# Euroopa Liidu L 322/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 322 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik16. detsember 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 322

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik16. detsember 2022

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/2463, 14. detsember 2022, millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+) | 1 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/2464, 14. detsember 2022, millega muudetakse määrust (EL) nr 537/2014, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja direktiivi 2013/34/EL seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega (
  1
  ) | 15 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/2463, 14. detsember 2022, millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+)

1

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/2464, 14. detsember 2022, millega muudetakse määrust (EL) nr 537/2014, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja direktiivi 2013/34/EL seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega (
  1
  )

1

15

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2022/2465, 12. detsember 2022, millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa | 81 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2466, 9. detsember 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Nuez de Pedroso (KPN) | 85 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2467, 14. detsember 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 86 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2468, 15. detsember 2022, millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2021/2325 seoses kontrollorgani IMOCERT Latinoamérica Ltda tunnustamisega mahepõllumajanduslike toodete importimiseks liitu | 89 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/2469, 12. detsember 2022, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu alusel loodud tollikomitees seoses protokolli nr 1 (mõiste päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö viiside kohta) muutmisega | 91 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/2470, 14. detsember 2022, milles sätestatakse meetmed, mille abil arendada tehniliselt välja ja rakendada kesksüsteem, mis on loodud nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (ECRIS-TCN-süsteem) | 107 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu / Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2022, 24. november 2022, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2022/2471] | 122 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2022/2465, 12. detsember 2022, millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa

81

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2466, 9. detsember 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Nuez de Pedroso (KPN)

85

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2467, 14. detsember 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

86

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2468, 15. detsember 2022, millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2021/2325 seoses kontrollorgani IMOCERT Latinoamérica Ltda tunnustamisega mahepõllumajanduslike toodete importimiseks liitu

89

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/2469, 12. detsember 2022, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu alusel loodud tollikomitees seoses protokolli nr 1 (mõiste päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö viiside kohta) muutmisega

91

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/2470, 14. detsember 2022, milles sätestatakse meetmed, mille abil arendada tehniliselt välja ja rakendada kesksüsteem, mis on loodud nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (ECRIS-TCN-süsteem)

107

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu / Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2022, 24. november 2022, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2022/2471]

122

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/2463,

14. detsember 2022,

millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 212,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu ja Ukraina vaheline assotsieerimisleping, (2) mis hõlmab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, jõustus 1. septembril 2017. |
| --- | --- |

(1)

Liidu ja Ukraina vaheline assotsieerimisleping, (2) mis hõlmab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, jõustus 1. septembril 2017.

| (2) | 2014. aastal hakkas Ukraina ellu viima kaugeleulatuvat reformiprogrammi, mille eesmärk on stabiliseerida riigi majandust ja parandada kodanike toimetulekut. Peamiste prioriteetide hulgas on võitlus korruptsiooni vastu ning põhiseaduse, valimis- ja kohtureformid. Nende reformide elluviimist on toetatud järjestikuste makromajandusliku finantsabi programmidega, mille raames on Ukraina saanud liidult laenudena kokku 6,6 miljardit eurot abi. |
| --- | --- |

(2)

2014. aastal hakkas Ukraina ellu viima kaugeleulatuvat reformiprogrammi, mille eesmärk on stabiliseerida riigi majandust ja parandada kodanike toimetulekut. Peamiste prioriteetide hulgas on võitlus korruptsiooni vastu ning põhiseaduse, valimis- ja kohtureformid. Nende reformide elluviimist on toetatud järjestikuste makromajandusliku finantsabi programmidega, mille raames on Ukraina saanud liidult laenudena kokku 6,6 miljardit eurot abi.

| (3) | Erakorraline makromajanduslik finantsabi, mis tehti Ukrainale kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse (EL) 2022/313 (3) alusel 1,2 miljardi euro suuruse laenusummana suureneva ohu kontekstis vahetult enne Venemaa sissetungi, maksti välja kahe 600 miljoni euro suuruse osamaksena 2022. aasta märtsis ja mais. |
| --- | --- |

(3)

Erakorraline makromajanduslik finantsabi, mis tehti Ukrainale kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse (EL) 2022/313 (3) alusel 1,2 miljardi euro suuruse laenusummana suureneva ohu kontekstis vahetult enne Venemaa sissetungi, maksti välja kahe 600 miljoni euro suuruse osamaksena 2022. aasta märtsis ja mais.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse (EL) 2022/1201 (4) kohaselt kättesaadavaks tehtud kuni 1 miljardi euro suurusest liidu erakorralisest makromajanduslikust finantsabist anti Ukraina eelarve jaoks kiiresti hädavajalikke vahendeid, mis maksti täielikult välja kahes osas 1. ja 2. augustil 2022. Kõnealune abi kujutas endast esimest etappi Ukrainale antavast kuni 9 miljardi euro suurusest erakorralist makromajanduslikku finantsabi käsitlevast kavandatud paketist, millest komisjon teatas oma 18. mai 2022. aasta teatises „Ukraina abistamine ja ülesehitamine“ ning mille kiitis heaks 23.–24. juunil 2022. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse (EL) 2022/1201 (4) kohaselt kättesaadavaks tehtud kuni 1 miljardi euro suurusest liidu erakorralisest makromajanduslikust finantsabist anti Ukraina eelarve jaoks kiiresti hädavajalikke vahendeid, mis maksti täielikult välja kahes osas 1. ja 2. augustil 2022. Kõnealune abi kujutas endast esimest etappi Ukrainale antavast kuni 9 miljardi euro suurusest erakorralist makromajanduslikku finantsabi käsitlevast kavandatud paketist, millest komisjon teatas oma 18. mai 2022. aasta teatises „Ukraina abistamine ja ülesehitamine“ ning mille kiitis heaks 23.–24. juunil 2022. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/1628 (5) oli järjekordne samm kõnealuse kavandatud liidu erakorralise makromajandusliku finantsabi rakendamisel. Sellega loodi alus täiendava 5 miljardi euro suuruse makromajandusliku finantsabi andmiseks väga soodsate laenudena, millest 2 miljardit eurot maksti välja 18. oktoobril ja ülejäänud 3 miljardit eurot tuleks välja maksta 2022. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/1628 (5) oli järjekordne samm kõnealuse kavandatud liidu erakorralise makromajandusliku finantsabi rakendamisel. Sellega loodi alus täiendava 5 miljardi euro suuruse makromajandusliku finantsabi andmiseks väga soodsate laenudena, millest 2 miljardit eurot maksti välja 18. oktoobril ja ülejäänud 3 miljardit eurot tuleks välja maksta 2022. aasta lõpuks.

| (6) | Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu alates 24. veebruarist 2022 on piiranud Ukraina juurdepääsu finantsturgudele ja oluliselt vähendanud avaliku sektori tulusid, samal ajal kui avaliku sektori kulutused humanitaarolukorra lahendamiseks ja riigiteenuste jätkuva kättesaadavuse tagamiseks on märkimisväärselt suurenenud. Kõnealuses väga ebakindlas ja ettearvamatus olukorras nähtus Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2022. aasta suvel antud parimatest hinnangutest Ukraina rahastamisvajaduste kohta, et 2022. aastal ulatub erakorraline rahastamispuudujääk ligikaudu 39 miljardi USA dollarini, millest umbes pool on võimalik katta tänu rahvusvahelisele abile. Arvestades erakorralist olukorda, oli otsuse (EL) 2022/1628 kohase liidu makromajandusliku finantsabi kiire eraldamine Ukrainale asjakohane lühiajaline vastus Ukraina makromajanduslikku stabiilsust ohustavatele suurtele riskidele. Nimetatud otsuse kohane kuni 5 miljardi euro suurune täiendav erakorraline makromajanduslik finantsabi pidi toetama Ukraina makromajanduslikku stabiilsust, tugevdama riigi kohest vastupanu- ja taastumisvõimet ning aitama seega tagada Ukraina valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ja riigi võimet täita oma finantskohustusi. |
| --- | --- |

(6)

Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu alates 24. veebruarist 2022 on piiranud Ukraina juurdepääsu finantsturgudele ja oluliselt vähendanud avaliku sektori tulusid, samal ajal kui avaliku sektori kulutused humanitaarolukorra lahendamiseks ja riigiteenuste jätkuva kättesaadavuse tagamiseks on märkimisväärselt suurenenud. Kõnealuses väga ebakindlas ja ettearvamatus olukorras nähtus Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2022. aasta suvel antud parimatest hinnangutest Ukraina rahastamisvajaduste kohta, et 2022. aastal ulatub erakorraline rahastamispuudujääk ligikaudu 39 miljardi USA dollarini, millest umbes pool on võimalik katta tänu rahvusvahelisele abile. Arvestades erakorralist olukorda, oli otsuse (EL) 2022/1628 kohase liidu makromajandusliku finantsabi kiire eraldamine Ukrainale asjakohane lühiajaline vastus Ukraina makromajanduslikku stabiilsust ohustavatele suurtele riskidele. Nimetatud otsuse kohane kuni 5 miljardi euro suurune täiendav erakorraline makromajanduslik finantsabi pidi toetama Ukraina makromajanduslikku stabiilsust, tugevdama riigi kohest vastupanu- ja taastumisvõimet ning aitama seega tagada Ukraina valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ja riigi võimet täita oma finantskohustusi.

| (7) | Alates Venemaa agressioonisõja algustest Ukraina vastu on liit, selle liikmesriigid ja Euroopa finantseerimisasutused eraldanud Ukraina majandusliku, sotsiaalse ja rahandusalase vastupanuvõime toetuseks 19,7 miljardit eurot. Kõnealune summa hõlmab liidu eelarvest antavat toetust summas 12,4 miljardit eurot, sealhulgas erakorralist makromajanduslikku finantsabi ning Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga laene ja investeeringuid, mis on täielikult või osaliselt tagatud liidu eelarvega, ning täiendavat rahalist toetust liikmesriikidelt summas 7,3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(7)

Alates Venemaa agressioonisõja algustest Ukraina vastu on liit, selle liikmesriigid ja Euroopa finantseerimisasutused eraldanud Ukraina majandusliku, sotsiaalse ja rahandusalase vastupanuvõime toetuseks 19,7 miljardit eurot. Kõnealune summa hõlmab liidu eelarvest antavat toetust summas 12,4 miljardit eurot, sealhulgas erakorralist makromajanduslikku finantsabi ning Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga laene ja investeeringuid, mis on täielikult või osaliselt tagatud liidu eelarvega, ning täiendavat rahalist toetust liikmesriikidelt summas 7,3 miljardit eurot.

| (8) | Lisaks tegi nõukogu otsuse abimeetmete kohta, millega toetatakse Ukraina relvajõude Euroopa rahutagamisrahastu raames 3,1 miljardi euroga vastavalt nõukogu otsusele (ÜVJP) 2021/509, (6) ning Ukrainat toetava sõjalise abi missiooni kohta, mille raames eraldatakse ühiste kulude katteks 0,1 miljardit eurot vastavalt nõukogu otsusele (ÜVJP) 2022/1968 (7). Samuti on liit ja selle liikmesriigid andnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/836 (8) kohaselt liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kaudu enneolematut mitterahalist erakorralist abi, mis on suurim hädaabioperatsioon alates nimetatud mehhanismi loomisest, ning suunanud miljoneid hädaabivahendeid Ukrainasse ja piirkonda. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks tegi nõukogu otsuse abimeetmete kohta, millega toetatakse Ukraina relvajõude Euroopa rahutagamisrahastu raames 3,1 miljardi euroga vastavalt nõukogu otsusele (ÜVJP) 2021/509, (6) ning Ukrainat toetava sõjalise abi missiooni kohta, mille raames eraldatakse ühiste kulude katteks 0,1 miljardit eurot vastavalt nõukogu otsusele (ÜVJP) 2022/1968 (7). Samuti on liit ja selle liikmesriigid andnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/836 (8) kohaselt liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kaudu enneolematut mitterahalist erakorralist abi, mis on suurim hädaabioperatsioon alates nimetatud mehhanismi loomisest, ning suunanud miljoneid hädaabivahendeid Ukrainasse ja piirkonda.

| (9) | Euroopa Ülemkogu otsustas anda Ukrainale kandidaatriigi staatuse 23. juunil 2022. aastal. Ukraina jätkuv tugev toetamine on üks liidu peamisi prioriteete. Kuna Venemaa agressioonisõja tekitatud kahju Ukraina majandusele, kodanikele ja ettevõtjatele on tohutu, nõuab Ukraina jätkuv tugev toetamine organiseeritud kollektiivset lähenemisviisi, mis on sätestatud käesoleva määrusega loodud Ukraina toetamise rahastamisvahendis (makromajanduslik finantsabi+) (edaspidi „rahastamisvahend“). |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Ülemkogu otsustas anda Ukrainale kandidaatriigi staatuse 23. juunil 2022. aastal. Ukraina jätkuv tugev toetamine on üks liidu peamisi prioriteete. Kuna Venemaa agressioonisõja tekitatud kahju Ukraina majandusele, kodanikele ja ettevõtjatele on tohutu, nõuab Ukraina jätkuv tugev toetamine organiseeritud kollektiivset lähenemisviisi, mis on sätestatud käesoleva määrusega loodud Ukraina toetamise rahastamisvahendis (makromajanduslik finantsabi+) (edaspidi „rahastamisvahend“).

| (10) | Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu kujutab endast strateegilist geopoliitilist ohtu liidule tervikuna ning eeldab, et liikmesriigid jäävad tugevaks ja ühtseks. Seepärast on oluline, et liidu toetus võetaks kiiresti kasutusele ning et seda oleks tulevase ülesehitamise suunas liikudes võimalik paindlikult ja järk-järgult kohandada kohese abi andmiseks ja lühiajaliste taastustööde tegemiseks. |
| --- | --- |

(10)

Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu kujutab endast strateegilist geopoliitilist ohtu liidule tervikuna ning eeldab, et liikmesriigid jäävad tugevaks ja ühtseks. Seepärast on oluline, et liidu toetus võetaks kiiresti kasutusele ning et seda oleks tulevase ülesehitamise suunas liikudes võimalik paindlikult ja järk-järgult kohandada kohese abi andmiseks ja lühiajaliste taastustööde tegemiseks.

| (11) | Rahastamisvahendi üldine eesmärk on aidata katta Ukraina rahastamispuudujääk 2023. aastal, et toetada Ukrainat teel Euroopa integratsiooni suunas, eelkõige toetades Ukraina riigieelarvet prognoositavalt, järjepidevalt, korrapäraselt ja õigel ajal väga soodsa lühiajalise rahalise abiga, sealhulgas selleks, et rahastada, kui see on kohane, taastamist ja esialgset toetust sõjajärgseks ülesehitustööks. |
| --- | --- |

(11)

Rahastamisvahendi üldine eesmärk on aidata katta Ukraina rahastamispuudujääk 2023. aastal, et toetada Ukrainat teel Euroopa integratsiooni suunas, eelkõige toetades Ukraina riigieelarvet prognoositavalt, järjepidevalt, korrapäraselt ja õigel ajal väga soodsa lühiajalise rahalise abiga, sealhulgas selleks, et rahastada, kui see on kohane, taastamist ja esialgset toetust sõjajärgseks ülesehitustööks.

| (12) | Rahastamisvahendi üldeesmärgi saavutamiseks tuleks abi anda Ukraina makromajandusliku finantsstabiilsuse toetamiseks ja Ukraina välisrahastamise piirangute leevendamiseks. Komisjon peaks rakendama rahastamisvahendist antavat toetust kooskõlas välistegevuse eri valdkondade ning muu asjakohase liidu poliitika raames võetud meetmete peamiste põhimõtete ja eesmärkidega. |
| --- | --- |

(12)

Rahastamisvahendi üldeesmärgi saavutamiseks tuleks abi anda Ukraina makromajandusliku finantsstabiilsuse toetamiseks ja Ukraina välisrahastamise piirangute leevendamiseks. Komisjon peaks rakendama rahastamisvahendist antavat toetust kooskõlas välistegevuse eri valdkondade ning muu asjakohase liidu poliitika raames võetud meetmete peamiste põhimõtete ja eesmärkidega.

| (13) | Rahastamisvahendi peamiste toetusvaldkondade hulka peaks kuuluma ka taastusabi andmine, elutähtsate funktsioonide ja taristu parandamine ja hooldamine ning abi puudust kannatavatele inimestele ja enim mõjutatud piirkondadele materiaalse ja sotsiaalse toetuse, ajutise eluaseme ning elamute ja taristu ehitamise näol. |
| --- | --- |

(13)

Rahastamisvahendi peamiste toetusvaldkondade hulka peaks kuuluma ka taastusabi andmine, elutähtsate funktsioonide ja taristu parandamine ja hooldamine ning abi puudust kannatavatele inimestele ja enim mõjutatud piirkondadele materiaalse ja sotsiaalse toetuse, ajutise eluaseme ning elamute ja taristu ehitamise näol.

| (14) | Samuti tuleks rahastamisvahendist toetada Ukraina ametiasutuste suutlikkuse parandamist, et olla vastavalt vajadusele valmis tulevaseks sõjajärgseks ülesehitustööks ja ühinemiseelse protsessi varasele ettevalmistusetapile suunatud reformikavaks, mis hõlmab Ukraina institutsioonide tugevdamist, avaliku halduse reformimist ja selle tulemuslikkuse parandamist ning läbipaistvust, struktuurireforme ja head valitsemistava kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(14)

Samuti tuleks rahastamisvahendist toetada Ukraina ametiasutuste suutlikkuse parandamist, et olla vastavalt vajadusele valmis tulevaseks sõjajärgseks ülesehitustööks ja ühinemiseelse protsessi varasele ettevalmistusetapile suunatud reformikavaks, mis hõlmab Ukraina institutsioonide tugevdamist, avaliku halduse reformimist ja selle tulemuslikkuse parandamist ning läbipaistvust, struktuurireforme ja head valitsemistava kõikidel tasanditel.

| (15) | Rahastamisvahendist toetatakse liidu välispoliitikat Ukraina suhtes. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid liidu välispoliitika kooskõlastamiseks ja selle järjepidevus tagamiseks tegema toetuse andmise käigus tihedat koostööd. Rahastamisvahendist antav toetus Ukrainale aitab jätkuvalt suuresti rahuldada Ukraina rahastamisvajadusi, nagu neid on hinnanud IMF, Maailmapank ja muud rahvusvahelised finantsasutused, võttes arvesse Ukraina suutlikkust rahastada end oma vahenditest. Toetuse suuruse kindlaksmääramisel võetakse samuti arvesse kahe- ja mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist osalust, Ukrainas juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu osalemisega saavutatavat lisaväärtust. |
| --- | --- |

(15)

Rahastamisvahendist toetatakse liidu välispoliitikat Ukraina suhtes. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid liidu välispoliitika kooskõlastamiseks ja selle järjepidevus tagamiseks tegema toetuse andmise käigus tihedat koostööd. Rahastamisvahendist antav toetus Ukrainale aitab jätkuvalt suuresti rahuldada Ukraina rahastamisvajadusi, nagu neid on hinnanud IMF, Maailmapank ja muud rahvusvahelised finantsasutused, võttes arvesse Ukraina suutlikkust rahastada end oma vahenditest. Toetuse suuruse kindlaksmääramisel võetakse samuti arvesse kahe- ja mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist osalust, Ukrainas juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu osalemisega saavutatavat lisaväärtust.

| (16) | Ukraina olukord nõuab järkjärgulist lähenemisviisi, mille raames peaks makromajanduslikule stabiilsusele ning kohesele abile ja taastamisele keskenduva rahastamisvahendiga kaasnema järjepidev toetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 (9) loodud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist „Globaalne Euroopa“ ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/96 (10) alusel humanitaarmeetmed. |
| --- | --- |

(16)

Ukraina olukord nõuab järkjärgulist lähenemisviisi, mille raames peaks makromajanduslikule stabiilsusele ning kohesele abile ja taastamisele keskenduva rahastamisvahendiga kaasnema järjepidev toetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 (9) loodud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist „Globaalne Euroopa“ ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/96 (10) alusel humanitaarmeetmed.

| (17) | Käesolevas määruses tuleks sätestada rahastamisvahendist ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 kättesaadavad vahendid koos võimalike väljamaksetega kuni 31. märtsini 2024. Laenudena tuleks teha kättesaadavaks kuni 18 miljardit eurot. Lisaks tuleks käesoleva määrusega ajavahemikuks 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2027 ette näha intressitoetus. Selleks et tagada intressikulude katmine laenuperioodi vältel, tuleks liikmesriikide rahalist osalust pärast 2027. aastat uuendada ja sihtotstarbelise välistuluna jätkata, kui neid ei kaeta tulevastes mitmeaastastes finantsraamistikes muude vahenditega. Seepärast võib olla võimalik liikmesriikide rahalist osalust pärast 2027. aastat pikendada. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas määruses tuleks sätestada rahastamisvahendist ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 kättesaadavad vahendid koos võimalike väljamaksetega kuni 31. märtsini 2024. Laenudena tuleks teha kättesaadavaks kuni 18 miljardit eurot. Lisaks tuleks käesoleva määrusega ajavahemikuks 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2027 ette näha intressitoetus. Selleks et tagada intressikulude katmine laenuperioodi vältel, tuleks liikmesriikide rahalist osalust pärast 2027. aastat uuendada ja sihtotstarbelise välistuluna jätkata, kui neid ei kaeta tulevastes mitmeaastastes finantsraamistikes muude vahenditega. Seepärast võib olla võimalik liikmesriikide rahalist osalust pärast 2027. aastat pikendada.

| (18) | Käesoleva määrusega tuleks anda liikmesriikidele võimalus teha sihtotstarbelise välistuluna kättesaadavaks täiendavad vahendid, mida rakendatakse käesoleva rahastamisvahendi jaoks sõlmitava vastastikuse mõistmise memorandumi alusel. Sihtotstarbelise välistuluna kirjendatava täiendava rahalise osaluse võimalus tuleks anda ka huvitatud kolmandatele riikidele ja isikutele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (11) (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 21 lõike 2 punktidega d ja e. Selleks et edendada koostoimet ja vastastikust täiendavust, on asjakohane lubada, et liikmesriikide, huvitatud kolmandate riikide ja isikute täiendav rahaline osalus oleks võimalik teha kättesaadavaks ka määruste (EL) 2021/947 ja (EÜ) nr 1257/96 alusel loodud programmidele, et rahastada rahastamisvahendi eesmärkide saavutamisele kaasa aitavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega tuleks anda liikmesriikidele võimalus teha sihtotstarbelise välistuluna kättesaadavaks täiendavad vahendid, mida rakendatakse käesoleva rahastamisvahendi jaoks sõlmitava vastastikuse mõistmise memorandumi alusel. Sihtotstarbelise välistuluna kirjendatava täiendava rahalise osaluse võimalus tuleks anda ka huvitatud kolmandatele riikidele ja isikutele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (11) (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 21 lõike 2 punktidega d ja e. Selleks et edendada koostoimet ja vastastikust täiendavust, on asjakohane lubada, et liikmesriikide, huvitatud kolmandate riikide ja isikute täiendav rahaline osalus oleks võimalik teha kättesaadavaks ka määruste (EL) 2021/947 ja (EÜ) nr 1257/96 alusel loodud programmidele, et rahastada rahastamisvahendi eesmärkide saavutamisele kaasa aitavaid meetmeid.

| (19) | Liikmesriikide vabatahtlik rahaline osalus peaks olema tagasivõetamatu, tingimusteta ja nõudmisel väljamakstav. Selleks peaks liikmesriigid sõlmima komisjoniga rahalist toetust käsitleva lepingu finantsmääruse artikli 22 lõike 2 tähenduses. Rahalist toetust käsitlev leping peaks hõlmama intressitoetuse osamakset, ja juhul kui liikmesriigid soovivad toetada täiendavate summadega, siis ka neid. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriikide vabatahtlik rahaline osalus peaks olema tagasivõetamatu, tingimusteta ja nõudmisel väljamakstav. Selleks peaks liikmesriigid sõlmima komisjoniga rahalist toetust käsitleva lepingu finantsmääruse artikli 22 lõike 2 tähenduses. Rahalist toetust käsitlev leping peaks hõlmama intressitoetuse osamakset, ja juhul kui liikmesriigid soovivad toetada täiendavate summadega, siis ka neid.

| (20) | Rahastamisvahendist antava toetuse eeltingimus peaks olema see, et Ukraina jätkuvalt austab tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme ja oma institutsioone (sealhulgas parlamentaarset mitmeparteisüsteemi) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise. |
| --- | --- |

(20)

Rahastamisvahendist antava toetuse eeltingimus peaks olema see, et Ukraina jätkuvalt austab tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme ja oma institutsioone (sealhulgas parlamentaarset mitmeparteisüsteemi) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise.

| (21) | Rahastamisvahendist antav toetus tuleks siduda poliitikatingimustega, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Kõnealused tingimused peaksid hõlmama ka kohustust tugevdada riigi majandustulemusi ja vastupidavust ning ettevõtluskeskkonda, hõlbustada kriitilist ülesehitust ja tegeleda energiasektori probleemidega. |
| --- | --- |

(21)

Rahastamisvahendist antav toetus tuleks siduda poliitikatingimustega, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Kõnealused tingimused peaksid hõlmama ka kohustust tugevdada riigi majandustulemusi ja vastupidavust ning ettevõtluskeskkonda, hõlbustada kriitilist ülesehitust ja tegeleda energiasektori probleemidega.

| (22) | Poliitikatingimusi tuleks täiendada rangete aruandlusnõuetega, mille eesmärk on tagada, et vahendeid kasutatakse tõhusalt, läbipaistvalt ja vastutustundlikult. |
| --- | --- |

(22)

Poliitikatingimusi tuleks täiendada rangete aruandlusnõuetega, mille eesmärk on tagada, et vahendeid kasutatakse tõhusalt, läbipaistvalt ja vastutustundlikult.

| (23) | Pidades silmas olukorda Ukrainas, on asjakohane näha ette vastastikuse mõistmise memorandumi vahekokkuvõtte tegemine. |
| --- | --- |

(23)

Pidades silmas olukorda Ukrainas, on asjakohane näha ette vastastikuse mõistmise memorandumi vahekokkuvõtte tegemine.

| (24) | Rahastamisvahendist antava toetuse eeldus peaks olema eeltingimuste järgimine, rahuldav rakendamine ja edusammud poliitikatingimuste rakendamisel. |
| --- | --- |

(24)

Rahastamisvahendist antava toetuse eeldus peaks olema eeltingimuste järgimine, rahuldav rakendamine ja edusammud poliitikatingimuste rakendamisel.

| (25) | On asjakohane näha ette võimalus Ukraina rahastamisvajadusi uuesti hinnata ning toetust vähendada, see peatada või tühistada, kui need vajadused rahastamisvahendist toetuse väljamaksmise perioodil algsete prognoosidega võrreldes oluliselt vähenevad. Samuti on asjakohane näha ette võimalus peatada või tühistada väljamaksed, kui rahastamisvahendist toetuse väljamaksmise tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(25)

On asjakohane näha ette võimalus Ukraina rahastamisvajadusi uuesti hinnata ning toetust vähendada, see peatada või tühistada, kui need vajadused rahastamisvahendist toetuse väljamaksmise perioodil algsete prognoosidega võrreldes oluliselt vähenevad. Samuti on asjakohane näha ette võimalus peatada või tühistada väljamaksed, kui rahastamisvahendist toetuse väljamaksmise tingimused ei ole täidetud.

| (26) | Ukraina kiireloomuliste rahastamisvajaduste taustal on asjakohane korraldada finantsabi andmine mitmekesise rahastamise strateegia alusel, mis on sätestatud finantsmääruse artiklis 220a ühtse rahastamismeetodina, mis peaks suurendama liidu võlakirjade likviidsust ning liidu emiteerimise atraktiivsust ja kulutõhusust. |
| --- | --- |

(26)

Ukraina kiireloomuliste rahastamisvajaduste taustal on asjakohane korraldada finantsabi andmine mitmekesise rahastamise strateegia alusel, mis on sätestatud finantsmääruse artiklis 220a ühtse rahastamismeetodina, mis peaks suurendama liidu võlakirjade likviidsust ning liidu emiteerimise atraktiivsust ja kulutõhusust.

| (27) | Pidades silmas Venemaa agressioonisõjast põhjustatud Ukraina rasket olukorda ja selleks et toetada Ukrainat pikaajalise stabiilsuse saavutamisel, on asjakohane anda Ukrainale väga soodsatel tingimustel laene, mille maksimaalne tagasimaksetähtaeg on 35 aastat ja mille põhisumma tagasimaksmine ei alga enne 2033. aastat. Samuti on asjakohane teha erand finantsmääruse artikli 220 lõike 5 punktist e ja võimaldada liidul katta intressikulud ning loobuda halduskuludest, mida muidu peaks kandma Ukraina. Intressitoetuse andmist tuleks pidada finantsmääruse artikli 220 lõike 1 tähenduses rahastamisvahendist antava toetuse tulemuslikkuse tagamiseks asjakohaseks. Seda tuleks rahastada liikmesriikide täiendavast vabatahtlikust rahalisest osalusest ning see peaks muutuma kättesaadavaks järk-järgult, kui liikmesriikidega sõlmitud lepingud jõustuvad. |
| --- | --- |

(27)

Pidades silmas Venemaa agressioonisõjast põhjustatud Ukraina rasket olukorda ja selleks et toetada Ukrainat pikaajalise stabiilsuse saavutamisel, on asjakohane anda Ukrainale väga soodsatel tingimustel laene, mille maksimaalne tagasimaksetähtaeg on 35 aastat ja mille põhisumma tagasimaksmine ei alga enne 2033. aastat. Samuti on asjakohane teha erand finantsmääruse artikli 220 lõike 5 punktist e ja võimaldada liidul katta intressikulud ning loobuda halduskuludest, mida muidu peaks kandma Ukraina. Intressitoetuse andmist tuleks pidada finantsmääruse artikli 220 lõike 1 tähenduses rahastamisvahendist antava toetuse tulemuslikkuse tagamiseks asjakohaseks. Seda tuleks rahastada liikmesriikide täiendavast vabatahtlikust rahalisest osalusest ning see peaks muutuma kättesaadavaks järk-järgult, kui liikmesriikidega sõlmitud lepingud jõustuvad.

| (28) | Ukrainal peaks olema võimalik igal aastal taotleda intressitoetust ja halduskuludest loobumist. |
| --- | --- |

(28)

Ukrainal peaks olema võimalik igal aastal taotleda intressitoetust ja halduskuludest loobumist.

| (29) | Erandina määruse (EL) 2021/947 artikli 31 lõike 3 teisest lausest ei tohiks käesoleva määruse alusel laenudest tulenevat finantskohustust välistegevuse tagatisega toetada. Rahastamisvahendist antav toetus peaks kujutama endast finantsabi finantsmääruse artikli 220 lõike 1 tähenduses. Võttes arvesse finantsriske ja eelarvelist katet, ei tuleks käesoleva rahastamisvahendist laenudena antava finantsabi jaoks eraldisi moodustada ning erandina finantsmääruse artikli 211 lõikest 1 ei tuleks sätestata määra, mille ulatuses peab käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud summa olema eraldisega kaetud. |
| --- | --- |

(29)

Erandina määruse (EL) 2021/947 artikli 31 lõike 3 teisest lausest ei tohiks käesoleva määruse alusel laenudest tulenevat finantskohustust välistegevuse tagatisega toetada. Rahastamisvahendist antav toetus peaks kujutama endast finantsabi finantsmääruse artikli 220 lõike 1 tähenduses. Võttes arvesse finantsriske ja eelarvelist katet, ei tuleks käesoleva rahastamisvahendist laenudena antava finantsabi jaoks eraldisi moodustada ning erandina finantsmääruse artikli 211 lõikest 1 ei tuleks sätestata määra, mille ulatuses peab käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud summa olema eraldisega kaetud.

| (30) | Nõukogu määrus (EL, Euratom) 2020/2093 (12) ei võimalda praegu katta rahastamisvahendist antavatest laenudest tulenevat finantskohustust. Kuni selle võimaliku muutmiseni, mis võimaldaks tagatisena kasutusele võtta eelarvevahendeid, mis ületavad mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ning jäävad nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (13) artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade piiresse, on asjakohane leida alternatiivne lahendus, millega nähakse ette täiendavad vahendid. |
| --- | --- |

(30)

Nõukogu määrus (EL, Euratom) 2020/2093 (12) ei võimalda praegu katta rahastamisvahendist antavatest laenudest tulenevat finantskohustust. Kuni selle võimaliku muutmiseni, mis võimaldaks tagatisena kasutusele võtta eelarvevahendeid, mis ületavad mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ning jäävad nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (13) artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade piiresse, on asjakohane leida alternatiivne lahendus, millega nähakse ette täiendavad vahendid.

| (31) | Liikmesriikide vabatahtlik rahaline osalus tagatiste vormis on asjakohane vahend, mis tagab kaitse, võimaldades käesoleva määruse kohaseid laenutehinguid. Liikmesriikide tagatised peaksid olema asjakohane kaitsemeede, millega tagatakse liidu suutlikkus rahastamisvahendist antud laene toetavad laenud tagasi maksta. |
| --- | --- |

(31)

Liikmesriikide vabatahtlik rahaline osalus tagatiste vormis on asjakohane vahend, mis tagab kaitse, võimaldades käesoleva määruse kohaseid laenutehinguid. Liikmesriikide tagatised peaksid olema asjakohane kaitsemeede, millega tagatakse liidu suutlikkus rahastamisvahendist antud laene toetavad laenud tagasi maksta.

| (32) | Liikmesriikide antavad tagatised peaksid katma rahastamisvahendist laenudena antava toetuse kuni 18 000 000 000 euro ulatuses. On oluline, et liikmesriigid viivad tagatiste andmiseks kohaldatavad riiklikud menetlused võimalikult kiiresti lõpule. Võttes arvesse olukorra kiireloomulisust, ei tohiks nende menetluste lõpuleviimiseks vajalik aeg aeglustada Ukrainale käesoleva määruse alusel laenudena vajaliku rahalise toetuse väljamaksmist. Samal ajal tuleks rahastamisvahendist laenudena antav rahaline toetus teha kättesaadavaks järk-järgult, kui liikmesriikide antud tagatised on jõustunud. Pidades silmas usaldusväärse finantsjuhtimise ja konservatiivsuse põhimõtet, peaks komisjon laenude andmisel võtma nõuetekohaselt arvesse oma krediidivõimelisust. Toetuse kogusumma (kuni 18 000 000 000 eurot) peaks aga kättesaadav olema alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL, Euratom) 2020/2093 muudatust või sellele järgnevat õigusakti, millega nähakse liidu eelarve raames ette rahastamisvahendist antavate laenude tagatis, mis ületab mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ja jääb otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade piiresse. |
| --- | --- |

(32)

Liikmesriikide antavad tagatised peaksid katma rahastamisvahendist laenudena antava toetuse kuni 18 000 000 000 euro ulatuses. On oluline, et liikmesriigid viivad tagatiste andmiseks kohaldatavad riiklikud menetlused võimalikult kiiresti lõpule. Võttes arvesse olukorra kiireloomulisust, ei tohiks nende menetluste lõpuleviimiseks vajalik aeg aeglustada Ukrainale käesoleva määruse alusel laenudena vajaliku rahalise toetuse väljamaksmist. Samal ajal tuleks rahastamisvahendist laenudena antav rahaline toetus teha kättesaadavaks järk-järgult, kui liikmesriikide antud tagatised on jõustunud. Pidades silmas usaldusväärse finantsjuhtimise ja konservatiivsuse põhimõtet, peaks komisjon laenude andmisel võtma nõuetekohaselt arvesse oma krediidivõimelisust. Toetuse kogusumma (kuni 18 000 000 000 eurot) peaks aga kättesaadav olema alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL, Euratom) 2020/2093 muudatust või sellele järgnevat õigusakti, millega nähakse liidu eelarve raames ette rahastamisvahendist antavate laenude tagatis, mis ületab mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ja jääb otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade piiresse.

| (33) | Liikmesriikide tagatised peaksid olema tagasivõetamatud, tingimusteta ja nõudmise korral realiseeritavad. Kõnealused tagatised peaksid andma liidule suutlikkuse maksta tagasi kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt laenatud vahendid. Tagatisi ei peaks enam saama realiseerida alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL, Euratom) 2020/2093 muudatust või sellele järgnevat õigusakti, millega nähakse liidu eelarve raames ette rahastamisvahendist antavate laenude tagatis, mis ületab mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ja jääb otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade piiresse. Tagatised tuleks realiseerida juhul, kui liit ei saa Ukrainalt rahastamisvahendist antud laenude eest makseid õigeaegselt, sealhulgas eelkõige maksegraafiku mis tahes põhjusel muutmise ning eeldatava ja ootamatu maksmatajätmise korral. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriikide tagatised peaksid olema tagasivõetamatud, tingimusteta ja nõudmise korral realiseeritavad. Kõnealused tagatised peaksid andma liidule suutlikkuse maksta tagasi kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt laenatud vahendid. Tagatisi ei peaks enam saama realiseerida alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL, Euratom) 2020/2093 muudatust või sellele järgnevat õigusakti, millega nähakse liidu eelarve raames ette rahastamisvahendist antavate laenude tagatis, mis ületab mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ja jääb otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade piiresse. Tagatised tuleks realiseerida juhul, kui liit ei saa Ukrainalt rahastamisvahendist antud laenude eest makseid õigeaegselt, sealhulgas eelkõige maksegraafiku mis tahes põhjusel muutmise ning eeldatava ja ootamatu maksmatajätmise korral.

| (34) | Erandina finantsmääruse artikli 211 lõike 4 punktist c tuleks laenulepingute alusel seoses rahastamisvahendist antud laenudega sisse nõutud summad tagasi maksta liikmesriikidele, kes on tagatise realiseerimise nõuded täitnud. |
| --- | --- |

(34)

Erandina finantsmääruse artikli 211 lõike 4 punktist c tuleks laenulepingute alusel seoses rahastamisvahendist antud laenudega sisse nõutud summad tagasi maksta liikmesriikidele, kes on tagatise realiseerimise nõuded täitnud.

| (35) | Enne liikmesriikide antud tagatiste realiseerimist peaks komisjon liidu institutsioonina, kellele on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 317 usaldatud liidu üldeelarve täitmine, oma äranägemisel ja ainuvastutusel uurima kõiki finantsmääruse artiklis 220a sätestatud mitmekesise rahastamise strateegia raames kättesaadavaid meetmeid kooskõlas käesolevas määruses sätestatud ülemmääradega. Komisjon peaks asjaomasel tagatiste realiseerimisel teavitama liikmesriike uurimisest vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

(35)

Enne liikmesriikide antud tagatiste realiseerimist peaks komisjon liidu institutsioonina, kellele on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 317 usaldatud liidu üldeelarve täitmine, oma äranägemisel ja ainuvastutusel uurima kõiki finantsmääruse artiklis 220a sätestatud mitmekesise rahastamise strateegia raames kättesaadavaid meetmeid kooskõlas käesolevas määruses sätestatud ülemmääradega. Komisjon peaks asjaomasel tagatiste realiseerimisel teavitama liikmesriike uurimisest vastavalt vajadusele.

| (36) | Iga liikmesriigi osaluse osakaal (panustamispõhimõte) tagatud üldsummas peaks vastama liikmesriikide osakaalule liidu kogurahvatulus. Tagatiste realiseerimise nõuded tuleks esitada proportsionaalselt, kohaldades panustamispõhimõtet. Kuni kõigi komisjoni ja liikmesriikide vaheliste tagatislepingute jõustumiseni tuleks panustamispõhimõtet ajutiselt proportsionaalselt kohandada. |
| --- | --- |

(36)

Iga liikmesriigi osaluse osakaal (panustamispõhimõte) tagatud üldsummas peaks vastama liikmesriikide osakaalule liidu kogurahvatulus. Tagatiste realiseerimise nõuded tuleks esitada proportsionaalselt, kohaldades panustamispõhimõtet. Kuni kõigi komisjoni ja liikmesriikide vaheliste tagatislepingute jõustumiseni tuleks panustamispõhimõtet ajutiselt proportsionaalselt kohandada.

| (37) | On asjakohane, et komisjon ja Ukraina sõlmivad vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustel laenutoetuse kohta laenulepingu. Selleks et tagada rahastamisvahendist antava toetusega seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Ukraina võtma asjakohaseid meetmeid, et hoida kõnealuse toetusega seoses ära kelmus, pettus ja korruptsioon ning muu õigusnormide eiramine ning neid tõkestada. Lisaks sellele tuleks laenulepingus ja rahastamislepingus sätestada, et kooskõlas finantsmääruse artiklitega 129 ja 220 teeb komisjon kontrolle, kontrollikoda auditeid ja Euroopa Prokuratuur teostab oma pädevust. |
| --- | --- |

(37)

On asjakohane, et komisjon ja Ukraina sõlmivad vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustel laenutoetuse kohta laenulepingu. Selleks et tagada rahastamisvahendist antava toetusega seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Ukraina võtma asjakohaseid meetmeid, et hoida kõnealuse toetusega seoses ära kelmus, pettus ja korruptsioon ning muu õigusnormide eiramine ning neid tõkestada. Lisaks sellele tuleks laenulepingus ja rahastamislepingus sätestada, et kooskõlas finantsmääruse artiklitega 129 ja 220 teeb komisjon kontrolle, kontrollikoda auditeid ja Euroopa Prokuratuur teostab oma pädevust.

| (38) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt aidata kaasa Ukraina rahastamispuudujäägi kaotamisele 2023. aastal, eelkõige pakkudes Ukraina riigieelarvele prognoositavat, pidevat, korrapärast ja õigeaegset väga soodsat lühiajalist abi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(38)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt aidata kaasa Ukraina rahastamispuudujäägi kaotamisele 2023. aastal, eelkõige pakkudes Ukraina riigieelarvele prognoositavat, pidevat, korrapärast ja õigeaegset väga soodsat lühiajalist abi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (39) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (14). |
| --- | --- |

(39)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (14).

| (40) | Võttes arvesse kiireloomulisust, mis tuleneb Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust agressioonisõjast põhjustatud erandlikest asjaoludest, peetakse asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 sätestatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast. |
| --- | --- |

(40)

Võttes arvesse kiireloomulisust, mis tuleneb Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust agressioonisõjast põhjustatud erandlikest asjaoludest, peetakse asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 sätestatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast.

| (41) | Pidades silmas olukorda Ukrainas, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(41)

Pidades silmas olukorda Ukrainas, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

LIIDU TOETUS UKRAINALE

1. JAGU

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega luuakse rahastamisvahend liidu toetuse andmiseks Ukrainale (makromajanduslik finantsabi+) (edaspidi „rahastamisvahend“) laenude, tagastamatu toetuse ja intressitoetuse vormis.

2.   Määruses sätestatakse rahastamisvahendi eesmärgid, rahastamise kord, liidupoolse rahastamise vormid ja reeglid.

Artikkel 2

Rahastamisvahendi eesmärgid

1.   Rahastamisvahendi üldeesmärk on pakkuda Ukrainale prognoositavat, järjepidevat, korrapärast ning õigeaegset lühiajalist rahalist abi, mille kaudu rahastada, kui see on kohane, taastamist ja esialgset toetust sõjajärgseks ülesehitustööks, et toetada Ukraina integreerumist Euroopaga.

2.   Üldeesmärgi saavutamiseks on peamised erieesmärgid eelkõige järgmised:

| a) | toetada makromajanduslikku finantsstabiilsust ning leevendada Ukraina välis- ja siserahastamise piiranguid; |
| --- | --- |

a)

toetada makromajanduslikku finantsstabiilsust ning leevendada Ukraina välis- ja siserahastamise piiranguid;

| b) | toetada ühinemiseelse protsessi varasele ettevalmistusetapile suunatud reformikava, sealhulgas Ukraina institutsioonide tugevdamine, avaliku halduse reformimine ja selle tulemuslikkuse parandamine ning läbipaistvus, struktuurireformid ja hea valitsemistava kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

b)

toetada ühinemiseelse protsessi varasele ettevalmistusetapile suunatud reformikava, sealhulgas Ukraina institutsioonide tugevdamine, avaliku halduse reformimine ja selle tulemuslikkuse parandamine ning läbipaistvus, struktuurireformid ja hea valitsemistava kõikidel tasanditel;

| c) | toetada kriitiliste funktsioonide ja taristu taastamist ning abivajajate abistamist. |
| --- | --- |

c)

toetada kriitiliste funktsioonide ja taristu taastamist ning abivajajate abistamist.

Artikkel 3

Toetatavad valdkonnad

Eesmärkide saavutamiseks toetatakse rahastamisvahendist eelkõige järgmist:

| a) | Ukraina rahastamisvajaduste rahastamine, et säilitada riigi makromajanduslik finantsstabiilsus; |
| --- | --- |

a)

Ukraina rahastamisvajaduste rahastamine, et säilitada riigi makromajanduslik finantsstabiilsus;

| b) | taastamine, näiteks elutähtsa taristu, nagu energiataristu, veesüsteemide, transpordivõrkude, riigisiseste maanteede või -sildade, või strateegiliste majandussektorite ja sotsiaalse taristu, nagu haiglate, koolide ning ümberpaigutatud isikutele mõeldud eluasemete, sealhulgas ajutiste ja sotsiaaleluruumide taastamine; |
| --- | --- |

b)

taastamine, näiteks elutähtsa taristu, nagu energiataristu, veesüsteemide, transpordivõrkude, riigisiseste maanteede või -sildade, või strateegiliste majandussektorite ja sotsiaalse taristu, nagu haiglate, koolide ning ümberpaigutatud isikutele mõeldud eluasemete, sealhulgas ajutiste ja sotsiaaleluruumide taastamine;

| c) | valdkondlikud ja institutsioonilised reformid, sealhulgas korruptsiooni tõkestamine ja kohtureformid, õigusriigi põhimõtte austamine, hea valitsemistava ning riiklike ja kohalike institutsioonide moderniseerimine; |
| --- | --- |

c)

valdkondlikud ja institutsioonilised reformid, sealhulgas korruptsiooni tõkestamine ja kohtureformid, õigusriigi põhimõtte austamine, hea valitsemistava ning riiklike ja kohalike institutsioonide moderniseerimine;

| d) | Ukraina ülesehitamise ettevalmistamine; |
| --- | --- |

d)

Ukraina ülesehitamise ettevalmistamine;

| e) | toetus, mis on suunatud Ukraina õigusraamistiku ühtlustamisele liidu omaga ning Ukraina integreerimisele ühtsesse turgu, samuti majandusarengu tugevdamisele ja konkurentsivõime parandamisele; |
| --- | --- |

e)

toetus, mis on suunatud Ukraina õigusraamistiku ühtlustamisele liidu omaga ning Ukraina integreerimisele ühtsesse turgu, samuti majandusarengu tugevdamisele ja konkurentsivõime parandamisele;

| f) | Ukraina haldussuutlikkuse parandamine asjakohaste vahendite abil, sealhulgas tehnilise abi kasutamisega. |
| --- | --- |

f)

Ukraina haldussuutlikkuse parandamine asjakohaste vahendite abil, sealhulgas tehnilise abi kasutamisega.

Artikkel 4

Rahastamisvahendist saadaolev toetus

1.   Rahastamisvahendist võib saada ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 laenudena antavat toetust artikli 5 kohaselt kuni 18 000 000 000 euro ulatuses ning toetust võib välja maksta kuni 31. märtsini 2024.

Toetus muutub kättesaadavaks järk-järgult, kui liikmesriikide tagatised on jõustunud vastavalt artikli 5 lõikele 4, ületamata seejuures kunagi asjaomaste tagatislepingutega hõlmatud summasid.

Alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL, Euratom) 2020/2093 muudatust või sellele järgnevat õigusakti, millega nähakse liidu eelarve raames ette käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud laenude tagatis, mis ületab mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ja jääb otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade piiresse, lõpetatakse käesoleva lõike teise lõigu kohaldamine ja käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud toetus muutub täielikult kättesaadavaks.

2.   Kui artikli 7 lõikest 1 ei tulene teisiti, saab rahastamisvahendist anda ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2027 ka täiendavat toetust artikli 17 kohaste kulude katmiseks. Nimetatud täiendava toetuse võib teha kättesaadavaks ka pärast 31. detsembrit 2027, kui artikli 7 lõikest 1 ei tulene teisiti.

3.   Käesoleva määruse artikli 7 lõigete 2 ja 4 kohaseid täiendavaid summasid võib kasutada tagastamatu toetusena, kui see on ette nähtud käesoleva määruse artikli 9 kohaselt sõlmitavas vastastikuse mõistmise memorandumis, või kooskõlas määrustega (EL) 2021/947 ja (EÜ) nr 1257/96, et rahastada meetmeid, mille abil saavutada käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punktides b ja c osutatud eesmärke kooskõlas kõnealuste määruste normidega.

4.   Lõikes 3 osutatud summad võivad hõlmata rahastamisvahendi rakendamise ja selle eesmärkide saavutamisega seotud toetuskulusid, sealhulgas selliseks rakendamiseks vajaliku ettevalmistus-, jätku-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevusega seotud haldustuge, samuti peakorteri ja liidu delegatsioonide kulusid programmi jaoks vajaliku haldus- ja koordineerimistoe tagamisel ning rahastamisvahendist rahastatava tegevuse haldamisel, sealhulgas teabe- ja teavitusmeetmeid ning ettevõtte infotehnoloogiasüsteeme.

Artikkel 5

Osalus liikmesriikide tagatiste vormis

1.   Liikmesriigid võivad osaleda, pakkudes artikli 4 lõikes 1 osutatud laenude vormis rahastamisvahendist antava toetuse puhul tagatisi kogusummas kuni 18 000 000 000 eurot.

2.   Kui liikmesriik osaleb eraldistes, toimub see tagasivõetamatu, tingimusteta ja nõudmise korral realiseeritava tagatise kujul, mille kohta sõlmitakse komisjoniga tagatisleping kooskõlas artikliga 6.

3.   Asjaomase liikmesriigi osaluse osakaal (panustamispõhimõte) käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summas vastab selle liikmesriigi suhtelisele osakaalule liidu kogurahvatulus, mis tuleneb 2023. aasta eelarve kogutulu osa A osa („Liidu aastaeelarve rahastamine. Sissejuhatus“) tabeli 4 veerust 1, mis on esitatud 23. novembril 2022 lõplikult vastu võetud liidu eelarveaasta 2023 üldeelarves.

4.   Tagatised jõustuvad iga liikmesriigi suhtes komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahelise tagatislepingu jõustumise kuupäeval vastavalt artiklile 6.

5.   Tagatiste realiseerimisest tulenevad summad moodustavad vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti a alapunktile ii sihtotstarbelise välistulu, mis on ette nähtud finantskohustuste tagasimaksmiseks rahastamisvahendist käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud laenudena antavast toetusest.

6.   Enne liikmesriikide antud tagatiste realiseerimist uurib komisjon omal äranägemisel ja vastutusel kõiki finantsmääruse artiklis 220a sätestatud mitmekesise rahastamise strateegia raames kättesaadavaid meetmeid kooskõlas käesolevas määruses sätestatud piirangutega. Selline uurimine ei mõjuta käesoleva artikli lõike 2 alusel antud tagatiste tagasivõetamatut, tingimusteta ja nõudmise korral realiseeritavat olemust. Komisjon teavitab tagatiste realiseerimisel liikmesriike uurimisest vastavalt vajadusele.

7.   Erandina finantsmääruse artikli 211 lõike 4 punktist c eraldatakse Ukrainalt rahastamisvahendist käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud laenudena antud toetusega seoses tagasi saadud summad nendele liikmesriikidele kuni tagatise realiseerimise summani, mille nõuet on liikmesriigid käesoleva artikli 6 punkti a kohaselt kohustatud täitma.

Artikkel 6

Tagatislepingud

Komisjon sõlmib iga liikmesriigiga, kes annab artiklis 5 osutatud tagatise, tagatislepingu. Tagatislepingus sätestatakse tagatise andmist reguleerivad tingimused, mis on kõigile liikmesriikidele ühesugused, sealhulgas eelkõige sätted, millega:

| a) | kehtestatakse liikmesriikidele kohustus täita komisjoni esitatud tagatise realiseerimise nõudeid seoses rahastamisvahendist artikli 4 lõikes 1 osutatud laenudena antava toetusega; |
| --- | --- |

a)

kehtestatakse liikmesriikidele kohustus täita komisjoni esitatud tagatise realiseerimise nõudeid seoses rahastamisvahendist artikli 4 lõikes 1 osutatud laenudena antava toetusega;

| b) | tagatakse, et tagatise realiseerimine toimub proportsionaalselt, kohaldades artikli 5 lõikes 3 osutatud panustamispõhimõtet; panustamispõhimõtet kohandatakse ajutiselt proportsionaalselt, kuni kõik komisjoni ja liikmesriikide vahelised tagatislepingud jõustavad vastavalt artikli 5 lõikele 4; |
| --- | --- |

b)

tagatakse, et tagatise realiseerimine toimub proportsionaalselt, kohaldades artikli 5 lõikes 3 osutatud panustamispõhimõtet; panustamispõhimõtet kohandatakse ajutiselt proportsionaalselt, kuni kõik komisjoni ja liikmesriikide vahelised tagatislepingud jõustavad vastavalt artikli 5 lõikele 4;

| c) | nähakse ette, et tagatise realiseerimisega tagatakse liidu võime maksta tagasi kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt vastavalt artikli 16 lõikele 1 laenatud vahendid pärast seda, kui Ukrainal on esinenud maksmatajätmisi, sealhulgas maksegraafiku mis tahes põhjusel muutmise ning eeldatava ja ootamatu maksmatajätmise korral; |
| --- | --- |

c)

nähakse ette, et tagatise realiseerimisega tagatakse liidu võime maksta tagasi kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt vastavalt artikli 16 lõikele 1 laenatud vahendid pärast seda, kui Ukrainal on esinenud maksmatajätmisi, sealhulgas maksegraafiku mis tahes põhjusel muutmise ning eeldatava ja ootamatu maksmatajätmise korral;

| d) | tagatakse, et kui liikmesriik ei täida täielikult või osaliselt nõuet tagatis õigeks ajaks realiseerida, on komisjonil asjaomasele liikmesriigile vastava osa katmiseks õigus nõuda teiste liikmesriikide poolt antud tagatiste puhul täiendavaid tagatisi. Sellised täiendavad tagatised realiseeritakse proportsionaalselt kõikide teiste liikmesriikide suhtelise osalusega liidu kogurahvatulus vastavalt artikli 5 lõikele 3 ning neid kohandatakse, võtmata arvesse asjaomase liikmesriigi suhtelist osalust. Liikmesriik, kes ei ole tagatise realiseerimise nõuet täitnud, on jätkuvalt kohustatud seda täitma ning katma kõik sellega kaasnevad kulud. Teiste liikmesriikide täiendav osalus makstakse neile tagasi summadest, mille komisjon on sisse nõudnud liikmesriigilt, kes tagatise realiseerimise nõuet ei täitnud. Liikmesriigi poolt realiseerimisele kuuluva tagatise summa ei ületa igal juhul asjaomase liikmesriigi poolt tagatislepingu alusel makstavat kogusummat; |
| --- | --- |

d)

tagatakse, et kui liikmesriik ei täida täielikult või osaliselt nõuet tagatis õigeks ajaks realiseerida, on komisjonil asjaomasele liikmesriigile vastava osa katmiseks õigus nõuda teiste liikmesriikide poolt antud tagatiste puhul täiendavaid tagatisi. Sellised täiendavad tagatised realiseeritakse proportsionaalselt kõikide teiste liikmesriikide suhtelise osalusega liidu kogurahvatulus vastavalt artikli 5 lõikele 3 ning neid kohandatakse, võtmata arvesse asjaomase liikmesriigi suhtelist osalust. Liikmesriik, kes ei ole tagatise realiseerimise nõuet täitnud, on jätkuvalt kohustatud seda täitma ning katma kõik sellega kaasnevad kulud. Teiste liikmesriikide täiendav osalus makstakse neile tagasi summadest, mille komisjon on sisse nõudnud liikmesriigilt, kes tagatise realiseerimise nõuet ei täitnud. Liikmesriigi poolt realiseerimisele kuuluva tagatise summa ei ületa igal juhul asjaomase liikmesriigi poolt tagatislepingu alusel makstavat kogusummat;

| e) | määratakse kindlaks maksetingimused; |
| --- | --- |

e)

määratakse kindlaks maksetingimused;

| f) | tagatakse, et tagatist ei saa enam realiseerida alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL, Euratom) 2020/2093 muudatust või sellele järgnevat õigusakti, millega nähakse liidu eelarve raames ette käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud laenude tagatis, mis ületab mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ja jääb otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade piiresse. |
| --- | --- |

f)

tagatakse, et tagatist ei saa enam realiseerida alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL, Euratom) 2020/2093 muudatust või sellele järgnevat õigusakti, millega nähakse liidu eelarve raames ette käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud laenude tagatis, mis ületab mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ja jääb otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade piiresse.

Artikkel 7

Liikmesriikide ja kolmandate isikute rahaline osalus

1.   Liikmesriigid võivad rahastamisvahendis osaleda artikli 4 lõikes 2 osutatud summades. Asjaomase liikmesriigi rahalise osaluse suurus neis summades vastab selle liikmesriigi suhtelisele osakaalule liidu kogurahvatulus. Aasta n rahalise osaluse puhul arvutatakse kogurahvatulul põhinev suhteline osa kui osa liidu summaarsest kogurahvatulust, mis saadakse viimase liidu aastaeelarve või liidu n – 1 aastal vastuvõetud paranduseelarve tulude osa vastavast veerust.

Käesoleva lõike kohaselt rahastamisvahendist antava toetuse summa, mis on kindlaks määratud komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahelises lepingus, muutub kättesaadavaks pärast kõnealuse lepingu jõustumist.

2.   Liikmesriigid võivad rahastamisvahendis rahaliselt osaleda artikli 4 lõikes 3 osutatud täiendavate summadega.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud rahalist osalust käsitatakse finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti a alapunkti ii alusel sihtotstarbelise välistuluna.

4.   Huvitatud kolmandad riigid ja isikud võivad rahastamisvahendi raames antavas tagastamatus toetuses käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 osutatud täiendavate summadega samuti rahaliselt osaleda, eelkõige seoses käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punktides b ja c osutatud erieesmärkidega. Nende rahalist osalust käsitatakse finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide d ja e alusel sihtotstarbelise välistuluna.

2. JAGU

Rahastamisvahendist antava toetuse tingimused

Artikkel 8

Rahastamisvahendist antava toetuse eeltingimus

1.   Rahastamisvahendist toetuse andmise eeltingimus on, et Ukraina jätkuvalt järgib ja austab tulemuslikke demokraatlike mehhanisme, sealhulgas parlamentaarne mitmeparteisüsteem, ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise.

2.   Komisjon ja Euroopa välisteenistus jälgivad lõikes 1 sätestatud eeltingimuse täitmist kogu rahastamisvahendist toetuse andmise perioodi kestel, eelkõige enne väljamaksete tegemist, võttes, kui see on kohane, igakülgselt arvesse komisjoni korrapärast laienemisaruannet. Samuti võetakse arvesse olukorda Ukrainas ja sõjaseisukorra kohaldamise tagajärgi.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (15).

Artikkel 9

Vastastikuse mõistmise memorandum

1.   Komisjon sõlmib Ukrainaga vastastikuse mõistmise memorandumi, milles määratakse eelkõige kindlaks poliitikatingimused, soovituslik finantsplaneerimine ja artiklis 10 osutatud aruandlusnõuded, millega liidu rahastamisvahendist antav toetus seotakse.

Poliitikatingimused seotakse Ukraina üldist olukorda arvestades vajaduse järgi vastavalt artiklites 2 ja 3 osutatud eesmärkide ja nende elluviimisega ning artiklis 8 sätestatud eeltingimusega. Tingimused hõlmavad kohustust järgida usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, keskendudes korruptsiooni tõkestamisele, võitlusele organiseeritud kuritegevuse vastu, pettustevastasele võitlusele ja huvide konflikti vältimisele, ning läbipaistva ja usaldusväärse raamistiku loomist taastamise ja asjakohasel juhul ülesehitustöö haldamiseks.

2.   Komisjon võib vastastikuse mõistmise memorandumi keskpikas perspektiivis läbi vaadata. Komisjon võib vastastikuse mõistmise memorandumit pärast läbivaatamist muuta.

3.   Vastastikuse mõistmise memorandum võetakse vastu ja see vaadatakse läbi artikli 19 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 10

Aruandlusnõuded

1.   Ukrainale esitatavad aruandlusnõuded lisatakse vastastikuse mõistmise memorandumisse ning nendega tagatakse ennekõike rahastamisvahendist antava toetuse kasutamise tõhusus, läbipaistvus ja vastutustundlikkus.

2.   Komisjon kontrollib korrapäraselt, et aruandlusnõuetest peetaks kinni ja vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud poliitikatingimuste täitmisel tehtaks edusamme. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu kõnealuse kontrolli tulemustest.

3. JAGU

Rahastamisvahendist toetuse andmine ning hindamis- ja teavitamiskohustused

Artikkel 11

Rahastamisvahendist toetuse andmine

1.   Kui artiklis 12 osutatud nõuded on täidetud, teeb komisjon rahastamisvahendi raames antava toetuse osamaksetena kättesaadavaks. Iga osamakse väljamaksmise ajakava määrab kindlaks komisjon. Osamakse võidakse välja maksta ühes või mitmes osas.

2.   Rahastamisvahendist toetuse andmist haldab komisjon ja ta tugineb selles vastastikuse mõistmise memorandumis sisalduvate poliitikatingimuste rakendamise hindamisele.

Artikkel 12

Rahastamisvahendist toetuse andmise otsus

1.   Ukraina esitab enne iga osamakse väljamaksmist rahastamistaotluse, millele on lisatud aruanne kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumi sätetega.

2.   Komisjon teeb osamaksete tegemise otsuse, kui tema hinnangul on täidetud järgmised nõuded:

| a) | artiklis 8 sätestatud eeltingimus on täidetud; |
| --- | --- |

a)

artiklis 8 sätestatud eeltingimus on täidetud;

| b) | vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud aruandlusnõudeid rakendatakse rahuldavalt; |
| --- | --- |

b)

vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud aruandlusnõudeid rakendatakse rahuldavalt;

| c) | vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud poliitikatingimuste rakendamisel on tehtud rahuldavaid edusamme. |
| --- | --- |

c)

vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud poliitikatingimuste rakendamisel on tehtud rahuldavaid edusamme.

3.   Enne rahastamisvahendist toetuse maksimumsumma väljamaksmist kontrollib komisjon, kas kõik vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud poliitikatingimused on täidetud.

Artikkel 13

Rahastamisvahendist antava toetuse vähendamine, peatamine ja tühistamine

1.   Kui Ukraina rahastamisvajadused rahastamisvahendist toetuse väljamaksete perioodil algsete prognoosidega võrreldes oluliselt vähenevad, vähendab komisjon toetuse summat, peatab või lõpetab toetuse andmise.

2.   Kui artikli 12 lõikes 2 sätestatud nõuded ei ole täidetud, peatab komisjon rahastamisvahendist toetuse väljamaksed või lõpetab need.

Artikkel 14

Rahastamisvahendist antava toetuse rakendamise hindamine

Rahastamisvahendi rakendamise ajal teeb komisjon tegevusanalüüsi, mida võib teha koos otsustega (EL) 2022/1201 ja (EL) 2022/1628 ette nähtud tegevusanalüüsiga, et hinnata, kas Ukraina rahastamiskord, haldusmenetlused ning sise- ja väliskontrollimehhanismid, mis on rahastamisvahendist toetuse andmise seisukohast olulised, on usaldusväärsed.

Artikkel 15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamine

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu rahastamisvahendist antava liidu toetusega seotud suundumustest, sealhulgas toetuse väljamaksetest ja artiklis 11 osutatud tehingutest, ning esitab nendele institutsioonidele õigel ajal asjakohased dokumendid. Peatamise või tühistamise korral artikli 13 lõike 2 alusel teavitab ta viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu peatamise või tühistamise põhjustest.

II PEATÜKK

TOETUSE RAKENDAMISEGA SEOTUD ERISÄTTED

Artikkel 16

Laenutehingud

1.   Selleks et rahastada rahastamisvahendist laenudena antavat toetust, antakse komisjonile õigus liidu nimel laenata vajalikud rahalised vahendid kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt kooskõlas finantsmääruse artikliga 220a.

2.   Rahastamisvahendist laenudena antava toetuse üksikasjalikud tingimused sätestatakse komisjoni ja Ukraina vahel sõlmitavas laenulepingus kooskõlas finantsmääruse artikliga 220. Laenude maksimaalne tagasimaksetähtaeg on 35 aastat.

3.   Erandina määruse (EL) 2021/947 artikli 31 lõike 3 teisest lausest ei toetata käesoleva rahastamisvahendi raames Ukrainale laenudena antavat makromajanduslikku finantsabi välistegevuse tagatisega.

Käesoleva määruse alusel antavate laenude jaoks eraldisi ei moodustata ning erandina finantsmääruse artikli 211 lõikest 1 ei sätestata määra, mille ulatuses peab käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud summa olema eraldisega kaetud.

Artikkel 17

Intressitoetus

1.   Erandina finantsmääruse artikli 220 lõike 5 punktist e ja tingimusel et vahendid on kättesaadavad, võib liit kanda käesoleva määruse alusel antud laenu intressi, andes selleks intressitoetust, ning võtta enda kanda laenuvõtmise ja -andmisega seotud halduskulud, välja arvatud laenude ennetähtaegse tagasimaksmisega seotud kulud.

2.   Ukraina võib taotleda liidult intressitoetust ja halduskulude katmist igal aastal.

Artikkel 18

Tagastamatu toetuse rahastamisleping

Käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 osutatud tagastamatu toetuse üksikasjalikud tingimused sätestatakse komisjoni ja Ukraina vahel sõlmitavas rahastamislepingus. Erandina finantsmääruse artikli 220 lõikest 5 sisaldab rahastamisleping üksnes selle artikli 220 lõike 5 punktides a, b ja c osutatud sätteid. Rahastamisleping sisaldab sätteid liidu finantshuvide kaitse, kontrollide ja auditite, samuti kelmuse ja pettuse ning muu õigusnormide eiramise ärahoidmise ning vahendite sissenõudmise kohta.

III PEATÜKK

ÜHIS- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 20

Aastaaruanne

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse I peatüki rakendamise kohta aruande, mis sisaldab ka hinnangut nimetatud rakendamise kohta. Selles aruandes:

| a) | analüüsitakse rahastamisvahendist antud toetuse rakendamise edenemist; |
| --- | --- |

a)

analüüsitakse rahastamisvahendist antud toetuse rakendamise edenemist;

| b) | hinnatakse Ukraina majanduslikku olukorda ja väljavaateid ning käesoleva määruse I peatüki 2. jaos osutatud nõuete ja tingimuste rakendamist; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse Ukraina majanduslikku olukorda ja väljavaateid ning käesoleva määruse I peatüki 2. jaos osutatud nõuete ja tingimuste rakendamist;

| c) | näidatakse seost vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud nõuete ja tingimuste, Ukraina jooksva makromajandusliku olukorra ning rahastamisvahendist antava toetuse osamaksete väljamaksmist käsitlevate komisjoni otsuste vahel. |
| --- | --- |

c)

näidatakse seost vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud nõuete ja tingimuste, Ukraina jooksva makromajandusliku olukorra ning rahastamisvahendist antava toetuse osamaksete väljamaksmist käsitlevate komisjoni otsuste vahel.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kaks aastat pärast toetusperioodi lõppu järelhindamise aruande, milles hinnatakse rahastamisvahendist antud liidu toetuse tulemusi ja tõhusust ning seda, mil määral on see aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 21

Lõppsätted

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 14. detsember 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BEK

---

(1)  Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2022. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (ELT L 161, 29.5.2014, lk 3).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. veebruari 2022. aasta otsus (EL) 2022/313 makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale (ELT L 55, 28.2.2022, lk 4).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2022. aasta otsus (EL) 2022/1201 erakorralise makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale (ELT L 186, 13.7.2022, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. septembri 2022. aasta otsus (EL) 2022/1628, millega antakse Ukrainale erakorralist makromajanduslikku finantsabi, tugevdatakse ühist eraldisfondi liikmesriikide tagatistega ning otsuse nr 466/2014/EL alusel tagatud ja Ukrainaga seotud finantsvastutuse katteks ette nähtud eraldistega ning muudetakse otsust (EL) 2022/1201 (ELT L 245, 22.9.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (ELT L 102, 24.3.2021, lk 14).

6

(7)  Nõukogu 17. oktoobri 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/1968, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalise abi missiooni Ukraina toetuseks (EUMAM Ukraine)(ELT L 270, 18.10.2022, lk 85).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/836, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta (ELT L 185, 26.5.2021, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 209, 14.6.2021, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 11).

12

(13)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsus (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (ELT L 424, 15.12.2020, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

14

(15)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

15

---

DIREKTIIVID

| 16.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/15

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2022/2464,

14. detsember 2022,

millega muudetakse määrust (EL) nr 537/2014, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja direktiivi 2013/34/EL seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 50 ja 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Oma 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „rohelepe“) võttis Euroopa Komisjon kohustuse vaadata läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (3) muud kui finantsteabe avaldamist käsitlevad sätted. Rohelepe on liidu uus majanduskasvu strateegia. Selle eesmärk on muuta liit 2050. aastaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta liidu kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest. Roheleppe eesmärk on lahutada majanduskasv ressursikasutusest ja tagada, et kõik piirkonnad ja liidu kodanikud osalevad sotsiaalselt õiglases üleminekus kestlikule majandussüsteemile, nii et ühtegi inimest ega ühtegi kohta ei jäetaks kõrvale. Sellega aidatakse kaasa eesmärgile ehitada üles inimeste hüvanguks toimiv majandus, tugevdada liidu sotsiaalset turumajandust ja aidata tagada, et see on tulevikuks valmis ning loob stabiilsust, töökohti, majanduskasvu ja kestlikke investeeringuid.
  Need eesmärgid on eriti olulised, arvestades COVID-19 pandeemia põhjustatud sotsiaal-majanduslikku kahju ning vajadust kestliku, kaasava ja õiglase taastumise järele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 (4) muudetakse 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärk liidus õiguslikult siduvaks. Lisaks kohustub komisjon oma 20. mai 2020. aasta teatises „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ tagama, et 2050. aastaks on kõik maailma ökosüsteemid taastatud, vastupanuvõimelised ja piisavalt kaitstud. Selle strateegia eesmärk on suunata Euroopa elurikkus 2030. aastaks taastumise teele. |
| --- | --- |

(1)

Oma 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „rohelepe“) võttis Euroopa Komisjon kohustuse vaadata läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (3) muud kui finantsteabe avaldamist käsitlevad sätted. Rohelepe on liidu uus majanduskasvu strateegia. Selle eesmärk on muuta liit 2050. aastaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta liidu kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest. Roheleppe eesmärk on lahutada majanduskasv ressursikasutusest ja tagada, et kõik piirkonnad ja liidu kodanikud osalevad sotsiaalselt õiglases üleminekus kestlikule majandussüsteemile, nii et ühtegi inimest ega ühtegi kohta ei jäetaks kõrvale. Sellega aidatakse kaasa eesmärgile ehitada üles inimeste hüvanguks toimiv majandus, tugevdada liidu sotsiaalset turumajandust ja aidata tagada, et see on tulevikuks valmis ning loob stabiilsust, töökohti, majanduskasvu ja kestlikke investeeringuid.

Need eesmärgid on eriti olulised, arvestades COVID-19 pandeemia põhjustatud sotsiaal-majanduslikku kahju ning vajadust kestliku, kaasava ja õiglase taastumise järele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 (4) muudetakse 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärk liidus õiguslikult siduvaks. Lisaks kohustub komisjon oma 20. mai 2020. aasta teatises „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ tagama, et 2050. aastaks on kõik maailma ökosüsteemid taastatud, vastupanuvõimelised ja piisavalt kaitstud. Selle strateegia eesmärk on suunata Euroopa elurikkus 2030. aastaks taastumise teele.

| (2) | Oma 8. märtsi 2018. aasta teatises pealkirjaga „Tegevuskava: jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (edaspidi „jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava“) esitas komisjon meetmed järgmiste eesmärkide saavutamiseks: suunata kapitalivood ümber kestlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv; hallata finantsriske, mis tulenevad kliimamuutustest, loodusvarade vähenemisest, keskkonna halvenemisest ja sotsiaalsetest probleemidest. Nende eesmärkide saavutamise eeltingimus on, et teatavad ettevõtjate kategooriad avalikustaksid asjakohast, võrreldavat ja usaldusväärset kestlikkusteavet. Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava rakendamise osana vastu mitu õigusakti. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2088 (5) reguleerib seda, kuidas finantsturu osalised ja finantsnõustajad peavad avalikustama kestlikkusteavet lõppinvestoritele ja varade omanikele.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852 (6) luuakse keskkonnasäästliku majandustegevuse klassifitseerimissüsteem eesmärgiga suurendada kestlikke investeeringuid ja võidelda alusetult kestlikeks nimetatavate finantstoodete rohepesu vastu. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2089 (7), mida on täiendatud komisjoni delegeeritud määrustega (EL) 2020/1816 (8), (EL) 2020/1817 (9) ja (EL) 2020/1818 (10), kehtestatakse keskkonna-, sotsiaal- ja ühingujuhtimisalased avalikustamisnõuded võrdlusaluste halduritele ning miinimumnõuded ELi kliimaülemineku võrdlusaluse ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste koostamiseks.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (11) on sätestatud nõue, et suured krediidiasutused või investeerimisühingud, kes on emiteerinud väärtpabereid, mis on võetud kauplemisele reguleeritud turul, avalikustaksid teabe keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisriskide kohta alates 28. juunist 2022. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2033 (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/2034 (13) kehtestatud investeerimisühingute usaldatavusnõuete raamistik sisaldab sätteid keskkonna-, sotsiaal- ja ühingujuhtimisriski mõõtme kasutuselevõtu kohta pädevate asutuste järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessis ning hõlmab investeerimisühingute keskkonna-, sotsiaal- ja ühingujuhtimisriskide avalikustamise nõudeid, mida tuleb kohaldada alates 26. detsembrist 2022. Komisjon võttis 6. juulil 2021 kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava järgides vastu ka ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa rohevõlakirjade kohta. |
| --- | --- |

(2)

Oma 8. märtsi 2018. aasta teatises pealkirjaga „Tegevuskava: jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (edaspidi „jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava“) esitas komisjon meetmed järgmiste eesmärkide saavutamiseks: suunata kapitalivood ümber kestlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv; hallata finantsriske, mis tulenevad kliimamuutustest, loodusvarade vähenemisest, keskkonna halvenemisest ja sotsiaalsetest probleemidest. Nende eesmärkide saavutamise eeltingimus on, et teatavad ettevõtjate kategooriad avalikustaksid asjakohast, võrreldavat ja usaldusväärset kestlikkusteavet. Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava rakendamise osana vastu mitu õigusakti. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2088 (5) reguleerib seda, kuidas finantsturu osalised ja finantsnõustajad peavad avalikustama kestlikkusteavet lõppinvestoritele ja varade omanikele.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852 (6) luuakse keskkonnasäästliku majandustegevuse klassifitseerimissüsteem eesmärgiga suurendada kestlikke investeeringuid ja võidelda alusetult kestlikeks nimetatavate finantstoodete rohepesu vastu. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2089 (7), mida on täiendatud komisjoni delegeeritud määrustega (EL) 2020/1816 (8), (EL) 2020/1817 (9) ja (EL) 2020/1818 (10), kehtestatakse keskkonna-, sotsiaal- ja ühingujuhtimisalased avalikustamisnõuded võrdlusaluste halduritele ning miinimumnõuded ELi kliimaülemineku võrdlusaluse ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste koostamiseks.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (11) on sätestatud nõue, et suured krediidiasutused või investeerimisühingud, kes on emiteerinud väärtpabereid, mis on võetud kauplemisele reguleeritud turul, avalikustaksid teabe keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisriskide kohta alates 28. juunist 2022. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2033 (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/2034 (13) kehtestatud investeerimisühingute usaldatavusnõuete raamistik sisaldab sätteid keskkonna-, sotsiaal- ja ühingujuhtimisriski mõõtme kasutuselevõtu kohta pädevate asutuste järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessis ning hõlmab investeerimisühingute keskkonna-, sotsiaal- ja ühingujuhtimisriskide avalikustamise nõudeid, mida tuleb kohaldada alates 26. detsembrist 2022. Komisjon võttis 6. juulil 2021 kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava järgides vastu ka ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa rohevõlakirjade kohta.

| (3) | Oma 17. juuni 2019. aasta teatises peakirjaga „Suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta: kliimaga seotud teabe avaldamist käsitlev lisa“ (edaspidi „suunised kliimaga seotud teabe avaldamise kohta“) rõhutas komisjon kliimaga seotud teabe avaldamisest tulenevat kasu ettevõtjate jaoks, eelkõige tänu suuremale teadlikkusele ning kliimaga seotud riskide ja võimaluste paremale mõistmisele ettevõtte sees, investorite baasi mitmekesistamisele, madalamatele kapitalikuludele ja konstruktiivse dialoogi parandamisele kõigi sidusrühmadega. Lisaks võib mitmekesisus ettevõtete juhtorganites mõjutada otsustusprotsessi, ettevõtete juhtimist ja vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(3)

Oma 17. juuni 2019. aasta teatises peakirjaga „Suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta: kliimaga seotud teabe avaldamist käsitlev lisa“ (edaspidi „suunised kliimaga seotud teabe avaldamise kohta“) rõhutas komisjon kliimaga seotud teabe avaldamisest tulenevat kasu ettevõtjate jaoks, eelkõige tänu suuremale teadlikkusele ning kliimaga seotud riskide ja võimaluste paremale mõistmisele ettevõtte sees, investorite baasi mitmekesistamisele, madalamatele kapitalikuludele ja konstruktiivse dialoogi parandamisele kõigi sidusrühmadega. Lisaks võib mitmekesisus ettevõtete juhtorganites mõjutada otsustusprotsessi, ettevõtete juhtimist ja vastupanuvõimet.

| (4) | Oma 5. detsembri 2019. aasta järeldustes kapitaliturgude liidu tugevdamise kohta rõhutas nõukogu, kui tähtis on pakkuda usaldusväärset, võrreldavat ja asjakohast teavet kestlikkusega seotud riskide, võimaluste ja mõju kohta, ning kutsus komisjoni üles kaaluma muu kui finantsteabe avaldamise Euroopa standardi väljatöötamist. |
| --- | --- |

(4)

Oma 5. detsembri 2019. aasta järeldustes kapitaliturgude liidu tugevdamise kohta rõhutas nõukogu, kui tähtis on pakkuda usaldusväärset, võrreldavat ja asjakohast teavet kestlikkusega seotud riskide, võimaluste ja mõju kohta, ning kutsus komisjoni üles kaaluma muu kui finantsteabe avaldamise Euroopa standardi väljatöötamist.

| (5) | Oma 29. mai 2018. aasta resolutsioonis jätkusuutliku rahastamise kohta (14) nõudis Euroopa Parlament muu kui finantsteabe avaldamist käsitlevate nõuete täiendamist direktiivi 2013/34/EL raames. Oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonis äriühingu kestliku üldjuhtimise kohta (15) väljendas Euroopa Parlament heameelt komisjoni võetud kohustuse üle vaadata läbi direktiiv 2013/34/EL ja pidas vajalikuks luua ulatuslik muu kui finantsteabe avaldamise liidu raamistik, mis hõlmab muu kui finantsteabe avaldamise kohustuslikke liidu standardeid. Euroopa Parlament nõudis aruandlusnõuete kohaldamisala laiendamist täiendavatele ettevõtjate kategooriatele ja auditi nõude kehtestamist. |
| --- | --- |

(5)

Oma 29. mai 2018. aasta resolutsioonis jätkusuutliku rahastamise kohta (14) nõudis Euroopa Parlament muu kui finantsteabe avaldamist käsitlevate nõuete täiendamist direktiivi 2013/34/EL raames. Oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonis äriühingu kestliku üldjuhtimise kohta (15) väljendas Euroopa Parlament heameelt komisjoni võetud kohustuse üle vaadata läbi direktiiv 2013/34/EL ja pidas vajalikuks luua ulatuslik muu kui finantsteabe avaldamise liidu raamistik, mis hõlmab muu kui finantsteabe avaldamise kohustuslikke liidu standardeid. Euroopa Parlament nõudis aruandlusnõuete kohaldamisala laiendamist täiendavatele ettevõtjate kategooriatele ja auditi nõude kehtestamist.

| (6) | ÜRO Peaassamblee võttis oma 25. septembri 2015. aasta resolutsioonis „Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“ (edaspidi „kestliku arengu tegevuskava 2030“) vastu uue ülemaailmse kestliku arengu raamistiku. Kestliku arengu tegevuskava 2030 keskmes on ÜRO kestliku arengu eesmärgid (edaspidi „kestliku arengu eesmärgid“) ja see hõlmab kestlikkuse kolme mõõdet: majandust, sotsiaalvaldkonda ja keskkonda. Komisjoni 22. novembri 2016. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud – Euroopa tegevus jätkusuutlikkuse tagamiseks“ seostatakse kestliku arengu eesmärgid liidu poliitikaraamistikuga, tagamaks, et kõigi liidu meetmete ja poliitiliste algatuste puhul arvestataks nii liidus kui ka väljaspool liitu nende eesmärkidega algusest peale. Oma 20. juuni 2017. aasta järeldustes „Euroopa jätkusuutlik tulevik: ELi vastus kestliku arengu tegevuskavale aastani 2030“ kinnitas nõukogu liidu ja selle liikmesriikide kindlat tahet rakendada kestliku arengu tegevuskava 2030 täielikult, sidusalt, ulatuslikult, integreeritult ja tulemuslikult ning tihedas koostöös partnerite ja muude sidusrühmadega. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO Peaassamblee võttis oma 25. septembri 2015. aasta resolutsioonis „Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“ (edaspidi „kestliku arengu tegevuskava 2030“) vastu uue ülemaailmse kestliku arengu raamistiku. Kestliku arengu tegevuskava 2030 keskmes on ÜRO kestliku arengu eesmärgid (edaspidi „kestliku arengu eesmärgid“) ja see hõlmab kestlikkuse kolme mõõdet: majandust, sotsiaalvaldkonda ja keskkonda. Komisjoni 22. novembri 2016. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud – Euroopa tegevus jätkusuutlikkuse tagamiseks“ seostatakse kestliku arengu eesmärgid liidu poliitikaraamistikuga, tagamaks, et kõigi liidu meetmete ja poliitiliste algatuste puhul arvestataks nii liidus kui ka väljaspool liitu nende eesmärkidega algusest peale. Oma 20. juuni 2017. aasta järeldustes „Euroopa jätkusuutlik tulevik: ELi vastus kestliku arengu tegevuskavale aastani 2030“ kinnitas nõukogu liidu ja selle liikmesriikide kindlat tahet rakendada kestliku arengu tegevuskava 2030 täielikult, sidusalt, ulatuslikult, integreeritult ja tulemuslikult ning tihedas koostöös partnerite ja muude sidusrühmadega.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/95/EL (16) muudeti direktiivi 2013/34/EL seoses muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt. Direktiiviga 2014/95/EL kehtestati ettevõtjatele kohustus esitada teave vähemalt keskkonnaküsimuste, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimuste kohta. Direktiiviga 2014/95/EL nõuti ettevõtjatelt nende teemade kohta teabe avalikustamist järgmistes aruandlusvaldkondades: ärimudel, põhimõtted (sealhulgas rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlused), põhimõtete rakendamise tulemused, riskid ja riskijuhtimine ning äri seisukohast olulised põhilised tulemusnäitajad. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/95/EL (16) muudeti direktiivi 2013/34/EL seoses muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt. Direktiiviga 2014/95/EL kehtestati ettevõtjatele kohustus esitada teave vähemalt keskkonnaküsimuste, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimuste kohta. Direktiiviga 2014/95/EL nõuti ettevõtjatelt nende teemade kohta teabe avalikustamist järgmistes aruandlusvaldkondades: ärimudel, põhimõtted (sealhulgas rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlused), põhimõtete rakendamise tulemused, riskid ja riskijuhtimine ning äri seisukohast olulised põhilised tulemusnäitajad.

| (8) | Paljud sidusrühmad peavad terminit „muu kui finantsteave“ ebatäpseks, eelkõige seetõttu, et see osutab, et kõnealusel teabel ei ole mingit finantstähtsust. Selline teave omab siiski üha suuremat finantstähtsust. Paljud selle valdkonna organisatsioonid, algatused ja kestlikkusaruandluse valdkonna praktikud viitavad „kestlikkusteabele“. Seetõttu on termini „muu kui finantsteave“ asemel eelistatav kasutada terminit „kestlikkusteave“. Seepärast tuleks direktiivi 2013/34/EL muuta, et võtta arvesse seda terminoloogilist muudatust. |
| --- | --- |

(8)

Paljud sidusrühmad peavad terminit „muu kui finantsteave“ ebatäpseks, eelkõige seetõttu, et see osutab, et kõnealusel teabel ei ole mingit finantstähtsust. Selline teave omab siiski üha suuremat finantstähtsust. Paljud selle valdkonna organisatsioonid, algatused ja kestlikkusaruandluse valdkonna praktikud viitavad „kestlikkusteabele“. Seetõttu on termini „muu kui finantsteave“ asemel eelistatav kasutada terminit „kestlikkusteave“. Seepärast tuleks direktiivi 2013/34/EL muuta, et võtta arvesse seda terminoloogilist muudatust.

| (9) | Kui ettevõtjad koostaksid paremaid kestlikkusaruandeid, oleksid lõplikud kasusaajad üksikisikud ja hoiustajad, sealhulgas ametiühingud ja töötajate esindajad, kes saaksid piisavat teavet ja suudaksid tänu sellele osaleda paremini sotsiaaldialoogis. Hoiustajatel, kes soovivad investeerida kestlikult, on võimalus seda teha, samas kui stabiilsest, kestlikust ja kaasavast majandussüsteemist peaksid kasu saama kõik kodanikud. Sellise kasu realiseerimiseks peab ettevõtja aastaaruannetes avaldatud kestlikkusteave kõigepealt jõudma kahe peamise kasutajate rühmani. Esimesse kasutajate rühma kuuluvad investorid, sealhulgas varahaldurid, kes soovivad paremini mõista kestlikkuse aspektidega seotud riske ja võimalusi oma investeeringute jaoks, ning nende investeeringute mõju inimestele ja keskkonnale. Teise kasutajate rühma kuuluvad kodanikuühiskonna osalejad, sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid, kes soovivad panna ettevõtjaid enam vastutama inimestele ja keskkonnale avaldatava mõju eest. Aastaaruannetes avalikustatud kestlikkusteavet saaksid kasutada ka muud sidusrühmad, eelkõige selleks, et edendada võrreldavust turusektorite vahel ja nende sees.
  Ettevõtjate äripartnerid, sealhulgas kliendid, saaksid tugineda kestlikkusteabele, et mõista kestlikkusega seotud riske ja mõju kogu oma väärtusahelate ulatuses ning vajaduse korral neist teatada. Poliitikakujundajad ja keskkonnaasutused saavad sellist teavet kasutada eelkõige koondandmetena, et jälgida keskkonna- ja sotsiaalseid suundumusi, aidata kaasa keskkonnaalasele arvepidamisele ja anda teavet avaliku poliitika jaoks. Ettevõtjate aastaaruannetega tutvuvad otseselt vähesed üksikkodanikud ja -tarbijad, kuid nad saaksid kestlikkusteavet kasutada kaudselt, näiteks finantsnõustajate või valitsusväliste organisatsioonide nõuannete või arvamuste kaalumisel. Paljud investorid ja varahaldurid ostavad kestlikkusteavet kolmandatest isikutest andmepakkujatelt, kes koguvad teavet eri allikatest, sealhulgas äriühingute avalikest aruannetest. |
| --- | --- |

(9)

Kui ettevõtjad koostaksid paremaid kestlikkusaruandeid, oleksid lõplikud kasusaajad üksikisikud ja hoiustajad, sealhulgas ametiühingud ja töötajate esindajad, kes saaksid piisavat teavet ja suudaksid tänu sellele osaleda paremini sotsiaaldialoogis. Hoiustajatel, kes soovivad investeerida kestlikult, on võimalus seda teha, samas kui stabiilsest, kestlikust ja kaasavast majandussüsteemist peaksid kasu saama kõik kodanikud. Sellise kasu realiseerimiseks peab ettevõtja aastaaruannetes avaldatud kestlikkusteave kõigepealt jõudma kahe peamise kasutajate rühmani. Esimesse kasutajate rühma kuuluvad investorid, sealhulgas varahaldurid, kes soovivad paremini mõista kestlikkuse aspektidega seotud riske ja võimalusi oma investeeringute jaoks, ning nende investeeringute mõju inimestele ja keskkonnale. Teise kasutajate rühma kuuluvad kodanikuühiskonna osalejad, sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid, kes soovivad panna ettevõtjaid enam vastutama inimestele ja keskkonnale avaldatava mõju eest. Aastaaruannetes avalikustatud kestlikkusteavet saaksid kasutada ka muud sidusrühmad, eelkõige selleks, et edendada võrreldavust turusektorite vahel ja nende sees.

Ettevõtjate äripartnerid, sealhulgas kliendid, saaksid tugineda kestlikkusteabele, et mõista kestlikkusega seotud riske ja mõju kogu oma väärtusahelate ulatuses ning vajaduse korral neist teatada. Poliitikakujundajad ja keskkonnaasutused saavad sellist teavet kasutada eelkõige koondandmetena, et jälgida keskkonna- ja sotsiaalseid suundumusi, aidata kaasa keskkonnaalasele arvepidamisele ja anda teavet avaliku poliitika jaoks. Ettevõtjate aastaaruannetega tutvuvad otseselt vähesed üksikkodanikud ja -tarbijad, kuid nad saaksid kestlikkusteavet kasutada kaudselt, näiteks finantsnõustajate või valitsusväliste organisatsioonide nõuannete või arvamuste kaalumisel. Paljud investorid ja varahaldurid ostavad kestlikkusteavet kolmandatest isikutest andmepakkujatelt, kes koguvad teavet eri allikatest, sealhulgas äriühingute avalikest aruannetest.

| (10) | Kestlikkusteabe turg kasvab kiiresti ja kolmandast isikust andmepakkujate roll muutub üha tähtsamaks, arvestades uusi kohustusi, mida investorid ning varahaldurid täitma peavad. Rühmitatud andmete parema kättesaadavusega peaks kestlikkusteabe maksumus muutuma mõistlikumaks. Käesoleva muutmisdirektiiviga ette nähtud direktiivi 2013/34/EL muudatused peaksid suurendama andmete võrreldavust ja ühtlustama standardeid. Eeldatakse, et kolmandast isikust andmepakkujate tavad paranevad ja oskusteave selles valdkonnas kasvab, mis võib luua uusi töökohti. |
| --- | --- |

(10)

Kestlikkusteabe turg kasvab kiiresti ja kolmandast isikust andmepakkujate roll muutub üha tähtsamaks, arvestades uusi kohustusi, mida investorid ning varahaldurid täitma peavad. Rühmitatud andmete parema kättesaadavusega peaks kestlikkusteabe maksumus muutuma mõistlikumaks. Käesoleva muutmisdirektiiviga ette nähtud direktiivi 2013/34/EL muudatused peaksid suurendama andmete võrreldavust ja ühtlustama standardeid. Eeldatakse, et kolmandast isikust andmepakkujate tavad paranevad ja oskusteave selles valdkonnas kasvab, mis võib luua uusi töökohti.

| (11) | Nõudlus ettevõtete kestlikkusteabe järele on viimastel aastatel väga palju kasvanud, eriti investeerimisringkondades. Selle nõudluse kasvu taga on ettevõtjatele tekkivate riskide muutuv iseloom ja investorite suurem teadlikkus nende riskide finantsmõjust. Eelkõige kehtib see kliimaga seotud finantsriskide kohta. Samuti suureneb teadlikkus riskidest ja võimalustest ettevõtjatele ja investeeringutele, mis tulenevad muudest keskkonnaküsimustest, näiteks elurikkuse vähenemisest, ning tervise- ja sotsiaalküsimustest, sealhulgas seoses lapstööjõu kasutamise ja sunniviisilise tööga. Nõudluse suurenemine kestlikkusteabe järele on tingitud ka nende investeerimistoodete hulga suurenemisest, millega püütakse täita justnimelt teatavaid kestlikkusstandardeid või saavutada teatavaid kestlikkuseesmärke ning tagada kooskõla ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel 12. detsembril 2015 vastu võetud Pariisi kokkuleppe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja liidu poliitika eesmärkidega. Osa sellest suurenemisest on varem vastu võetud liidu õigusaktide, eelkõige määruste (EL) 2019/2088 ja (EL) 2020/852 loogiline tagajärg. Osaliselt oleks see suurenemine toimunud kodanike kiiresti muutuva teadlikkuse, tarbijate eelistuste ja turutavade tõttu igal juhul. COVID-19 pandeemia tõttu on kasutajate teabevajadus veelgi kiiremini suurenenud, eelkõige seetõttu, et see on toonud esile töötajate ja ettevõtjate väärtusahelate nõrgad kohad. Teave keskkonnamõju kohta on asjakohane ka tulevaste pandeemiate leevendamise kontekstis, kuna inimtegevusest tingitud häired ökosüsteemides on haiguste esinemise ja levikuga üha enam seotud. |
| --- | --- |

(11)

Nõudlus ettevõtete kestlikkusteabe järele on viimastel aastatel väga palju kasvanud, eriti investeerimisringkondades. Selle nõudluse kasvu taga on ettevõtjatele tekkivate riskide muutuv iseloom ja investorite suurem teadlikkus nende riskide finantsmõjust. Eelkõige kehtib see kliimaga seotud finantsriskide kohta. Samuti suureneb teadlikkus riskidest ja võimalustest ettevõtjatele ja investeeringutele, mis tulenevad muudest keskkonnaküsimustest, näiteks elurikkuse vähenemisest, ning tervise- ja sotsiaalküsimustest, sealhulgas seoses lapstööjõu kasutamise ja sunniviisilise tööga. Nõudluse suurenemine kestlikkusteabe järele on tingitud ka nende investeerimistoodete hulga suurenemisest, millega püütakse täita justnimelt teatavaid kestlikkusstandardeid või saavutada teatavaid kestlikkuseesmärke ning tagada kooskõla ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel 12. detsembril 2015 vastu võetud Pariisi kokkuleppe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja liidu poliitika eesmärkidega. Osa sellest suurenemisest on varem vastu võetud liidu õigusaktide, eelkõige määruste (EL) 2019/2088 ja (EL) 2020/852 loogiline tagajärg. Osaliselt oleks see suurenemine toimunud kodanike kiiresti muutuva teadlikkuse, tarbijate eelistuste ja turutavade tõttu igal juhul. COVID-19 pandeemia tõttu on kasutajate teabevajadus veelgi kiiremini suurenenud, eelkõige seetõttu, et see on toonud esile töötajate ja ettevõtjate väärtusahelate nõrgad kohad. Teave keskkonnamõju kohta on asjakohane ka tulevaste pandeemiate leevendamise kontekstis, kuna inimtegevusest tingitud häired ökosüsteemides on haiguste esinemise ja levikuga üha enam seotud.

| (12) | Ka ettevõtjad ise saavad kasu kvaliteetsete aruannete koostamisest kestlikkusaspektide kohta. Kestlikkuseesmärkide saavutamiseks mõeldud investeerimistoodete arvu kasv tähendab, et hea kestlikkusaruandlus võib parandada ettevõtja juurdepääsu finantskapitalile. Kestlikkusaruandlus võib aidata ettevõtjatel tuvastada ja juhtida oma kestlikkusaspektidega seotud riske ja võimalusi. See võib luua aluse paremaks dialoogiks ja suhtlemiseks ettevõtjate ja nende sidusrühmade vahel ning aidata ettevõtjatel oma mainet parandada. Lisaks tagaks kestlikkusaruandluse ühtne alus kestlikkusaruandluse standardite näol asjakohase ja piisava teabe andmise ning vähendaks seega märkimisväärselt ühekordseid teabenõudeid. |
| --- | --- |

(12)

Ka ettevõtjad ise saavad kasu kvaliteetsete aruannete koostamisest kestlikkusaspektide kohta. Kestlikkuseesmärkide saavutamiseks mõeldud investeerimistoodete arvu kasv tähendab, et hea kestlikkusaruandlus võib parandada ettevõtja juurdepääsu finantskapitalile. Kestlikkusaruandlus võib aidata ettevõtjatel tuvastada ja juhtida oma kestlikkusaspektidega seotud riske ja võimalusi. See võib luua aluse paremaks dialoogiks ja suhtlemiseks ettevõtjate ja nende sidusrühmade vahel ning aidata ettevõtjatel oma mainet parandada. Lisaks tagaks kestlikkusaruandluse ühtne alus kestlikkusaruandluse standardite näol asjakohase ja piisava teabe andmise ning vähendaks seega märkimisväärselt ühekordseid teabenõudeid.

| (13) | Komisjoni 21. aprilli 2021. aasta aruandes direktiivide 2013/34/EL, 2014/95/EL ja 2013/50/EL läbivaatamisklauslite kohta ning sellele lisatud äriühingute avaliku aruandluse ELi raamistiku toimivuskontrollis (edaspidi „komisjoni aruanne läbivaatamisklauslite ja sellele lisatud toimivuskontrolli kohta“) tuvastati direktiivi 2014/95/EL tulemuslikkusega seotud probleeme. Leidub märkimisväärseid tõendeid selle kohta, et paljud ettevõtjad ei avalda olulist teavet mitte kõigi kestlikkusega seotud teemade kohta, sealhulgas kliimaga seotud teave, nagu kõik kasvuhoonegaaside heitkogused, ja elurikkust mõjutavad tegurid. Aruandes märgiti olulise probleemina ka kestlikkusteabe piiratud võrreldavust ja usaldusväärsust. Lisaks ei ole paljud ettevõtjad, kelle kestlikkusteavet kasutajad vajavad, kohustatud sellist teavet esitama. Seetõttu on selge vajadus kindla ja taskukohase aruandlusraamistiku järele, millega kaasneksid tulemuslikud audiitorkontrollitavad, et tagada andmete usaldusväärsus ning vältida rohepesu ja topeltarvestust. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni 21. aprilli 2021. aasta aruandes direktiivide 2013/34/EL, 2014/95/EL ja 2013/50/EL läbivaatamisklauslite kohta ning sellele lisatud äriühingute avaliku aruandluse ELi raamistiku toimivuskontrollis (edaspidi „komisjoni aruanne läbivaatamisklauslite ja sellele lisatud toimivuskontrolli kohta“) tuvastati direktiivi 2014/95/EL tulemuslikkusega seotud probleeme. Leidub märkimisväärseid tõendeid selle kohta, et paljud ettevõtjad ei avalda olulist teavet mitte kõigi kestlikkusega seotud teemade kohta, sealhulgas kliimaga seotud teave, nagu kõik kasvuhoonegaaside heitkogused, ja elurikkust mõjutavad tegurid. Aruandes märgiti olulise probleemina ka kestlikkusteabe piiratud võrreldavust ja usaldusväärsust. Lisaks ei ole paljud ettevõtjad, kelle kestlikkusteavet kasutajad vajavad, kohustatud sellist teavet esitama. Seetõttu on selge vajadus kindla ja taskukohase aruandlusraamistiku järele, millega kaasneksid tulemuslikud audiitorkontrollitavad, et tagada andmete usaldusväärsus ning vältida rohepesu ja topeltarvestust.

| (14) | Poliitikameetmete puudumise korral lõhe kasutajate teabevajaduste ja ettevõtjate esitatava kestlikkusteabe vahel eeldatavasti suureneb. Sellel lõhel on märkimisväärsed negatiivsed tagajärjed. Investoritel ei ole võimalik kestlikkusega seotud riske ja võimalusi oma investeerimisotsustes piisavalt arvesse võtta. Mitme sellise investeerimisotsuse kuhjumine, milles ei võeta piisavalt arvesse kestlikkusega seotud riske, võib tekitada finantsstabiilsust ohustavaid süsteemseid riske. Nendele süsteemsetele riskidele, eriti kliima puhul, on tähelepanu juhtinud Euroopa Keskpank (EKP) ja rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks finantsstabiilsuse nõukogu. Samuti on investoritel vähem võimalusi suunata rahalisi vahendeid sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemidega tegelevatesse ja mitte neid süvendavatesse ettevõtjatesse ja majandustegevusse, mis omakorda kahjustab roheleppe, kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava ning Pariisi kokkuleppe eesmärke. Ettevõtjate tegevusest mõjutatud valitsusväliste organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja kogukondade ning muude sidusrühmade võimalus ettevõtjaid inimestele ja keskkonnale avalduva mõju eest vastutusele võtta on väiksem. See tekitab vastutuse puudujäägi ja võib vähendada kodanike usaldust ettevõtete vastu, mis omakorda võib avaldada negatiivset mõju sotsiaalse turumajanduse tõhusale toimimisele. Kestlikkusega seotud riskide mõõtmise, hindamise ja juhtimise üldtunnustatud mõõdikute ja meetodite puudumine takistab ka ettevõtjate püüdlusi tagada oma ärimudelite ja tegevuse kestlikkus. Ettevõtjate esitatava kestlikkusteabe puudumisel on sidusrühmadel, sealhulgas kodanikuühiskonna osalejatel, ametiühingutel ja töötajate esindajatel, keerulisem ettevõtjatega kestlikkusaspektides dialoogi astuda. |
| --- | --- |

(14)

Poliitikameetmete puudumise korral lõhe kasutajate teabevajaduste ja ettevõtjate esitatava kestlikkusteabe vahel eeldatavasti suureneb. Sellel lõhel on märkimisväärsed negatiivsed tagajärjed. Investoritel ei ole võimalik kestlikkusega seotud riske ja võimalusi oma investeerimisotsustes piisavalt arvesse võtta. Mitme sellise investeerimisotsuse kuhjumine, milles ei võeta piisavalt arvesse kestlikkusega seotud riske, võib tekitada finantsstabiilsust ohustavaid süsteemseid riske. Nendele süsteemsetele riskidele, eriti kliima puhul, on tähelepanu juhtinud Euroopa Keskpank (EKP) ja rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks finantsstabiilsuse nõukogu. Samuti on investoritel vähem võimalusi suunata rahalisi vahendeid sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemidega tegelevatesse ja mitte neid süvendavatesse ettevõtjatesse ja majandustegevusse, mis omakorda kahjustab roheleppe, kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava ning Pariisi kokkuleppe eesmärke. Ettevõtjate tegevusest mõjutatud valitsusväliste organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja kogukondade ning muude sidusrühmade võimalus ettevõtjaid inimestele ja keskkonnale avalduva mõju eest vastutusele võtta on väiksem. See tekitab vastutuse puudujäägi ja võib vähendada kodanike usaldust ettevõtete vastu, mis omakorda võib avaldada negatiivset mõju sotsiaalse turumajanduse tõhusale toimimisele. Kestlikkusega seotud riskide mõõtmise, hindamise ja juhtimise üldtunnustatud mõõdikute ja meetodite puudumine takistab ka ettevõtjate püüdlusi tagada oma ärimudelite ja tegevuse kestlikkus. Ettevõtjate esitatava kestlikkusteabe puudumisel on sidusrühmadel, sealhulgas kodanikuühiskonna osalejatel, ametiühingutel ja töötajate esindajatel, keerulisem ettevõtjatega kestlikkusaspektides dialoogi astuda.

| (15) | Komisjoni aruandes läbivaatamisklauslite kohta ja sellele lisatud toimivuskontrollis leiti ka, et kestlikkusaspekte käsitlevate teabenõuete arv on märkimisväärselt kasvanud ning teabenõuete eesmärk oli vähendada lõhet kasutajate teabevajaduste ja kättesaadava kestlikkusteabe vahel. Lisaks eeldatakse tõenäoliselt ka edaspidi, et ettevõtjad kasutavad erinevaid raamistikke ja standardeid, ning need ootused võivad isegi suureneda, kui kestlikkusteabe väärtustamine üha kasvab. Kui puuduvad poliitikameetmed konsensuse saavutamiseks teabe suhtes, mida ettevõtjad peaksid esitama, suurenevad kulud ja koormus aruandeid esitavate ettevõtjate ja sellise teabe kasutajate jaoks märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni aruandes läbivaatamisklauslite kohta ja sellele lisatud toimivuskontrollis leiti ka, et kestlikkusaspekte käsitlevate teabenõuete arv on märkimisväärselt kasvanud ning teabenõuete eesmärk oli vähendada lõhet kasutajate teabevajaduste ja kättesaadava kestlikkusteabe vahel. Lisaks eeldatakse tõenäoliselt ka edaspidi, et ettevõtjad kasutavad erinevaid raamistikke ja standardeid, ning need ootused võivad isegi suureneda, kui kestlikkusteabe väärtustamine üha kasvab. Kui puuduvad poliitikameetmed konsensuse saavutamiseks teabe suhtes, mida ettevõtjad peaksid esitama, suurenevad kulud ja koormus aruandeid esitavate ettevõtjate ja sellise teabe kasutajate jaoks märkimisväärselt.

| (16) | Olemasolev teabelõhe suurendab tõenäosust, et üksikud liikmesriigid kehtestavad üha lahknevamaid riigisiseseid norme või standardeid. Eri liikmesriikide erinevad aruandlusnõuded võivad tekitada piiriüleselt tegutsevatele ettevõtjatele lisakulusid ja keerukust ning kahjustada seetõttu siseturgu, asutamisõigust ja kapitali vaba liikumist liidus. Ka muudaksid sellised erinevad aruandlusnõuded esitatud teabe piiriüleselt vähem võrreldavaks, mis kahjustab kapitaliturgude liitu. |
| --- | --- |

(16)

Olemasolev teabelõhe suurendab tõenäosust, et üksikud liikmesriigid kehtestavad üha lahknevamaid riigisiseseid norme või standardeid. Eri liikmesriikide erinevad aruandlusnõuded võivad tekitada piiriüleselt tegutsevatele ettevõtjatele lisakulusid ja keerukust ning kahjustada seetõttu siseturgu, asutamisõigust ja kapitali vaba liikumist liidus. Ka muudaksid sellised erinevad aruandlusnõuded esitatud teabe piiriüleselt vähem võrreldavaks, mis kahjustab kapitaliturgude liitu.

| (17) | Direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a kohaldatakse vastavalt suurettevõtjate suhtes, kes on avaliku huvi üksused töötajate arvuga keskmiselt üle 500, ja avaliku huvi üksuste suhtes, kes on suure kontserni emaettevõtjad töötajate arvuga konsolideeritud alusel keskmiselt üle 500. Pidades silmas kasutajate suurenevaid vajadusi kestlikkusteabe järele, tuleks selle teabe edastamist nõuda täiendavatelt ettevõtjate kategooriatelt. Seetõttu on asjakohane nõuda, et kõik suurettevõtjad ja kõik ettevõtjad, välja arvatud mikroettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, esitaksid üksikasjalikku kestlikkusteavet. Käesoleva muutmisdirektiivi sätetes, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a on sõnaselgelt sätestatud aruandlusnõuete kohaldamisala, viitega direktiivi 2013/34/EL artiklitele 2 ja 3. Seetõttu ei lihtsusta ega muuda need teisi nõudeid ning direktiivi 2013/34/EL artiklis 40 sätestatud vabastuste piirangut avaliku huvi üksuste puhul ei kohaldata. Eelkõige ei tohiks kestlikkusaruandluse nõuete kohaldamisel käsitada avaliku huvi üksusi suurettevõtjatena. Sellest lähtuvalt tuleks väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul ning kes on avaliku huvi üksused, lubada esitada aruandeid kooskõlas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kestlikkusaruandluse standarditega. Lisaks peaksid kõik ettevõtjad, kes on suurte kontsernide emaettevõtjad, koostama kestlikkusaruandeid kontserni tasandil. Lisaks, kuna määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 osutatakse direktiivi 2013/34/EL artiklitele 19a ja 29a, peavad artiklis 19a või 29a sätestatud kestlikkusaruandluse nõuete kohaldamisalasse lisatud ettevõtjad järgima ka määruse (EL) 2020/852 artiklit 8. |
| --- | --- |

(17)

Direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a kohaldatakse vastavalt suurettevõtjate suhtes, kes on avaliku huvi üksused töötajate arvuga keskmiselt üle 500, ja avaliku huvi üksuste suhtes, kes on suure kontserni emaettevõtjad töötajate arvuga konsolideeritud alusel keskmiselt üle 500. Pidades silmas kasutajate suurenevaid vajadusi kestlikkusteabe järele, tuleks selle teabe edastamist nõuda täiendavatelt ettevõtjate kategooriatelt. Seetõttu on asjakohane nõuda, et kõik suurettevõtjad ja kõik ettevõtjad, välja arvatud mikroettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, esitaksid üksikasjalikku kestlikkusteavet. Käesoleva muutmisdirektiivi sätetes, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a on sõnaselgelt sätestatud aruandlusnõuete kohaldamisala, viitega direktiivi 2013/34/EL artiklitele 2 ja 3. Seetõttu ei lihtsusta ega muuda need teisi nõudeid ning direktiivi 2013/34/EL artiklis 40 sätestatud vabastuste piirangut avaliku huvi üksuste puhul ei kohaldata. Eelkõige ei tohiks kestlikkusaruandluse nõuete kohaldamisel käsitada avaliku huvi üksusi suurettevõtjatena. Sellest lähtuvalt tuleks väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul ning kes on avaliku huvi üksused, lubada esitada aruandeid kooskõlas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kestlikkusaruandluse standarditega. Lisaks peaksid kõik ettevõtjad, kes on suurte kontsernide emaettevõtjad, koostama kestlikkusaruandeid kontserni tasandil. Lisaks, kuna määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 osutatakse direktiivi 2013/34/EL artiklitele 19a ja 29a, peavad artiklis 19a või 29a sätestatud kestlikkusaruandluse nõuete kohaldamisalasse lisatud ettevõtjad järgima ka määruse (EL) 2020/852 artiklit 8.

| (18) | Käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud nõue, et kestlikkusaspektide kohta peaksid teavet avalikustama ka suurettevõtjad, kelle väärtpaberid ei ole liidu reguleeritud turul kauplemisele võetud, on eelkõige põhjendatud murega selliste ettevõtjate mõju ja vastutuse pärast, sealhulgas nende väärtusahela kaudu. Sellega seoses peaksid kõigile suurettevõtjatele kehtima samad kestlikkusteabe avalikustamise nõuded. Lisaks vajavad finantsturu osalised teavet ka nendelt suurettevõtjatelt, kelle väärtpaberid ei ole liidu reguleeritud turul kauplemisele võetud. |
| --- | --- |

(18)

Käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud nõue, et kestlikkusaspektide kohta peaksid teavet avalikustama ka suurettevõtjad, kelle väärtpaberid ei ole liidu reguleeritud turul kauplemisele võetud, on eelkõige põhjendatud murega selliste ettevõtjate mõju ja vastutuse pärast, sealhulgas nende väärtusahela kaudu. Sellega seoses peaksid kõigile suurettevõtjatele kehtima samad kestlikkusteabe avalikustamise nõuded. Lisaks vajavad finantsturu osalised teavet ka nendelt suurettevõtjatelt, kelle väärtpaberid ei ole liidu reguleeritud turul kauplemisele võetud.

| (19) | Käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud nõue, et kolmanda riigi ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, peaksid samuti avalikustama teavet kestlikkusaspektide kohta, on kavandatud vastusena finantsturu osaliste vajadusele saada sellistelt ettevõtetelt teavet, et võimaldada neil mõista investeerimisriske ning investeeringute mõju ning et täita määruses (EL) 2019/2088 sätestatud avalikustamisnõudeid. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud nõue, et kolmanda riigi ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, peaksid samuti avalikustama teavet kestlikkusaspektide kohta, on kavandatud vastusena finantsturu osaliste vajadusele saada sellistelt ettevõtetelt teavet, et võimaldada neil mõista investeerimisriske ning investeeringute mõju ning et täita määruses (EL) 2019/2088 sätestatud avalikustamisnõudeid.

| (20) | Kolmandate riikide ettevõtjatelt, kes tegutsevad olulisel määral liidu territooriumil, tuleks samuti nõuda kestlikkusteabe esitamist, eelkõige nende mõju kohta sotsiaal- ja keskkonnaküsimustele, tagamaks, et kolmandate riikide ettevõtjad vastutaksid oma mõju eest inimestele ja keskkonnale ning et kõigil siseturul tegutsevatel äriühingutel oleksid võrdsed võimalused. Seepärast tuleks kestlikkusaruandluse nõudeid kohaldada kolmandate riikide ettevõtjate suhtes, kelle netokäive liidus on üle 150 miljoni euro ja kellel on liidu territooriumil tütarettevõtja või filiaal. Et tagada selliste nõuete proportsionaalsus ja täitmine, tuleks kolmandate riikide ettevõtjate filiaalidele kohaldada künnist, mille kohaselt peab neil olema liidus üle 40 miljoni euro suurune netokäive ning kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjatele künnist, mis liigitab ettevõtja suurettevõtjaks või väikeseks või keskmise suurusega ettevõtjaks (välja arvatud mikroettevõtjad), kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, kuna sellised tütarettevõtjad ja filiaalid peaksid vastutama kolmanda riigi ettevõtja kestlikkusaruande avaldamise eest. Kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtja või filiaali avaldatud kestlikkusaruanded tuleks koostada kooskõlas standarditega, mille komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktidega hiljemalt 30. juuniks 2024.
  Kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtjal või filiaalil peaks samuti olema võimalik esitada aruanne kooskõlas liidus asutatud ettevõtjate suhtes kohaldatavate standarditega või rakendusakti kohaselt samaväärseteks peetavate standarditega. Juhul kui kolmanda riigi ettevõtja ei esita kogu käesoleva direktiiviga nõutavat teavet, kuigi kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtja või filiaal on teinud kõik endast oleneva vajaliku teabe saamiseks, peaks kõnealune tütarettevõtja või filiaal esitama kogu tema valduses oleva teabe koos avaldusega selle kohta, et kolmanda riigi ettevõtja ei teinud ülejäänud nõutavat teavet kättesaadavaks. Aruannete kvaliteedi ja usaldusväärsuse tagamiseks tuleks kolmandate riikide ettevõtjate kestlikkusaruanded avaldada koos sellise isiku või äriühingu väljendatud kindlust andva arvamusega, kellel on kolmanda riigi ettevõtja suhtes kohaldatava õiguse või liikmesriigi õiguse kohaselt õigus esitada kestlikkusaruandele kindluse andmise audiitorkontrolli („kestlikkusaruannete audiitorkontroll“ või „kestlikkusaruandluse audiitorkontroll“) kohta arvamus. Kui sellist kindlust andvat arvamust ei esitata, peaks kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtja või filiaal tegema avalduse selle kohta, et kolmanda riigi ettevõtja ei ole esitanud vajalikku kindlust andvat arvamust. Kestlikkusaruanne tuleks teha üldsusele tasuta kättesaadavaks liikmesriikide keskregistrite, äriregistrite või äriühingute registrite kaudu või kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtja või filiaali veebisaidil.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalik teavitada komisjoni igal aastal avaldamisnõudele vastavatest kolmanda riigi ettevõtjate tütarettevõtjatest või filiaalidest ning juhtudest, kui aruanne küll avaldati, kuid kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtja või filiaal teatas, et tal ei olnud võimalik saada kolmanda riigi ettevõtjalt vajalikku teavet. Komisjon peaks tegema oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks loetelu kolmandate riikide ettevõtjatest, kes on kestlikkusaruande avaldanud. |
| --- | --- |

(20)

Kolmandate riikide ettevõtjatelt, kes tegutsevad olulisel määral liidu territooriumil, tuleks samuti nõuda kestlikkusteabe esitamist, eelkõige nende mõju kohta sotsiaal- ja keskkonnaküsimustele, tagamaks, et kolmandate riikide ettevõtjad vastutaksid oma mõju eest inimestele ja keskkonnale ning et kõigil siseturul tegutsevatel äriühingutel oleksid võrdsed võimalused. Seepärast tuleks kestlikkusaruandluse nõudeid kohaldada kolmandate riikide ettevõtjate suhtes, kelle netokäive liidus on üle 150 miljoni euro ja kellel on liidu territooriumil tütarettevõtja või filiaal. Et tagada selliste nõuete proportsionaalsus ja täitmine, tuleks kolmandate riikide ettevõtjate filiaalidele kohaldada künnist, mille kohaselt peab neil olema liidus üle 40 miljoni euro suurune netokäive ning kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjatele künnist, mis liigitab ettevõtja suurettevõtjaks või väikeseks või keskmise suurusega ettevõtjaks (välja arvatud mikroettevõtjad), kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, kuna sellised tütarettevõtjad ja filiaalid peaksid vastutama kolmanda riigi ettevõtja kestlikkusaruande avaldamise eest. Kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtja või filiaali avaldatud kestlikkusaruanded tuleks koostada kooskõlas standarditega, mille komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktidega hiljemalt 30. juuniks 2024.

Kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtjal või filiaalil peaks samuti olema võimalik esitada aruanne kooskõlas liidus asutatud ettevõtjate suhtes kohaldatavate standarditega või rakendusakti kohaselt samaväärseteks peetavate standarditega. Juhul kui kolmanda riigi ettevõtja ei esita kogu käesoleva direktiiviga nõutavat teavet, kuigi kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtja või filiaal on teinud kõik endast oleneva vajaliku teabe saamiseks, peaks kõnealune tütarettevõtja või filiaal esitama kogu tema valduses oleva teabe koos avaldusega selle kohta, et kolmanda riigi ettevõtja ei teinud ülejäänud nõutavat teavet kättesaadavaks. Aruannete kvaliteedi ja usaldusväärsuse tagamiseks tuleks kolmandate riikide ettevõtjate kestlikkusaruanded avaldada koos sellise isiku või äriühingu väljendatud kindlust andva arvamusega, kellel on kolmanda riigi ettevõtja suhtes kohaldatava õiguse või liikmesriigi õiguse kohaselt õigus esitada kestlikkusaruandele kindluse andmise audiitorkontrolli („kestlikkusaruannete audiitorkontroll“ või „kestlikkusaruandluse audiitorkontroll“) kohta arvamus. Kui sellist kindlust andvat arvamust ei esitata, peaks kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtja või filiaal tegema avalduse selle kohta, et kolmanda riigi ettevõtja ei ole esitanud vajalikku kindlust andvat arvamust. Kestlikkusaruanne tuleks teha üldsusele tasuta kättesaadavaks liikmesriikide keskregistrite, äriregistrite või äriühingute registrite kaudu või kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtja või filiaali veebisaidil.

Liikmesriikidel peaks olema võimalik teavitada komisjoni igal aastal avaldamisnõudele vastavatest kolmanda riigi ettevõtjate tütarettevõtjatest või filiaalidest ning juhtudest, kui aruanne küll avaldati, kuid kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtja või filiaal teatas, et tal ei olnud võimalik saada kolmanda riigi ettevõtjalt vajalikku teavet. Komisjon peaks tegema oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks loetelu kolmandate riikide ettevõtjatest, kes on kestlikkusaruande avaldanud.

| (21) | Arvestades kestlikkusega seotud riskide suurenevat olulisust ja võttes arvesse, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, moodustavad olulise osa kõigist äriühingutest, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, on investorite kaitse tagamiseks kohane nõuda, et ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (välja arvatud mikroettevõtjad), kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, avalikustaksid kestlikkusaspekte käsitlevat teavet. Sellise nõude kehtestamine aitab tagada, et finantsturu osalised saavad investeerimisportfellidesse kaasata väiksemaid ettevõtjaid, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, selle alusel, et nad esitavad finantsturu osalistele vajalikku kestlikkusteavet.
  See aitab kaitsta ja parandada väiksemate ettevõtjate, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, juurdepääsu finantskapitalile ning vältida selliste ettevõtjate diskrimineerimist finantsturu osaliste poolt. Selle nõude kehtestamine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (välja arvatud mikroettevõtjad), kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, on vajalik ka selle tagamiseks, et finantsturu osalised saaksid teavet, mida neil on investeerimisobjektiks olevatelt ettevõtjatelt vaja, et neil oleks võimalik täita määruses (EL) 2019/2088 sätestatud kestlikkusalaseid avalikustamise nõudeid. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, tuleks anda võimalus esitada teavet kooskõlas standarditega, mis on proportsionaalsed nende suutlikkuse ja ressurssidega ning vastavad nende tegevuse ulatusele ja keerukusele. Ka väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, kelle väärtpaberid ei ole liidu reguleeritud turul kauplemisele võetud, peaks olema võimalik kasutada selliseid proportsionaalseid standardeid vabatahtlikkuse alusel.
  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardid oleksid käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud nõuete kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate jaoks võrdlusalus sellise kestlikkusteabe taseme kohta, mille nõudmine oma väärtusahelates osalevatelt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest tarnijatelt ja klientidelt oleks mõistlik. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, tuleks lisaks anda piisavalt aega, et valmistuda kestlikkusteabe esitamise nõude kohaldamiseks, kuna nad on väiksemad ja nende vahendid piiratumad, ning arvesse tuleb võtta COVID-19 pandeemia tekitatud keerulisi majanduslikke olusid. Seetõttu tuleks sätteid, mis käsitlevad äriühingute kestlikkusaruandlust, kohaldada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (välja arvatud mikroettevõtjad) suhtes, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, majandusaastate puhul, mis algavad 1. jaanuaril 2026 või pärast seda. Pärast seda kuupäeva peaks väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, olema kaheaastase üleminekuperioodi jooksul võimalus loobuda käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud kestlikkusaruandluse nõuetest, tingimusel et nad märgivad oma tegevusaruandes lühidalt, miks kestlikkusteavet ei ole esitatud. |
| --- | --- |

(21)

Arvestades kestlikkusega seotud riskide suurenevat olulisust ja võttes arvesse, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, moodustavad olulise osa kõigist äriühingutest, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, on investorite kaitse tagamiseks kohane nõuda, et ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (välja arvatud mikroettevõtjad), kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, avalikustaksid kestlikkusaspekte käsitlevat teavet. Sellise nõude kehtestamine aitab tagada, et finantsturu osalised saavad investeerimisportfellidesse kaasata väiksemaid ettevõtjaid, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, selle alusel, et nad esitavad finantsturu osalistele vajalikku kestlikkusteavet.

See aitab kaitsta ja parandada väiksemate ettevõtjate, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, juurdepääsu finantskapitalile ning vältida selliste ettevõtjate diskrimineerimist finantsturu osaliste poolt. Selle nõude kehtestamine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (välja arvatud mikroettevõtjad), kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, on vajalik ka selle tagamiseks, et finantsturu osalised saaksid teavet, mida neil on investeerimisobjektiks olevatelt ettevõtjatelt vaja, et neil oleks võimalik täita määruses (EL) 2019/2088 sätestatud kestlikkusalaseid avalikustamise nõudeid. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, tuleks anda võimalus esitada teavet kooskõlas standarditega, mis on proportsionaalsed nende suutlikkuse ja ressurssidega ning vastavad nende tegevuse ulatusele ja keerukusele. Ka väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, kelle väärtpaberid ei ole liidu reguleeritud turul kauplemisele võetud, peaks olema võimalik kasutada selliseid proportsionaalseid standardeid vabatahtlikkuse alusel.

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardid oleksid käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud nõuete kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate jaoks võrdlusalus sellise kestlikkusteabe taseme kohta, mille nõudmine oma väärtusahelates osalevatelt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest tarnijatelt ja klientidelt oleks mõistlik. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, tuleks lisaks anda piisavalt aega, et valmistuda kestlikkusteabe esitamise nõude kohaldamiseks, kuna nad on väiksemad ja nende vahendid piiratumad, ning arvesse tuleb võtta COVID-19 pandeemia tekitatud keerulisi majanduslikke olusid. Seetõttu tuleks sätteid, mis käsitlevad äriühingute kestlikkusaruandlust, kohaldada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (välja arvatud mikroettevõtjad) suhtes, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, majandusaastate puhul, mis algavad 1. jaanuaril 2026 või pärast seda. Pärast seda kuupäeva peaks väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, olema kaheaastase üleminekuperioodi jooksul võimalus loobuda käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud kestlikkusaruandluse nõuetest, tingimusel et nad märgivad oma tegevusaruandes lühidalt, miks kestlikkusteavet ei ole esitatud.

| (22) | Liikmesriikidel peaks olema vabadus hinnata oma ülevõtmismeetmete mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, et vältida neile avalduvat ebaproportsionaalset mõju, pöörates erilist tähelepanu mikroettevõtjatele, ning tarbetut halduskoormust. Liikmesriigid peaksid kaaluma meetmete kehtestamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks kestlikkusaruandluse standardite kohaldamisel. |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriikidel peaks olema vabadus hinnata oma ülevõtmismeetmete mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, et vältida neile avalduvat ebaproportsionaalset mõju, pöörates erilist tähelepanu mikroettevõtjatele, ning tarbetut halduskoormust. Liikmesriigid peaksid kaaluma meetmete kehtestamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks kestlikkusaruandluse standardite kohaldamisel.

| (23) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ (17) kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul. Tagamaks, et ettevõtjatele, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, sealhulgas kolmandate riikide emitentidele, kehtiksid samad kestlikkusaruandluse nõuded, peaks direktiiv 2004/109/EÜ sisaldama vajalikke ristviiteid kõigile nõuetele aruandeaasta finantsaruandes kestlikkusaruandluse esitamise kohta. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ (17) kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul. Tagamaks, et ettevõtjatele, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, sealhulgas kolmandate riikide emitentidele, kehtiksid samad kestlikkusaruandluse nõuded, peaks direktiiv 2004/109/EÜ sisaldama vajalikke ristviiteid kõigile nõuetele aruandeaasta finantsaruandes kestlikkusaruandluse esitamise kohta.

| (24) | Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 esimese lõigu punktiga i ja artikli 23 lõike 4 neljanda lõiguga antakse komisjonile õigus võtta meetmeid, et luua vastavalt mehhanism nimetatud direktiivi alusel nõutava teabe samaväärsuse kindlakstegemiseks ja raamatupidamisstandarditega seotud üldiste samaväärsuskriteeriumide kehtestamiseks. Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmanda lõiguga antakse komisjonile õigus võtta vastu vajalikud otsused kolmandas riigis asuva emitendi kasutatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse küsimuses. Selleks et kajastada kestlikkusnõuete lisamist direktiivi 2004/109/EÜ, tuleks komisjonile anda õigus luua kolmanda riigi emitentide kohaldatavate kestlikkusaruandluse standardite samaväärsuse kindlakstegemise mehhanism sarnaselt komisjoni määruses (EÜ) nr 1569/2007 (18) sätestatule, millega sätestatakse kolmandate riikide emitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise kriteeriumid. Samal põhjusel tuleks komisjonile anda ka õigus võtta vastu vajalikud otsused kolmandate riikide emitentide kasutatavate kestlikkusaruandluse standardite samaväärsuse küsimuses. Käesoleva muutmisdirektiiviga tehtud muudatused tagavad kestlikkusaruandluse kohustuste ja aruandeaasta finantsaruandega seotud finantsaruandluskohustuste samaväärsuse ühtse korra. |
| --- | --- |

(24)

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 esimese lõigu punktiga i ja artikli 23 lõike 4 neljanda lõiguga antakse komisjonile õigus võtta meetmeid, et luua vastavalt mehhanism nimetatud direktiivi alusel nõutava teabe samaväärsuse kindlakstegemiseks ja raamatupidamisstandarditega seotud üldiste samaväärsuskriteeriumide kehtestamiseks. Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmanda lõiguga antakse komisjonile õigus võtta vastu vajalikud otsused kolmandas riigis asuva emitendi kasutatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse küsimuses. Selleks et kajastada kestlikkusnõuete lisamist direktiivi 2004/109/EÜ, tuleks komisjonile anda õigus luua kolmanda riigi emitentide kohaldatavate kestlikkusaruandluse standardite samaväärsuse kindlakstegemise mehhanism sarnaselt komisjoni määruses (EÜ) nr 1569/2007 (18) sätestatule, millega sätestatakse kolmandate riikide emitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise kriteeriumid. Samal põhjusel tuleks komisjonile anda ka õigus võtta vastu vajalikud otsused kolmandate riikide emitentide kasutatavate kestlikkusaruandluse standardite samaväärsuse küsimuses. Käesoleva muutmisdirektiiviga tehtud muudatused tagavad kestlikkusaruandluse kohustuste ja aruandeaasta finantsaruandega seotud finantsaruandluskohustuste samaväärsuse ühtse korra.

| (25) | Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikega 3 ja artikli 29a lõikega 3 muu kui finantsteabe esitamise kohustusest vabastatud kõik tütarettevõtjad, kui sellised ettevõtjad ja nende tütarettevõtjad on hõlmatud emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruandega, tingimusel et see aruanne sisaldab nimetatud direktiivi kohaselt esitatud muud kui finantsteavet. Siiski on vaja tagada, et kestlikkusteave oleks kasutajatele hõlpsasti kättesaadav, ja kindlustada läbipaistvus selles osas, milline vabastatud tütarettevõtja emaettevõtja esitab aruande kontserni tasandil. Seepärast tuleb nõuda, et kõnealused tütarettevõtjad lisaksid oma tegevusaruandesse selle emaettevõtja nime ja registrijärgse asukoha, kes esitab kestlikkusteavet kontserni tasandil, veebilingid oma emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruandele ja viite asjaolule, et nad on kestlikkusaruandlusest vabastatud. Liikmesriikidel peaks olema võimalik nõuda, et emaettevõtja avaldaks konsolideeritud tegevusaruande keeltes, mida nad aktsepteerivad, ning et emaettevõtja esitaks vajadusel tõlke nendesse keeltesse. Sellist vabastust tuleks kohaldada ka juhul, kui kontserni tasandil aruandeid esitav emaettevõtja on kolmandas riigis asuv ettevõtja, kes esitab kestlikkusteavet kooskõlas samaväärsete kestlikkusaruandluse standarditega.
  Käesoleva muutmisdirektiiviga muudetud direktiiviga 2004/109/EÜ tuleks ette näha asjakohased mehhanismid kestlikkusaruandluse standardite samaväärsuse kindlaksmääramiseks, ning nii ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, kui ka ettevõtjad, kelle väärtpaberid ei ole liidu reguleeritud turul kauplemisele võetud, peaksid esitama aruandeid kooskõlas samade kestlikkusaruandluse standarditega. Sellega seoses tuleks komisjoni poolt kooskõlas direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 esimese lõigu punktiga i ja artikli 23 lõike 4 neljanda lõiguga vastu võetud rakendusaktid, millega kehtestatakse standardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism, kasutada selleks, et otsustada, kas teha kolmandate riikide emaettevõtjate tütarettevõtjatele direktiivi 2013/34/EL alusel erand. Seetõttu tuleks tütarettevõtja suhtes teha erand, kui konsolideeritud kestlikkusaruandlus toimub kooskõlas komisjoni poolt direktiivi 2013/34/EÜ artikli 29b kohaselt vastu võetud ja käesolevas direktiivis ette nähtud kestlikkusaruandluse standarditega kõnealuste kestlikkusaruandluse standarditega samaväärsel viisil, nagu on kindlaks määratud vastavalt kestlikkusaruandluse standardite samaväärsust käsitlevale rakendusaktile, mis on vastu võetud kooskõlas direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmanda lõiguga. Investorite kaitse huvides ei tohiks sellist erandit kohaldada suurettevõtjate suhtes, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, et tagada selliste ettevõtjate suhtes suurem läbipaistvus. |
| --- | --- |

(25)

Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikega 3 ja artikli 29a lõikega 3 muu kui finantsteabe esitamise kohustusest vabastatud kõik tütarettevõtjad, kui sellised ettevõtjad ja nende tütarettevõtjad on hõlmatud emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruandega, tingimusel et see aruanne sisaldab nimetatud direktiivi kohaselt esitatud muud kui finantsteavet. Siiski on vaja tagada, et kestlikkusteave oleks kasutajatele hõlpsasti kättesaadav, ja kindlustada läbipaistvus selles osas, milline vabastatud tütarettevõtja emaettevõtja esitab aruande kontserni tasandil. Seepärast tuleb nõuda, et kõnealused tütarettevõtjad lisaksid oma tegevusaruandesse selle emaettevõtja nime ja registrijärgse asukoha, kes esitab kestlikkusteavet kontserni tasandil, veebilingid oma emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruandele ja viite asjaolule, et nad on kestlikkusaruandlusest vabastatud. Liikmesriikidel peaks olema võimalik nõuda, et emaettevõtja avaldaks konsolideeritud tegevusaruande keeltes, mida nad aktsepteerivad, ning et emaettevõtja esitaks vajadusel tõlke nendesse keeltesse. Sellist vabastust tuleks kohaldada ka juhul, kui kontserni tasandil aruandeid esitav emaettevõtja on kolmandas riigis asuv ettevõtja, kes esitab kestlikkusteavet kooskõlas samaväärsete kestlikkusaruandluse standarditega.

Käesoleva muutmisdirektiiviga muudetud direktiiviga 2004/109/EÜ tuleks ette näha asjakohased mehhanismid kestlikkusaruandluse standardite samaväärsuse kindlaksmääramiseks, ning nii ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, kui ka ettevõtjad, kelle väärtpaberid ei ole liidu reguleeritud turul kauplemisele võetud, peaksid esitama aruandeid kooskõlas samade kestlikkusaruandluse standarditega. Sellega seoses tuleks komisjoni poolt kooskõlas direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 esimese lõigu punktiga i ja artikli 23 lõike 4 neljanda lõiguga vastu võetud rakendusaktid, millega kehtestatakse standardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism, kasutada selleks, et otsustada, kas teha kolmandate riikide emaettevõtjate tütarettevõtjatele direktiivi 2013/34/EL alusel erand. Seetõttu tuleks tütarettevõtja suhtes teha erand, kui konsolideeritud kestlikkusaruandlus toimub kooskõlas komisjoni poolt direktiivi 2013/34/EÜ artikli 29b kohaselt vastu võetud ja käesolevas direktiivis ette nähtud kestlikkusaruandluse standarditega kõnealuste kestlikkusaruandluse standarditega samaväärsel viisil, nagu on kindlaks määratud vastavalt kestlikkusaruandluse standardite samaväärsust käsitlevale rakendusaktile, mis on vastu võetud kooskõlas direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmanda lõiguga. Investorite kaitse huvides ei tohiks sellist erandit kohaldada suurettevõtjate suhtes, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, et tagada selliste ettevõtjate suhtes suurem läbipaistvus.

| (26) | Direktiivi 2013/34/EL artikliga 23 vabastatakse emaettevõtjad konsolideeritud finantsaruannete ja konsolideeritud tegevusaruande koostamise kohustusest, kui need emaettevõtjad on teise, seda kohustust täitva emaettevõtja tütarettevõtjad. Siiski tuleks täpsustada, et konsolideeritud finantsaruandlusest ja konsolideeritud tegevusaruandlusest vabastamise kord toimib konsolideeritud kestlikkusaruandlusest vabastamise korrast sõltumatult. Seepärast võib ettevõtja vabastada konsolideeritud finantsaruandluse nõuetest, kuid mitte konsolideeritud kestlikkusaruandluse nõuetest, kui tema kõrgeima taseme emaettevõtja koostab konsolideeritud finantsaruandeid ja konsolideeritud tegevusaruandeid kooskõlas liidu õigusega või samaväärsete nõuetega, juhul kui ettevõtja on asutatud kolmandas riigis, kuid ei koosta konsolideeritud kestlikkusaruandeid kooskõlas liidu õigusega või samaväärsete nõuetega, kui ettevõtja on asutatud kolmandas riigis. On vaja, et kontserni tasandil aruandvad emaettevõtjad annaksid piisava ülevaate oma tütarettevõtjate riskidest ja mõjust, sealhulgas asjakohasel juhul teabe hoolsuskohustuse täitmise menetluste kohta. Võib esineda juhtumeid, kus erinevused kontserni ja tema üksikute tütarettevõtjate olukorra vahel või eri territooriumidel asuvate üksikute tütarettevõtjate olukorra vahel on eriti märkimisväärsed ja viiksid, täiendava teabe puudumisel asjaomase tütarettevõtja kohta, teabe kasutaja oluliselt teistsuguse järelduseni tütarettevõtja riskide või mõjude kohta. |
| --- | --- |

(26)

Direktiivi 2013/34/EL artikliga 23 vabastatakse emaettevõtjad konsolideeritud finantsaruannete ja konsolideeritud tegevusaruande koostamise kohustusest, kui need emaettevõtjad on teise, seda kohustust täitva emaettevõtja tütarettevõtjad. Siiski tuleks täpsustada, et konsolideeritud finantsaruandlusest ja konsolideeritud tegevusaruandlusest vabastamise kord toimib konsolideeritud kestlikkusaruandlusest vabastamise korrast sõltumatult. Seepärast võib ettevõtja vabastada konsolideeritud finantsaruandluse nõuetest, kuid mitte konsolideeritud kestlikkusaruandluse nõuetest, kui tema kõrgeima taseme emaettevõtja koostab konsolideeritud finantsaruandeid ja konsolideeritud tegevusaruandeid kooskõlas liidu õigusega või samaväärsete nõuetega, juhul kui ettevõtja on asutatud kolmandas riigis, kuid ei koosta konsolideeritud kestlikkusaruandeid kooskõlas liidu õigusega või samaväärsete nõuetega, kui ettevõtja on asutatud kolmandas riigis. On vaja, et kontserni tasandil aruandvad emaettevõtjad annaksid piisava ülevaate oma tütarettevõtjate riskidest ja mõjust, sealhulgas asjakohasel juhul teabe hoolsuskohustuse täitmise menetluste kohta. Võib esineda juhtumeid, kus erinevused kontserni ja tema üksikute tütarettevõtjate olukorra vahel või eri territooriumidel asuvate üksikute tütarettevõtjate olukorra vahel on eriti märkimisväärsed ja viiksid, täiendava teabe puudumisel asjaomase tütarettevõtja kohta, teabe kasutaja oluliselt teistsuguse järelduseni tütarettevõtja riskide või mõjude kohta.

| (27) | Krediidiasutused ja kindlustusandjad täidavad põhirolli roheleppe kohases üleminekus täielikult kestlikule ja kaasavale majandus- ja finantssüsteemile. Neil võib olla märkimisväärne positiivne ja negatiivne mõju laenuandmise, investeerimise ja väärtpaberite emissiooni tagamise kaudu. Krediidiasutuste ja kindlustusandjate suhtes, kes ei pea järgima direktiivi 2013/34/EL sätteid, sealhulgas ühistud ja vastastikused kindlustusandjad, peaksid seetõttu kehtima kestlikkusaruandluse nõuded, tingimusel et nad vastavad teatavatele suuruse kriteeriumidele. Kestlikkusteabe kasutajatel oleks seega võimalik hinnata nii selliste krediidiasutuste ja kindlustusandjate mõju ühiskonnale ja keskkonnale kui ka kestlikkusaspektidest tulenevaid riske, millega sellised krediidiasutused ja kindlustusandjad võivad silmitsi seista. Direktiivis 2013/34/EL on sätestatud kolm võimalikku kriteeriumi selle kindlaksmääramiseks, kas ettevõtjat tuleb käsitada suurettevõtjana: bilansimaht, netokäive ja keskmine töötajate arv majandusaasta jooksul.
  Netokäibe kriteeriumi tuleb krediidiasutuste ja kindlustusandjate puhul kohandada, viidates direktiivis 2013/34/EL esitatud üldise määratluse asemel nõukogu direktiivides 86/635/EMÜ (19) ja 91/674/EMÜ (20) sätestatud netokäibe määratlusele. Et tagada kooskõla direktiivi 86/635/EMÜ aruandlusnõuetega, peaks liikmesriikidel olema võimalik otsustada mitte kohaldada kestlikkusaruandluse nõudeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (21) artikli 2 lõikes 5 loetletud krediidiasutuste suhtes. |
| --- | --- |

(27)

Krediidiasutused ja kindlustusandjad täidavad põhirolli roheleppe kohases üleminekus täielikult kestlikule ja kaasavale majandus- ja finantssüsteemile. Neil võib olla märkimisväärne positiivne ja negatiivne mõju laenuandmise, investeerimise ja väärtpaberite emissiooni tagamise kaudu. Krediidiasutuste ja kindlustusandjate suhtes, kes ei pea järgima direktiivi 2013/34/EL sätteid, sealhulgas ühistud ja vastastikused kindlustusandjad, peaksid seetõttu kehtima kestlikkusaruandluse nõuded, tingimusel et nad vastavad teatavatele suuruse kriteeriumidele. Kestlikkusteabe kasutajatel oleks seega võimalik hinnata nii selliste krediidiasutuste ja kindlustusandjate mõju ühiskonnale ja keskkonnale kui ka kestlikkusaspektidest tulenevaid riske, millega sellised krediidiasutused ja kindlustusandjad võivad silmitsi seista. Direktiivis 2013/34/EL on sätestatud kolm võimalikku kriteeriumi selle kindlaksmääramiseks, kas ettevõtjat tuleb käsitada suurettevõtjana: bilansimaht, netokäive ja keskmine töötajate arv majandusaasta jooksul.

Netokäibe kriteeriumi tuleb krediidiasutuste ja kindlustusandjate puhul kohandada, viidates direktiivis 2013/34/EL esitatud üldise määratluse asemel nõukogu direktiivides 86/635/EMÜ (19) ja 91/674/EMÜ (20) sätestatud netokäibe määratlusele. Et tagada kooskõla direktiivi 86/635/EMÜ aruandlusnõuetega, peaks liikmesriikidel olema võimalik otsustada mitte kohaldada kestlikkusaruandluse nõudeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (21) artikli 2 lõikes 5 loetletud krediidiasutuste suhtes.

| (28) | Loetelu kestlikkusaspektidest, mille kohta ettevõtjad peavad aru andma, peaks olema võimalikult sidus määruses (EL) 2019/2088 sätestatud mõiste „kestlikkustegurid“ määratlusega ning vältima andmete kasutajate poolt nõutava teabe ja ettevõtjate esitatava teabe mittevastavust. See loetelu peaks vastama ka kasutajate ja ettevõtjate vajadustele ja ootustele, kes kasutavad kolme peamise kestlikkusaspekti liigitamise vahendina sageli mõisteid „keskkonnaalane“, „sotsiaalne“ ja „ühingujuhtimise alane“. Määruses (EL) 2019/2088 sätestatud mõiste „kestlikkustegurid“ määratlus aga ei hõlma sõnaselgelt ühingujuhtimise tegureid. Seepärast peaks käesoleva direktiiviga muudetud direktiivis 2013/34/EL sätestatud mõiste „kestlikkusaspektid“ määratlus hõlmama keskkonna-, sotsiaal- ja inimõigustega ning ühingujuhtimise teguritega seotud küsimusi ja sisaldama määruses (EL) 2019/2088 sätestatud mõiste „kestlikkustegurid“ määratlust. Direktiivis 2013/34/EL sätestatud aruandlusnõuded ei tohiks piirata riiklikke aruandluskohustusi. |
| --- | --- |

(28)

Loetelu kestlikkusaspektidest, mille kohta ettevõtjad peavad aru andma, peaks olema võimalikult sidus määruses (EL) 2019/2088 sätestatud mõiste „kestlikkustegurid“ määratlusega ning vältima andmete kasutajate poolt nõutava teabe ja ettevõtjate esitatava teabe mittevastavust. See loetelu peaks vastama ka kasutajate ja ettevõtjate vajadustele ja ootustele, kes kasutavad kolme peamise kestlikkusaspekti liigitamise vahendina sageli mõisteid „keskkonnaalane“, „sotsiaalne“ ja „ühingujuhtimise alane“. Määruses (EL) 2019/2088 sätestatud mõiste „kestlikkustegurid“ määratlus aga ei hõlma sõnaselgelt ühingujuhtimise tegureid. Seepärast peaks käesoleva direktiiviga muudetud direktiivis 2013/34/EL sätestatud mõiste „kestlikkusaspektid“ määratlus hõlmama keskkonna-, sotsiaal- ja inimõigustega ning ühingujuhtimise teguritega seotud küsimusi ja sisaldama määruses (EL) 2019/2088 sätestatud mõiste „kestlikkustegurid“ määratlust. Direktiivis 2013/34/EL sätestatud aruandlusnõuded ei tohiks piirata riiklikke aruandluskohustusi.

| (29) | Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 nõutakse nii teabe esitamist ettevõtja arengust, tulemustest ja positsioonist ülevaate saamiseks vajalikus ulatuses kui ka teavet, mis on vajalik, et mõista ettevõtja tegevuse mõju keskkonnale, sotsiaalsetele ja töötajatega seotud küsimustele, inimõiguste järgimise ning korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimustele. Seepärast sisaldub kõnealustes artiklites nõue ettevõtjatele anda aru nii selle kohta, milline on ettevõtja tegevuse mõju inimestele ja keskkonnale, kui ka selle kohta, kuidas kestlikkusaspektid ettevõtjat mõjutavad. Sellele viidatakse kui kahele olulisuse perspektiivile, kus ettevõtja riskid ja tema mõju on kumbki üks olulisuse perspektiiv. Äriühingute aruandluse toimivuskontroll näitab, et sageli ei mõisteta ega rakendata neid kahte perspektiivi hästi. Seetõttu on vajalik selgitada, et ettevõtjad peaksid kaaluma kumbagi olulisuse perspektiivi eraldi ja avalikustama teabe, mis on oluline mõlemast perspektiivist, samuti teabe, mis on oluline ainult ühest perspektiivist. |
| --- | --- |

(29)

Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 nõutakse nii teabe esitamist ettevõtja arengust, tulemustest ja positsioonist ülevaate saamiseks vajalikus ulatuses kui ka teavet, mis on vajalik, et mõista ettevõtja tegevuse mõju keskkonnale, sotsiaalsetele ja töötajatega seotud küsimustele, inimõiguste järgimise ning korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimustele. Seepärast sisaldub kõnealustes artiklites nõue ettevõtjatele anda aru nii selle kohta, milline on ettevõtja tegevuse mõju inimestele ja keskkonnale, kui ka selle kohta, kuidas kestlikkusaspektid ettevõtjat mõjutavad. Sellele viidatakse kui kahele olulisuse perspektiivile, kus ettevõtja riskid ja tema mõju on kumbki üks olulisuse perspektiiv. Äriühingute aruandluse toimivuskontroll näitab, et sageli ei mõisteta ega rakendata neid kahte perspektiivi hästi. Seetõttu on vajalik selgitada, et ettevõtjad peaksid kaaluma kumbagi olulisuse perspektiivi eraldi ja avalikustama teabe, mis on oluline mõlemast perspektiivist, samuti teabe, mis on oluline ainult ühest perspektiivist.

| (30) | Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 nõutakse ettevõtjatelt teabe avalikustamist viie aruandlusvaldkonna kohta: ärimudel; põhimõtted, sealhulgas rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlused; nende põhimõtete rakendamise tulemused; riskid ja riskijuhtimine ning äri seisukohast olulised peamised tulemusnäitajad. Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõige 1 ei sisalda sõnaselgeid viiteid teistele aruandlusvaldkondadele, mida teabe kasutajad peavad asjakohaseks ja millest mõned on kooskõlas rahvusvahelistes raamistikega, sealhulgas kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühma soovitustega hõlmatud avalikustamisega. Avalikustamise nõuded peaks olema piisavalt üksikasjalikud, tagamaks et ettevõtjad esitavad teavet oma vastupanuvõime kohta kestlikkusaspektidega seotud riskidele. Ettevõtjatelt tuleks nõuda, et lisaks direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 kindlaks määratud aruandlusvaldkondadele avaldaksid nad teavet oma äristrateegia kohta ning ärimudeli ja strateegia vastupanuvõime kohta kestlikkusaspektidega seotud riskidele. Samuti tuleks neilt nõuda plaanide avalikustamist, mis neil võivad olla, et tagada oma ärimudeli ja strateegia kokkusobivus kestlikule majandusele üleminekuga ning eesmärgiga piirata globaalset soojenemist 1,5 °C-ga kooskõlas Pariisi kokkuleppega ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119, ilma ületamiseta või piiratud ületamisega.
  Eriti oluline on, et kliimaga seotud kavad põhineksid uusimatel teaduslikel andmetel, sealhulgas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) aruannetel ja kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu aruannetel. Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 kohaselt avalikustatav teave kapitalikulude (CapEx) või tegevuskulude (OpEx) summa kohta, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevusega, võib asjakohasel juhul toetada selliste kavadega seotud finants- ja investeerimiskavasid. Ettevõtjatelt tuleks samuti nõuda, et nad avalikustaksid, kas ja kuidas nende ärimudelis ja strateegias võetakse arvesse sidusrühmade huve; kõik kestlikkusaspektidest tulenevad võimalused ettevõtja jaoks; äristrateegia selliste aspektide rakendamine, mis mõjutavad kestlikkusaspekte või mida kestlikkusaspektid mõjutavad; kõik ettevõtja seatud kestlikkuseesmärgid ja nende saavutamisel tehtud edusammud; juhatuse ja juhtkonna roll kestlikkusaspektides; ettevõtja tegevusega seotud peamised tegelikud ja võimalikud kahjulikud mõjud ning kuidas on ettevõtja kindlaks teinud teabe, mida ta esitab. Kui on vaja avalikustada selliseid elemente nagu eesmärgid ja nende saavutamisel tehtud edusammud, ei ole eraldi nõue avalikustada põhimõtete tulemused enam vajalik. |
| --- | --- |

(30)

Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 nõutakse ettevõtjatelt teabe avalikustamist viie aruandlusvaldkonna kohta: ärimudel; põhimõtted, sealhulgas rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlused; nende põhimõtete rakendamise tulemused; riskid ja riskijuhtimine ning äri seisukohast olulised peamised tulemusnäitajad. Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõige 1 ei sisalda sõnaselgeid viiteid teistele aruandlusvaldkondadele, mida teabe kasutajad peavad asjakohaseks ja millest mõned on kooskõlas rahvusvahelistes raamistikega, sealhulgas kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühma soovitustega hõlmatud avalikustamisega. Avalikustamise nõuded peaks olema piisavalt üksikasjalikud, tagamaks et ettevõtjad esitavad teavet oma vastupanuvõime kohta kestlikkusaspektidega seotud riskidele. Ettevõtjatelt tuleks nõuda, et lisaks direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 kindlaks määratud aruandlusvaldkondadele avaldaksid nad teavet oma äristrateegia kohta ning ärimudeli ja strateegia vastupanuvõime kohta kestlikkusaspektidega seotud riskidele. Samuti tuleks neilt nõuda plaanide avalikustamist, mis neil võivad olla, et tagada oma ärimudeli ja strateegia kokkusobivus kestlikule majandusele üleminekuga ning eesmärgiga piirata globaalset soojenemist 1,5 °C-ga kooskõlas Pariisi kokkuleppega ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119, ilma ületamiseta või piiratud ületamisega.

Eriti oluline on, et kliimaga seotud kavad põhineksid uusimatel teaduslikel andmetel, sealhulgas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) aruannetel ja kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu aruannetel. Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 kohaselt avalikustatav teave kapitalikulude (CapEx) või tegevuskulude (OpEx) summa kohta, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevusega, võib asjakohasel juhul toetada selliste kavadega seotud finants- ja investeerimiskavasid. Ettevõtjatelt tuleks samuti nõuda, et nad avalikustaksid, kas ja kuidas nende ärimudelis ja strateegias võetakse arvesse sidusrühmade huve; kõik kestlikkusaspektidest tulenevad võimalused ettevõtja jaoks; äristrateegia selliste aspektide rakendamine, mis mõjutavad kestlikkusaspekte või mida kestlikkusaspektid mõjutavad; kõik ettevõtja seatud kestlikkuseesmärgid ja nende saavutamisel tehtud edusammud; juhatuse ja juhtkonna roll kestlikkusaspektides; ettevõtja tegevusega seotud peamised tegelikud ja võimalikud kahjulikud mõjud ning kuidas on ettevõtja kindlaks teinud teabe, mida ta esitab. Kui on vaja avalikustada selliseid elemente nagu eesmärgid ja nende saavutamisel tehtud edusammud, ei ole eraldi nõue avalikustada põhimõtete tulemused enam vajalik.

| (31) | Kooskõla tagamiseks selliste rahvusvaheliste juriidiliste dokumentidega nagu ÜRO „Äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ elluviimine“ (edaspidi „ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted“), OECD suunised hargmaistele ettevõtetele ning OECD hoolsuskohustuse suunised vastutustundliku äritegevuse kohta tuleks nõuetekohase hoolsusega seotud avalikustamise nõudeid kirjeldada üksikasjalikumalt, kui seda on tehtud direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõike 1 punktis b ja artikli 29a lõike 1 punktis b. Hoolsuskohustuse täitmine on menetlus, mida ettevõtjad rakendavad oma tegevusega seotud oluliste tegelike ja võimalike kahjulike mõjude kindlakstegemiseks, seiramiseks, ärahoidmiseks, leevendamiseks, parandamiseks või lõpetamiseks ning milles määratakse kindlaks, kuidas ettevõtjad neid kahjulikke mõjusid käsitlevad. Ettevõtja tegevusega seotud mõju hõlmab ettevõtja otseselt põhjustatud mõju, samuti mõju, millele ettevõtja kaasa aitab, ja mõju, mis on ettevõtja väärtusahelaga muul viisil seotud. Hoolsuskohustuse täitmise menetlus hõlmab kogu ettevõtja väärtusahelat, kaasa arvatud tema enda tegevus, tooted ja teenused, ärisuhted ja tarneahelad. Kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega tuleb tegelikku või võimalikku kahjulikku mõju pidada peamiseks mõjuks juhul, kui see paigutub ettevõtja tegevusega seotud suurimate mõjude hulka järgmiste kriteeriumide alusel: mõju raskus inimestele või keskkonnale; mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud üksikisikute arv või keskkonnale tekitatud kahju ulatus ning kahju heastamise, keskkonna taastamise või mõjutatud inimeste varasema seisundi taastamise keerukus. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõla tagamiseks selliste rahvusvaheliste juriidiliste dokumentidega nagu ÜRO „Äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ elluviimine“ (edaspidi „ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted“), OECD suunised hargmaistele ettevõtetele ning OECD hoolsuskohustuse suunised vastutustundliku äritegevuse kohta tuleks nõuetekohase hoolsusega seotud avalikustamise nõudeid kirjeldada üksikasjalikumalt, kui seda on tehtud direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõike 1 punktis b ja artikli 29a lõike 1 punktis b. Hoolsuskohustuse täitmine on menetlus, mida ettevõtjad rakendavad oma tegevusega seotud oluliste tegelike ja võimalike kahjulike mõjude kindlakstegemiseks, seiramiseks, ärahoidmiseks, leevendamiseks, parandamiseks või lõpetamiseks ning milles määratakse kindlaks, kuidas ettevõtjad neid kahjulikke mõjusid käsitlevad. Ettevõtja tegevusega seotud mõju hõlmab ettevõtja otseselt põhjustatud mõju, samuti mõju, millele ettevõtja kaasa aitab, ja mõju, mis on ettevõtja väärtusahelaga muul viisil seotud. Hoolsuskohustuse täitmise menetlus hõlmab kogu ettevõtja väärtusahelat, kaasa arvatud tema enda tegevus, tooted ja teenused, ärisuhted ja tarneahelad. Kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega tuleb tegelikku või võimalikku kahjulikku mõju pidada peamiseks mõjuks juhul, kui see paigutub ettevõtja tegevusega seotud suurimate mõjude hulka järgmiste kriteeriumide alusel: mõju raskus inimestele või keskkonnale; mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud üksikisikute arv või keskkonnale tekitatud kahju ulatus ning kahju heastamise, keskkonna taastamise või mõjutatud inimeste varasema seisundi taastamise keerukus.

| (32) | Direktiivis 2013/34/EL ei nõuta teabe avalikustamist muude immateriaalsete ressursside kui bilansis kajastatud immateriaalsete varade kohta. On üldiselt teada, et teavet immateriaalsete varade ja muude immateriaalsete tegurite kohta, sealhulgas ettevõttesiseselt loodud immateriaalsete ressursside kohta, ei esitata piisavalt, mis takistab ettevõtja arengu, tulemuste ja positsiooni nõuetekohast hindamist ning investeeringute seiret. Selleks et investorid saaksid paremini aru paljude ettevõtjate raamatupidamisliku bilansilise väärtuse ja nende turuväärtuse suurenevast erinevusest, mida täheldatakse paljudes majandussektorites, tuleks nõuda, et kõik suurettevõtjad ja kõik ettevõtjad (välja arvatud mikroettevõtjad), kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, annaksid asjakohaselt aru oma immateriaalsete ressursside kohta. Teatav teave immateriaalsete ressursside kohta on siiski kestlikkusaspektidega lahutamatult seotud ja peaks seetõttu olema kestlikkusaruandluse osa. Näiteks teave töötajate oskuste, pädevuste, kogemuste, lojaalsuse kohta ettevõtjale ning protsesside, kaupade ja teenuste parandamise motivatsiooni kohta on sotsiaalküsimusi käsitlev kestlikkusteave, mida võib samuti käsitada teabena immateriaalsete ressursside kohta. Samuti on teave ettevõtja ja tema sidusrühmade (sealhulgas klientide, tarnijate ja ettevõtja tegevusest mõjutatud kogukondade) vaheliste suhete kvaliteedi kohta sotsiaal- või ühingujuhtimise tegurite seisukohast oluline kestlikkusteave, mida võib samuti käsitada teabena immateriaalsete ressursside kohta. Sellised näited illustreerivad seda, kuidas mõnel juhul ei ole võimalik eristada teavet immateriaalsete ressursside kohta kestlikkusega seotud teabest. |
| --- | --- |

(32)

Direktiivis 2013/34/EL ei nõuta teabe avalikustamist muude immateriaalsete ressursside kui bilansis kajastatud immateriaalsete varade kohta. On üldiselt teada, et teavet immateriaalsete varade ja muude immateriaalsete tegurite kohta, sealhulgas ettevõttesiseselt loodud immateriaalsete ressursside kohta, ei esitata piisavalt, mis takistab ettevõtja arengu, tulemuste ja positsiooni nõuetekohast hindamist ning investeeringute seiret. Selleks et investorid saaksid paremini aru paljude ettevõtjate raamatupidamisliku bilansilise väärtuse ja nende turuväärtuse suurenevast erinevusest, mida täheldatakse paljudes majandussektorites, tuleks nõuda, et kõik suurettevõtjad ja kõik ettevõtjad (välja arvatud mikroettevõtjad), kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, annaksid asjakohaselt aru oma immateriaalsete ressursside kohta. Teatav teave immateriaalsete ressursside kohta on siiski kestlikkusaspektidega lahutamatult seotud ja peaks seetõttu olema kestlikkusaruandluse osa. Näiteks teave töötajate oskuste, pädevuste, kogemuste, lojaalsuse kohta ettevõtjale ning protsesside, kaupade ja teenuste parandamise motivatsiooni kohta on sotsiaalküsimusi käsitlev kestlikkusteave, mida võib samuti käsitada teabena immateriaalsete ressursside kohta. Samuti on teave ettevõtja ja tema sidusrühmade (sealhulgas klientide, tarnijate ja ettevõtja tegevusest mõjutatud kogukondade) vaheliste suhete kvaliteedi kohta sotsiaal- või ühingujuhtimise tegurite seisukohast oluline kestlikkusteave, mida võib samuti käsitada teabena immateriaalsete ressursside kohta. Sellised näited illustreerivad seda, kuidas mõnel juhul ei ole võimalik eristada teavet immateriaalsete ressursside kohta kestlikkusega seotud teabest.

| (33) | Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 ei täpsustata, kas esitatav teave peab olema tulevikku vaatav või kajastama eelmiste perioodide tulemusi. Praegu ei avalikustata tulevikku vaatavat teavet, mida kestlikkusteabe kasutajad eriti hindavad. Seetõttu tuleks direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a täpsustada, et esitatud kestlikkusteave peab sisaldama tulevikku vaatavat ja tagasiulatuvat teavet ning nii kvalitatiivset kui ka kvantitatiivset teavet. Teave peaks, kui see on kohane, põhinema veenvatel teaduslikel tõenditel. Samuti peaks teave olema ühtlustatud, võrreldav ja asjakohasel juhul põhinema ühtsetel näitajatel, võimaldades samal ajal aruandlust, mis on omane üksikutele ettevõtjatele ega ohusta ettevõtja äripositsiooni. Esitatavas kestlikkusteabes tuleks arvesse võtta ka lühikest, keskmist ja pikka perspektiivi ning see peaks asjakohasel juhul sisaldama teavet ettevõtja kogu väärtusahela, sealhulgas tema enda tegevuse, toodete ja teenuste, ärisuhete ja tarneahela kohta. Teave ettevõtja kogu väärtusahela kohta hõlmaks teavet tema väärtusahela kohta liidus ja teavet, mis käsitleb kolmandaid riike, kui ettevõtja väärtusahel ulatub väljapoole liidu piire. Kui kogu vajalik teave väärtusahela kohta ei ole kättesaadav, peaks ettevõtja käesoleva muutmisdirektiiviga vastuvõetavate meetmete kohaldamise esimese kolme aasta jooksul selgitama oma väärtusahela kohta teabe saamiseks tehtud jõupingutusi, põhjuseid, miks seda teavet ei ole olnud võimalik saada, ning ettevõtja plaane sellise teabe saamiseks edaspidi. |
| --- | --- |

(33)

Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 ei täpsustata, kas esitatav teave peab olema tulevikku vaatav või kajastama eelmiste perioodide tulemusi. Praegu ei avalikustata tulevikku vaatavat teavet, mida kestlikkusteabe kasutajad eriti hindavad. Seetõttu tuleks direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a täpsustada, et esitatud kestlikkusteave peab sisaldama tulevikku vaatavat ja tagasiulatuvat teavet ning nii kvalitatiivset kui ka kvantitatiivset teavet. Teave peaks, kui see on kohane, põhinema veenvatel teaduslikel tõenditel. Samuti peaks teave olema ühtlustatud, võrreldav ja asjakohasel juhul põhinema ühtsetel näitajatel, võimaldades samal ajal aruandlust, mis on omane üksikutele ettevõtjatele ega ohusta ettevõtja äripositsiooni. Esitatavas kestlikkusteabes tuleks arvesse võtta ka lühikest, keskmist ja pikka perspektiivi ning see peaks asjakohasel juhul sisaldama teavet ettevõtja kogu väärtusahela, sealhulgas tema enda tegevuse, toodete ja teenuste, ärisuhete ja tarneahela kohta. Teave ettevõtja kogu väärtusahela kohta hõlmaks teavet tema väärtusahela kohta liidus ja teavet, mis käsitleb kolmandaid riike, kui ettevõtja väärtusahel ulatub väljapoole liidu piire. Kui kogu vajalik teave väärtusahela kohta ei ole kättesaadav, peaks ettevõtja käesoleva muutmisdirektiiviga vastuvõetavate meetmete kohaldamise esimese kolme aasta jooksul selgitama oma väärtusahela kohta teabe saamiseks tehtud jõupingutusi, põhjuseid, miks seda teavet ei ole olnud võimalik saada, ning ettevõtja plaane sellise teabe saamiseks edaspidi.

| (34) | Käesoleva muutmisdirektiivi eesmärk ei ole nõuda, et ettevõtjad avalikustaksid teavet intellektuaalse kapitali, intellektuaalomandi, oskusteabe või innovatsiooni tulemuste kohta, mis kvalifitseeruksid ärisaladusteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/943 (22) tähenduses. Käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud aruandlusnõuded ei tohiks seega piirata direktiivi (EL) 2016/943 kohaldamist. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva muutmisdirektiivi eesmärk ei ole nõuda, et ettevõtjad avalikustaksid teavet intellektuaalse kapitali, intellektuaalomandi, oskusteabe või innovatsiooni tulemuste kohta, mis kvalifitseeruksid ärisaladusteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/943 (22) tähenduses. Käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud aruandlusnõuded ei tohiks seega piirata direktiivi (EL) 2016/943 kohaldamist.

| (35) | Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 on nõutud, et ettevõtjad lisaksid oma muud kui finantsteavet kajastavasse aruandesse ka viiteid aruandeaasta finantsaruannetes esitatud summadele ja lisaselgitused nende kohta. Siiski ei nõuta nendes artiklites ettevõtjatelt viiteid tegevusaruandes esitatud muule teabele ega lisaselgitusi selle teabe kohta. Seetõttu puudub praegu sidusus esitatud muu kui finantsteabe ja tegevusaruandes avalikustatud ülejäänud teabe vahel. Sellega seoses on vajalik sätestada selged nõuded. |
| --- | --- |

(35)

Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 on nõutud, et ettevõtjad lisaksid oma muud kui finantsteavet kajastavasse aruandesse ka viiteid aruandeaasta finantsaruannetes esitatud summadele ja lisaselgitused nende kohta. Siiski ei nõuta nendes artiklites ettevõtjatelt viiteid tegevusaruandes esitatud muule teabele ega lisaselgitusi selle teabe kohta. Seetõttu puudub praegu sidusus esitatud muu kui finantsteabe ja tegevusaruandes avalikustatud ülejäänud teabe vahel. Sellega seoses on vajalik sätestada selged nõuded.

| (36) | Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 on sätestatud nõue, et kui ettevõtjatel puudub poliitika ühes või enamas nendes artiklites loetletud küsimuses, peavad nad esitama selge ja põhjendatud selgituse, miks see nii on. Ettevõtjate erinev kohtlemine seoses võimaliku poliitika avalikustamisega võrreldes teiste nendes artiklites sätestatud aruandlusvaldkondadega on tekitanud aruandvates ettevõtjates segadust ega ole aidanud parandada esitatud teabe kvaliteeti. Seetõttu ei ole mingit vajadust sellist poliitikaga seotud erinevat kohtlemist nimetatud direktiivis säilitada. Kestlikkusaruandluse standarditega tuleks kindlaks määrata, millist teavet tuleks käesoleva muutmisdirektiiviga muudetud direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a nimetatud iga aruandlusvaldkonna kohta avaldada. |
| --- | --- |

(36)

Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikes 1 ja artikli 29a lõikes 1 on sätestatud nõue, et kui ettevõtjatel puudub poliitika ühes või enamas nendes artiklites loetletud küsimuses, peavad nad esitama selge ja põhjendatud selgituse, miks see nii on. Ettevõtjate erinev kohtlemine seoses võimaliku poliitika avalikustamisega võrreldes teiste nendes artiklites sätestatud aruandlusvaldkondadega on tekitanud aruandvates ettevõtjates segadust ega ole aidanud parandada esitatud teabe kvaliteeti. Seetõttu ei ole mingit vajadust sellist poliitikaga seotud erinevat kohtlemist nimetatud direktiivis säilitada. Kestlikkusaruandluse standarditega tuleks kindlaks määrata, millist teavet tuleks käesoleva muutmisdirektiiviga muudetud direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a nimetatud iga aruandlusvaldkonna kohta avaldada.

| (37) | Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõike 1 ja artikli 29a lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjad võivad järgida riiklikke, liidupõhiseid või rahvusvahelisi aruandlusraamistikke, ja kui nad seda teevad, peavad nad täpsustama, milliseid raamistikke nad järgisid. Samas ei nõuta direktiivis 2013/34/EL ettevõtjatelt ühise aruandlusraamistiku või standardi kasutamist ega seata ettevõtjatele takistusi, kui nad otsustavad, et ei kasuta ühtegi aruandlusraamistikku või standardit. 5. juulil 2017. aastal võttis komisjon direktiivi 2014/95/EL artikli 2 kohaselt vastu teatise „Suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta (muu kui finantsteabe esitamise metoodika)“ (edaspidi „suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta“), milles sätestatakse mittesiduvad suunised ettevõtjatele, kes kuuluvad kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse.

  17. juunil 2019 võttis komisjon vastu suunised kliimaga seotud teabe esitamise kohta, mis sisaldavad täiendavaid suuniseid, eelkõige kliimaga seotud teabe esitamise kohta. Nendes kliimaga seotud teabe esitamist käsitlevates suunistes kajastati sõnaselgelt kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühma soovitusi. Olemasolevad tõendid näitavad, et suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta ei olnud direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate muu kui finantsteabe avaldamise kvaliteedile olulist mõju. Suuniste vabatahtlikkus tähendab, et ettevõtjatel on vabadus otsustada, kas neid rakendada või mitte. Seepärast ei saa suunised üksi tagada eri ettevõtjate avaldatud teabe võrreldavust ega kogu sellise teabe avalikustamist, mida sellise teabe kasutajad peavad asjakohaseks. Seetõttu on vaja kohustuslikke ühiseid kestlikkusaruandluse standardeid, et tagada teabe võrreldavus ja kogu asjakohase teabe avalikustamine. Tuginedes kahe olulisuse perspektiivi põhimõttele, peaksid standardid hõlmama kogu teavet, mis on selle teabe kasutajate jaoks oluline. Ühised kestlikkusaruandluse standardid on vajalikud ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks ja digiteerimiseks ning selle järelevalve ja täitmise tagamise hõlbustamiseks.
  Ühiste kohustuslike kestlikkusaruandluse standardite väljatöötamine on vajalik, et jõuda olukorda, kus kestlikkusteabe staatus on võrreldav finantsteabega. Kestlikkusaruandluse standardite vastuvõtmine delegeeritud õigusaktidega tagaks ühtlustatud kestlikkusaruandluse kogu liidus. Seega täidab ettevõtja direktiivis 2013/34/EL sätestatud kestlikkusaruandluse nõudeid, kui ta esitab aruande kooskõlas kestlikkusaruandluse standarditega. Selliste standardite kindlaksmääramisel on oluline võtta võimalikult suures ulatuses nõuetekohaselt arvesse peamisi kogu maailmas kasutatavaid kestlikkusaruandluse standardeid, vähendamata seejuures käesoleva muutmisdirektiivi ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ambitsioonikust. |
| --- | --- |

(37)

Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõike 1 ja artikli 29a lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjad võivad järgida riiklikke, liidupõhiseid või rahvusvahelisi aruandlusraamistikke, ja kui nad seda teevad, peavad nad täpsustama, milliseid raamistikke nad järgisid. Samas ei nõuta direktiivis 2013/34/EL ettevõtjatelt ühise aruandlusraamistiku või standardi kasutamist ega seata ettevõtjatele takistusi, kui nad otsustavad, et ei kasuta ühtegi aruandlusraamistikku või standardit. 5. juulil 2017. aastal võttis komisjon direktiivi 2014/95/EL artikli 2 kohaselt vastu teatise „Suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta (muu kui finantsteabe esitamise metoodika)“ (edaspidi „suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta“), milles sätestatakse mittesiduvad suunised ettevõtjatele, kes kuuluvad kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse.

17. juunil 2019 võttis komisjon vastu suunised kliimaga seotud teabe esitamise kohta, mis sisaldavad täiendavaid suuniseid, eelkõige kliimaga seotud teabe esitamise kohta. Nendes kliimaga seotud teabe esitamist käsitlevates suunistes kajastati sõnaselgelt kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühma soovitusi. Olemasolevad tõendid näitavad, et suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta ei olnud direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate muu kui finantsteabe avaldamise kvaliteedile olulist mõju. Suuniste vabatahtlikkus tähendab, et ettevõtjatel on vabadus otsustada, kas neid rakendada või mitte. Seepärast ei saa suunised üksi tagada eri ettevõtjate avaldatud teabe võrreldavust ega kogu sellise teabe avalikustamist, mida sellise teabe kasutajad peavad asjakohaseks. Seetõttu on vaja kohustuslikke ühiseid kestlikkusaruandluse standardeid, et tagada teabe võrreldavus ja kogu asjakohase teabe avalikustamine. Tuginedes kahe olulisuse perspektiivi põhimõttele, peaksid standardid hõlmama kogu teavet, mis on selle teabe kasutajate jaoks oluline. Ühised kestlikkusaruandluse standardid on vajalikud ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks ja digiteerimiseks ning selle järelevalve ja täitmise tagamise hõlbustamiseks.

Ühiste kohustuslike kestlikkusaruandluse standardite väljatöötamine on vajalik, et jõuda olukorda, kus kestlikkusteabe staatus on võrreldav finantsteabega. Kestlikkusaruandluse standardite vastuvõtmine delegeeritud õigusaktidega tagaks ühtlustatud kestlikkusaruandluse kogu liidus. Seega täidab ettevõtja direktiivis 2013/34/EL sätestatud kestlikkusaruandluse nõudeid, kui ta esitab aruande kooskõlas kestlikkusaruandluse standarditega. Selliste standardite kindlaksmääramisel on oluline võtta võimalikult suures ulatuses nõuetekohaselt arvesse peamisi kogu maailmas kasutatavaid kestlikkusaruandluse standardeid, vähendamata seejuures käesoleva muutmisdirektiivi ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ambitsioonikust.

| (38) | Ükski olemasolev standard või raamistik üksi ei rahulda liidu vajadust kestlikkusaruandluse järele. Direktiivis 2013/34/EL nõutav teave peab hõlmama teavet mõlema olulisuse perspektiivi kohta, see peab käsitlema kõiki kestlikkusküsimusi ja asjakohasel juhul tuleb see viia vastavusse muude liidu õigusest tulenevate kohustustega avalikustada kestlikkusteavet, sealhulgas määrustes (EL) 2019/2088 ja (EL) 2020/852 sätestatud kohustustega. Lisaks peaksid liidu ettevõtjate kohustuslikud kestlikkusaruandluse standardid olema samaulatuslikud roheleppe ambitsioonikuse tasemega ja liidu 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgiga, samuti määruse (EL) 2021/1119 kohaste vahe-eesmärkidega. Seetõttu on vajalik anda komisjonile volitused võtta vastu liidu kestlikkusaruandluse standardid, mis võimaldab teha seda kiiresti ja tagab, et nende kestlikkusaruandluse standardite sisu vastab liidu vajadustele. |
| --- | --- |

(38)

Ükski olemasolev standard või raamistik üksi ei rahulda liidu vajadust kestlikkusaruandluse järele. Direktiivis 2013/34/EL nõutav teave peab hõlmama teavet mõlema olulisuse perspektiivi kohta, see peab käsitlema kõiki kestlikkusküsimusi ja asjakohasel juhul tuleb see viia vastavusse muude liidu õigusest tulenevate kohustustega avalikustada kestlikkusteavet, sealhulgas määrustes (EL) 2019/2088 ja (EL) 2020/852 sätestatud kohustustega. Lisaks peaksid liidu ettevõtjate kohustuslikud kestlikkusaruandluse standardid olema samaulatuslikud roheleppe ambitsioonikuse tasemega ja liidu 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgiga, samuti määruse (EL) 2021/1119 kohaste vahe-eesmärkidega. Seetõttu on vajalik anda komisjonile volitused võtta vastu liidu kestlikkusaruandluse standardid, mis võimaldab teha seda kiiresti ja tagab, et nende kestlikkusaruandluse standardite sisu vastab liidu vajadustele.

| (39) | Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG) on Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühing, mis teenib avalikke huve, andes komisjonile nõu rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kinnitamise kohta. EFRAG on pälvinud maine kui äriühingute aruandluse Euroopa eksperdikeskus ja tal on suurepärane positsioon, et edendada liidu kestlikkusaruandluse standardite ja rahvusvaheliste algatuste kooskõlastamist, mille eesmärk on töötada välja üleilmsed ühtsed standardid. 2021. aasta märtsis avaldas EFRAGi loodud paljusid sidusrühmi hõlmav rakkerühm soovitused kestlikkusaruandluse standardite võimalikuks väljatöötamiseks liidu jaoks. Need soovitused sisaldavad ettepanekuid töötada välja sidus ja terviklik kestlikkusaruandluse standardite pakett, mis hõlmaks kõiki kestlikkusküsimusi, lähtudes kahest olulisuse perspektiivist. Soovitused sisaldavad ka selliste standardite väljatöötamise üksikasjalikku tegevuskava ning ettepanekuid vastastikuse koostöö tugevdamiseks üleilmsete standardeid kehtestavate algatuste ja liidu standardeid kehtestavate algatuste vahel. 2021. aasta märtsis avaldas EFRAGi nõukogu esimees soovitused EFRAGi võimalike juhtimismuudatuste kohta, juhuks kui EFRAGil palutakse töötada välja tehnilised nõuanded kestlikkusaruandluse standardite kohta. EFRAGi nõukogu esimehe soovitused hõlmavad uue kestlikkusaruandluse samba loomist EFRAGi raames, kuid samas ei hõlma need olulisi muudatusi olemasolevas finantsaruandluse sambas. 2022. aasta märtsis nimetas EFRAGi üldkogu ametisse vastloodud EFRAGi kestlikkusaruandluse nõukogu liikmed. Kestlikkusaruandluse standardite vastuvõtmisel peaks komisjon võtma arvesse tehnilisi nõuandeid, mille EFRAG välja töötab.
  Selleks et tagada kvaliteetsed standardid, mis aitavad kaasa Euroopa avalikule hüvele ning vastavad ettevõtjate ja esitatud teabe kasutajate vajadustele, peaks EFRAGil olema piisavalt avaliku sektori vahendeid, et tagada oma sõltumatus. Selle tehnilised nõuanded tuleks koostada nõuetekohase menetluse käigus, avaliku järelevalve all ja läbipaistvalt, ning asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas ettevõtjate, investorite, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ametiühingute tasakaalustatud esindatuse eksperditeadmiste põhjal ning neile peaks lisama kulude ja tulude analüüsid. Tehnilisel tasandil tehtavas EFRAGi töös osalemine peaks sõltuma eksperditeadmistest kestlikkusaruandluse valdkonnas ning see ei tohiks sõltuda rahalisest toetusest, ilma et see piiraks avaliku sektori asutuste ning riiklike standardeid kehtestavate organisatsioonide osalemist selles töös. Tagada tuleks läbipaistev protsess, vältides huvide konflikte. Tagamaks, et liidu kestlikkusaruandluse standardites võetakse arvesse liikmesriikide seisukohti, peaks komisjon enne nende standardite vastuvõtmist konsulteerima EFRAGi tehniliste nõuannete üle määruses (EL) 2020/852 osutatud liikmesriikide kestliku rahanduse eksperdirühmaga (edaspidi „liikmesriikide kestliku rahanduse eksperdirühm“) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1606/2002 (23) osutatud raamatupidamise regulatiivkomiteega (edaspidi „raamatupidamise regulatiivkomitee“).
  Määruse (EL) 2019/2088 kohaselt on regulatiivsete tehniliste standardite väljatöötamisel oma roll Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA), Euroopa Pangandusjärelevalvel (EBA) ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel (EIOPA) ning need regulatiivsed tehnilised standardid ja kestlikkusaruandluse standardid peavad olema omavahel sidusad. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1095/2010 (24) on ESMA-l roll ka äriühingute aruandluskohustuse täitmise üle tehtava järelevalve ühtsuse edendamises seoses nende emitentide aruannetega, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul ja kellel on kohustus neid kestlikkusaruandluse standardeid aruannete koostamisel kasutada. Seetõttu peaks ESMA-l, EBA-l ja EIOPA-l olema kohustus esitada arvamus EFRAGi tehniliste nõuannete kohta. Need arvamused tuleks esitada kahe kuu jooksul alates komisjonilt taotluse saamise kuupäevast. Tagamaks, et kestlikkusaruandluse standardid on kooskõlas liidu asjakohase poliitika ja õigusega, peaks komisjon konsulteerima ka Euroopa Keskkonnaameti, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, EKP, Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee (CEAOB) ja kestliku rahanduse platvormiga. Kui mõni neist asutustest otsustab arvamuse esitada, peaks ta seda tegema kahe kuu jooksul alates kuupäevast, millal komisjon temaga konsulteeris. |
| --- | --- |

(39)

Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG) on Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühing, mis teenib avalikke huve, andes komisjonile nõu rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kinnitamise kohta. EFRAG on pälvinud maine kui äriühingute aruandluse Euroopa eksperdikeskus ja tal on suurepärane positsioon, et edendada liidu kestlikkusaruandluse standardite ja rahvusvaheliste algatuste kooskõlastamist, mille eesmärk on töötada välja üleilmsed ühtsed standardid. 2021. aasta märtsis avaldas EFRAGi loodud paljusid sidusrühmi hõlmav rakkerühm soovitused kestlikkusaruandluse standardite võimalikuks väljatöötamiseks liidu jaoks. Need soovitused sisaldavad ettepanekuid töötada välja sidus ja terviklik kestlikkusaruandluse standardite pakett, mis hõlmaks kõiki kestlikkusküsimusi, lähtudes kahest olulisuse perspektiivist. Soovitused sisaldavad ka selliste standardite väljatöötamise üksikasjalikku tegevuskava ning ettepanekuid vastastikuse koostöö tugevdamiseks üleilmsete standardeid kehtestavate algatuste ja liidu standardeid kehtestavate algatuste vahel. 2021. aasta märtsis avaldas EFRAGi nõukogu esimees soovitused EFRAGi võimalike juhtimismuudatuste kohta, juhuks kui EFRAGil palutakse töötada välja tehnilised nõuanded kestlikkusaruandluse standardite kohta. EFRAGi nõukogu esimehe soovitused hõlmavad uue kestlikkusaruandluse samba loomist EFRAGi raames, kuid samas ei hõlma need olulisi muudatusi olemasolevas finantsaruandluse sambas. 2022. aasta märtsis nimetas EFRAGi üldkogu ametisse vastloodud EFRAGi kestlikkusaruandluse nõukogu liikmed. Kestlikkusaruandluse standardite vastuvõtmisel peaks komisjon võtma arvesse tehnilisi nõuandeid, mille EFRAG välja töötab.

Selleks et tagada kvaliteetsed standardid, mis aitavad kaasa Euroopa avalikule hüvele ning vastavad ettevõtjate ja esitatud teabe kasutajate vajadustele, peaks EFRAGil olema piisavalt avaliku sektori vahendeid, et tagada oma sõltumatus. Selle tehnilised nõuanded tuleks koostada nõuetekohase menetluse käigus, avaliku järelevalve all ja läbipaistvalt, ning asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas ettevõtjate, investorite, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ametiühingute tasakaalustatud esindatuse eksperditeadmiste põhjal ning neile peaks lisama kulude ja tulude analüüsid. Tehnilisel tasandil tehtavas EFRAGi töös osalemine peaks sõltuma eksperditeadmistest kestlikkusaruandluse valdkonnas ning see ei tohiks sõltuda rahalisest toetusest, ilma et see piiraks avaliku sektori asutuste ning riiklike standardeid kehtestavate organisatsioonide osalemist selles töös. Tagada tuleks läbipaistev protsess, vältides huvide konflikte. Tagamaks, et liidu kestlikkusaruandluse standardites võetakse arvesse liikmesriikide seisukohti, peaks komisjon enne nende standardite vastuvõtmist konsulteerima EFRAGi tehniliste nõuannete üle määruses (EL) 2020/852 osutatud liikmesriikide kestliku rahanduse eksperdirühmaga (edaspidi „liikmesriikide kestliku rahanduse eksperdirühm“) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1606/2002 (23) osutatud raamatupidamise regulatiivkomiteega (edaspidi „raamatupidamise regulatiivkomitee“).

Määruse (EL) 2019/2088 kohaselt on regulatiivsete tehniliste standardite väljatöötamisel oma roll Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA), Euroopa Pangandusjärelevalvel (EBA) ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel (EIOPA) ning need regulatiivsed tehnilised standardid ja kestlikkusaruandluse standardid peavad olema omavahel sidusad. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1095/2010 (24) on ESMA-l roll ka äriühingute aruandluskohustuse täitmise üle tehtava järelevalve ühtsuse edendamises seoses nende emitentide aruannetega, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul ja kellel on kohustus neid kestlikkusaruandluse standardeid aruannete koostamisel kasutada. Seetõttu peaks ESMA-l, EBA-l ja EIOPA-l olema kohustus esitada arvamus EFRAGi tehniliste nõuannete kohta. Need arvamused tuleks esitada kahe kuu jooksul alates komisjonilt taotluse saamise kuupäevast. Tagamaks, et kestlikkusaruandluse standardid on kooskõlas liidu asjakohase poliitika ja õigusega, peaks komisjon konsulteerima ka Euroopa Keskkonnaameti, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, EKP, Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee (CEAOB) ja kestliku rahanduse platvormiga. Kui mõni neist asutustest otsustab arvamuse esitada, peaks ta seda tegema kahe kuu jooksul alates kuupäevast, millal komisjon temaga konsulteeris.

| (40) | Demokraatliku kontrolli, järelevalve ja läbipaistvuse edendamiseks peaks komisjon konsulteerima vähemalt kord aastas Euroopa Parlamendiga ning ühiselt liikmesriikide kestliku rahanduse eksperdirühma ja raamatupidamise regulatiivkomiteega EFRAGi tööprogrammi teemal seoses kestlikkusaruandluse standardite väljatöötamisega. |
| --- | --- |

(40)

Demokraatliku kontrolli, järelevalve ja läbipaistvuse edendamiseks peaks komisjon konsulteerima vähemalt kord aastas Euroopa Parlamendiga ning ühiselt liikmesriikide kestliku rahanduse eksperdirühma ja raamatupidamise regulatiivkomiteega EFRAGi tööprogrammi teemal seoses kestlikkusaruandluse standardite väljatöötamisega.

| (41) | Kestlikkusaruandluse standardid peaksid olema kooskõlas muu liidu õigusega. Need standardid tuleks viia vastavusse eelkõige määruses (EL) 2019/2088 sätestatud avalikustamise nõuetega ning nendes tuleks võtta arvesse määruse (EL) 2020/852 kohaselt vastu võetud eri delegeeritud õigusaktides sätestatud alusnäitajaid ja metoodikat, avalikustamise nõudeid, mida kohaldatakse võrdlusaluste haldurite suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (25) kohaselt, ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste koostamise miinimumnõudeid ning kogu tööd, mida EBA on teinud määruse (EL) nr 575/2013 III samba avalikustamisnõuete rakendamisel.
  Standardites tuleks võtta arvesse liidu keskkonnaõigust, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1221/2009 (26) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (27), ning võtta arvesse komisjoni soovitust 2013/179/EL (28), selle lisasid ja nende ajakohastusi. Arvesse tuleks võtta ka muid asjakohaseid liidu õigusakte, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (29) ning liidu õiguses sätestatud muid nõudeid ettevõtjatele seoses direktorite ülesannete ja hoolsuskohustusega. |
| --- | --- |

(41)

Kestlikkusaruandluse standardid peaksid olema kooskõlas muu liidu õigusega. Need standardid tuleks viia vastavusse eelkõige määruses (EL) 2019/2088 sätestatud avalikustamise nõuetega ning nendes tuleks võtta arvesse määruse (EL) 2020/852 kohaselt vastu võetud eri delegeeritud õigusaktides sätestatud alusnäitajaid ja metoodikat, avalikustamise nõudeid, mida kohaldatakse võrdlusaluste haldurite suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (25) kohaselt, ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste koostamise miinimumnõudeid ning kogu tööd, mida EBA on teinud määruse (EL) nr 575/2013 III samba avalikustamisnõuete rakendamisel.

Standardites tuleks võtta arvesse liidu keskkonnaõigust, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1221/2009 (26) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (27), ning võtta arvesse komisjoni soovitust 2013/179/EL (28), selle lisasid ja nende ajakohastusi. Arvesse tuleks võtta ka muid asjakohaseid liidu õigusakte, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (29) ning liidu õiguses sätestatud muid nõudeid ettevõtjatele seoses direktorite ülesannete ja hoolsuskohustusega.

| (42) | Kestlikkusaruandluse standardites tuleks võtta arvesse suuniseid muu kui finantsteabe avaldamise kohta ja suuniseid kliimaga seotud teabe avaldamise kohta. Standardites tuleks arvesse võtta ka muid direktiivis 2013/34/EL sätestatud aruandluse nõudeid, mis ei ole otseselt seotud kestlikkusega, kuid millega soovitakse anda avaldatud teabe kasutajatele parem ettekujutus ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja mõjust, maksimeerides seoseid kestlikkusteabe ja muu direktiivi 2013/34/EL kohaselt esitatud teabe vahel. |
| --- | --- |

(42)

Kestlikkusaruandluse standardites tuleks võtta arvesse suuniseid muu kui finantsteabe avaldamise kohta ja suuniseid kliimaga seotud teabe avaldamise kohta. Standardites tuleks arvesse võtta ka muid direktiivis 2013/34/EL sätestatud aruandluse nõudeid, mis ei ole otseselt seotud kestlikkusega, kuid millega soovitakse anda avaldatud teabe kasutajatele parem ettekujutus ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja mõjust, maksimeerides seoseid kestlikkusteabe ja muu direktiivi 2013/34/EL kohaselt esitatud teabe vahel.

| (43) | Kestlikkusaruandluse standardid peaksid olema proportsionaalsed ega tohiks tekitada asjatut halduskoormust ettevõtetele, kes peavad neid kasutama. Selleks et minimeerida häiringuid kestlikkusteavet juba esitavate ettevõtjate jaoks, tuleks kestlikkusaruandluse standardites asjakohasel juhul arvesse võtta olemasolevaid kestlikkusaruandluse ja raamatupidamisarvestuse standardeid ja raamistikke. Selliste olemasolevate standardite ja raamistike hulka kuuluvad globaalne aruandlusalgatus (GRI), kestlikkusaruandluse standardite nõukogu (SASB), rahvusvaheline integreeritud aruandluse nõukogu, Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu, kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühm, CO2 heite avalikustamise standardite nõukogu ja CDP (varem tuntud kui CO2 heite avalikustamise projekt Carbon Disclosure Project).
  Liidu standardites tuleks võtta arvesse kõiki rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutuse egiidi all välja töötatud kestlikkusaruandluse standardeid. Selleks et vältida tarbetut õiguslikku killustatust, millel võiksid olla negatiivsed tagajärjed ülemaailmselt tegutsevatele ettevõtjatele, peaksid liidu kestlikkusaruandluse standardid aitama kaasa kestlikkusaruandluse standardite ühtlustamisele kogu maailmas, toetades Rahvusvahelise Kestlikkusstandardite Nõukogu (ISSB) tegevust. Liidu kestlikkusaruandluse standardid peaksid vähendama ohtu, et üleilmselt tegutsevate ettevõtjate aruandlusnõuded ei ole järjepidevad, integreerides ISSB väljatöötatavate üleilmsete põhistandardite sisu sel määral, et nende põhistandardite sisu oleks kooskõlas liidu õigusraamistiku ja roheleppe eesmärkidega. |
| --- | --- |

(43)

Kestlikkusaruandluse standardid peaksid olema proportsionaalsed ega tohiks tekitada asjatut halduskoormust ettevõtetele, kes peavad neid kasutama. Selleks et minimeerida häiringuid kestlikkusteavet juba esitavate ettevõtjate jaoks, tuleks kestlikkusaruandluse standardites asjakohasel juhul arvesse võtta olemasolevaid kestlikkusaruandluse ja raamatupidamisarvestuse standardeid ja raamistikke. Selliste olemasolevate standardite ja raamistike hulka kuuluvad globaalne aruandlusalgatus (GRI), kestlikkusaruandluse standardite nõukogu (SASB), rahvusvaheline integreeritud aruandluse nõukogu, Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu, kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühm, CO2 heite avalikustamise standardite nõukogu ja CDP (varem tuntud kui CO2 heite avalikustamise projekt Carbon Disclosure Project).

Liidu standardites tuleks võtta arvesse kõiki rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutuse egiidi all välja töötatud kestlikkusaruandluse standardeid. Selleks et vältida tarbetut õiguslikku killustatust, millel võiksid olla negatiivsed tagajärjed ülemaailmselt tegutsevatele ettevõtjatele, peaksid liidu kestlikkusaruandluse standardid aitama kaasa kestlikkusaruandluse standardite ühtlustamisele kogu maailmas, toetades Rahvusvahelise Kestlikkusstandardite Nõukogu (ISSB) tegevust. Liidu kestlikkusaruandluse standardid peaksid vähendama ohtu, et üleilmselt tegutsevate ettevõtjate aruandlusnõuded ei ole järjepidevad, integreerides ISSB väljatöötatavate üleilmsete põhistandardite sisu sel määral, et nende põhistandardite sisu oleks kooskõlas liidu õigusraamistiku ja roheleppe eesmärkidega.

| (44) | Oma teatises roheleppe kohta võttis komisjon endale kohustuse toetada ettevõtjaid ja muid sidusrühmi looduskapitali arvestamise standarditud tavade väljatöötamisel liidus ja rahvusvaheliselt, eesmärgiga tagada keskkonnariskide ja nende maandamise võimaluste asjakohane haldamine ning vähendada sellega seotud tehingukulusid.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/783 (30) loodud keskkonna ja kliimameetmete programmist (LIFE) toetust saava läbipaistvusprojekti (Transparent Project) raames töötatakse välja esimest looduskapitali arvestamise metoodikat, mis muudab olemasolevad meetodid lihtsamini võrreldavaks ja läbipaistvamaks, vähendades samal ajal ettevõtetele nende äritegevuse tulevikukindluse toetamise süsteemide kasutuselevõtuks ja kasutamiseks kehtestatud künnist. Looduskapitali arvestamise valdkonnas on oluline ka looduskapitali protokoll. Kuigi looduskapitali arvestamise meetodid aitavad peamiselt tugevdada sisemisi juhtimisotsuseid, tuleks neid kestlikkusaruandluse standardite kehtestamisel nõuetekohaselt arvesse võtta. Mõne looduskapitali arvestamise meetodi kohaselt püütakse anda ettevõtete tegevuse keskkonnamõjule rahaline väärtus, mis võib aidata kestlikkusteabe kasutajatel sellist mõju paremini mõista. Seetõttu on asjakohane, et kestlikkusaruandluse standarditesse peaks olema võimalik lisada kestlikkusega seotud mõju rahalised näitajad, kui seda peetakse vajalikuks. |
| --- | --- |

(44)

Oma teatises roheleppe kohta võttis komisjon endale kohustuse toetada ettevõtjaid ja muid sidusrühmi looduskapitali arvestamise standarditud tavade väljatöötamisel liidus ja rahvusvaheliselt, eesmärgiga tagada keskkonnariskide ja nende maandamise võimaluste asjakohane haldamine ning vähendada sellega seotud tehingukulusid.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/783 (30) loodud keskkonna ja kliimameetmete programmist (LIFE) toetust saava läbipaistvusprojekti (Transparent Project) raames töötatakse välja esimest looduskapitali arvestamise metoodikat, mis muudab olemasolevad meetodid lihtsamini võrreldavaks ja läbipaistvamaks, vähendades samal ajal ettevõtetele nende äritegevuse tulevikukindluse toetamise süsteemide kasutuselevõtuks ja kasutamiseks kehtestatud künnist. Looduskapitali arvestamise valdkonnas on oluline ka looduskapitali protokoll. Kuigi looduskapitali arvestamise meetodid aitavad peamiselt tugevdada sisemisi juhtimisotsuseid, tuleks neid kestlikkusaruandluse standardite kehtestamisel nõuetekohaselt arvesse võtta. Mõne looduskapitali arvestamise meetodi kohaselt püütakse anda ettevõtete tegevuse keskkonnamõjule rahaline väärtus, mis võib aidata kestlikkusteabe kasutajatel sellist mõju paremini mõista. Seetõttu on asjakohane, et kestlikkusaruandluse standarditesse peaks olema võimalik lisada kestlikkusega seotud mõju rahalised näitajad, kui seda peetakse vajalikuks.

| (45) | Kestlikkusaruandluse standardites tuleks arvesse võtta ka rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja raamistikke, mis käsitlevad vastutustundlikku ärikäitumist, ettevõtja sotsiaalset vastutust ja kestlikku arengut, sealhulgas kestliku arengu eesmärke, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, OECD hoolsuskohustuse suuniseid vastutustundliku äritegevuse kohta ja seotud valdkondlikke suuniseid, ÜRO ülemaailmset kokkulepet, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni hargmaiste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, sotsiaalse vastutuse standardit ISO 26000 ja ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtteid. |
| --- | --- |

(45)

Kestlikkusaruandluse standardites tuleks arvesse võtta ka rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja raamistikke, mis käsitlevad vastutustundlikku ärikäitumist, ettevõtja sotsiaalset vastutust ja kestlikku arengut, sealhulgas kestliku arengu eesmärke, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, OECD hoolsuskohustuse suuniseid vastutustundliku äritegevuse kohta ja seotud valdkondlikke suuniseid, ÜRO ülemaailmset kokkulepet, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni hargmaiste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, sotsiaalse vastutuse standardit ISO 26000 ja ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtteid.

| (46) | Tuleks tagada, et ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardite kohaselt esitatud teave vastab kasutajate vajadustele ega too aruandekohustuslikele ettevõtjatele ja nende ettevõtjate väärtusahela osana kaudselt mõjutatud ettevõtjatele kaasa ebaproportsionaalselt suurt koormust seoses jõupingutuste ja kuludega. Seepärast oleks kestlikkusaruandluse standardites vaja kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peavad avalikustama kõigi peamiste keskkonnategurite kohta, sealhulgas nende mõju kliimale, õhule, maale, veele ja bioloogilisele mitmekesisusele ning sõltuvus nendest. Määruses (EL) 2020/852 on esitatud liidu keskkonnaeesmärkide liigitus.
  Sidususe huvides on asjakohane kasutada sarnast liigitust, et määrata kindlaks keskkonnategurid, mida tuleks kestlikkusaruandluse standardites käsitleda. Kestlikkusaruandluse standardites tuleks arvesse võtta geograafilist või muud kontekstiteavet, mille ettevõtjad peaksid avalikustama, et saaks mõista nende põhimõjusid kestlikkusküsimustele ja peamisi kestlikkusküsimustest tulenevaid riske ettevõtjale ning neid täpsustada. Kui täpsustatakse keskkonnategurite-alast teavet, mille ettevõtjad peavad avalikustama, tuleks tagada kooskõla määruse (EL) 2020/852 artiklis 2 sätestatud määratlustega ning kõnealuse määruse artiklis 8 ja selle määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud aruandlusnõuetega. |
| --- | --- |

(46)

Tuleks tagada, et ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardite kohaselt esitatud teave vastab kasutajate vajadustele ega too aruandekohustuslikele ettevõtjatele ja nende ettevõtjate väärtusahela osana kaudselt mõjutatud ettevõtjatele kaasa ebaproportsionaalselt suurt koormust seoses jõupingutuste ja kuludega. Seepärast oleks kestlikkusaruandluse standardites vaja kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peavad avalikustama kõigi peamiste keskkonnategurite kohta, sealhulgas nende mõju kliimale, õhule, maale, veele ja bioloogilisele mitmekesisusele ning sõltuvus nendest. Määruses (EL) 2020/852 on esitatud liidu keskkonnaeesmärkide liigitus.

Sidususe huvides on asjakohane kasutada sarnast liigitust, et määrata kindlaks keskkonnategurid, mida tuleks kestlikkusaruandluse standardites käsitleda. Kestlikkusaruandluse standardites tuleks arvesse võtta geograafilist või muud kontekstiteavet, mille ettevõtjad peaksid avalikustama, et saaks mõista nende põhimõjusid kestlikkusküsimustele ja peamisi kestlikkusküsimustest tulenevaid riske ettevõtjale ning neid täpsustada. Kui täpsustatakse keskkonnategurite-alast teavet, mille ettevõtjad peavad avalikustama, tuleks tagada kooskõla määruse (EL) 2020/852 artiklis 2 sätestatud määratlustega ning kõnealuse määruse artiklis 8 ja selle määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud aruandlusnõuetega.

| (47) | Kliimaga seotud teabe puhul on kasutajad huvitatud teadmistest ettevõtjate füüsiliste ja üleminekuriskide ning nende vastupanuvõime ja kohanemiskavade kohta seoses erinevate kliimastsenaariumide ja liidu 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgiga. Neid huvitab ka ettevõtjate kohta kindlaks tehtud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise tase ning ulatus, sealhulgas see, kuivõrd ettevõtja kasutab kompenseerimist, ja sellise kompenseerimise allikas. Kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks on vaja kasvuhoonegaaside arvestus ja kompenseerimise standardid vastavusse viia. Kasutajad vajavad kompenseerimise kohta usaldusväärset teavet, mis lahendaks topeltarvestuse ja ülehindamise probleemid, arvestades riske kliimaga seotud eesmärkide saavutamisel, mida topeltarvestus ja ülehindamine võivad tekitada. Samuti on kasutajad huvitatud ettevõtete jõupingutustest absoluutse kasvuhoonegaaside heite tulemuslikuks vähendamiseks osana nende kliimamuutuste leevendamise ja kohanemise strateegiatest, sealhulgas 1., 2. ja asjakohasel juhul ka 3. valdkonna heidete osas.
  3. valdkonna heidete puhul soovivad kasutajad esmajärjekorras teavet selle kohta, millised 3. valdkonna kategooriad on ettevõtja puhul olulised, ning selle kohta, millised on iga 3. valdkonna kategooria heited. Kestlikkusaruandluse standardites tuleks seetõttu kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peaksid selliste teemade kohta esitama. |
| --- | --- |

(47)

Kliimaga seotud teabe puhul on kasutajad huvitatud teadmistest ettevõtjate füüsiliste ja üleminekuriskide ning nende vastupanuvõime ja kohanemiskavade kohta seoses erinevate kliimastsenaariumide ja liidu 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgiga. Neid huvitab ka ettevõtjate kohta kindlaks tehtud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise tase ning ulatus, sealhulgas see, kuivõrd ettevõtja kasutab kompenseerimist, ja sellise kompenseerimise allikas. Kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks on vaja kasvuhoonegaaside arvestus ja kompenseerimise standardid vastavusse viia. Kasutajad vajavad kompenseerimise kohta usaldusväärset teavet, mis lahendaks topeltarvestuse ja ülehindamise probleemid, arvestades riske kliimaga seotud eesmärkide saavutamisel, mida topeltarvestus ja ülehindamine võivad tekitada. Samuti on kasutajad huvitatud ettevõtete jõupingutustest absoluutse kasvuhoonegaaside heite tulemuslikuks vähendamiseks osana nende kliimamuutuste leevendamise ja kohanemise strateegiatest, sealhulgas 1., 2. ja asjakohasel juhul ka 3. valdkonna heidete osas.

3. valdkonna heidete puhul soovivad kasutajad esmajärjekorras teavet selle kohta, millised 3. valdkonna kategooriad on ettevõtja puhul olulised, ning selle kohta, millised on iga 3. valdkonna kategooria heited. Kestlikkusaruandluse standardites tuleks seetõttu kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peaksid selliste teemade kohta esitama.

| (48) | Kliimaneutraalse ringmajanduse saavutamine ilma hajureostuseta eeldab kõigi majandussektorite täielikku mobiliseerimist. Energiakasutuse vähendamisel ja energiatõhususe suurendamisel on sealjuures otsustav tähtsus, kuna energiat kasutatakse kõigis tarneahelates. Seetõttu tuleks kestlikkusaruandluse standardites energia aspekte nõuetekohaselt arvesse võtta, eelkõige seoses keskkonna-, sealhulgas kliimaküsimustega. |
| --- | --- |

(48)

Kliimaneutraalse ringmajanduse saavutamine ilma hajureostuseta eeldab kõigi majandussektorite täielikku mobiliseerimist. Energiakasutuse vähendamisel ja energiatõhususe suurendamisel on sealjuures otsustav tähtsus, kuna energiat kasutatakse kõigis tarneahelates. Seetõttu tuleks kestlikkusaruandluse standardites energia aspekte nõuetekohaselt arvesse võtta, eelkõige seoses keskkonna-, sealhulgas kliimaküsimustega.

| (49) | Kestlikkusaruandluse standardites tuleks kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peaksid avalikustama sotsiaalsete tegurite kohta, sealhulgas töötingimuste, sotsiaalpartnerite kaasatuse, kollektiivläbirääkimiste, võrdsete õiguste, mittediskrimineerimise, mitmekesisuse ja kaasamise ning inimõiguste kohta. Selline teave peaks hõlmama ettevõtja mõju inimestele, sealhulgas töötajatele, ning inimeste tervisele. Teave, mida ettevõtjad avalikustavad inimõiguste kohta, peaks asjakohasel juhul sisaldama teavet sunniviisilise töö ja lapstööjõu kohta nende väärtusahelates. Sunniviisilist tööd käsitlevad kestlikkusaruandluse nõuded ei tohiks vabastada avaliku sektori asutusi nende kohustusest tegeleda kaubanduspoliitika ja diplomaatiliste vahendite abil inimõiguste rikkumise, sealhulgas sunniviisilise töö tagajärjel toodetud kaupade impordi probleemiga. Ettevõtjatel peaks olema võimalik anda aru ka võimalike riskide ja suundumuste kohta tööhõives ja sissetulekus.
  Sotsiaalseid tegureid käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peaksid avalikustama seoses Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega, mis puudutavad ettevõtjaid, sealhulgas võrdsed võimalused kõigile ja töötingimused. Komisjoni poolt 4. märtsil 2021. aastal vastu võetud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas nõutakse ettevõtjatele rangemate nõuete kehtestamist sotsiaalküsimusi käsitleva aruandluse valdkonnas. Kestlikkusaruandluse standardites tuleks kindlaks määrata ka teave, mida ettevõtjad peaksid avalikustama seoses inimõiguste, põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja standarditega, mis on kehtestatud rahvusvahelises inimõiguste koodeksis ja teistes peamistes inimõigustealastes ÜRO konventsioonides, sealhulgas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis, ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis, ÜRO lapse õiguste konventsioonis, ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis, ILO põhikonventsioonides, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa sotsiaalhartas ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Aruandlus sotsiaalsete, nagu ka keskkonna- ja ühingujuhtimistegurite kohta peaks olema proportsionaalne käesoleva muutmisdirektiivi kohaldamisala ja eesmärkidega. Kestlikkusaruandluse standardites, mis käsitlevad soolist võrdõiguslikkust ja võrdset tasu võrdväärse töö eest, tuleks muu hulgas täpsustada teave, mis tuleb esitada soolise palgalõhe kohta, võttes arvesse muud asjakohast liidu õigust. Puuetega inimeste tööhõivet ja kaasamist käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks muu hulgas täpsustada teave, mis tuleb esitada ettevõtja võetud ligipääsetavusmeetmete kohta.
  Koolitust ja oskuste arendamist käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks muu hulgas täpsustada teave, mis tuleb esitada koolitusel osalevate töötajate osakaalu ja täpse jaotuse kohta. Kollektiivläbirääkimisi käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks muu hulgas täpsustada avalikustatav teave töönõukogude olemasolu, samuti kollektiivlepingute olemasolu ja selliste lepingutega hõlmatud töötajate osakaalu kohta. Töötajate osalemist käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks muu hulgas täpsustada teave, mis tuleb avalikustada töötajate osalemise kohta haldus- ja järelevalvenõukogudes. Mitmekesisust käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks muu hulgas täpsustada teave, mis tuleb esitada soolise mitmekesisuse kohta tippjuhtkonnas ja alaesindatud soost liikmete arv oma juhtorganites. |
| --- | --- |

(49)

Kestlikkusaruandluse standardites tuleks kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peaksid avalikustama sotsiaalsete tegurite kohta, sealhulgas töötingimuste, sotsiaalpartnerite kaasatuse, kollektiivläbirääkimiste, võrdsete õiguste, mittediskrimineerimise, mitmekesisuse ja kaasamise ning inimõiguste kohta. Selline teave peaks hõlmama ettevõtja mõju inimestele, sealhulgas töötajatele, ning inimeste tervisele. Teave, mida ettevõtjad avalikustavad inimõiguste kohta, peaks asjakohasel juhul sisaldama teavet sunniviisilise töö ja lapstööjõu kohta nende väärtusahelates. Sunniviisilist tööd käsitlevad kestlikkusaruandluse nõuded ei tohiks vabastada avaliku sektori asutusi nende kohustusest tegeleda kaubanduspoliitika ja diplomaatiliste vahendite abil inimõiguste rikkumise, sealhulgas sunniviisilise töö tagajärjel toodetud kaupade impordi probleemiga. Ettevõtjatel peaks olema võimalik anda aru ka võimalike riskide ja suundumuste kohta tööhõives ja sissetulekus.

Sotsiaalseid tegureid käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peaksid avalikustama seoses Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega, mis puudutavad ettevõtjaid, sealhulgas võrdsed võimalused kõigile ja töötingimused. Komisjoni poolt 4. märtsil 2021. aastal vastu võetud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas nõutakse ettevõtjatele rangemate nõuete kehtestamist sotsiaalküsimusi käsitleva aruandluse valdkonnas. Kestlikkusaruandluse standardites tuleks kindlaks määrata ka teave, mida ettevõtjad peaksid avalikustama seoses inimõiguste, põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja standarditega, mis on kehtestatud rahvusvahelises inimõiguste koodeksis ja teistes peamistes inimõigustealastes ÜRO konventsioonides, sealhulgas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis, ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis, ÜRO lapse õiguste konventsioonis, ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis, ILO põhikonventsioonides, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa sotsiaalhartas ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Aruandlus sotsiaalsete, nagu ka keskkonna- ja ühingujuhtimistegurite kohta peaks olema proportsionaalne käesoleva muutmisdirektiivi kohaldamisala ja eesmärkidega. Kestlikkusaruandluse standardites, mis käsitlevad soolist võrdõiguslikkust ja võrdset tasu võrdväärse töö eest, tuleks muu hulgas täpsustada teave, mis tuleb esitada soolise palgalõhe kohta, võttes arvesse muud asjakohast liidu õigust. Puuetega inimeste tööhõivet ja kaasamist käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks muu hulgas täpsustada teave, mis tuleb esitada ettevõtja võetud ligipääsetavusmeetmete kohta.

Koolitust ja oskuste arendamist käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks muu hulgas täpsustada teave, mis tuleb esitada koolitusel osalevate töötajate osakaalu ja täpse jaotuse kohta. Kollektiivläbirääkimisi käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks muu hulgas täpsustada avalikustatav teave töönõukogude olemasolu, samuti kollektiivlepingute olemasolu ja selliste lepingutega hõlmatud töötajate osakaalu kohta. Töötajate osalemist käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks muu hulgas täpsustada teave, mis tuleb avalikustada töötajate osalemise kohta haldus- ja järelevalvenõukogudes. Mitmekesisust käsitlevates kestlikkusaruandluse standardites tuleks muu hulgas täpsustada teave, mis tuleb esitada soolise mitmekesisuse kohta tippjuhtkonnas ja alaesindatud soost liikmete arv oma juhtorganites.

| (50) | Kasutajad vajavad teavet ühingujuhtimistegurite kohta. Kasutajate jaoks kõige asjakohasemad ühingujuhtimistegurid on loetletud autoriteetsetes aruandlusraamistikes, nagu globaalne aruandlusalgatus ja kliimaga seotud finantsteabe avalikustamise töörühm, samuti autoriteetsetes ülemaailmsetes raamistikes, nagu ühingujuhtimise rahvusvahelise võrgustiku globaalsed juhtimispõhimõtted ja G20/OECD ühingujuhtimise põhimõtted. Kestlikkusaruandluse standardites tuleks kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peaksid avalikustama ühingujuhtimistegurite kohta. Selline teave peaks hõlmama ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite rolli kestlikkusaspektides, selle ülesande täitmiseks vajalikke eksperditeadmisi ja oskusi või selliste organite juurdepääsu sellistele eksperditeadmistele ja oskustele, seda, kas äriühingul on nende organite liikmetele pakutavate stiimulite poliitika, mis on seotud kestlikkusaspektidega, ning teavet ettevõtja sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide kohta seoses kestlikkusaruandlusega. Kasutajad vajavad ka teavet ettevõtjate ettevõtluskultuuri ja ärieetika käsitluse kohta, mis on ühingujuhtimise siduvate raamistike (nagu ühingujuhtimise rahvusvahelise võrgustiku globaalsed juhtimispõhimõtted) tunnustatud elemendid, sealhulgas teavet korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitluse ning ettevõtja tegevuse ja kohustuste kohta, mille eesmärk on avaldada poliitilist mõju, sealhulgas tema lobitöö kohta.
  Teave ettevõtja juhtkonna ning ettevõtja ja tema klientide, tarnijate ja ettevõtja tegevusest mõjutatud kogukondade vaheliste suhete kvaliteedi kohta aitab kasutajatel mõista ettevõtja kestlikkusaspektidega seotud riske ja mõju. Teave suhete kohta tarnijatega hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/7/EL (31) osutatud maksetavasid, mis on seotud maksetähtpäeva või -tähtajaga, viivisemääraga või sissenõudmiskulude hüvitamisega. Igal aastal kannavad tuhanded ettevõtjad, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (edaspidi „VKEd“), haldus- ja finantskoormust seetõttu, et neile makstakse hilinemisega või ei maksta üldse. Lõpuks viivad hilinenud maksed maksejõuetuse ja pankrotini, millel on hävitav mõju kogu väärtusahelale. Maksetavasid käsitleva teabe hulga suurenemine peaks andma teistele ettevõtjatele võimaluse teha kindlaks kiired ja usaldusväärsed maksjad, tuvastada ebaõiglased maksetavad, saada juurdepääs teabele nende ettevõtjate kohta, kellega nad kauplevad, ja pidada läbirääkimisi õiglasemate maksetingimuste üle. |
| --- | --- |

(50)

Kasutajad vajavad teavet ühingujuhtimistegurite kohta. Kasutajate jaoks kõige asjakohasemad ühingujuhtimistegurid on loetletud autoriteetsetes aruandlusraamistikes, nagu globaalne aruandlusalgatus ja kliimaga seotud finantsteabe avalikustamise töörühm, samuti autoriteetsetes ülemaailmsetes raamistikes, nagu ühingujuhtimise rahvusvahelise võrgustiku globaalsed juhtimispõhimõtted ja G20/OECD ühingujuhtimise põhimõtted. Kestlikkusaruandluse standardites tuleks kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peaksid avalikustama ühingujuhtimistegurite kohta. Selline teave peaks hõlmama ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite rolli kestlikkusaspektides, selle ülesande täitmiseks vajalikke eksperditeadmisi ja oskusi või selliste organite juurdepääsu sellistele eksperditeadmistele ja oskustele, seda, kas äriühingul on nende organite liikmetele pakutavate stiimulite poliitika, mis on seotud kestlikkusaspektidega, ning teavet ettevõtja sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide kohta seoses kestlikkusaruandlusega. Kasutajad vajavad ka teavet ettevõtjate ettevõtluskultuuri ja ärieetika käsitluse kohta, mis on ühingujuhtimise siduvate raamistike (nagu ühingujuhtimise rahvusvahelise võrgustiku globaalsed juhtimispõhimõtted) tunnustatud elemendid, sealhulgas teavet korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitluse ning ettevõtja tegevuse ja kohustuste kohta, mille eesmärk on avaldada poliitilist mõju, sealhulgas tema lobitöö kohta.

Teave ettevõtja juhtkonna ning ettevõtja ja tema klientide, tarnijate ja ettevõtja tegevusest mõjutatud kogukondade vaheliste suhete kvaliteedi kohta aitab kasutajatel mõista ettevõtja kestlikkusaspektidega seotud riske ja mõju. Teave suhete kohta tarnijatega hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/7/EL (31) osutatud maksetavasid, mis on seotud maksetähtpäeva või -tähtajaga, viivisemääraga või sissenõudmiskulude hüvitamisega. Igal aastal kannavad tuhanded ettevõtjad, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (edaspidi „VKEd“), haldus- ja finantskoormust seetõttu, et neile makstakse hilinemisega või ei maksta üldse. Lõpuks viivad hilinenud maksed maksejõuetuse ja pankrotini, millel on hävitav mõju kogu väärtusahelale. Maksetavasid käsitleva teabe hulga suurenemine peaks andma teistele ettevõtjatele võimaluse teha kindlaks kiired ja usaldusväärsed maksjad, tuvastada ebaõiglased maksetavad, saada juurdepääs teabele nende ettevõtjate kohta, kellega nad kauplevad, ja pidada läbirääkimisi õiglasemate maksetingimuste üle.

| (51) | Aruandlusstandardid peaksid edendama integreeritumat vaadet kogu ettevõtjate tegevusaruannetes avaldatud teabele, et pakkuda selle teabe kasutajatele paremat arusaamist ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja mõjust. Nendes kestlikkusaruandluse standardites tuleks vajaduse korral eristada teavet, mille ettevõtjad peaksid avalikustama aruannetes individuaalsel tasandil, ja teavet, mille ettevõtjad peaksid avaldama aruannetes kontserni tasandil. Kestlikkusaruandluse standardid peaksid sisaldama ka suuniseid ettevõtjatele selle kohta, kuidas teha kindlaks kestlikkusteave, mis tuleks lisada tegevusaruandesse, sest ettevõtjalt tuleks nõuda üksnes sellise teabe avalikustamist, mis on asjakohane, et mõista tema mõju kestlikkusaspektidele, ning teavet, mis on asjakohane, et mõista, kuidas kestlikkusaspektid mõjutavad tema arengut, tulemuslikkust ja positsiooni. |
| --- | --- |

(51)

Aruandlusstandardid peaksid edendama integreeritumat vaadet kogu ettevõtjate tegevusaruannetes avaldatud teabele, et pakkuda selle teabe kasutajatele paremat arusaamist ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja mõjust. Nendes kestlikkusaruandluse standardites tuleks vajaduse korral eristada teavet, mille ettevõtjad peaksid avalikustama aruannetes individuaalsel tasandil, ja teavet, mille ettevõtjad peaksid avaldama aruannetes kontserni tasandil. Kestlikkusaruandluse standardid peaksid sisaldama ka suuniseid ettevõtjatele selle kohta, kuidas teha kindlaks kestlikkusteave, mis tuleks lisada tegevusaruandesse, sest ettevõtjalt tuleks nõuda üksnes sellise teabe avalikustamist, mis on asjakohane, et mõista tema mõju kestlikkusaspektidele, ning teavet, mis on asjakohane, et mõista, kuidas kestlikkusaspektid mõjutavad tema arengut, tulemuslikkust ja positsiooni.

| (52) | Liikmesriigid peaksid tagama, et kestlikkusaruandlust tehakse kooskõlas töötajate õigusega olla informeeritud ja ära kuulatud. Ettevõtja juhtkond peaks seetõttu teavitama töötajate esindajaid asjakohasel tasandil ja arutama nendega asjakohast teavet ning kestlikkusteabe saamise ja kontrollimise vahendeid. See eeldab käesoleva muutmisdirektiivi kohaldamisel arutelu korraldamist ja arvamuste vahetamist töötajate esindajate ja keskjuhatuse või muu sobivama juhtimistasandi vahel sellisel ajal, sellisel viisil ja sellise sisuga, mis võimaldaks töötajate esindajatel väljendada oma arvamust. Kui see on kohaldatav, tuleks nende arvamus edastada asjaomastele haldus-, juht- või järelevalveorganitele. |
| --- | --- |

(52)

Liikmesriigid peaksid tagama, et kestlikkusaruandlust tehakse kooskõlas töötajate õigusega olla informeeritud ja ära kuulatud. Ettevõtja juhtkond peaks seetõttu teavitama töötajate esindajaid asjakohasel tasandil ja arutama nendega asjakohast teavet ning kestlikkusteabe saamise ja kontrollimise vahendeid. See eeldab käesoleva muutmisdirektiivi kohaldamisel arutelu korraldamist ja arvamuste vahetamist töötajate esindajate ja keskjuhatuse või muu sobivama juhtimistasandi vahel sellisel ajal, sellisel viisil ja sellise sisuga, mis võimaldaks töötajate esindajatel väljendada oma arvamust. Kui see on kohaldatav, tuleks nende arvamus edastada asjaomastele haldus-, juht- või järelevalveorganitele.

| (53) | Sama sektori ettevõtjad puutuvad sageli kokku sarnaste kestlikkusriskidega ning neil on tihti sarnane mõju ühiskonnale ja keskkonnale. Sama sektori ettevõtjate võrdlused on eriti väärtuslikud investoritele ja teistele kestlikkusteabe kasutajatele. Seetõttu tuleks kestlikkusaruandluse standardites täpsustada nii teavet, mida kõigi sektorite ettevõtjad peaksid avalikustama, kui ka teavet, mida ettevõtjad peaksid avalikustama sõltuvalt oma tegevusvaldkonnast. Sektoripõhised kestlikkusaruandluse standardid on eriti olulised selliste sektorite puhul, kus esineb suur kestlikkusrisk või mõju keskkonnale, inimõigustele ja ühingujuhtimistavale, sealhulgas sektorites, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 (32) I lisa jagudes A–H ja L, ning nende sektorite asjaomaste tegevuste puhul. Sektoripõhiste kestlikkusaruandluse standardite vastuvõtmisel peaks komisjon tagama, et nendes kestlikkusaruandluse standardites sisalduv teave oleks proportsionaalne igale sektorile omaste kestlikkusaspektidega seotud riskide ja mõju ulatusega, võttes arvesse asjaolu, et mõne sektori riskid ja mõju on teiste sektorite omadest suuremad. Komisjon peaks arvesse võtma ka asjaolu, et kõik selliste sektorite tegevused ei ole tingimata seotud suurte kestlikkusriskide või -mõjudega. Ettevõtjate puhul, kes tegutsevad loodusvaradest eriti sõltuvates sektorites, tuleks sektoripõhiste kestlikkusaruandluse standarditega nõuda elurikkusele ja ökosüsteemidele avalduva mõju ja riskide avalikustamist.
  Kestlikkusaruandluse standardites tuleks arvesse võtta ka raskusi, mis ettevõtjatel võivad tekkida teabe kogumisel kogu oma väärtusahela osalejatelt, eriti tarnijatelt, kes on väikesed või keskmise suurusega ettevõtjad, ning arenevate turgude ja majandusega riikide tarnijatelt. Kestlikkusaruandluse standardites tuleks kindlaks määrata väärtusahelaid käsitleva teabe avalikustamise ulatus, mis on proportsionaalne ja asjakohane ettevõtjate tegevuse ulatuse ja keerukuse ning väärtusahelas olevate ettevõtjate suutlikkuse ja omaduste suhtes, eelkõige seoses nende ettevõtjate suutlikkuse ja omadustega, kelle suhtes ei kohaldata käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud aruandlusnõudeid. Kestlikkusaruandluse standardites ei tohiks ette näha sellise teabe avalikustamist, milleks peaksid ettevõtjad nende väärtusahelasse kuuluvatelt väikestelt ja keskmise suurusega ettevõtjatelt saama enam teavet kui väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kestlikkusaruandluse standarditega kooskõlas avalikustama peaksid. See ei tohiks piirata liidu nõudeid ettevõtjatele hoolsuskohustuse täitmise kohta. |
| --- | --- |

(53)

Sama sektori ettevõtjad puutuvad sageli kokku sarnaste kestlikkusriskidega ning neil on tihti sarnane mõju ühiskonnale ja keskkonnale. Sama sektori ettevõtjate võrdlused on eriti väärtuslikud investoritele ja teistele kestlikkusteabe kasutajatele. Seetõttu tuleks kestlikkusaruandluse standardites täpsustada nii teavet, mida kõigi sektorite ettevõtjad peaksid avalikustama, kui ka teavet, mida ettevõtjad peaksid avalikustama sõltuvalt oma tegevusvaldkonnast. Sektoripõhised kestlikkusaruandluse standardid on eriti olulised selliste sektorite puhul, kus esineb suur kestlikkusrisk või mõju keskkonnale, inimõigustele ja ühingujuhtimistavale, sealhulgas sektorites, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 (32) I lisa jagudes A–H ja L, ning nende sektorite asjaomaste tegevuste puhul. Sektoripõhiste kestlikkusaruandluse standardite vastuvõtmisel peaks komisjon tagama, et nendes kestlikkusaruandluse standardites sisalduv teave oleks proportsionaalne igale sektorile omaste kestlikkusaspektidega seotud riskide ja mõju ulatusega, võttes arvesse asjaolu, et mõne sektori riskid ja mõju on teiste sektorite omadest suuremad. Komisjon peaks arvesse võtma ka asjaolu, et kõik selliste sektorite tegevused ei ole tingimata seotud suurte kestlikkusriskide või -mõjudega. Ettevõtjate puhul, kes tegutsevad loodusvaradest eriti sõltuvates sektorites, tuleks sektoripõhiste kestlikkusaruandluse standarditega nõuda elurikkusele ja ökosüsteemidele avalduva mõju ja riskide avalikustamist.

Kestlikkusaruandluse standardites tuleks arvesse võtta ka raskusi, mis ettevõtjatel võivad tekkida teabe kogumisel kogu oma väärtusahela osalejatelt, eriti tarnijatelt, kes on väikesed või keskmise suurusega ettevõtjad, ning arenevate turgude ja majandusega riikide tarnijatelt. Kestlikkusaruandluse standardites tuleks kindlaks määrata väärtusahelaid käsitleva teabe avalikustamise ulatus, mis on proportsionaalne ja asjakohane ettevõtjate tegevuse ulatuse ja keerukuse ning väärtusahelas olevate ettevõtjate suutlikkuse ja omaduste suhtes, eelkõige seoses nende ettevõtjate suutlikkuse ja omadustega, kelle suhtes ei kohaldata käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud aruandlusnõudeid. Kestlikkusaruandluse standardites ei tohiks ette näha sellise teabe avalikustamist, milleks peaksid ettevõtjad nende väärtusahelasse kuuluvatelt väikestelt ja keskmise suurusega ettevõtjatelt saama enam teavet kui väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kestlikkusaruandluse standarditega kooskõlas avalikustama peaksid. See ei tohiks piirata liidu nõudeid ettevõtjatele hoolsuskohustuse täitmise kohta.

| (54) | Selleks et rahuldada kasutajate teabevajadused õigeaegselt ja võtta arvesse eelkõige kiireloomulist vajadust rahuldada nende finantsturu osaliste teabevajadused, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõigete 6 ja 7 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud nõudeid, peaks komisjon võtma kestlikkusaruandluse standardite esimese paketi delegeeritud õigusaktidega vastu 30. juuniks 2023. Kõnealuses kestlikkusaruandluse standardite paketis tuleks kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peaksid avalikustama kõigi aruandlusvaldkondade ja kestlikkusküsimuste kohta ning mida finantsturu osalised vajavad määruses (EL) 2019/2088 sätestatud avalikustamiskohustuste täitmiseks. Kestlikkusaruandluse standardite teise paketi peaks komisjon vastu võtma 30. juuniks 2024, kusjuures selles tuleks kindlaks määrata lisateave, mille ettevõtjad peaksid vajaduse korral avalikustama kestlikkusaspektide ja aruandlusvaldkondade kohta, ning teave konkreetse sektori kohta, kus ettevõtja tegutseb. Komisjon peaks kestlikkusaruandluse standardid, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardid, iga kolme aasta järel läbi vaatama, et võtta arvesse asjakohast arengut, sealhulgas rahvusvaheliste standardite arengut. |
| --- | --- |

(54)

Selleks et rahuldada kasutajate teabevajadused õigeaegselt ja võtta arvesse eelkõige kiireloomulist vajadust rahuldada nende finantsturu osaliste teabevajadused, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõigete 6 ja 7 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud nõudeid, peaks komisjon võtma kestlikkusaruandluse standardite esimese paketi delegeeritud õigusaktidega vastu 30. juuniks 2023. Kõnealuses kestlikkusaruandluse standardite paketis tuleks kindlaks määrata teave, mida ettevõtjad peaksid avalikustama kõigi aruandlusvaldkondade ja kestlikkusküsimuste kohta ning mida finantsturu osalised vajavad määruses (EL) 2019/2088 sätestatud avalikustamiskohustuste täitmiseks. Kestlikkusaruandluse standardite teise paketi peaks komisjon vastu võtma 30. juuniks 2024, kusjuures selles tuleks kindlaks määrata lisateave, mille ettevõtjad peaksid vajaduse korral avalikustama kestlikkusaspektide ja aruandlusvaldkondade kohta, ning teave konkreetse sektori kohta, kus ettevõtja tegutseb. Komisjon peaks kestlikkusaruandluse standardid, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardid, iga kolme aasta järel läbi vaatama, et võtta arvesse asjakohast arengut, sealhulgas rahvusvaheliste standardite arengut.

| (55) | Direktiivis 2013/34/EL ei nõuta, et ettevõtjad esitaksid oma tegevusaruande digitaalses vormingus, mis pärsib esitatud teabe leitavust ja kasutatavust. Kestlikkusteabe kasutajad ootavad üha enam, et selline teave oleks leitav, võrreldav ja masinloetav digitaalses vormingus. Liikmesriikidel peaks olema võimalik nõuda, et ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL kestlikkusaruandluse nõudeid, teeksid tegevusaruanded oma veebisaitidel üldsusele tasuta kättesaadavaks. Digiteerimine loob võimalused teabe tõhusamaks kasutamiseks ja võimaldab märkimisväärset kulude kokkuhoidu nii kasutajate kui ka ettevõtjate jaoks. Digiteerimine võimaldab ka andmete tsentraliseerimist liidu ja liikmesriikide tasandil avatud ja kättesaadavas vormingus, mis hõlbustab andmete lugemist ja võimaldab võrdlemist. Seetõttu tuleks ettevõtjatelt nõuda, et nad koostaksid oma tegevusaruande elektroonilises aruandlusvormingus, mis on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/815 (33) artiklis 3, ning märgistaksid oma kestlikkusaruanded, sealhulgas määruse (EL) 2020/852 artikli 8 kohaselt avalikustatava teabe, kooskõlas delegeeritud määruses (EL) 2019/815 täpsustatud elektroonilise aruandlusvorminguga, kui see on kindlaks määratud.
  Kestlikkusaruandluse liidu standardite digitaalne taksonoomia on vajalik selleks, et esitatud teabe saaks sildistada nende kestlikkusaruandluse standardite kohaselt. Need nõuded peaksid aitama kaasa digiteerimise valdkonnas tehtavale tööle, mille komisjon kuulutas välja oma 19. veebruari 2020. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa andmestrateegia“ ja oma 24. septembri 2020. aasta teatises pealkirjaga „ELi digirahanduse strateegia“. Need nõuded täiendaksid ka avaliku äriteabe Euroopa ühtse juurdepääsupunkti loomist, nagu on ette nähtud komisjoni 24. septembri 2020 teatises „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“, milles võetakse arvesse ka vajadust esitada võrdlusandmeid elektroonilises vormingus. |
| --- | --- |

(55)

Direktiivis 2013/34/EL ei nõuta, et ettevõtjad esitaksid oma tegevusaruande digitaalses vormingus, mis pärsib esitatud teabe leitavust ja kasutatavust. Kestlikkusteabe kasutajad ootavad üha enam, et selline teave oleks leitav, võrreldav ja masinloetav digitaalses vormingus. Liikmesriikidel peaks olema võimalik nõuda, et ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL kestlikkusaruandluse nõudeid, teeksid tegevusaruanded oma veebisaitidel üldsusele tasuta kättesaadavaks. Digiteerimine loob võimalused teabe tõhusamaks kasutamiseks ja võimaldab märkimisväärset kulude kokkuhoidu nii kasutajate kui ka ettevõtjate jaoks. Digiteerimine võimaldab ka andmete tsentraliseerimist liidu ja liikmesriikide tasandil avatud ja kättesaadavas vormingus, mis hõlbustab andmete lugemist ja võimaldab võrdlemist. Seetõttu tuleks ettevõtjatelt nõuda, et nad koostaksid oma tegevusaruande elektroonilises aruandlusvormingus, mis on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/815 (33) artiklis 3, ning märgistaksid oma kestlikkusaruanded, sealhulgas määruse (EL) 2020/852 artikli 8 kohaselt avalikustatava teabe, kooskõlas delegeeritud määruses (EL) 2019/815 täpsustatud elektroonilise aruandlusvorminguga, kui see on kindlaks määratud.

Kestlikkusaruandluse liidu standardite digitaalne taksonoomia on vajalik selleks, et esitatud teabe saaks sildistada nende kestlikkusaruandluse standardite kohaselt. Need nõuded peaksid aitama kaasa digiteerimise valdkonnas tehtavale tööle, mille komisjon kuulutas välja oma 19. veebruari 2020. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa andmestrateegia“ ja oma 24. septembri 2020. aasta teatises pealkirjaga „ELi digirahanduse strateegia“. Need nõuded täiendaksid ka avaliku äriteabe Euroopa ühtse juurdepääsupunkti loomist, nagu on ette nähtud komisjoni 24. septembri 2020 teatises „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“, milles võetakse arvesse ka vajadust esitada võrdlusandmeid elektroonilises vormingus.

| (56) | Selleks et esitatud kestlikkusteabe saaks lisada Euroopa ühtsesse juurdepääsupunkti, peaksid liikmesriigid tagama, et ettevõtjad, kelle väärtpaberid ei ole liidu reguleeritud turul kauplemisele võetud, avaldavad oma tegevusaruande, sealhulgas kestlikkusaruande, delegeeritud määruse (EL) 2019/815 artiklis 3 kindlaks määratud elektroonilises aruandlusvormingus. |
| --- | --- |

(56)

Selleks et esitatud kestlikkusteabe saaks lisada Euroopa ühtsesse juurdepääsupunkti, peaksid liikmesriigid tagama, et ettevõtjad, kelle väärtpaberid ei ole liidu reguleeritud turul kauplemisele võetud, avaldavad oma tegevusaruande, sealhulgas kestlikkusaruande, delegeeritud määruse (EL) 2019/815 artiklis 3 kindlaks määratud elektroonilises aruandlusvormingus.

| (57) | Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikega 4 antakse liikmesriikidele võimalus vabastada ettevõtjad kohustusest lisada tegevusaruandesse nimetatud direktiivi artikli 19a lõikes 1 sätestatud muud kui finantsteavet kajastav aruanne. Liikmesriigid võivad seda teha, kui asjaomane ettevõtja koostab eraldi aruande, mis avaldatakse koos tegevusaruandega vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 30, või kui see aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks ettevõtja veebisaidil mõistliku aja jooksul, hiljemalt kuus kuud pärast bilansipäeva ja sellele viidatakse tegevusaruandes. Sama võimalus on olemas ka direktiivis 2013/34/EL osutatud muud kui finantsteavet kajastava konsolideeritud aruande puhul. Seda võimalust on kasutanud kakskümmend liikmesriiki. Võimalus avaldada eraldi aruanne pärsib aga sellise teabe kättesaadavust, mis seob finants- ja kestlikkusaspekte puudutavat teavet. Samuti vähendab see teabe leitavust ja kättesaadavust kasutajate, eriti investorite jaoks, kes on huvitatud nii finants- kui ka kestlikkusteabest. Seda probleemi süvendavad finants- ja kestlikkusteabe avaldamise võimalikud erinevad ajad. Samuti võib eraldi aruandes avaldamine jätta nii sisemiselt kui ka väliselt mulje, et kestlikkusteave kuulub vähem asjakohase teabe kategooriasse, mis võib teabe tajutavat usaldusväärsust vähendada. Seepärast peaksid ettevõtjad esitama kestlikkusteabe tegevusaruande selgelt tuvastatavas eraldi jaos ja liikmesriikidele ei tohiks enam anda luba vabastada ettevõtjaid kohustusest lisada tegevusaruandesse teave kestlikkusaspektide kohta.
  Selline kohustus aitaks selgitada ka riiklike pädevate asutuste rolli kestlikkusaruandluse järelevalves, mis on osa direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt koostatud tegevusaruandest. Lisaks ei tohiks kestlikkusteabe esitamise kohustusega ettevõtjaid mingil juhul vabastada tegevusaruande avaldamise kohustusest, kuna on oluline tagada, et kestlikkusteave oleks avalikult kättesaadav. |
| --- | --- |

(57)

Direktiivi 2013/34/EL artikli 19a lõikega 4 antakse liikmesriikidele võimalus vabastada ettevõtjad kohustusest lisada tegevusaruandesse nimetatud direktiivi artikli 19a lõikes 1 sätestatud muud kui finantsteavet kajastav aruanne. Liikmesriigid võivad seda teha, kui asjaomane ettevõtja koostab eraldi aruande, mis avaldatakse koos tegevusaruandega vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 30, või kui see aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks ettevõtja veebisaidil mõistliku aja jooksul, hiljemalt kuus kuud pärast bilansipäeva ja sellele viidatakse tegevusaruandes. Sama võimalus on olemas ka direktiivis 2013/34/EL osutatud muud kui finantsteavet kajastava konsolideeritud aruande puhul. Seda võimalust on kasutanud kakskümmend liikmesriiki. Võimalus avaldada eraldi aruanne pärsib aga sellise teabe kättesaadavust, mis seob finants- ja kestlikkusaspekte puudutavat teavet. Samuti vähendab see teabe leitavust ja kättesaadavust kasutajate, eriti investorite jaoks, kes on huvitatud nii finants- kui ka kestlikkusteabest. Seda probleemi süvendavad finants- ja kestlikkusteabe avaldamise võimalikud erinevad ajad. Samuti võib eraldi aruandes avaldamine jätta nii sisemiselt kui ka väliselt mulje, et kestlikkusteave kuulub vähem asjakohase teabe kategooriasse, mis võib teabe tajutavat usaldusväärsust vähendada. Seepärast peaksid ettevõtjad esitama kestlikkusteabe tegevusaruande selgelt tuvastatavas eraldi jaos ja liikmesriikidele ei tohiks enam anda luba vabastada ettevõtjaid kohustusest lisada tegevusaruandesse teave kestlikkusaspektide kohta.

Selline kohustus aitaks selgitada ka riiklike pädevate asutuste rolli kestlikkusaruandluse järelevalves, mis on osa direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt koostatud tegevusaruandest. Lisaks ei tohiks kestlikkusteabe esitamise kohustusega ettevõtjaid mingil juhul vabastada tegevusaruande avaldamise kohustusest, kuna on oluline tagada, et kestlikkusteave oleks avalikult kättesaadav.

| (58) | Direktiivi 2013/34/EL artiklis 20 on sätestatud nõue, et ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, lisaksid oma tegevusaruandesse ühingujuhtimise aruande, mis peab muu teabe hulgas sisaldama ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite suhtes kohaldatava mitmekesisuspoliitika kirjeldust. Direktiivi 2013/34/EL artikliga 20 on jäetud ettevõtjatele paindlikkus otsustada, milliste mitmekesisuse aspektide kohta nad aru annavad. Sellega ei panda ettevõtjatele sõnaselget kohustust esitada teavet mitmekesisuse konkreetsete aspektide kohta. Majanduslike otsuste tegemisel sooliselt tasakaalustatuma osalemise poole liikumiseks on vaja tagada, et ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, esitaksid alati teavet oma soolise mitmekesisuse poliitika ja selle rakendamise kohta. Asjatu halduskoormuse vältimiseks peaks nendel ettevõtjatel siiski olema võimalus esitada osa direktiivi 2013/34/EL artiklis 20 nõutud teabest koos muu kestlikkusteabega. Kui nad otsustavad seda teha, peaks ühingujuhtimise aruanne sisaldama viidet ettevõtja kestlikkusaruandlusele ning direktiivi 2013/34/EL artikli 20 kohaselt nõutava teabe suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada ühingujuhtimise aruandes esitatud kindlusenõudeid. |
| --- | --- |

(58)

Direktiivi 2013/34/EL artiklis 20 on sätestatud nõue, et ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, lisaksid oma tegevusaruandesse ühingujuhtimise aruande, mis peab muu teabe hulgas sisaldama ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite suhtes kohaldatava mitmekesisuspoliitika kirjeldust. Direktiivi 2013/34/EL artikliga 20 on jäetud ettevõtjatele paindlikkus otsustada, milliste mitmekesisuse aspektide kohta nad aru annavad. Sellega ei panda ettevõtjatele sõnaselget kohustust esitada teavet mitmekesisuse konkreetsete aspektide kohta. Majanduslike otsuste tegemisel sooliselt tasakaalustatuma osalemise poole liikumiseks on vaja tagada, et ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, esitaksid alati teavet oma soolise mitmekesisuse poliitika ja selle rakendamise kohta. Asjatu halduskoormuse vältimiseks peaks nendel ettevõtjatel siiski olema võimalus esitada osa direktiivi 2013/34/EL artiklis 20 nõutud teabest koos muu kestlikkusteabega. Kui nad otsustavad seda teha, peaks ühingujuhtimise aruanne sisaldama viidet ettevõtja kestlikkusaruandlusele ning direktiivi 2013/34/EL artikli 20 kohaselt nõutava teabe suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada ühingujuhtimise aruandes esitatud kindlusenõudeid.

| (59) | Direktiivi 2013/34/EL artiklis 33 on sätestatud liikmesriikide kohustus tagada, et ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmed vastutavad ühiselt selle eest, et aruandeaasta finantsaruanded, konsolideeritud finantsaruanded, tegevusaruanne, konsolideeritud tegevusaruanne, ühingujuhtimise aruanne ja konsolideeritud ühingujuhtimise aruanne koostatakse ja avaldatakse nimetatud direktiivi nõuete kohaselt. Seda ühist vastutust tuleks laiendada delegeeritud määruses (EL) 2019/815 sätestatud digiteerimise nõuetele, kestlikkusaruandluse liidu standardite järgimise nõudele ja kestlikkusaruandluse märgistamise nõudele. |
| --- | --- |

(59)

Direktiivi 2013/34/EL artiklis 33 on sätestatud liikmesriikide kohustus tagada, et ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmed vastutavad ühiselt selle eest, et aruandeaasta finantsaruanded, konsolideeritud finantsaruanded, tegevusaruanne, konsolideeritud tegevusaruanne, ühingujuhtimise aruanne ja konsolideeritud ühingujuhtimise aruanne koostatakse ja avaldatakse nimetatud direktiivi nõuete kohaselt. Seda ühist vastutust tuleks laiendada delegeeritud määruses (EL) 2019/815 sätestatud digiteerimise nõuetele, kestlikkusaruandluse liidu standardite järgimise nõudele ja kestlikkusaruandluse märgistamise nõudele.

| (60) | Audiitorkontrolli valdkonnas eristatakse piiratud kindlust andvat töövõttu ja piisavat kindlust andvat töövõttu. Piiratud kindlust andva töövõtu kokkuvõte esitatakse tavaliselt eitava lause vormis, märkides, et audiitor ei ole tuvastanud midagi, mis võimaldaks järeldada, et töövõtu objektis on märkimisväärseid väärkajastatusi. Piiratud kindlust andva töövõtu korral teeb audiitor vähem teste kui piisavat kindlust andva töövõtu korral. Piiratud kindlust andva töövõtu korral on töö maht seetõttu väiksem kui piisavat kindlust andva töövõtu korral. Piisavat kindlust andva töövõtuga seotud töö hõlmab ulatuslikke toiminguid, sealhulgas aruandva ettevõtja sisekontrollide arvessevõtmist ja ulatuslikku testimist, ning töö maht on seetõttu oluliselt suurem kui piiratud kindlust andva töövõtu korral.
  Piisavat kindlust andva töövõtu korral sõnastatakse kokkuvõte tavaliselt jaatava lause vormis ja tulemuseks on arvamus varem kindlaks määratud kriteeriumide alusel tehtud hindamise kohta. Direktiivis 2013/34/EL on sätestatud liikmesriikidele nõue tagada, et vandeaudiitor või audiitorühing kontrollib, kas muud kui finantsteavet kajastav aruanne või eraldi aruanne on esitatud. Ei ole nõutud, et sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja kontrolliks teavet, kuigi liikmesriikidel on lubatud sellist kontrolli nõuda, kui nad seda soovivad. Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli nõude puudumine erinevalt nõudest, et vandeaudiitor peab kohustusliku finantsaruannete auditi tegema piisavat kindlust andva töövõtu alusel, seaks ohtu avalikustatud kestlikkusteabe usaldusväärsuse, jättes seega rahuldamata selle teabe eeldatavate kasutajate vajadused. Ehkki eesmärk on tagada finants- ja kestlikkusaruandluse sarnane kindlustase, tekitab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ühiselt kokkulepitud standardi puudumine riski, et arusaamad ja ootused selle kohta, mida piisavat kindlust andev töövõtt kestlikkusteabe eri kategooriate puhul hõlmaks, võivad olla erinevad, eriti seoses tulevikku vaatava ja kvalitatiivse teabega.
  Seetõttu tuleks kaaluda kestlikkusteabe puhul nõutava kindlustaseme järkjärgulise tõstmise lähenemisviisi, alustades vandeaudiitori või audiitorühingu kohustusest väljendada arvamust kestlikkusaruandluse liidu nõuetele vastavuse kohta piiratud kindlust andva töövõtu põhjal. See arvamus peaks hõlmama kestlikkusaruandluse vastavust liidu kestlikkusaruandluse standarditele ja ettevõtja protsesside arvesse võtmist, et teha kindlaks kestlikkusaruandluse standardite kohaselt esitatav teave, ja vastavust kestlikkusaruannete märgistamise nõudele. Ka peaks audiitor hindama, kas ettevõtja aruandlus vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud aruandlusnõuetele. Selleks et tagada ühine arusaam ja ühised ootused selle kohta, mida piisavat kindlust andev töövõtt hõlmab, tuleks sätestada nõue, et vandeaudiitor või audiitorühing esitaks töövõtu põhjal arvamuse kestlikkusaruandluse vastavuse kohta liidu nõuetele, kui komisjon võtab kestlikkusaruandluse piisava kindluse kohta delegeeritud õigusaktidega vastu kindlust andvad standardid hiljemalt 1. oktoobriks 2028, hinnates ja tehes kindlaks, kas audiitoritel ja ettevõtjatel on võimalik tagada piisavat kindlust.
  Järkjärguline üleminek piiratud kindlust andvalt töövõtult piisavat kindlust andvale töövõtule võimaldaks ka kestlikkusteabe audititurul ja ettevõtjate aruandlustavadel järkjärgult edasi areneda. Lisaks suurendaks selline järkjärguline lähenemisviis ka aruandvate ettevõtjate kulusid järk-järgult, arvestades, et kestlikkusaruandluse audiitorkontroll piisavat kindlust andva töövõtu alusel on kulukam kui kestlikkusaruandluse audiitorkontroll piiratud kindlust andva töövõtu alusel. Ettevõtjatel, kelle suhtes kohaldatakse kestlikkusaruandluse nõudeid, peaks olema võimalik otsustada, et nende kestlikkusaruandluse kohta esitatakse vandeaudiitori kindlust andev arvamus piisavat kindlust andva töövõtu põhjal ning sellisel puhul tuleks lugeda, et nad on täitnud kohustuse, et arvamuse aluseks on piiratud kindlust andev töövõtt. Piisavat kindlust andva töövõtu põhjal esitatud arvamus tulevikku suunatud teabe kohta on üksnes kinnitus selle kohta, et selline teave on koostatud kooskõlas kohaldatavate standarditega. |
| --- | --- |

(60)

Audiitorkontrolli valdkonnas eristatakse piiratud kindlust andvat töövõttu ja piisavat kindlust andvat töövõttu. Piiratud kindlust andva töövõtu kokkuvõte esitatakse tavaliselt eitava lause vormis, märkides, et audiitor ei ole tuvastanud midagi, mis võimaldaks järeldada, et töövõtu objektis on märkimisväärseid väärkajastatusi. Piiratud kindlust andva töövõtu korral teeb audiitor vähem teste kui piisavat kindlust andva töövõtu korral. Piiratud kindlust andva töövõtu korral on töö maht seetõttu väiksem kui piisavat kindlust andva töövõtu korral. Piisavat kindlust andva töövõtuga seotud töö hõlmab ulatuslikke toiminguid, sealhulgas aruandva ettevõtja sisekontrollide arvessevõtmist ja ulatuslikku testimist, ning töö maht on seetõttu oluliselt suurem kui piiratud kindlust andva töövõtu korral.

Piisavat kindlust andva töövõtu korral sõnastatakse kokkuvõte tavaliselt jaatava lause vormis ja tulemuseks on arvamus varem kindlaks määratud kriteeriumide alusel tehtud hindamise kohta. Direktiivis 2013/34/EL on sätestatud liikmesriikidele nõue tagada, et vandeaudiitor või audiitorühing kontrollib, kas muud kui finantsteavet kajastav aruanne või eraldi aruanne on esitatud. Ei ole nõutud, et sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja kontrolliks teavet, kuigi liikmesriikidel on lubatud sellist kontrolli nõuda, kui nad seda soovivad. Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli nõude puudumine erinevalt nõudest, et vandeaudiitor peab kohustusliku finantsaruannete auditi tegema piisavat kindlust andva töövõtu alusel, seaks ohtu avalikustatud kestlikkusteabe usaldusväärsuse, jättes seega rahuldamata selle teabe eeldatavate kasutajate vajadused. Ehkki eesmärk on tagada finants- ja kestlikkusaruandluse sarnane kindlustase, tekitab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ühiselt kokkulepitud standardi puudumine riski, et arusaamad ja ootused selle kohta, mida piisavat kindlust andev töövõtt kestlikkusteabe eri kategooriate puhul hõlmaks, võivad olla erinevad, eriti seoses tulevikku vaatava ja kvalitatiivse teabega.

Seetõttu tuleks kaaluda kestlikkusteabe puhul nõutava kindlustaseme järkjärgulise tõstmise lähenemisviisi, alustades vandeaudiitori või audiitorühingu kohustusest väljendada arvamust kestlikkusaruandluse liidu nõuetele vastavuse kohta piiratud kindlust andva töövõtu põhjal. See arvamus peaks hõlmama kestlikkusaruandluse vastavust liidu kestlikkusaruandluse standarditele ja ettevõtja protsesside arvesse võtmist, et teha kindlaks kestlikkusaruandluse standardite kohaselt esitatav teave, ja vastavust kestlikkusaruannete märgistamise nõudele. Ka peaks audiitor hindama, kas ettevõtja aruandlus vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud aruandlusnõuetele. Selleks et tagada ühine arusaam ja ühised ootused selle kohta, mida piisavat kindlust andev töövõtt hõlmab, tuleks sätestada nõue, et vandeaudiitor või audiitorühing esitaks töövõtu põhjal arvamuse kestlikkusaruandluse vastavuse kohta liidu nõuetele, kui komisjon võtab kestlikkusaruandluse piisava kindluse kohta delegeeritud õigusaktidega vastu kindlust andvad standardid hiljemalt 1. oktoobriks 2028, hinnates ja tehes kindlaks, kas audiitoritel ja ettevõtjatel on võimalik tagada piisavat kindlust.

Järkjärguline üleminek piiratud kindlust andvalt töövõtult piisavat kindlust andvale töövõtule võimaldaks ka kestlikkusteabe audititurul ja ettevõtjate aruandlustavadel järkjärgult edasi areneda. Lisaks suurendaks selline järkjärguline lähenemisviis ka aruandvate ettevõtjate kulusid järk-järgult, arvestades, et kestlikkusaruandluse audiitorkontroll piisavat kindlust andva töövõtu alusel on kulukam kui kestlikkusaruandluse audiitorkontroll piiratud kindlust andva töövõtu alusel. Ettevõtjatel, kelle suhtes kohaldatakse kestlikkusaruandluse nõudeid, peaks olema võimalik otsustada, et nende kestlikkusaruandluse kohta esitatakse vandeaudiitori kindlust andev arvamus piisavat kindlust andva töövõtu põhjal ning sellisel puhul tuleks lugeda, et nad on täitnud kohustuse, et arvamuse aluseks on piiratud kindlust andev töövõtt. Piisavat kindlust andva töövõtu põhjal esitatud arvamus tulevikku suunatud teabe kohta on üksnes kinnitus selle kohta, et selline teave on koostatud kooskõlas kohaldatavate standarditega.

| (61) | Vandeaudiitorid või audiitorühingud kontrollivad juba praegu finantsaruandeid ja tegevusaruannet. Kestlikkusaruandluse audiitorkontroll, mille teeb vandeaudiitor või audiitorühing, aitaks tagada finants- ja kestlikkusteabe ühendatavuse ja sidususe, mis on iseäranis oluline kestlikkusteabe kasutajate jaoks. Siiski on olemas auditituru edasise kontsentreerumise risk, mis võib ohustada audiitorite sõltumatust ja suurendada finantsaruannete kohustusliku auditi või kestlikkusaruannete audiitorkontrolli tasusid.
  Võttes arvesse vandeaudiitorite keskset rolli kestlikkusaruannete audiitorkontrollis ja usaldusväärse kestlikkusteabe tagamisel, on komisjon teatanud, et ta võtab meetmeid auditi kvaliteedi edasiseks parandamiseks ning avatuma ja mitmekesisema auditituru loomiseks, mis on käesoleva muutmisdirektiivi eduka kohaldamise tingimused. Lisaks on soovitatav pakkuda ettevõtjatele kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul laiemat valikut sõltumatuid kindlust andvate teenuste osutajaid. Seepärast peaks liikmesriikidel olema lubatud akrediteerida sõltumatuid kindlust andvate teenuste osutajaid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 (34), et esitada kestlikkusaruande kohta kindlust andev arvamus, mis tuleks avaldada koos tegevusaruandega. Lisaks tuleks liikmesriikidele anda võimalus lubada, et kestlikkusaruannete kohta väljendab kindlust andvat arvamust kohustuslikku auditit tegevast audiitorist erinev vandeaudiitor. Peale selle, kui liikmesriigid lubavad kestlikkusaruannete audiitorkontrolli teha sõltumatutel kindlust andvate teenuste osutajatel, peaksid liikmesriigid lubama ka, et kestlikkusaruande kohta väljendab kindlust andvat arvamust kohustuslikku auditit tegevast audiitorist erinev audiitor.
  Liikmesriigid peaksid kehtestama nõuded, millega tagatakse sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate poolt tehtava kestlikkusaruannete audiitorkontrolli kõrge kvaliteet ja järjepidevad tulemused. Seetõttu tuleks kõigi sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate suhtes kohaldada nõudeid, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/43/EÜ (35) sätestatud kestlikkusaruannete audiitorkontrolli nõuetega, kohandades neid samal ajal selliste sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate omadustele, kes ei tee kohustuslikku auditit. Eelkõige peaksid liikmesriigid kehtestama samaväärsed nõuded sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate koolitusele ja hindamisele, täiendharidusele, kvaliteedi tagamise süsteemidele, kutse-eetikale, sõltumatusele, objektiivsusele, konfidentsiaalsusele ja ametisaladusele, ametisse nimetamisele ja ametist vabastamisele, sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate töökorraldusele, uurimistele ja sanktsioonidele ning aruandlusele normide eiramise kohta. See tagaks ka võrdsed võimalused kõigile isikutele ja ettevõtjatele, kellele liikmesriigid on andnud loa esitada kestlikkusaruande kohta kindlust andva arvamuse, sealhulgas vandeaudiitoritele. Kui ettevõtja palub oma kestlikkusaruande kohta arvamust muult akrediteeritud sõltumatult kindlust andvate teenuste osutajalt kui vandeaudiitor, ei peaks ta lisaks taotlema kindlust andvat arvamust oma kestlikkusaruande kohta vandeaudiitorilt.
  Sõltumatutel kindlust andvate teenuste osutajatel, kelle liikmesriik on juba akrediteerinud tegema kestlikkusaruannete audiitorkontrolli, peaks jätkuvalt olema lubatud neid ülesandeid täita. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et uusi akrediteerimisnõudeid ei kohaldata nende sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate suhtes, kelle suhtes on uute koolitus- ja hindamisnõuete kohaldamise alguskuupäeval käimas akrediteerimisprotsess, tingimusel et nad viivad protsessi lõpule kahe aasta jooksul alates nende nõuete kohaldamise kuupäevast. Liikmesriigid peaksid siiski tagama, et kõik sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad, kelle liikmesriigid on akrediteerinud tegema kestlikkusaruannete audiitorkontrolli kahe aasta jooksul alates uute akrediteerimisnõuete kohaldamise alguskuupäevast, omandaksid pideva kutsealase koolituse kaudu vajalikud teadmised kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta. |
| --- | --- |

(61)

Vandeaudiitorid või audiitorühingud kontrollivad juba praegu finantsaruandeid ja tegevusaruannet. Kestlikkusaruandluse audiitorkontroll, mille teeb vandeaudiitor või audiitorühing, aitaks tagada finants- ja kestlikkusteabe ühendatavuse ja sidususe, mis on iseäranis oluline kestlikkusteabe kasutajate jaoks. Siiski on olemas auditituru edasise kontsentreerumise risk, mis võib ohustada audiitorite sõltumatust ja suurendada finantsaruannete kohustusliku auditi või kestlikkusaruannete audiitorkontrolli tasusid.

Võttes arvesse vandeaudiitorite keskset rolli kestlikkusaruannete audiitorkontrollis ja usaldusväärse kestlikkusteabe tagamisel, on komisjon teatanud, et ta võtab meetmeid auditi kvaliteedi edasiseks parandamiseks ning avatuma ja mitmekesisema auditituru loomiseks, mis on käesoleva muutmisdirektiivi eduka kohaldamise tingimused. Lisaks on soovitatav pakkuda ettevõtjatele kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul laiemat valikut sõltumatuid kindlust andvate teenuste osutajaid. Seepärast peaks liikmesriikidel olema lubatud akrediteerida sõltumatuid kindlust andvate teenuste osutajaid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 (34), et esitada kestlikkusaruande kohta kindlust andev arvamus, mis tuleks avaldada koos tegevusaruandega. Lisaks tuleks liikmesriikidele anda võimalus lubada, et kestlikkusaruannete kohta väljendab kindlust andvat arvamust kohustuslikku auditit tegevast audiitorist erinev vandeaudiitor. Peale selle, kui liikmesriigid lubavad kestlikkusaruannete audiitorkontrolli teha sõltumatutel kindlust andvate teenuste osutajatel, peaksid liikmesriigid lubama ka, et kestlikkusaruande kohta väljendab kindlust andvat arvamust kohustuslikku auditit tegevast audiitorist erinev audiitor.

Liikmesriigid peaksid kehtestama nõuded, millega tagatakse sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate poolt tehtava kestlikkusaruannete audiitorkontrolli kõrge kvaliteet ja järjepidevad tulemused. Seetõttu tuleks kõigi sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate suhtes kohaldada nõudeid, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/43/EÜ (35) sätestatud kestlikkusaruannete audiitorkontrolli nõuetega, kohandades neid samal ajal selliste sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate omadustele, kes ei tee kohustuslikku auditit. Eelkõige peaksid liikmesriigid kehtestama samaväärsed nõuded sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate koolitusele ja hindamisele, täiendharidusele, kvaliteedi tagamise süsteemidele, kutse-eetikale, sõltumatusele, objektiivsusele, konfidentsiaalsusele ja ametisaladusele, ametisse nimetamisele ja ametist vabastamisele, sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate töökorraldusele, uurimistele ja sanktsioonidele ning aruandlusele normide eiramise kohta. See tagaks ka võrdsed võimalused kõigile isikutele ja ettevõtjatele, kellele liikmesriigid on andnud loa esitada kestlikkusaruande kohta kindlust andva arvamuse, sealhulgas vandeaudiitoritele. Kui ettevõtja palub oma kestlikkusaruande kohta arvamust muult akrediteeritud sõltumatult kindlust andvate teenuste osutajalt kui vandeaudiitor, ei peaks ta lisaks taotlema kindlust andvat arvamust oma kestlikkusaruande kohta vandeaudiitorilt.

Sõltumatutel kindlust andvate teenuste osutajatel, kelle liikmesriik on juba akrediteerinud tegema kestlikkusaruannete audiitorkontrolli, peaks jätkuvalt olema lubatud neid ülesandeid täita. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et uusi akrediteerimisnõudeid ei kohaldata nende sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate suhtes, kelle suhtes on uute koolitus- ja hindamisnõuete kohaldamise alguskuupäeval käimas akrediteerimisprotsess, tingimusel et nad viivad protsessi lõpule kahe aasta jooksul alates nende nõuete kohaldamise kuupäevast. Liikmesriigid peaksid siiski tagama, et kõik sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad, kelle liikmesriigid on akrediteerinud tegema kestlikkusaruannete audiitorkontrolli kahe aasta jooksul alates uute akrediteerimisnõuete kohaldamise alguskuupäevast, omandaksid pideva kutsealase koolituse kaudu vajalikud teadmised kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta.

| (62) | Teenuste vaba liikumise edendamiseks peaksid liikmesriigid lubama oma territooriumil teha kestlikkusaruannete audiitorkontrolli sõltumatutel kindlust andvate teenuste osutajatel, kes on asutatud teises liikmesriigis. See soodustaks ka kindlust andvate teenuste turu avamist, isegi kui kõik liikmesriigid ei luba oma territooriumil sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate akrediteerimist. Kui sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad teevad kestlikkusaruannete audiitorkontrolli vastuvõtva liikmesriigi territooriumil, peaks vastuvõttev liikmesriik saama otsustada teha järelevalvet sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate üle, võttes arvesse võimalust võimendada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga tegelevate audiitorite järelevalve rakendatud raamistikku. |
| --- | --- |

(62)

Teenuste vaba liikumise edendamiseks peaksid liikmesriigid lubama oma territooriumil teha kestlikkusaruannete audiitorkontrolli sõltumatutel kindlust andvate teenuste osutajatel, kes on asutatud teises liikmesriigis. See soodustaks ka kindlust andvate teenuste turu avamist, isegi kui kõik liikmesriigid ei luba oma territooriumil sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate akrediteerimist. Kui sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad teevad kestlikkusaruannete audiitorkontrolli vastuvõtva liikmesriigi territooriumil, peaks vastuvõttev liikmesriik saama otsustada teha järelevalvet sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate üle, võttes arvesse võimalust võimendada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga tegelevate audiitorite järelevalve rakendatud raamistikku.

| (63) | Liikmesriigid peaksid tagama, et kui liidu õiguse kohaselt peab ettevõtja kestlikkusaruandluse elemente tõendama akrediteeritud sõltumatu kolmas isik, tuleks akrediteeritud sõltumatu kolmanda isiku aruanne teha kättesaadavaks kas tegevusaruande lisana või mis tahes muul avalikult kättesaadaval viisil. Selline kättesaadavaks tegemine ei tohiks mõjutada kindlust andva arvamuse tulemust, millest kolmanda isiku tehtav kontroll peaks jääma sõltumatuks. See ei tohiks kaasa tuua töö dubleerimist kindlust andvat arvamust väljendava audiitori või kindlust andvate teenuste osutaja ja akrediteeritud sõltumatu kolmanda isiku poolt. |
| --- | --- |

(63)

Liikmesriigid peaksid tagama, et kui liidu õiguse kohaselt peab ettevõtja kestlikkusaruandluse elemente tõendama akrediteeritud sõltumatu kolmas isik, tuleks akrediteeritud sõltumatu kolmanda isiku aruanne teha kättesaadavaks kas tegevusaruande lisana või mis tahes muul avalikult kättesaadaval viisil. Selline kättesaadavaks tegemine ei tohiks mõjutada kindlust andva arvamuse tulemust, millest kolmanda isiku tehtav kontroll peaks jääma sõltumatuks. See ei tohiks kaasa tuua töö dubleerimist kindlust andvat arvamust väljendava audiitori või kindlust andvate teenuste osutaja ja akrediteeritud sõltumatu kolmanda isiku poolt.

| (64) | Direktiivis 2006/43/EÜ on sätestatud iga-aastaste ja konsolideeritud finantsaruannete kohustusliku auditi normid. Tuleb tagada, et vandeaudiitori tehtud finantsaruannete auditile ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile kohaldataks järjepidevaid norme. Kui kestlikkusaruandluse kohta esitab kindlust andva arvamuse vandeaudiitor või audiitorühing, tuleks kohaldada direktiivi 2006/43/EÜ. |
| --- | --- |

(64)

Direktiivis 2006/43/EÜ on sätestatud iga-aastaste ja konsolideeritud finantsaruannete kohustusliku auditi normid. Tuleb tagada, et vandeaudiitori tehtud finantsaruannete auditile ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile kohaldataks järjepidevaid norme. Kui kestlikkusaruandluse kohta esitab kindlust andva arvamuse vandeaudiitor või audiitorühing, tuleks kohaldada direktiivi 2006/43/EÜ.

| (65) | Vandeaudiitoritele ja audiitorühingutele tegevusloa andmise ja nende tunnustamise normid peaksid võimaldama vandeaudiitoritel kvalifitseeruda ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli jaoks. Liikmesriigid peaksid tagama, et vandeaudiitoritel, kes soovivad kvalifitseeruda kestlikkusaruandluse audiitorkontorolli jaoks, on vajalikul tasemel teoreetilised teadmised valdkondades, mis on olulised kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli jaoks, ning suutlikkus neid teadmisi praktikas rakendada.
  Seetõttu peaksid vandeaudiitorid läbima vähemalt kaheksa kuu pikkuse praktilise koolituse aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste alal, võttes arvesse varasemat töökogemust. Samas peaks vandeaudiitoritel, kellele liikmesriigis on juba tegevusluba antud või keda on tunnustatud, olema jätkuvalt lubatud teha kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et selliste füüsiliste isikute suhtes, kes käesoleva muutmisdirektiiviga kehtestatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli nõuete kohaldamise alguskuupäeval alles läbivad kutse taotlemise menetlust, ei kohaldata neid nõudeid, tingimusel et nad viivad nimetatud menetluse lõpule järgmise kahe aasta jooksul. Liikmesriigid peaksid siiski tagama, et vandeaudiitorid, kes on saanud tegevusloa kahe aasta jooksul alates nende nõuete kohaldamise algusest ning kes soovivad teha kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, omandavad kutsealase jätkuõppe kaudu vajalikud teadmised kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta. Füüsilistel isikutel, kes otsustavad saada vandeaudiitori tegevusloa üksnes kohustusliku auditi tegemise jaoks, peaks olema võimalik hiljem otsustada omandada ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemise kvalifikatsioon. Selleks peaksid need isikud täitma liikmesriikide kehtestatud vajalikud nõuded, tagamaks et neil on vajalikul tasemel teoreetilised teadmised ka valdkondades, mis on olulised kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli jaoks, ning suutlikkus neid teadmisi praktikas rakendada. |
| --- | --- |

(65)

Vandeaudiitoritele ja audiitorühingutele tegevusloa andmise ja nende tunnustamise normid peaksid võimaldama vandeaudiitoritel kvalifitseeruda ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli jaoks. Liikmesriigid peaksid tagama, et vandeaudiitoritel, kes soovivad kvalifitseeruda kestlikkusaruandluse audiitorkontorolli jaoks, on vajalikul tasemel teoreetilised teadmised valdkondades, mis on olulised kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli jaoks, ning suutlikkus neid teadmisi praktikas rakendada.

Seetõttu peaksid vandeaudiitorid läbima vähemalt kaheksa kuu pikkuse praktilise koolituse aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste alal, võttes arvesse varasemat töökogemust. Samas peaks vandeaudiitoritel, kellele liikmesriigis on juba tegevusluba antud või keda on tunnustatud, olema jätkuvalt lubatud teha kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et selliste füüsiliste isikute suhtes, kes käesoleva muutmisdirektiiviga kehtestatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli nõuete kohaldamise alguskuupäeval alles läbivad kutse taotlemise menetlust, ei kohaldata neid nõudeid, tingimusel et nad viivad nimetatud menetluse lõpule järgmise kahe aasta jooksul. Liikmesriigid peaksid siiski tagama, et vandeaudiitorid, kes on saanud tegevusloa kahe aasta jooksul alates nende nõuete kohaldamise algusest ning kes soovivad teha kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, omandavad kutsealase jätkuõppe kaudu vajalikud teadmised kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta. Füüsilistel isikutel, kes otsustavad saada vandeaudiitori tegevusloa üksnes kohustusliku auditi tegemise jaoks, peaks olema võimalik hiljem otsustada omandada ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemise kvalifikatsioon. Selleks peaksid need isikud täitma liikmesriikide kehtestatud vajalikud nõuded, tagamaks et neil on vajalikul tasemel teoreetilised teadmised ka valdkondades, mis on olulised kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli jaoks, ning suutlikkus neid teadmisi praktikas rakendada.

| (66) | Tuleks tagada, et audiitoritele seoses nende tehtava kohustusliku auditi ning kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga kehtestatud nõuded oleksid ühetaolised. Seepärast peaks olema vähemalt üks määratud isik, kes osaleb aktiivselt kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel (edaspidi „võtmetähtsusega kestlikkuspartner“). Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel peaksid vandeaudiitorid pühendama töövõtule küllaldaselt aega ning tagama piisavad ressursid ja oskusteabe oma ülesannete korrektseks täitmiseks. Kliendikonto dokumentides tuleks kindlaks määrata kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest võetavad tasud ja tuleks avada kindlust andva töövõtu toimik, mis sisaldab teavet kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta. Kui sama vandeaudiitor teeb aruandeaasta finantsaruannete kohustuslikku auditit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, peaks olema võimalik lisada kindlust andva töövõtu toimik üldisesse audititoimikusse. Vandeaudiitoritele kehtestatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli nõudeid tuleks siiski kohaldada üksnes nende vandeaudiitorite suhtes, kes teevad kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli. |
| --- | --- |

(66)

Tuleks tagada, et audiitoritele seoses nende tehtava kohustusliku auditi ning kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga kehtestatud nõuded oleksid ühetaolised. Seepärast peaks olema vähemalt üks määratud isik, kes osaleb aktiivselt kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel (edaspidi „võtmetähtsusega kestlikkuspartner“). Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel peaksid vandeaudiitorid pühendama töövõtule küllaldaselt aega ning tagama piisavad ressursid ja oskusteabe oma ülesannete korrektseks täitmiseks. Kliendikonto dokumentides tuleks kindlaks määrata kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest võetavad tasud ja tuleks avada kindlust andva töövõtu toimik, mis sisaldab teavet kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta. Kui sama vandeaudiitor teeb aruandeaasta finantsaruannete kohustuslikku auditit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, peaks olema võimalik lisada kindlust andva töövõtu toimik üldisesse audititoimikusse. Vandeaudiitoritele kehtestatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli nõudeid tuleks siiski kohaldada üksnes nende vandeaudiitorite suhtes, kes teevad kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli.

| (67) | Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegevatel vandeaudiitoritel või audiitorühingutel peaksid olema kestlikkuse valdkonnas kõrgetasemelised tehnilised ja eriteadmised. |
| --- | --- |

(67)

Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegevatel vandeaudiitoritel või audiitorühingutel peaksid olema kestlikkuse valdkonnas kõrgetasemelised tehnilised ja eriteadmised.

| (68) | Direktiivi 2006/43/EÜ kohaselt on liikmesriigid kohustatud kehtestama asjakohased normid, millega välditakse, et kohustusliku auditi tasud on seotud lisateenuste pakkumisega auditeeritavale üksusele või on sellest tingitud või põhinevad mis tahes tingimuslikkusel. Nimetatud direktiivis on liikmesriikidele sätestatud ka nõue, et kohustuslikku auditit tegevad vandeaudiitorid järgiksid kutse-eetika, sõltumatuse, objektiivsuse, konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse hoidmise norme. Sidususe huvides on asjakohane laiendada neid norme vandeaudiitoritele, kes teevad kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli. |
| --- | --- |

(68)

Direktiivi 2006/43/EÜ kohaselt on liikmesriigid kohustatud kehtestama asjakohased normid, millega välditakse, et kohustusliku auditi tasud on seotud lisateenuste pakkumisega auditeeritavale üksusele või on sellest tingitud või põhinevad mis tahes tingimuslikkusel. Nimetatud direktiivis on liikmesriikidele sätestatud ka nõue, et kohustuslikku auditit tegevad vandeaudiitorid järgiksid kutse-eetika, sõltumatuse, objektiivsuse, konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse hoidmise norme. Sidususe huvides on asjakohane laiendada neid norme vandeaudiitoritele, kes teevad kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli.

| (69) | Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ühtsete tavade ja kõrge kvaliteedi tagamiseks kogu liidus peaks komisjonil olema õigus võtta delegeeritud õigusaktidega vastu kestlikkusaruandluse kindlust andvad standardid. Liikmesriikidele tuleks anda võimalus kohaldada riiklikke kindlust andvaid standardeid, menetlusi või nõudeid seni, kuni komisjon ei ole delegeeritud õigusaktidega võtnud vastu sama valdkonda hõlmavat kindlust andvat standardit. Sellistes kindlust andvates standardites tuleks sätestada menetlused, mida audiitor peab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kokkuvõtete tegemisel järgima. Seepärast peaks komisjon enne 1. oktoobrit 2026 delegeeritud õigusaktidega vastu võtma piiratud kindlust andva töövõtu standardid. Selleks et hõlbustada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ühtlustamist liikmesriikides, tuleks soovitada CEAOB-l võtta vastu mittesiduvad suunised, milles sätestatakse menetlused, mida tuleb järgida kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta kindlust andva arvamuse väljendamisel, kuni komisjon võtab vastu sama valdkonda käsitleva kindlust andva standardi. |
| --- | --- |

(69)

Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ühtsete tavade ja kõrge kvaliteedi tagamiseks kogu liidus peaks komisjonil olema õigus võtta delegeeritud õigusaktidega vastu kestlikkusaruandluse kindlust andvad standardid. Liikmesriikidele tuleks anda võimalus kohaldada riiklikke kindlust andvaid standardeid, menetlusi või nõudeid seni, kuni komisjon ei ole delegeeritud õigusaktidega võtnud vastu sama valdkonda hõlmavat kindlust andvat standardit. Sellistes kindlust andvates standardites tuleks sätestada menetlused, mida audiitor peab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kokkuvõtete tegemisel järgima. Seepärast peaks komisjon enne 1. oktoobrit 2026 delegeeritud õigusaktidega vastu võtma piiratud kindlust andva töövõtu standardid. Selleks et hõlbustada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ühtlustamist liikmesriikides, tuleks soovitada CEAOB-l võtta vastu mittesiduvad suunised, milles sätestatakse menetlused, mida tuleb järgida kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta kindlust andva arvamuse väljendamisel, kuni komisjon võtab vastu sama valdkonda käsitleva kindlust andva standardi.

| (70) | Direktiivis 2006/43/EÜ on sätestatud kontserni kohustusliku auditi normid. Samasugused normid tuleks kehtestada konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta. |
| --- | --- |

(70)

Direktiivis 2006/43/EÜ on sätestatud kontserni kohustusliku auditi normid. Samasugused normid tuleks kehtestada konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta.

| (71) | Direktiivis 2006/43/EÜ on sätestatud nõue, et vandeaudiitorid või audiitorühingud esitaksid oma kohustusliku auditi tulemused auditi aruandes. Samasugused normid tuleks kehtestada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta. Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemused tuleks esitada kindlust andvas aruandes. Kui sama vandeaudiitor teeb aruandeaasta finantsaruannete kohustuslikku auditit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, peaks olema võimalik esitada kestlikkusaruannete audiitorkontrolli käsitlev teave ühes auditiaruandes. |
| --- | --- |

(71)

Direktiivis 2006/43/EÜ on sätestatud nõue, et vandeaudiitorid või audiitorühingud esitaksid oma kohustusliku auditi tulemused auditi aruandes. Samasugused normid tuleks kehtestada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta. Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemused tuleks esitada kindlust andvas aruandes. Kui sama vandeaudiitor teeb aruandeaasta finantsaruannete kohustuslikku auditit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, peaks olema võimalik esitada kestlikkusaruannete audiitorkontrolli käsitlev teave ühes auditiaruandes.

| (72) | Direktiiviga 2006/43/EÜ pannakse liikmesriikidele kohustus luua vandeaudiitorite ja audiitorühingute kvaliteeditagamise ülevaatuste süsteem. Tagamaks et kvaliteeditagamise ülevaatusi tehakse ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul ja et ülevaatusi tegevatel isikutel oleks asjakohane erialane haridus ja asjakohased kogemused kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli alal, tuleks kvaliteeditagamise ülevaatuste süsteemi loomise nõuet laiendada kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile. Üleminekumeetmena tuleks kuni 31. detsembrini 2025 vabastada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga seotud kvaliteeditagamise ülevaatusi tegevad isikud nõudest, et neil peab olema kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste valdkonnas asjakohane kogemus. |
| --- | --- |

(72)

Direktiiviga 2006/43/EÜ pannakse liikmesriikidele kohustus luua vandeaudiitorite ja audiitorühingute kvaliteeditagamise ülevaatuste süsteem. Tagamaks et kvaliteeditagamise ülevaatusi tehakse ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul ja et ülevaatusi tegevatel isikutel oleks asjakohane erialane haridus ja asjakohased kogemused kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli alal, tuleks kvaliteeditagamise ülevaatuste süsteemi loomise nõuet laiendada kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile. Üleminekumeetmena tuleks kuni 31. detsembrini 2025 vabastada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga seotud kvaliteeditagamise ülevaatusi tegevad isikud nõudest, et neil peab olema kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste valdkonnas asjakohane kogemus.

| (73) | Direktiivi 2006/43/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama kohustuslikku auditit tegevate vandeaudiitorite ja audiitorühingute jaoks uurimiste ja sanktsioonide korra. Nimetatud direktiivis on sätestatud ka nõue, et liikmesriigid peavad looma mõjusa avaliku järelevalve süsteemi ja tagama, et avaliku järelevalve süsteemide regulatiivne korraldus võimaldab liidu tasandil tulemuslikku koostööd liikmesriikide järelevalvealase tegevuse valdkonnas. Selliseid nõudeid tuleks laiendada vandeaudiitoritele ja audiitorühingutele, kes teevad kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, et tagada audiitori kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli raames tehtava töö jaoks loodud uurimiste, sanktsioonide ja järelevalveraamistike sidusus. |
| --- | --- |

(73)

Direktiivi 2006/43/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama kohustuslikku auditit tegevate vandeaudiitorite ja audiitorühingute jaoks uurimiste ja sanktsioonide korra. Nimetatud direktiivis on sätestatud ka nõue, et liikmesriigid peavad looma mõjusa avaliku järelevalve süsteemi ja tagama, et avaliku järelevalve süsteemide regulatiivne korraldus võimaldab liidu tasandil tulemuslikku koostööd liikmesriikide järelevalvealase tegevuse valdkonnas. Selliseid nõudeid tuleks laiendada vandeaudiitoritele ja audiitorühingutele, kes teevad kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, et tagada audiitori kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli raames tehtava töö jaoks loodud uurimiste, sanktsioonide ja järelevalveraamistike sidusus.

| (74) | Direktiiv 2006/43/EÜ sisaldab kohustuslikku auditit tegevate vandeaudiitorite ja audiitorühingute ametisse nimetamist ja tagasikutsumist käsitlevaid norme. Neid norme tuleks laiendada kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile, et tagada normide sidusus audiitorite puhul seoses nende tegevusega kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel. |
| --- | --- |

(74)

Direktiiv 2006/43/EÜ sisaldab kohustuslikku auditit tegevate vandeaudiitorite ja audiitorühingute ametisse nimetamist ja tagasikutsumist käsitlevaid norme. Neid norme tuleks laiendada kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile, et tagada normide sidusus audiitorite puhul seoses nende tegevusega kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel.

| (75) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/36/EÜ (36) artiklile 6 peavad liikmesriigid tagama, et selliste äriühingute aktsionäridel, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul ning kes tegutsevad üksi või ühiselt, on õigus lisada punkte üldkoosoleku päevakorda, tingimusel et igale punktile on lisatud põhjendus või otsuse eelnõu, mis võetakse vastu üldkoosolekul, ning et neil on õigus esitada otsuste eelnõusid, mis käsitlevad vastavalt olukorrale üldkoosoleku päevakorda lisatud või sinna lisatavaid punkte. Kui nende õiguste suhtes kohaldatakse tingimust, et asjaomasel aktsionäril või asjaomastel aktsionäridel peab olema äriühingus minimaalne osalus, ei tohi selline minimaalne osalus ületada 5 % aktsiakapitalist. Seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga peaks aktsionäridel olema võimalik kasutada direktiivi 2007/36/EÜ artiklis 6 sätestatud õigusi, et esitada üldkoosolekul otsuste eelnõud, milles nõutakse esiteks, et akrediteeritud kolmas isik, kes ei kuulu kohustuslikku auditit tegeva vandeaudiitori või audiitorühinguga samasse audiitorühingusse või võrgustikku, peab koostama aruande kestlikkusaruandluse teatavate elementide kohta, ja teiseks, et selline aruanne tuleb teha üldkoosolekule kättesaadavaks.
  Ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud kestlikkusaruandluse nõudeid ja kes ei kuulu direktiivi 2007/36/EÜ artikli 6 kohaldamisalasse, tuleks aktsionäridele, kes esindavad individuaalselt või ühiselt enam kui 5 % hääleõigustest või 5 % ettevõtja kapitalist, anda samuti õigus esitada üldkoosolekul vastu võtmiseks otsuse eelnõu, milles nõutakse esiteks, et akrediteeritud kolmas isik, kes ei kuulu kohustuslikku auditit tegeva vandeaudiitori või audiitorühinguga samasse audiitorühingusse või võrgustikku, koostaks aruande kestlikkusaruandluse teatavate elementide kohta, ja teiseks, et see aruanne tehtaks üldkoosolekule kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(75)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/36/EÜ (36) artiklile 6 peavad liikmesriigid tagama, et selliste äriühingute aktsionäridel, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul ning kes tegutsevad üksi või ühiselt, on õigus lisada punkte üldkoosoleku päevakorda, tingimusel et igale punktile on lisatud põhjendus või otsuse eelnõu, mis võetakse vastu üldkoosolekul, ning et neil on õigus esitada otsuste eelnõusid, mis käsitlevad vastavalt olukorrale üldkoosoleku päevakorda lisatud või sinna lisatavaid punkte. Kui nende õiguste suhtes kohaldatakse tingimust, et asjaomasel aktsionäril või asjaomastel aktsionäridel peab olema äriühingus minimaalne osalus, ei tohi selline minimaalne osalus ületada 5 % aktsiakapitalist. Seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga peaks aktsionäridel olema võimalik kasutada direktiivi 2007/36/EÜ artiklis 6 sätestatud õigusi, et esitada üldkoosolekul otsuste eelnõud, milles nõutakse esiteks, et akrediteeritud kolmas isik, kes ei kuulu kohustuslikku auditit tegeva vandeaudiitori või audiitorühinguga samasse audiitorühingusse või võrgustikku, peab koostama aruande kestlikkusaruandluse teatavate elementide kohta, ja teiseks, et selline aruanne tuleb teha üldkoosolekule kättesaadavaks.

Ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud kestlikkusaruandluse nõudeid ja kes ei kuulu direktiivi 2007/36/EÜ artikli 6 kohaldamisalasse, tuleks aktsionäridele, kes esindavad individuaalselt või ühiselt enam kui 5 % hääleõigustest või 5 % ettevõtja kapitalist, anda samuti õigus esitada üldkoosolekul vastu võtmiseks otsuse eelnõu, milles nõutakse esiteks, et akrediteeritud kolmas isik, kes ei kuulu kohustuslikku auditit tegeva vandeaudiitori või audiitorühinguga samasse audiitorühingusse või võrgustikku, koostaks aruande kestlikkusaruandluse teatavate elementide kohta, ja teiseks, et see aruanne tehtaks üldkoosolekule kättesaadavaks.

| (76) | Direktiivi 2006/43/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et igal avaliku huvi üksusel on auditikomitee, ja selles on kindlaks määratud auditikomitee ülesanded seoses kohustusliku auditiga. Auditikomiteele tuleks anda teatavad ülesanded seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga. Need ülesanded peaksid hõlmama kohustust teavitada auditeeritava avaliku huvi üksuse haldus- või järelevalveorganit kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemustest ja selgitada, kuidas auditikomitee aitas kaasa kestlikkusaruandluse terviklikkusele ja milline oli auditikomitee roll selles protsessis. Liikmesriikidel peaks olema võimalik lubada, et auditikomiteele määratud ülesandeid, mis on seotud kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, täidab haldus- või järelevalveorgan tervikuna või haldus- või järelevalveorgani loodud spetsiaalne organ. |
| --- | --- |

(76)

Direktiivi 2006/43/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et igal avaliku huvi üksusel on auditikomitee, ja selles on kindlaks määratud auditikomitee ülesanded seoses kohustusliku auditiga. Auditikomiteele tuleks anda teatavad ülesanded seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga. Need ülesanded peaksid hõlmama kohustust teavitada auditeeritava avaliku huvi üksuse haldus- või järelevalveorganit kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemustest ja selgitada, kuidas auditikomitee aitas kaasa kestlikkusaruandluse terviklikkusele ja milline oli auditikomitee roll selles protsessis. Liikmesriikidel peaks olema võimalik lubada, et auditikomiteele määratud ülesandeid, mis on seotud kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, täidab haldus- või järelevalveorgan tervikuna või haldus- või järelevalveorgani loodud spetsiaalne organ.

| (77) | Direktiivi 2006/43/EÜ sisaldab kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste registreerimise ja järelevalve nõudeid. Selleks et tagada audiitorite töö jaoks ühtne raamistik nii kohustusliku auditi kui ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul, on vaja laiendada neid nõudeid kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile. |
| --- | --- |

(77)

Direktiivi 2006/43/EÜ sisaldab kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste registreerimise ja järelevalve nõudeid. Selleks et tagada audiitorite töö jaoks ühtne raamistik nii kohustusliku auditi kui ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul, on vaja laiendada neid nõudeid kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile.

| (78) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 537/2014 (37) kohaldatakse vandeaudiitorite ja audiitorühingute suhtes, kes teevad avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit. Vandeaudiitori sõltumatuse tagamiseks kohustusliku auditi tegemisel kehtestatakse kõnealuse määrusega piirangud tasudele, mida ta võib saada muude teenuste eest. Oluline on selgitada, et selle piirmäära arvutamisel ei tohiks arvesse võtta kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli. Lisaks on määruses (EL) nr 537/2014 sätestatud keeld osutada teatavatel ajavahemikel teatavaid auditiväliseid teenuseid, kui vandeaudiitor teeb kohustuslikku auditit. Kestlikkusaruandluse ettevalmistamisega seotud teenuseid, sealhulgas konsultatsiooniteenuseid, tuleks samuti käsitada keelatud teenustena määruses (EL) nr 537/2014 sätestatud ajavahemiku jooksul. Sellisete teenuste osutamise keeldu tuleks kohaldada kõikidel juhtudel, kui vandeaudiitor teeb finantsaruannete kohustuslikku auditit.
  Vandeaudiitori sõltumatuse tagamiseks tuleks keelata ka teatavad auditivälised teenused, kui vandeaudiitor teeb kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli. Määruse (EL) nr 537/2014 kohaselt peavad vandeaudiitorid teatama õigusnormide rikkumistest auditeeritavale üksusele ja teatavatel tingimustel liikmesriikide määratud asutustele, kes vastutavad õigusnormide rikkumise uurimise eest. Selliseid kohustusi tuleks asjakohasel juhul kohaldada ka vandeaudiitorite ja audiitorühingute suhtes seoses nende tööga avaliku huvi üksuste kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel. |
| --- | --- |

(78)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 537/2014 (37) kohaldatakse vandeaudiitorite ja audiitorühingute suhtes, kes teevad avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit. Vandeaudiitori sõltumatuse tagamiseks kohustusliku auditi tegemisel kehtestatakse kõnealuse määrusega piirangud tasudele, mida ta võib saada muude teenuste eest. Oluline on selgitada, et selle piirmäära arvutamisel ei tohiks arvesse võtta kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli. Lisaks on määruses (EL) nr 537/2014 sätestatud keeld osutada teatavatel ajavahemikel teatavaid auditiväliseid teenuseid, kui vandeaudiitor teeb kohustuslikku auditit. Kestlikkusaruandluse ettevalmistamisega seotud teenuseid, sealhulgas konsultatsiooniteenuseid, tuleks samuti käsitada keelatud teenustena määruses (EL) nr 537/2014 sätestatud ajavahemiku jooksul. Sellisete teenuste osutamise keeldu tuleks kohaldada kõikidel juhtudel, kui vandeaudiitor teeb finantsaruannete kohustuslikku auditit.

Vandeaudiitori sõltumatuse tagamiseks tuleks keelata ka teatavad auditivälised teenused, kui vandeaudiitor teeb kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli. Määruse (EL) nr 537/2014 kohaselt peavad vandeaudiitorid teatama õigusnormide rikkumistest auditeeritavale üksusele ja teatavatel tingimustel liikmesriikide määratud asutustele, kes vastutavad õigusnormide rikkumise uurimise eest. Selliseid kohustusi tuleks asjakohasel juhul kohaldada ka vandeaudiitorite ja audiitorühingute suhtes seoses nende tööga avaliku huvi üksuste kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel.

| (79) | Direktiiviga 2004/109/EÜ antakse riiklikele järelevalveasutustele ülesanne tagada, et ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, täidaksid äriühingute aruandluse nõudeid. Käesoleva direktiivi artiklis 4 on sätestatud aruandeaasta finantsaruandesse lisatav sisu, kuid puudub sõnaselge viide direktiivi 2013/34/EL artiklitele 19a ja 29a, milles nõutakse muud kui finantsteavet kajastava aruande ja finantsteavet kajastava konsolideeritud aruande koostamist. Selle tulemusena ei ole mõnede liikmesriikide riiklikel pädevatel asutustel õiguslikke volitusi nende muud kui finantsteavet kajastavate aruannete üle järelevalvet teha, eriti kui need muud kui finantsteavet kajastavad aruanded avaldatakse eraldi aruandes väljaspool aruandeaasta finantsaruannet, mida liikmesriigid võivad praegu lubada. Seepärast on vaja lisada direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõikesse 5 viide kestlikkusaruandlusele. Ka on vaja nõuda, et emitendi vastutavad isikud kinnitaksid aruandeaasta finantsaruandes, et nende parimate teadmiste kohaselt on tegevusaruanne koostatud kooskõlas kestlikkusaruandluse standarditega.
  Lisaks sellele peaks ESMA, arvestades nende kestlikkusaruandluse nõuete uudsust, andma riiklikele pädevatele asutustele suunised direktiivi 2004/109/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate emitentide kestlikkusaruandluse ühtse järelevalve edendamiseks. Neid suuniseid tuleks kohaldada üksnes selliste ettevõtjate järelevalve suhtes, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul. |
| --- | --- |

(79)

Direktiiviga 2004/109/EÜ antakse riiklikele järelevalveasutustele ülesanne tagada, et ettevõtjad, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul, täidaksid äriühingute aruandluse nõudeid. Käesoleva direktiivi artiklis 4 on sätestatud aruandeaasta finantsaruandesse lisatav sisu, kuid puudub sõnaselge viide direktiivi 2013/34/EL artiklitele 19a ja 29a, milles nõutakse muud kui finantsteavet kajastava aruande ja finantsteavet kajastava konsolideeritud aruande koostamist. Selle tulemusena ei ole mõnede liikmesriikide riiklikel pädevatel asutustel õiguslikke volitusi nende muud kui finantsteavet kajastavate aruannete üle järelevalvet teha, eriti kui need muud kui finantsteavet kajastavad aruanded avaldatakse eraldi aruandes väljaspool aruandeaasta finantsaruannet, mida liikmesriigid võivad praegu lubada. Seepärast on vaja lisada direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõikesse 5 viide kestlikkusaruandlusele. Ka on vaja nõuda, et emitendi vastutavad isikud kinnitaksid aruandeaasta finantsaruandes, et nende parimate teadmiste kohaselt on tegevusaruanne koostatud kooskõlas kestlikkusaruandluse standarditega.

Lisaks sellele peaks ESMA, arvestades nende kestlikkusaruandluse nõuete uudsust, andma riiklikele pädevatele asutustele suunised direktiivi 2004/109/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate emitentide kestlikkusaruandluse ühtse järelevalve edendamiseks. Neid suuniseid tuleks kohaldada üksnes selliste ettevõtjate järelevalve suhtes, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liidu reguleeritud turul.

| (80) | Käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud nõuete täpsustamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada kestlikkusaruandluse standardid ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (38) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(80)

Käesolevas muutmisdirektiivis sätestatud nõuete täpsustamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada kestlikkusaruandluse standardid ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (38) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (81) | Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva muutmisdirektiivi rakendamise kohta, mis sisaldab muu hulgas järgmist: hinnang käesoleva muutmisdirektiivi eesmärkide saavutamise kohta, sealhulgas liikmesriikide aruandlustavade lähendamise kohta; hinnang kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardeid vabatahtlikult kasutavate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arvu kohta; hinnang selle kohta, kas ja kuidas tuleks aruandlusnõuete kohaldamisala veelgi laiendada, eelkõige seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega ning kolmandate riikide ettevõtjatega, kes tegutsevad otse liidu siseturul ilma liidu territooriumil asuva tütarettevõtja või filiaalita; hinnang käesoleva direktiiviga kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes kehtestatud aruandlusnõuete rakendamise kohta, sealhulgas hinnang nende kolmandate riikide ettevõtjate arvu kohta, kellel on tütarettevõtja või filiaal, kelle suhtes kehtivad direktiivi 2013/34/EL kohased aruandlusnõuded; hinnang täitmise tagamise mehhanismi ja direktiivis 2013/34/EL sätestatud asjaomaste piirmäärade kohta; hinnang selle kohta, kas ja kuidas tagada puuetega inimestele juurdepääs kestlikkusaruandlusele, mille on avaldanud käesoleva muutmisdirektiivi kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjad.
  Aruanne käesoleva muutmisdirektiivi rakendamise kohta tuleks avaldada 30. aprilliks 2029 ja seejärel iga kolme aasta järel ning sellele tuleks asjakohasel juhul lisada seadusandlikud ettepanekud. Komisjon peaks 31. detsembriks 2028 kestlikkusaruannete audiitorkontrolli turu kontsentratsioonitaseme läbi vaatama ja esitama selle kohta aruande. Läbivaatamisel tuleks arvesse võtta sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate suhtes kohaldatavat riigisisest korda ning hinnata, kas ja mil määral aitavad need riiklikud süsteemid kaasa kestlikkusaruannete audiitorkontrolli turu avamisele. Komisjon peaks 31. detsembriks 2028 hindama võimalikke õiguslikke meetmeid, et tagada kestlikkusaruannete audiitorkontrolli turu piisav mitmekesistamine ja kestlikkusaruandluse piisav kvaliteet. Aruanne kestlikkusaruannete audiitorkontrolli turu kontsentratsioonitaseme kohata tuleks esitada 31. detsembriks 2028 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning sellele tuleks asjakohasel juhul lisada seadusandlikud ettepanekud. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva muutmisdirektiivi rakendamise kohta, mis sisaldab muu hulgas järgmist: hinnang käesoleva muutmisdirektiivi eesmärkide saavutamise kohta, sealhulgas liikmesriikide aruandlustavade lähendamise kohta; hinnang kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardeid vabatahtlikult kasutavate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arvu kohta; hinnang selle kohta, kas ja kuidas tuleks aruandlusnõuete kohaldamisala veelgi laiendada, eelkõige seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega ning kolmandate riikide ettevõtjatega, kes tegutsevad otse liidu siseturul ilma liidu territooriumil asuva tütarettevõtja või filiaalita; hinnang käesoleva direktiiviga kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes kehtestatud aruandlusnõuete rakendamise kohta, sealhulgas hinnang nende kolmandate riikide ettevõtjate arvu kohta, kellel on tütarettevõtja või filiaal, kelle suhtes kehtivad direktiivi 2013/34/EL kohased aruandlusnõuded; hinnang täitmise tagamise mehhanismi ja direktiivis 2013/34/EL sätestatud asjaomaste piirmäärade kohta; hinnang selle kohta, kas ja kuidas tagada puuetega inimestele juurdepääs kestlikkusaruandlusele, mille on avaldanud käesoleva muutmisdirektiivi kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjad.

Aruanne käesoleva muutmisdirektiivi rakendamise kohta tuleks avaldada 30. aprilliks 2029 ja seejärel iga kolme aasta järel ning sellele tuleks asjakohasel juhul lisada seadusandlikud ettepanekud. Komisjon peaks 31. detsembriks 2028 kestlikkusaruannete audiitorkontrolli turu kontsentratsioonitaseme läbi vaatama ja esitama selle kohta aruande. Läbivaatamisel tuleks arvesse võtta sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate suhtes kohaldatavat riigisisest korda ning hinnata, kas ja mil määral aitavad need riiklikud süsteemid kaasa kestlikkusaruannete audiitorkontrolli turu avamisele. Komisjon peaks 31. detsembriks 2028 hindama võimalikke õiguslikke meetmeid, et tagada kestlikkusaruannete audiitorkontrolli turu piisav mitmekesistamine ja kestlikkusaruandluse piisav kvaliteet. Aruanne kestlikkusaruannete audiitorkontrolli turu kontsentratsioonitaseme kohata tuleks esitada 31. detsembriks 2028 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning sellele tuleks asjakohasel juhul lisada seadusandlikud ettepanekud.

| (82) | Kuna käesoleva muutmisdirektiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev muutmisdirektiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(82)

Kuna käesoleva muutmisdirektiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev muutmisdirektiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (83) | Määrust (EL) nr 537/2014, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja direktiivi 2013/34/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(83)

Määrust (EL) nr 537/2014, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja direktiivi 2013/34/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (84) | EKPga on konsulteeritud ja EKP esitas oma arvamuse 7. septembril 2021, |
| --- | --- |

(84)

EKPga on konsulteeritud ja EKP esitas oma arvamuse 7. septembril 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2013/34/EL muutmine

Direktiivi 2013/34/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmised lõiked:

  „3.   Käesoleva direktiivi artiklites 19a, 29a, 29d, 30 ja 33, artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa, artikli 34 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 51 ette nähtud kooskõlastamismeetmeid kohaldatakse ka liikmesriikide nende õigus- ja haldusnormide suhtes, mis käsitlevad järgmisi ettevõtjaid, olenemata nende õiguslikust vormist, tingimusel et tegemist on suurettevõtjate või väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega (välja arvatud mikroettevõtjad), kes on käesoleva direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud järgmised avaliku huvi üksused:






  a) | kindlustusandjad nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ (*1) artikli 2 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Käesoleva direktiivi artiklites 19a, 29a, 29d, 30 ja 33, artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa, artikli 34 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 51 ette nähtud kooskõlastamismeetmeid kohaldatakse ka liikmesriikide nende õigus- ja haldusnormide suhtes, mis käsitlevad järgmisi ettevõtjaid, olenemata nende õiguslikust vormist, tingimusel et tegemist on suurettevõtjate või väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega (välja arvatud mikroettevõtjad), kes on käesoleva direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud järgmised avaliku huvi üksused:

a)

kindlustusandjad nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ (*1) artikli 2 lõike 1 tähenduses;

| b) | krediidiasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (*2) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud tähenduses,
  Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kooskõlastamismeetmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (*3) artikli 2 lõike 5 punktides 2–23 loetletud ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (*2) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud tähenduses,

Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kooskõlastamismeetmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (*3) artikli 2 lõike 5 punktides 2–23 loetletud ettevõtjate suhtes.

4.   Artiklites 19a, 29a ja 29d ette nähtud kooskõlastamismeetmeid ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 (*4) artikli 2 punkti 12 alapunktides b ja f loetletud finantstoodete suhtes.

5.   Artiklites 40a–40d sätestatud kooskõlastamismeetmeid kohaldatakse ka liikmesriikide õigus- ja haldusnormide suhtes, mis käsitlevad selliste äriühingute tütarettevõtjaid ja filiaale, mida ei reguleeri liikmesriigi õigus, kuid mille õiguslik vorm on võrreldav I lisas loetletud ettevõtjate liikidega.

(*1)  Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338)."

*3

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“
  "

*4

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5) | „netokäive” – tulu, mis on saadud toodete müügist ja teenuste osutamisest ning millest on maha arvatud müügiallahindlused ning käibemaks ja muud käibega otseselt seotud maksud; käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 3 esimese lõigu punktis a osutatud kindlustusandjate puhul määratletakse netokäive aga vastavalt nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ (*5) artikli 35 esimese lõigu punktile 2 ja artiklile 66; käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud krediidiasutuste puhul määratletakse netokäive vastavalt nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (*6) artikli 43 lõike 2 punktile c; ja käesoleva direktiivi artikli 40a lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate puhul tähendab netokäive tulu, mis on määratletud selle finantsaruandluse raamistikus või tähenduses, mille alusel ettevõtja finantsaruanded koostatakse; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5)

„netokäive” – tulu, mis on saadud toodete müügist ja teenuste osutamisest ning millest on maha arvatud müügiallahindlused ning käibemaks ja muud käibega otseselt seotud maksud; käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 3 esimese lõigu punktis a osutatud kindlustusandjate puhul määratletakse netokäive aga vastavalt nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ (*5) artikli 35 esimese lõigu punktile 2 ja artiklile 66; käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud krediidiasutuste puhul määratletakse netokäive vastavalt nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (*6) artikli 43 lõike 2 punktile c; ja käesoleva direktiivi artikli 40a lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate puhul tähendab netokäive tulu, mis on määratletud selle finantsaruandluse raamistikus või tähenduses, mille alusel ettevõtja finantsaruanded koostatakse;

*5

*6

(*5)  Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7)."

*5

(*6)  Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja teiste finantseerimisasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).“;"

*6

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „17) | „kestlikkusaspektid“ – keskkonna- ja sotsiaalsed tegurid ning inimõiguste ja ühingujuhtimise tegurid, sealhulgas määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 esimese lõigu punktis 24 määratletud kestlikkustegurid; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„17)

„kestlikkusaspektid“ – keskkonna- ja sotsiaalsed tegurid ning inimõiguste ja ühingujuhtimise tegurid, sealhulgas määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 esimese lõigu punktis 24 määratletud kestlikkustegurid;

| 18) | „kestlikkusaruandlus“ või „kestlikkusaruanne“ – kestlikkusaspektide kohta kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 19a, 29a ja 29d esitatav teave; |
| --- | --- |

18)

„kestlikkusaruandlus“ või „kestlikkusaruanne“ – kestlikkusaspektide kohta kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 19a, 29a ja 29d esitatav teave;

| 19) | „võtmetähtsusega immateriaalsed ressursid“ – füüsilise sisuta ressursid, millest ettevõtja ärimudel eluliselt sõltub ja mis on ettevõtja väärtuse loomise allikaks; |
| --- | --- |

19)

„võtmetähtsusega immateriaalsed ressursid“ – füüsilise sisuta ressursid, millest ettevõtja ärimudel eluliselt sõltub ja mis on ettevõtja väärtuse loomise allikaks;

| 20) | „sõltumatu kindlust andvate audiitorteenuste osutaja“ – vastavushindamisasutus, kes on akrediteeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 (*7) käesoleva direktiivi artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud konkreetseks vastavushindamistegevuseks. |
| --- | --- |

20)

„sõltumatu kindlust andvate audiitorteenuste osutaja“ – vastavushindamisasutus, kes on akrediteeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 (*7) käesoleva direktiivi artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud konkreetseks vastavushindamistegevuseks.

*7

(*7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise nõuded ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).“
  "

*7

| 3) | Artikli 19 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „Suurettevõtjad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (välja arvatud mikroettevõtjad), kes on artikli 2 esimese lõigu punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused, esitavad teabe immateriaalsete põhiressursside kohta ja selgitavad, kuidas ettevõtja ärimudel neist ressurssidest põhimõtteliselt sõltub ja kuidas sellised ressursid on ettevõtja jaoks väärtuse loomise allikad.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 19 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Suurettevõtjad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (välja arvatud mikroettevõtjad), kes on artikli 2 esimese lõigu punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused, esitavad teabe immateriaalsete põhiressursside kohta ja selgitavad, kuidas ettevõtja ärimudel neist ressurssidest põhimõtteliselt sõltub ja kuidas sellised ressursid on ettevõtja jaoks väärtuse loomise allikad.“

| 4) | Artikkel 19a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 19a
  Kestlikkusaruanded

  1.   Suurettevõtjad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (välja arvatud mikroettevõtjad), kes on artikli 2 esimese lõigu punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused, lisavad tegevusaruandesse teabe, mis on vajalik, et saada ülevaade ettevõtja mõjust kestlikkusaspektidele, ja teabe, mis on vajalik, et saada ülevaade, kuidas kestlikkusaspektid mõjutavad ettevõtja arengut, tulemusi ja positsiooni.
  Esimeses lõigus osutatud teave peab olema tegevusaruandes selgelt tuvastatav ja esitatud tegevusaruande eraldiseisvas osas.


  2.   Lõikes 1 osutatud teave peab sisaldama järgmist:






  a) | ettevõtja ärimudeli ja strateegia lühikirjeldus, sealhulgas






  i) | ettevõtja ärimudeli ja strateegia vastupanuvõime kestlikkusaspektidega seotud riskidele; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikkel 19a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19a

Kestlikkusaruanded

1.   Suurettevõtjad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (välja arvatud mikroettevõtjad), kes on artikli 2 esimese lõigu punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused, lisavad tegevusaruandesse teabe, mis on vajalik, et saada ülevaade ettevõtja mõjust kestlikkusaspektidele, ja teabe, mis on vajalik, et saada ülevaade, kuidas kestlikkusaspektid mõjutavad ettevõtja arengut, tulemusi ja positsiooni.

Esimeses lõigus osutatud teave peab olema tegevusaruandes selgelt tuvastatav ja esitatud tegevusaruande eraldiseisvas osas.

2.   Lõikes 1 osutatud teave peab sisaldama järgmist:

a)

ettevõtja ärimudeli ja strateegia lühikirjeldus, sealhulgas

i)

ettevõtja ärimudeli ja strateegia vastupanuvõime kestlikkusaspektidega seotud riskidele;

| ii) | ettevõtja kestlikkusaspektidest tulenevad võimalused; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtja kestlikkusaspektidest tulenevad võimalused;

| iii) | ettevõtja plaanid tagada (sealhulgas kavandatud meetmed ja nendega seotud finants- ja investeerimiskavad) oma ärimudeli ja strateegia kooskõla üleminekuga kestlikule majandusele ja globaalse soojenemise piiramisega 1,5 °C-ni kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohase 12. detsembril 2015 vastu võetud Pariisi kokkuleppega (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) ja eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (*8), ning, kui see on kohane, teave ettevõtja kokkupuute kohta söe, nafta ja gaasiga seotud tegevusega; |
| --- | --- |

iii)

ettevõtja plaanid tagada (sealhulgas kavandatud meetmed ja nendega seotud finants- ja investeerimiskavad) oma ärimudeli ja strateegia kooskõla üleminekuga kestlikule majandusele ja globaalse soojenemise piiramisega 1,5 °C-ni kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohase 12. detsembril 2015 vastu võetud Pariisi kokkuleppega (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) ja eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (*8), ning, kui see on kohane, teave ettevõtja kokkupuute kohta söe, nafta ja gaasiga seotud tegevusega;

| iv) | kuidas ettevõtja ärimudelis ja strateegias võetakse arvesse ettevõtja sidusrühmade huve ja ettevõtja mõju kestlikkusaspektidele; |
| --- | --- |

iv)

kuidas ettevõtja ärimudelis ja strateegias võetakse arvesse ettevõtja sidusrühmade huve ja ettevõtja mõju kestlikkusaspektidele;

| v) | kuidas ettevõtja strateegiat on rakendatud seoses kestlikkusaspektidega; |
| --- | --- |

v)

kuidas ettevõtja strateegiat on rakendatud seoses kestlikkusaspektidega;

| b) | ettevõtja kestlikkusaspektidega seotud tähtajaliste eesmärkide kirjeldus, sealhulgas asjakohasel juhul kasvuhoonegaaside heite vähendamise absoluutsed eesmärgid vähemalt 2030. ja 2050. aastaks, edusammud, mida ettevõtja on nende eesmärkide saavutamisel teinud ning selgitus selle kohta, kas ettevõtja keskkonnateguritega seotud eesmärgid põhinevad veenvatel teaduslikel tõenditel; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja kestlikkusaspektidega seotud tähtajaliste eesmärkide kirjeldus, sealhulgas asjakohasel juhul kasvuhoonegaaside heite vähendamise absoluutsed eesmärgid vähemalt 2030. ja 2050. aastaks, edusammud, mida ettevõtja on nende eesmärkide saavutamisel teinud ning selgitus selle kohta, kas ettevõtja keskkonnateguritega seotud eesmärgid põhinevad veenvatel teaduslikel tõenditel;

| c) | haldus-, juht- ja järelevalveorganite kestlikkusaspektidega seotud rolli kirjeldus ning nende eksperditeadmised ja oskused selle rolli täitmiseks või juurdepääs sellistele eksperditeadmistele ja oskustele; |
| --- | --- |

c)

haldus-, juht- ja järelevalveorganite kestlikkusaspektidega seotud rolli kirjeldus ning nende eksperditeadmised ja oskused selle rolli täitmiseks või juurdepääs sellistele eksperditeadmistele ja oskustele;

| d) | ettevõtja kestlikkusaspekte käsitleva poliitika kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

ettevõtja kestlikkusaspekte käsitleva poliitika kirjeldus;

| e) | teave selle kohta, kas on olemas kestlikkusaspektidega seotud stimuleerimiskavad, mida pakutakse haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetele; |
| --- | --- |

e)

teave selle kohta, kas on olemas kestlikkusaspektidega seotud stimuleerimiskavad, mida pakutakse haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetele;

| f) | järgmiste aspektide kirjeldus:






  i) | ettevõtja rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlus seoses kestlikkusaspektidega ja, kui see on kohaldatav, kooskõlas liidu ettevõtjatele kehtestatud hoolsuskohustuse täitmise nõuetega; |
| --- | --- | --- |

f)

järgmiste aspektide kirjeldus:

i)

ettevõtja rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlus seoses kestlikkusaspektidega ja, kui see on kohaldatav, kooskõlas liidu ettevõtjatele kehtestatud hoolsuskohustuse täitmise nõuetega;

| ii) | peamised tegelikud või võimalikud kahjulikud mõjud, mis on seotud ettevõtja enda tegevuse ja väärtusahelaga, sealhulgas toodete ja teenuste, ärisuhete ja tarneahelaga, meetmed, mis on võetud sellise mõju ja muu kahjuliku mõju kindlakstegemiseks ja seiramiseks, mida ettevõtja on kohustatud kindlaks tegema kooskõlas liidu ettevõtjatele kehtestatud hoolsuskohustuse täitmise nõuetega; |
| --- | --- |

ii)

peamised tegelikud või võimalikud kahjulikud mõjud, mis on seotud ettevõtja enda tegevuse ja väärtusahelaga, sealhulgas toodete ja teenuste, ärisuhete ja tarneahelaga, meetmed, mis on võetud sellise mõju ja muu kahjuliku mõju kindlakstegemiseks ja seiramiseks, mida ettevõtja on kohustatud kindlaks tegema kooskõlas liidu ettevõtjatele kehtestatud hoolsuskohustuse täitmise nõuetega;

| iii) | meetmed, mida ettevõtja on võtnud tegelike või võimalike kahjude ennetamiseks, leevendamiseks, heastamiseks või kahjuliku mõju avaldamise lõpetamiseks, ja selliste meetmete tulemus; |
| --- | --- |

iii)

meetmed, mida ettevõtja on võtnud tegelike või võimalike kahjude ennetamiseks, leevendamiseks, heastamiseks või kahjuliku mõju avaldamise lõpetamiseks, ja selliste meetmete tulemus;

| g) | ettevõtja kestlikkusaspektidega seotud peamiste riskide kirjeldus, sealhulgas peamiste valdkondade kirjeldus, kus need küsimused ettevõtjat mõjutavad, ja kuidas ettevõtja neid riske juhib; |
| --- | --- |

g)

ettevõtja kestlikkusaspektidega seotud peamiste riskide kirjeldus, sealhulgas peamiste valdkondade kirjeldus, kus need küsimused ettevõtjat mõjutavad, ja kuidas ettevõtja neid riske juhib;

| h) | punktides a–g osutatud avalikustamise seisukohast olulised näitajad. |
| --- | --- |

h)

punktides a–g osutatud avalikustamise seisukohast olulised näitajad.

Ettevõtjad annavad aru protsessist, mida rakendati, et teha kindlaks teave, mille nad on lisanud tegevusaruandesse kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1. Käesoleva lõike esimeses lõigus loetletud teave peab sisaldama teavet lühikese, keskmise ja pika perioodi kohta, kui see on asjakohane.

3.   Kui see on kohaldatav, peab lõigetes 1 ja 2 osutatud teave sisaldama andmeid ettevõtja enda tegevuse ja väärtusahela, sealhulgas toodete ja teenuste, tema ärisuhete ja tarneahela kohta.

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2022/2464 artikli 5 lõikega 2 liikmesriikide poolt vastu võetavate meetmete kohaldamise esimese kolme aasta jooksul ja juhul, kui kogu vajalik teave väärtusahela kohta ei ole kättesaadav (*9), selgitab ettevõtja, mida ta on teinud, et oma väärtusahela kohta vajalikku teavet saada, põhjuseid, miks kogu vajalikku teavet ei ole veel saadud, ja seda, kuidas ta kavatseb edaspidi vajaliku teabe saada.

Kui see on kohaldatav, peab lõigetes 1 ja 2 osutatud teave sisaldama ka viiteid muule teabele, mis on esitatud artikli 19 kohases tegevusaruandes, ja aruandeaasta finantsaruannetes esitatud summadele ning lisaselgitusi nende kohta.

Liikmesriigid võivad erandjuhtudel lubada jätta avalikustamata teabe oodatava arengu või läbirääkimisjärgus küsimuste kohta, kui liikmesriigi õigusega antud pädevuste piires tegutsevate ja oma arvamuse eest ühiselt vastutavate haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmete põhjendatud arvamuse kohaselt kahjustaks sellise teabe avalikustamine tõsiselt ettevõtja äripositsiooni, tingimusel et avalikustamata jätmine ei takista õiglase ja tasakaalustatud ülevaate saamist ettevõtja arengust, tulemustest ja positsioonist ja tema tegevuse mõjust.

4.   Ettevõtjad esitavad käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud teabe kooskõlas artikli 29b kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standarditega.

5.   Ettevõtja juhtkond teavitab töötajate esindajaid asjakohasel tasandil ja arutab nendega asjakohast teavet ning kestlikkusteabe saamise ja kontrollimise vahendeid. Kui see on kohaldatav, edastatakse töötajate esindajate arvamus asjaomastele haldus-, juht- või järelevalveorganitele.

6.   Erandina käesoleva artikli lõigetest 2–4 ja ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 9 ja 10 kohaldamist, võivad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikesed ja mittekeerukad finantsinstitutsioonid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (*10) artikli 13 punktis 2 määratletud emaettevõtja riske kindlustav tütarettevõtjad ning kõnealuse direktiivi artikli 13 punktis 5 määratletud emaettevõtja riske edasi kindlustav tütarettevõtjad oma kestlikkusaruandes piirduda järgmise teabega:

| a) | ettevõtja ärimudeli ja strateegia lühikirjeldus; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja ärimudeli ja strateegia lühikirjeldus;

| b) | ettevõtja kestlikkusaspekte käsitleva strateegia kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja kestlikkusaspekte käsitleva strateegia kirjeldus;

| c) | ettevõtja peamine tegelik või võimalik kahjulik mõju kestlikkusaspektidele ning kõik meetmed, mis on võetud sellise tegeliku või võimaliku kahjuliku mõju kindlakstegemiseks, seiramiseks, ärahoidmiseks, leevendamiseks või parandamiseks; |
| --- | --- |

c)

ettevõtja peamine tegelik või võimalik kahjulik mõju kestlikkusaspektidele ning kõik meetmed, mis on võetud sellise tegeliku või võimaliku kahjuliku mõju kindlakstegemiseks, seiramiseks, ärahoidmiseks, leevendamiseks või parandamiseks;

| d) | ettevõtja kestlikkusaspektidega seotud peamised riskid ja viis, kuidas ettevõtja neid riske juhib; |
| --- | --- |

d)

ettevõtja kestlikkusaspektidega seotud peamised riskid ja viis, kuidas ettevõtja neid riske juhib;

| e) | punktides a–d osutatud avalikustamiseks vajalikud põhinäitajad. |
| --- | --- |

e)

punktides a–d osutatud avalikustamiseks vajalikud põhinäitajad.

Esimeses lõigus osutatud erandit kasutavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, väikesed ja mittekeerukad krediidiasutused ja investeerimisühingud ning kaptiivkindlustusandjad ja kaptiivedasikindlustusandjad esitavad aruande kooskõlas artiklis 29c osutatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kestlikkusaruandluse standarditega.

7.   Enne 1. jaanuari 2028 algavate majandusaastate puhul võivad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes on artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused, erandina käesoleva artikli lõikest 1 otsustada mitte lisada oma tegevusaruandesse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teavet. Sellistel juhtudel märgib ettevõtja siiski oma tegevusaruandes lühidalt, miks kestlikkusaruannet ei esitatud.

8.   Käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud nõudeid täitvaid ettevõtjaid ja käesoleva artikli lõikes 6 sätestatud erandit kasutavaid ettevõtjaid käsitatakse nii, et nad täidavad artikli 19 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud nõuet.

9.   Kui käesoleva lõike teises lõigus sätestatud tingimused on täidetud, vabastatakse ettevõtja, kes on ühtlasi tütarettevõtja, käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud kohustuste täitmisest (edaspidi „kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja“), kui selline ettevõtja ja tema tütarettevõtjad on lisatud emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruandesse, mis on koostatud vastavalt artiklitele 29 ja 29a. Ettevõtja, kes on ühtlasi kolmandas riigis asuva emaettevõtja tütarettevõtja, on samuti vabastatud käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud kohustuste täitmisest, kui selline ettevõtja ja tema tütarettevõtjad on lisatud nimetatud kolmandas riigis asutatud emaettevõtja konsolideeritud kestlikkusaruandesse ja kui konsolideeritud kestlikkusaruanded koostatakse kooskõlas artikli 29b kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standarditega või nende kestlikkusaruandluse standarditega samaväärsel viisil, nagu on kindlaks määratud kooskõlas kestlikkusaruandluse standardite samaväärsust käsitleva rakendusaktiga, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ (*11) artikli 23 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt.

Esimeses lõigus osutatud erandit kohaldatakse järgmistel tingimustel:

| a) | kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja tegevusaruanne sisaldab kogu järgmist teavet:






  i) | emaettevõtja nimi ja registrijärgne asukoht, kes esitab teavet kontserni tasandil vastavalt käesolevale artiklile või viisil, mis on samaväärne käesoleva direktiivi artikli 29b kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standarditega, nagu on kindlaks määratud kooskõlas kestlikkusaruandluse standardite samaväärsust käsitleva rakendusaktiga, mis on vastu võetud vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmandale lõigule; |
| --- | --- | --- |

a)

kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja tegevusaruanne sisaldab kogu järgmist teavet:

i)

emaettevõtja nimi ja registrijärgne asukoht, kes esitab teavet kontserni tasandil vastavalt käesolevale artiklile või viisil, mis on samaväärne käesoleva direktiivi artikli 29b kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standarditega, nagu on kindlaks määratud kooskõlas kestlikkusaruandluse standardite samaväärsust käsitleva rakendusaktiga, mis on vastu võetud vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmandale lõigule;

| ii) | veebilingid käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruandele või, kui see on kohaldatav, emaettevõtja konsolideeritud kestlikkusaruandele ning käesoleva direktiivi artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud kindlust andvale arvamusele või käesoleva lõigu punktis b osutatud kindlust andvale arvamusele; |
| --- | --- |

ii)

veebilingid käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruandele või, kui see on kohaldatav, emaettevõtja konsolideeritud kestlikkusaruandele ning käesoleva direktiivi artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud kindlust andvale arvamusele või käesoleva lõigu punktis b osutatud kindlust andvale arvamusele;

| iii) | teave selle kohta, et ettevõtja on vabastatud käesoleva artikli lõigetes 1-4 sätestatud kohustuste täitmisest; |
| --- | --- |

iii)

teave selle kohta, et ettevõtja on vabastatud käesoleva artikli lõigetes 1-4 sätestatud kohustuste täitmisest;

| b) | kui emaettevõtja on asutatud kolmandas riigis, avaldatakse tema konsolideeritud kestlikkusaruanne ja selle aruande kohta esitatud kindlust andev arvamus, mida on väljendanud üks või mitu isikut või äriühingut, kellel on vastavalt nimetatud emaettevõtja suhtes kohaldatavale õigusele õigus esitada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta arvamus, kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 30 ja liikmesriigi õigusega, mis reguleerib kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja tegevust; |
| --- | --- |

b)

kui emaettevõtja on asutatud kolmandas riigis, avaldatakse tema konsolideeritud kestlikkusaruanne ja selle aruande kohta esitatud kindlust andev arvamus, mida on väljendanud üks või mitu isikut või äriühingut, kellel on vastavalt nimetatud emaettevõtja suhtes kohaldatavale õigusele õigus esitada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta arvamus, kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 30 ja liikmesriigi õigusega, mis reguleerib kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja tegevust;

| c) | kui emaettevõtja on asutatud kolmandas riigis, lisatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*12) artiklis 8 sätestatud avalikustatav teave, mis hõlmab liidus asutatud ja kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja ja tema tütarettevõtjate tegevust, kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja tegevusaruandesse või kolmandas riigis asutatud emaettevõtja tehtud konsolideeritud kestlikkusaruandesse. |
| --- | --- |

c)

kui emaettevõtja on asutatud kolmandas riigis, lisatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*12) artiklis 8 sätestatud avalikustatav teave, mis hõlmab liidus asutatud ja kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja ja tema tütarettevõtjate tegevust, kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja tegevusaruandesse või kolmandas riigis asutatud emaettevõtja tehtud konsolideeritud kestlikkusaruandesse.

Liikmesriik, kelle õigus reguleerib kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja tegevust, võib nõuda, et emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruanne või, kui see on kohaldatav, konsolideeritud kestlikkusaruanne avaldatakse keeles, mida see liikmesriik aktsepteerib, ning et esitataks vajalikud tõlked sellesse keelde. Kinnitamata tõlge peab sisaldama sellekohast märget.

Ettevõtjad, kes on artikli 37 kohaselt tegevusaruande koostamisest vabastatud, ei ole kohustatud esitama käesoleva lõike teise lõigu punkti a alapunktides i–iii osutatud teavet, tingimusel et sellised ettevõtjad avaldavad konsolideeritud tegevusaruande kooskõlas artikliga 37.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamisel ja kui kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 10, käsitatakse käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud krediidiasutusi, kes on püsivalt seotud keskasutusega, kes teostab nende üle järelevalvet määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 sätestatud tingimustel, keskasutuse tütarettevõtjatena.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamisel käsitatakse käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 3 esimese lõigu punktis a osutatud kindlustusandjaid, kes kuuluvad kontserni direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud finantssuhte alusel ning kelle suhtes kohaldatakse kontserni järelevalvet vastavalt nimetatud direktiivi artikli 213 lõike 2 punktidele a–c, kõnealuse kontserni emaettevõtja tütarettevõtjatena.

10.   Lõikes 9 sätestatud erandit kohaldatakse ka avaliku huvi üksuste suhtes, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva artikli nõudeid, välja arvatud suurettevõtjad, kes on käesoleva direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused.

(*8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1)."

*8

(*9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/2464, millega muudetakse määrust (EL) nr 537/2014, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja direktiivi 2013/34/EL seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega (ELT L 322, 16.12.2022, lk 15)."

*9

(*10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1)."

*10

(*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38)."

*11

(*12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).“
  "

*12

| 5) | Artikli 20 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite suhtes kohaldatava mitmekesisuspoliitika kirjeldus seoses soo ja muude aspektidega, nagu vanus või hariduslik ja ametialane taust; mitmekesisuspoliitika eesmärgid, kuidas seda on rakendatud ning selle tulemused aruandeperioodil. Kui sellist poliitikat ei kohaldata, sisaldab aruanne selgitust, miks see nii on.“; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artikli 20 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite suhtes kohaldatava mitmekesisuspoliitika kirjeldus seoses soo ja muude aspektidega, nagu vanus või hariduslik ja ametialane taust; mitmekesisuspoliitika eesmärgid, kuidas seda on rakendatud ning selle tulemused aruandeperioodil. Kui sellist poliitikat ei kohaldata, sisaldab aruanne selgitust, miks see nii on.“;

| b) | lisatakse järgmine lõik:

  „Ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse artiklit 19a, loetakse käesoleva lõike esimese lõigu punktis g sätestatud kohustuse täitnuks, kui nad esitavad selles punktis nõutava teabe oma kestlikkusaruande osana ning lisavad vastava viite ühingujuhtimise aruandesse.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse artiklit 19a, loetakse käesoleva lõike esimese lõigu punktis g sätestatud kohustuse täitnuks, kui nad esitavad selles punktis nõutava teabe oma kestlikkusaruande osana ning lisavad vastava viite ühingujuhtimise aruandesse.“

| 6) | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | punktis a osutatud konsolideeritud finantsaruanded ja suurema ettevõtjate ühenduse konsolideeritud tegevusaruande koostab selle ühenduse emaettevõtja vastavalt selle liikmesriigi õigusele, mida kohaldatakse sellele emaettevõtjale, kooskõlas käesoleva direktiiviga, välja arvatud artiklis 29a sätestatud nõuded, või kooskõlas määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega;“; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

punktis a osutatud konsolideeritud finantsaruanded ja suurema ettevõtjate ühenduse konsolideeritud tegevusaruande koostab selle ühenduse emaettevõtja vastavalt selle liikmesriigi õigusele, mida kohaldatakse sellele emaettevõtjale, kooskõlas käesoleva direktiiviga, välja arvatud artiklis 29a sätestatud nõuded, või kooskõlas määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega;“;

| b) | lõikes 8 asendatakse punkti b alapunkt i järgmisega:






  „i) | kooskõlas käesoleva direktiiviga, välja arvatud artiklis 29a sätestatud nõuded,“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikes 8 asendatakse punkti b alapunkt i järgmisega:

„i)

kooskõlas käesoleva direktiiviga, välja arvatud artiklis 29a sätestatud nõuded,“;

| c) | lõikes 8 asendatakse punkti b alapunkt iii järgmisega:






  „iii) | käesoleva direktiiviga kooskõlas koostatud konsolideeritud finantsaruannete ja konsolideeritud tegevusaruannetega võrdväärsel viisil, välja arvatud artiklis 29a sätestatud nõuded, või“. |
| --- | --- | --- |

c)

lõikes 8 asendatakse punkti b alapunkt iii järgmisega:

„iii)

käesoleva direktiiviga kooskõlas koostatud konsolideeritud finantsaruannete ja konsolideeritud tegevusaruannetega võrdväärsel viisil, välja arvatud artiklis 29a sätestatud nõuded, või“.

| 7) | Artikkel 29a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 29a
  Konsolideeritud kestlikkusaruanded

  1.   Artikli 3 lõikes 7 osutatud suure kontserni emaettevõtjad lisavad konsolideeritud tegevusaruandesse teabe, mis on vajalik, et saada ülevaade kontserni mõjust kestlikkusaspektidele, ja teabe, mis on vajalik mõistmaks, kuidas kestlikkusaspektid mõjutavad kontserni arengut, tulemuslikkust ja positsiooni.
  Esimeses lõigus osutatud teave peab olema konsolideeritud tegevusaruandes selgelt tuvastatav ja esitatud konsolideeritud tegevusaruande eraldiseisvas osas.


  2.   Lõikes 1 osutatud teave sisaldab järgmist:






  a) | kontserni ärimudeli ja strateegia lühikirjeldus, sealhulgas






  i) | kontserni ärimudeli ja strateegia vastupanuvõime kestlikkusaspektidega seotud riskidele; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artikkel 29a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 29a

Konsolideeritud kestlikkusaruanded

1.   Artikli 3 lõikes 7 osutatud suure kontserni emaettevõtjad lisavad konsolideeritud tegevusaruandesse teabe, mis on vajalik, et saada ülevaade kontserni mõjust kestlikkusaspektidele, ja teabe, mis on vajalik mõistmaks, kuidas kestlikkusaspektid mõjutavad kontserni arengut, tulemuslikkust ja positsiooni.

Esimeses lõigus osutatud teave peab olema konsolideeritud tegevusaruandes selgelt tuvastatav ja esitatud konsolideeritud tegevusaruande eraldiseisvas osas.

2.   Lõikes 1 osutatud teave sisaldab järgmist:

a)

kontserni ärimudeli ja strateegia lühikirjeldus, sealhulgas

i)

kontserni ärimudeli ja strateegia vastupanuvõime kestlikkusaspektidega seotud riskidele;

| ii) | kontserni kestlikkusaspektidest tulenevad võimalused; |
| --- | --- |

ii)

kontserni kestlikkusaspektidest tulenevad võimalused;

| iii) | kuidas kontsern plaanib tagada (sh millised on kavandatud meetmed ja nendega seotud finants- ja investeerimiskavad), et tema ärimudel ja strateegia oleksid kooskõlas üleminekuga kestlikule majandusele ja globaalse soojenemise piiramisega 1,5 °C-ni kooskõlas Pariisi kokkuleppega ning eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119, ning asjakohasel juhul teave kontserni kokkupuute kohta söe, nafta ja gaasiga seotud tegevusega; |
| --- | --- |

iii)

kuidas kontsern plaanib tagada (sh millised on kavandatud meetmed ja nendega seotud finants- ja investeerimiskavad), et tema ärimudel ja strateegia oleksid kooskõlas üleminekuga kestlikule majandusele ja globaalse soojenemise piiramisega 1,5 °C-ni kooskõlas Pariisi kokkuleppega ning eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119, ning asjakohasel juhul teave kontserni kokkupuute kohta söe, nafta ja gaasiga seotud tegevusega;

| iv) | kuidas kontserni ärimudelis ja strateegias võetakse arvesse kontserni sidusrühmade huve ja kontserni mõju kestlikkusaspektidele; |
| --- | --- |

iv)

kuidas kontserni ärimudelis ja strateegias võetakse arvesse kontserni sidusrühmade huve ja kontserni mõju kestlikkusaspektidele;

| v) | kuidas kontserni strateegiat on rakendatud seoses kestlikkusaspektidega; |
| --- | --- |

v)

kuidas kontserni strateegiat on rakendatud seoses kestlikkusaspektidega;

| b) | kontserni kestlikkusaspektidega seotud tähtajaliste eesmärkide kirjeldus, sealhulgas, kui see on asjakohane, kasvuhoonegaaside heite vähendamise absoluutsed eesmärgid vähemalt 2030. ja 2050. aastaks, edusammud, mida kontsern on nende eesmärkide saavutamisel teinud ning selgitus selle kohta, kas kontserni keskkonnateguritega seotud eesmärgid põhinevad veenvatel teaduslikel tõenditel; |
| --- | --- |

b)

kontserni kestlikkusaspektidega seotud tähtajaliste eesmärkide kirjeldus, sealhulgas, kui see on asjakohane, kasvuhoonegaaside heite vähendamise absoluutsed eesmärgid vähemalt 2030. ja 2050. aastaks, edusammud, mida kontsern on nende eesmärkide saavutamisel teinud ning selgitus selle kohta, kas kontserni keskkonnateguritega seotud eesmärgid põhinevad veenvatel teaduslikel tõenditel;

| c) | haldus-, juht- ja järelevalveorganite kestlikkusaspektidega seotud ülesannete kirjeldus ning nende eksperditeadmised ja oskused nende ülesannete täitmiseks või juurdepääs sellistele eksperditeadmistele ja oskustele; |
| --- | --- |

c)

haldus-, juht- ja järelevalveorganite kestlikkusaspektidega seotud ülesannete kirjeldus ning nende eksperditeadmised ja oskused nende ülesannete täitmiseks või juurdepääs sellistele eksperditeadmistele ja oskustele;

| d) | kontserni kestlikkusaspekte käsitleva strateegia kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

kontserni kestlikkusaspekte käsitleva strateegia kirjeldus;

| e) | teave selle kohta, kas on olemas kestlikkusaspektidega seotud stimuleerimiskavad, mida pakutakse haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetele; |
| --- | --- |

e)

teave selle kohta, kas on olemas kestlikkusaspektidega seotud stimuleerimiskavad, mida pakutakse haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetele;

| f) | järgmine teave:






  i) | hoolsuskohustuse täitmine kontserni poolt seoses kestlikkusaspektidega ja, kui see on kohaldatav, kooskõlas liidu ettevõtjatele kehtestatud hoolsuskohustuse täitmise nõuetega; |
| --- | --- | --- |

f)

järgmine teave:

i)

hoolsuskohustuse täitmine kontserni poolt seoses kestlikkusaspektidega ja, kui see on kohaldatav, kooskõlas liidu ettevõtjatele kehtestatud hoolsuskohustuse täitmise nõuetega;

| ii) | peamised tegelikud või võimalikud kahjulikud mõjud, mis on seotud kontserni enda tegevuse ja väärtusahelaga, sealhulgas toodete ja teenuste, ärisuhete ja tarneahelaga, meetmed, mis on võetud sellise mõju ja muu kahjuliku mõju kindlakstegemiseks ja seiramiseks, mida emaettevõtja on kohustatud kindlaks tegema muude liidu nõuete kohaselt hoolsuskohustuse täitmiseks; |
| --- | --- |

ii)

peamised tegelikud või võimalikud kahjulikud mõjud, mis on seotud kontserni enda tegevuse ja väärtusahelaga, sealhulgas toodete ja teenuste, ärisuhete ja tarneahelaga, meetmed, mis on võetud sellise mõju ja muu kahjuliku mõju kindlakstegemiseks ja seiramiseks, mida emaettevõtja on kohustatud kindlaks tegema muude liidu nõuete kohaselt hoolsuskohustuse täitmiseks;

| iii) | meetmed, mida kontsern on võtnud tegelike või võimalike kahjude ennetamiseks, leevendamiseks, heastamiseks või lõpetamiseks, ja nende meetmete tulemused; |
| --- | --- |

iii)

meetmed, mida kontsern on võtnud tegelike või võimalike kahjude ennetamiseks, leevendamiseks, heastamiseks või lõpetamiseks, ja nende meetmete tulemused;

| g) | kontserni kestlikkusaspektidega seotud peamiste riskide kirjeldus, sealhulgas põhilised valdkonnad, kus kontsern sõltub nendest aspektidest, ja kuidas kontsern neid riske juhib; |
| --- | --- |

g)

kontserni kestlikkusaspektidega seotud peamiste riskide kirjeldus, sealhulgas põhilised valdkonnad, kus kontsern sõltub nendest aspektidest, ja kuidas kontsern neid riske juhib;

| h) | punktides a–g osutatud avalikustamise seisukohast olulised näitajad. |
| --- | --- |

h)

punktides a–g osutatud avalikustamise seisukohast olulised näitajad.

Emaettevõtjad annavad aru protsessist, mida rakendati, et teha kindlaks teave, mille nad on lisanud konsolideeritud tegevusaruandesse kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1. Käesoleva lõike esimeses lõigus loetletud teave sisaldab asjakohasel juhul teavet lühikese, keskmise ja pika perioodi kohta.

3.   Kui see on kohaldatav, peab lõigetes 1 ja 2 osutatud teave sisaldama andmeid kontserni enda tegevuse ja väärtusahela kohta, sealhulgas toodete ja teenuste, tema ärisuhete ja tarneahela kohta.

Kooskõlas direktiivi (EL) 2022/2464 artikli 5 lõikega 2 liikmesriikide poolt vastu võetavate meetmete kohaldamise esimese kolme aasta jooksul ja juhul, kui kogu vajalik teave väärtusahela kohta ei ole kättesaadav, selgitab emaettevõtja, mida ta on teinud, et oma väärtusahela kohta vajalikku teavet saada, põhjuseid, miks kogu vajalikku teavet ei ole veel saadud, ja seda, kuidas ta kavatseb edaspidi vajaliku teabe saada.

Kui see on kohaldatav, peab lõigetes 1 ja 2 osutatud teave sisaldama ka viiteid muule teabele, mis on esitatud konsolideeritud tegevusaruandes käesoleva direktiivi artikli 29 kohaselt, ja konsolideeritud finantsaruannetes esitatud summadele ning lisaselgitusi nende kohta.

Liikmesriigid võivad erandjuhtudel lubada jätta avalikustamata teabe oodatava arengu või läbirääkimisjärgus küsimuste kohta, kui liikmesriigi õigusega antud pädevuste piires tegutsevate ja oma arvamuse eest ühiselt vastutavate haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmete põhjendatud arvamuse kohaselt kahjustaks sellise teabe avalikustamine tõsiselt kontserni äripositsiooni, tingimusel et avalikustamata jätmine ei takista õiglase ja tasakaalustatud ülevaate saamist kontserni arengust, tulemustest ja positsioonist ja tema tegevuse mõjust.

4.   Kui aruandev ettevõtja tuvastab märkimisväärseid erinevusi kontserni riskide või mõju ja ühe või mitme tütarettevõtja riskide või mõju vahel, annab ettevõtja asjakohasel juhul asjaomase tütarettevõtja riskidest ja mõjust piisava ülevaate.

Ettevõtjad märgivad, millised konsolideerimisse kaasatud tütarettevõtjad on vabastatud aastaaruande esitamise kohustusest või konsolideeritud kestlikkusaruandlusest vastavalt artikli 19a lõikele 9 või artikli 29a lõikele 8.

5.   Emaettevõtjad esitavad käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud teabe kooskõlas kestlikkusaruandluse standarditega, mis on vastu võetud vastavalt artiklile 29b.

6.   Emaettevõtja juhtkond teavitab töötajate esindajaid asjakohasel tasandil ja arutab nendega asjakohast teavet ning kestlikkusteabe hankimise ja kontrollimise vahendeid. Kui see on kohaldatav, edastatakse töötajate esindajate arvamus asjaomastele haldus-, juht- või järelevalveorganitele.

7.   Loetakse, et emaettevõtja, kes täidab käesoleva artikli lõigetes 1–5 sätestatud nõudeid, täidab artikli 19 lõike 1 kolmandas lõigus ja artiklis 19a sätestatud nõudeid.

8.   Kui käesoleva lõike teises lõigus sätestatud tingimused on täidetud, on emaettevõtja, kes on ühtlasi tütarettevõtja, vabastatud käesoleva artikli lõigetes 1–5 sätestatud kohustuste täitmisest („kohustuste täitmisest vabastatud emaettevõtja“), kui selline emaettevõtja ja selle tütarettevõtjad on lisatud teise ettevõtja konsolideeritud tegevusaruandesse, mis on koostatud vastavalt artiklile 29 ja käesolevale artiklile. Ka emaettevõtja, kes on ühtlasi kolmandas riigis asutatud emaettevõtja tütarettevõtja, on vabastatud käesoleva artikli lõigetes 1–5 sätestatud kohustuste täitmisest, kui selline emaettevõtja ja selle tütarettevõtjad on lisatud nimetatud kolmandas riigis asutatud emaettevõtja konsolideeritud kestlikkusaruandlusse ja kui konsolideeritud kestlikkusaruanne on koostatud artikli 29b kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standardite järgi või nendega samaväärsel viisil, mis määratakse kindlaks kestlikkusaruandluse standardite samaväärsust käsitleva rakendusaktiga, mis on vastu võetud vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmandale lõigule.

Esimeses lõigus osutatud erandit kohaldatakse järgmistel tingimustel:

| a) | kohustuse täitmisest vabastatud emaettevõtja tegevusaruanne sisaldab kogu järgmist teavet:






  i) | selle emaettevõtja nimi ja registrijärgne asukoht, kes esitab teavet kontserni tasandil vastavalt käesolevale artiklile või viisil, mis on samaväärne käesoleva direktiivi artikli 29b kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standarditega, mis on kindlaks määratud kestlikkusaruandluse standardite samaväärsust käsitleva rakendusaktiga, mis on vastu võetud vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmandale lõigule; |
| --- | --- | --- |

a)

kohustuse täitmisest vabastatud emaettevõtja tegevusaruanne sisaldab kogu järgmist teavet:

i)

selle emaettevõtja nimi ja registrijärgne asukoht, kes esitab teavet kontserni tasandil vastavalt käesolevale artiklile või viisil, mis on samaväärne käesoleva direktiivi artikli 29b kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standarditega, mis on kindlaks määratud kestlikkusaruandluse standardite samaväärsust käsitleva rakendusaktiga, mis on vastu võetud vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmandale lõigule;

| ii) | veebilingid emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruandele või, kui see on kohaldatav, emaettevõtja käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud konsolideeritud kestlikkusaruandele, ning käesoleva direktiivi artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud kindlust andvale arvamusele või käesoleva lõigu punktis b osutatud kindlust andvale arvamusele; |
| --- | --- |

ii)

veebilingid emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruandele või, kui see on kohaldatav, emaettevõtja käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud konsolideeritud kestlikkusaruandele, ning käesoleva direktiivi artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud kindlust andvale arvamusele või käesoleva lõigu punktis b osutatud kindlust andvale arvamusele;

| iii) | teave selle kohta, et emaettevõtja on vabastatud käesoleva artikli lõigetes 1–5 sätestatud kohustuste täitmisest; |
| --- | --- |

iii)

teave selle kohta, et emaettevõtja on vabastatud käesoleva artikli lõigetes 1–5 sätestatud kohustuste täitmisest;

| b) | kui emaettevõtja on asutatud kolmandas riigis, avaldatakse tema konsolideeritud kestlikkusaruanne ja kindlust andev arvamus, mille on esitanud üks või mitu isikut või äriühingut, kellel on vastavalt emaettevõtjale kohaldatavale liikmesriigi õigusele õigus esitada kestlikkusaruannete audiitorkontrolli kohta arvamus, kooskõlas artikliga 30 ja liikmesriigi õigusega, mis reguleerib kohustuse täitmisest vabastatud emaettevõtja tegevust; |
| --- | --- |

b)

kui emaettevõtja on asutatud kolmandas riigis, avaldatakse tema konsolideeritud kestlikkusaruanne ja kindlust andev arvamus, mille on esitanud üks või mitu isikut või äriühingut, kellel on vastavalt emaettevõtjale kohaldatavale liikmesriigi õigusele õigus esitada kestlikkusaruannete audiitorkontrolli kohta arvamus, kooskõlas artikliga 30 ja liikmesriigi õigusega, mis reguleerib kohustuse täitmisest vabastatud emaettevõtja tegevust;

| c) | kui emaettevõtja on asutatud kolmandas riigis, lisatakse määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud avalikustatav teave, mis hõlmab liidus asutatud ja käesoleva direktiivi artikli 19a lõike 9 alusel kestlikkusaruande esitamise kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja tegevust, kohustuste täitmisest vabastatud emaettevõtja tegevusaruandesse või kolmandas riigis asutatud emaettevõtja tehtud konsolideeritud kestlikkusaruandesse. |
| --- | --- |

c)

kui emaettevõtja on asutatud kolmandas riigis, lisatakse määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud avalikustatav teave, mis hõlmab liidus asutatud ja käesoleva direktiivi artikli 19a lõike 9 alusel kestlikkusaruande esitamise kohustuse täitmisest vabastatud tütarettevõtja tegevust, kohustuste täitmisest vabastatud emaettevõtja tegevusaruandesse või kolmandas riigis asutatud emaettevõtja tehtud konsolideeritud kestlikkusaruandesse.

Liikmesriik, kelle õigus reguleerib kohustuse täitmisest vabastatud emaettevõtja tegevust, võib nõuda, et emaettevõtja konsolideeritud tegevusaruanne või, kui see on kohaldatav, konsolideeritud kestlikkusaruanne avaldatakse keeles, mida see liikmesriik aktsepteerib, ning et esitataks vajalikud tõlked sellesse keelde. Kinnitamata tõlge peab sisaldama sellekohast märget.

Emaettevõtjad, kes on artikli 37 kohaselt tegevusaruande koostamisest vabastatud, ei ole kohustatud esitama käesoleva lõike teise lõigu punkti a alapunktides i-iii osutatud teavet, tingimusel et sellised ettevõtjad avaldavad konsolideeritud tegevusaruande kooskõlas artikliga 37.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamisel ja kui kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 10, käsitatakse käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud krediidiasutusi, kes on püsivalt seotud keskasutusega, kes teostab nende üle järelevalvet määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 sätestatud tingimustel, keskasutuse tütarettevõtjatena.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamisel käsitatakse käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 3 esimese lõigu punktis a osutatud kindlustusandjaid, kes kuuluvad kontserni direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud finantssuhte alusel ning kelle suhtes kohaldatakse kontserni järelevalvet vastavalt nimetatud direktiivi artikli 213 lõike 2 punktidele a–c, kõnealuse kontserni emaettevõtja tütarettevõtjatena.

9.   Lõikes 8 sätestatud erandit kohaldatakse ka avaliku huvi üksuste suhtes, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva artikli nõudeid, välja arvatud suurettevõtjad, kes on käesoleva direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused.“

| 8) | Lisatakse järgmine peatükk:


  „PEATÜKK 6a


  KESTLIKKUSARUANDLUSE STANDARDID



  Artikkel 29b
  Kestlikkusaruandluse standardid

  1.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täiendatakse käesolevat direktiivi, et kehtestada kestlikkusaruandluse standardid. Kestlikkusaruandluse standardites määratakse kindlaks teave, mille ettevõtjad peavad esitama vastavalt artiklitele 19a ja 29a, ning, kui see on asjakohane, täpsustatakse selle teabe esitamise struktuur.
  Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktides täpsustab komisjon 30. juuniks 2023, missugust teavet peavad ettevõtjad esitama vastavalt artikli 19a lõigetele 1 ja 2 ning asjakohasel juhul vastavalt artikli 29a lõigetele 1 ja 2;see peab hõlmama vähemalt sellist teavet, mida finantsturu osalised, kelle suhtes kohaldatakse määruses (EL) 2019/2088 sätestatud avalikustamiskohustusi, nende kohustuste täitmiseks vajavad.
  Esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktides täpsustab komisjon 30. juuniks 2024 järgmist:






  i) | täiendav teave, mille ettevõtjad peavad vajaduse korral esitama artikli 19a lõikes 2 loetletud kestlikkusaspektide ja aruandlusvaldkondade kohta; |
| --- | --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine peatükk:

„PEATÜKK 6a

KESTLIKKUSARUANDLUSE STANDARDID

Artikkel 29b

Kestlikkusaruandluse standardid

1.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täiendatakse käesolevat direktiivi, et kehtestada kestlikkusaruandluse standardid. Kestlikkusaruandluse standardites määratakse kindlaks teave, mille ettevõtjad peavad esitama vastavalt artiklitele 19a ja 29a, ning, kui see on asjakohane, täpsustatakse selle teabe esitamise struktuur.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktides täpsustab komisjon 30. juuniks 2023, missugust teavet peavad ettevõtjad esitama vastavalt artikli 19a lõigetele 1 ja 2 ning asjakohasel juhul vastavalt artikli 29a lõigetele 1 ja 2;see peab hõlmama vähemalt sellist teavet, mida finantsturu osalised, kelle suhtes kohaldatakse määruses (EL) 2019/2088 sätestatud avalikustamiskohustusi, nende kohustuste täitmiseks vajavad.

Esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktides täpsustab komisjon 30. juuniks 2024 järgmist:

i)

täiendav teave, mille ettevõtjad peavad vajaduse korral esitama artikli 19a lõikes 2 loetletud kestlikkusaspektide ja aruandlusvaldkondade kohta;

| ii) | teave, mille ettevõtjad peavad esitama ja mis puudutab sektorit, kus nad tegutsevad. |
| --- | --- |

ii)

teave, mille ettevõtjad peavad esitama ja mis puudutab sektorit, kus nad tegutsevad.

Esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktides sätestatud aruandlusnõuded ei jõustu varem kui neli kuud pärast nende vastuvõtmist komisjoni poolt.

Kui komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte kolmanda lõigu punkti ii kohaselt nõutava teabe täpsustamiseks, pöörab ta erilist tähelepanu kestlikkusaspektidega seotud riskide ja mõju ulatusele igas sektoris, võttes arvesse asjaolu, et mõne sektori puhul on riskid ja mõju suuremad kui teistes.

Komisjon vaatab vähemalt iga kolme aasta järel alates kohaldamise alguskuupäevast läbi kõik selle artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid, võttes arvesse Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehnilisi nõuandeid, ja vajaduse korral muudab neid delegeeritud õigusakte, et võtta arvesse asjakohast arengut, sealhulgas seoses rahvusvaheliste standarditega toimunud arengut.

Komisjon konsulteerib vähemalt kord aastas Euroopa Parlamendiga ning konsulteerib ühiselt määruse (EL) 2020/852 artiklis 24 osutatud liikmesriikide kestliku rahanduse eksperdirühma ja määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 6 osutatud raamatupidamise regulatiivkomiteega; konsulteerimise objektiks on EFRAGi tööprogramm seoses kestlikkusaruandluse standardite väljatöötamisega.

2.   Kestlikkusaruandluse standardites tagatakse esitatud teabe kvaliteet, nõudes, et teave oleks arusaadav, asjakohane, kontrollitav, võrreldav ja esitatud täpselt. Kestlikkusaruandluse standarditega välditakse ebaproportsionaalset halduskoormust ettevõtjatele, sealhulgas võttes võimalikult suures ulatuses arvesse kestlikkusaruandluse ülemaailmsete standardite kehtestamisel tehtud tööd, nagu on nõutud lõike 5 punktis a.

Kestlikkusaruandluse standardites, olenevalt asjaomase kestlikkusaruandluse standardi reguleerimisesemest,

| a) | määratakse kindlaks teave, mille ettevõtjad peavad avaldama järgmiste keskkonnategurite kohta:






  i) | kliimamuutuste leevendamine, sealhulgas 1. ja 2. valdkonna ning asjakohasel juhul 3. valdkonna kasvuhoonegaaside heite osas; |
| --- | --- | --- |

a)

määratakse kindlaks teave, mille ettevõtjad peavad avaldama järgmiste keskkonnategurite kohta:

i)

kliimamuutuste leevendamine, sealhulgas 1. ja 2. valdkonna ning asjakohasel juhul 3. valdkonna kasvuhoonegaaside heite osas;

| ii) | kliimamuutustega kohanemine; |
| --- | --- |

ii)

kliimamuutustega kohanemine;

| iii) | vee- ja mereressursid; |
| --- | --- |

iii)

vee- ja mereressursid;

| iv) | ressursside kasutamine ja ringmajandus; |
| --- | --- |

iv)

ressursside kasutamine ja ringmajandus;

| v) | reostus; |
| --- | --- |

v)

reostus;

| vi) | bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemid; |
| --- | --- |

vi)

bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemid;

| b) | täpsustatakse teavet, mida ettevõtjad peavad avaldama järgmiste sotsiaalsete ja inimõigustega seotud tegurite kohta:






  i) | võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused kõigile, sealhulgas sooline võrdõiguslikkus ja võrdne tasu võrdväärse töö eest, koolitus ja oskuste arendamine, puuetega inimeste tööhõive ja kaasamine, meetmed vägivalla ja ahistamise vastu töökohal ning mitmekesisus; |
| --- | --- | --- |

b)

täpsustatakse teavet, mida ettevõtjad peavad avaldama järgmiste sotsiaalsete ja inimõigustega seotud tegurite kohta:

i)

võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused kõigile, sealhulgas sooline võrdõiguslikkus ja võrdne tasu võrdväärse töö eest, koolitus ja oskuste arendamine, puuetega inimeste tööhõive ja kaasamine, meetmed vägivalla ja ahistamise vastu töökohal ning mitmekesisus;

| ii) | töötingimused, sealhulgas kindel tööhõive, tööaeg, piisav palk, sotsiaalne dialoog, ühinemisvabadus, töönõukogude olemasolu, kollektiivläbirääkimised, sealhulgas kollektiivlepingutega hõlmatud töötajate osakaal, töötajate teavitamis-, konsulteerimis- ja osalemisõigused, töö- ja eraelu tasakaal ning tervis ja ohutus; |
| --- | --- |

ii)

töötingimused, sealhulgas kindel tööhõive, tööaeg, piisav palk, sotsiaalne dialoog, ühinemisvabadus, töönõukogude olemasolu, kollektiivläbirääkimised, sealhulgas kollektiivlepingutega hõlmatud töötajate osakaal, töötajate teavitamis-, konsulteerimis- ja osalemisõigused, töö- ja eraelu tasakaal ning tervis ja ohutus;

| iii) | inimõiguste, põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete austamine ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis ja teistes peamistes inimõigustealastes ÜRO konventsioonides, näiteks naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioonis, ÜRO puuetega inimeste konventsioonis, ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonides ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa sotsiaalhartas ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud standardite järgimine; |
| --- | --- |

iii)

inimõiguste, põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete austamine ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis ja teistes peamistes inimõigustealastes ÜRO konventsioonides, näiteks naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioonis, ÜRO puuetega inimeste konventsioonis, ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonides ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa sotsiaalhartas ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud standardite järgimine;

| c) | määratakse kindlaks teave, mille ettevõtjad peavad avaldama järgmiste ühingujuhtimise tegurite kohta:






  i) | ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite ülesanded kestlikkusaspektides ja nende koosseis, samuti eksperditeadmised ja oskused nende ülesannete täitmiseks või juurdepääs sellistele eksperditeadmistele ja oskustele; |
| --- | --- | --- |

c)

määratakse kindlaks teave, mille ettevõtjad peavad avaldama järgmiste ühingujuhtimise tegurite kohta:

i)

ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite ülesanded kestlikkusaspektides ja nende koosseis, samuti eksperditeadmised ja oskused nende ülesannete täitmiseks või juurdepääs sellistele eksperditeadmistele ja oskustele;

| ii) | ettevõtja sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide peamised tunnusjooned seoses kestlikkusaruandluse ja otsustusprotsessiga; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtja sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide peamised tunnusjooned seoses kestlikkusaruandluse ja otsustusprotsessiga;

| iii) | ärieetika ja ettevõtluskultuur, sealhulgas korruptsiooni- ja altkäemaksuvastane tegevus ning rikkumisest teatajate kaitsmine ja loomade heaolu; |
| --- | --- |

iii)

ärieetika ja ettevõtluskultuur, sealhulgas korruptsiooni- ja altkäemaksuvastane tegevus ning rikkumisest teatajate kaitsmine ja loomade heaolu;

| iv) | ettevõtja tegevus ja kohustused, mis on seotud poliitilise mõju avaldamisega, sealhulgas lobitegevus; |
| --- | --- |

iv)

ettevõtja tegevus ja kohustused, mis on seotud poliitilise mõju avaldamisega, sealhulgas lobitegevus;

| v) | ühelt poolt ettevõtja ja teiselt poolt klientide, tarnijate ja ettevõtja tegevusest mõjutatud kogukondade vaheliste suhete juhtimine ja kvaliteet, sealhulgas maksetavad, eelkõige seoses maksete hilinemisega väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. |
| --- | --- |

v)

ühelt poolt ettevõtja ja teiselt poolt klientide, tarnijate ja ettevõtja tegevusest mõjutatud kogukondade vaheliste suhete juhtimine ja kvaliteet, sealhulgas maksetavad, eelkõige seoses maksete hilinemisega väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

3.   Kestlikkusaruandluse standardites täpsustatakse asjakohasel juhul tulevikku suunatud ja tagasivaatavat teavet ning kvalitatiivset ja kvantitatiivset teavet, mille ettevõtjad peavad esitama.

4.   Kestlikkusaruandluse standardites tuleb arvesse võtta ka raskusi, mis ettevõtjatel võivad tekkida teabe kogumisel kogu oma väärtusahela osalejatelt, eriti neilt, kelle suhtes ei kohaldata artiklis 19a või 29a sätestatud kestlikkusaruandluse kohustusi, ning arenevate turgude ja majandusega riikide tarnijatelt. Kestlikkusaruandluse standardites täpsustatakse väärtusahelate osas tehtava avalikustamise ulatus, mis on proportsionaalne ja asjakohane väärtusahelas olevate ettevõtjate suutlikkuse ja omaduste ning nende tegevuse ulatuse ja keerukuse suhtes, eelkõige nende ettevõtjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata artiklis 19a või 29a sätestatud kestlikkusaruandluse kohustusi. Kestlikkusaruandluse standardites ei tohi kindlaks määrata avalikustatavat teavet, mis nõuaks ettevõtjatelt nende väärtusahelasse kuuluvatelt väikestelt ja keskmise suurusega ettevõtjatelt sellise teabe saamist, mis ületab artiklis 29c osutatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardite kohaselt avalikustatavat teavet.

Esimene lõik ei piira liidu nõudeid ettevõtjatele hoolsuskohustuse täitmise kohta.

5.   Lõike 1 kohaste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel võtab komisjon võimalikult suurel määral arvesse järgmist:

| a) | kestlikkusaruandluse ülemaailmseid standardeid kehtestavate algatuste raames tehtav töö ning looduskapitali arvestuse, kasvuhoonegaaside arvestuse, vastutustundliku äritegevuse, ettevõtja sotsiaalse vastutuse ning kestliku arengu standardid ja raamistikud; |
| --- | --- |

a)

kestlikkusaruandluse ülemaailmseid standardeid kehtestavate algatuste raames tehtav töö ning looduskapitali arvestuse, kasvuhoonegaaside arvestuse, vastutustundliku äritegevuse, ettevõtja sotsiaalse vastutuse ning kestliku arengu standardid ja raamistikud;

| b) | teave, mida finantsturu osalised vajavad oma määruses (EL) 2019/2088 ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud avalikustamiskohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

teave, mida finantsturu osalised vajavad oma määruses (EL) 2019/2088 ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud avalikustamiskohustuste täitmiseks;

| c) | määruse (EL) 2020/852 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud kriteeriumid, näitajad ja meetodid, sealhulgas määruse artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt kehtestatud tehnilised sõelumiskriteeriumid ning määruse artikli 8 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktis sätestatud aruandlusnõuded; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2020/852 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud kriteeriumid, näitajad ja meetodid, sealhulgas määruse artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt kehtestatud tehnilised sõelumiskriteeriumid ning määruse artikli 8 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktis sätestatud aruandlusnõuded;

| d) | võrdlusaluste aruandes ja võrdlusuuringute metoodikas võrdlusaluste haldurite suhtes kohaldatavad avalikustamisnõuded ning ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste koostamise miinimumstandardid vastavalt komisjoni delegeeritud määrustele (EL) 2020/1816 (*13), (EL) 2020/1817 (*14) ja (EL) 2020/1818 (*15); |
| --- | --- |

d)

võrdlusaluste aruandes ja võrdlusuuringute metoodikas võrdlusaluste haldurite suhtes kohaldatavad avalikustamisnõuded ning ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste koostamise miinimumstandardid vastavalt komisjoni delegeeritud määrustele (EL) 2020/1816 (*13), (EL) 2020/1817 (*14) ja (EL) 2020/1818 (*15);

| e) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 434a kohaselt vastu võetud rakendusaktides kindlaks määratud avalikustatav teave; |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 434a kohaselt vastu võetud rakendusaktides kindlaks määratud avalikustatav teave;

| f) | komisjoni soovitus 2013/179/EL (*16); |
| --- | --- |

f)

komisjoni soovitus 2013/179/EL (*16);

| g) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ (*17); |
| --- | --- |

g)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ (*17);

| h) | määrus (EL) 2021/1119; |
| --- | --- |

h)

määrus (EL) 2021/1119;

| i) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2009 (*18); |
| --- | --- |

i)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2009 (*18);

| j) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1937 (*19). |
| --- | --- |

j)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1937 (*19).

Artikkel 29c

Kestlikkusaruandluse standardid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks

1.   Komisjon võtab 30. juuniks 2024 kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusaktid, et käesolevat direktiivi täiendada ja sätestada kestlikkusaruandluse standardid, mis on proportsionaalsed ja asjakohased väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suutlikkuse ja omadustega ning arvestavad nende tegevuse ulatust ja keerukust. Kestlikkusaruandluse standardites täpsustatakse artikli 2 punkti 1 alapunktis a osutatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul teave, mis tuleb esitada vastavalt artikli 19a lõikele 6.

Esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktides sätestatud aruandlusnõuded ei jõustu varem kui neli kuud pärast nende vastuvõtmist komisjoni poolt.

2.   Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardites võetakse arvesse artikli 29b lõigetes 2–5 sätestatud kriteeriume. Standardites määratakse võimalikult suures ulatuses kindlaks ka teabe esitamise struktuur.

3.   Komisjon vaatab vähemalt iga kolme aasta järel alates kohaldamise alguskuupäevast läbi kõik selle artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid, võttes arvesse EFRAGi tehnilisi nõuandeid, ja vajaduse korral muudab delegeeritud õigusakte, et võtta arvesse asjakohast arengut, sealhulgas seoses rahvusvaheliste standarditega toimunud arengut.

(*13)  Komisjoni 17. juuli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1816, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011 seoses võrdlusaluse kirjelduses esitatava selgitusega selle kohta, kuidas kajastatakse igas esitatud ja avaldatud võrdlusaluses keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegureid (ELT L 406, 3.12.2020, lk 1)."

*13

(*14)  Komisjoni 17. juuli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1817, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011 seoses sellise selgituse miinimumsisuga, kuidas kajastatakse võrdlusaluse metoodikas keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegureid (ELT L 406, 3.12.2020, lk 12)."

*14

(*15)  Komisjoni 17. juuli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1818, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011 seoses ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste miinimumnõuetega (ELT L 406, 3.12.2020, lk 17)."

*15

(*16)  Komisjoni 9. aprilli 2013. aasta soovitus 2013/179/EL toodete ja organisatsioonide olelusringi keskkonnatoime mõõtmise ja teatavakstegemise ühtsete meetodite kasutamise kohta (ELT L 124, 4.5.2013, lk 1)."

*16

(*17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32)."

*17

(*18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1)."

*18

(*19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).“
  "

*19

| 9) | Lisatakse järgmine peatükk:


  „PEATÜKK 6b


  ÜHTNE ELEKTROONILINE ARUANDLUSVORMING



  Artikkel 29d
  Ühtne elektrooniline aruandlusvorming

  1.   Ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklis 19a sätestatud nõudeid, koostavad oma tegevusaruande elektroonilises aruandlusvormingus, mis on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/815 (*20) artikliga 3, ning märgistavad oma kestlikkusaruande, sealhulgas määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud avalikustatava teabe, järgides nimetatud delegeeritud määruses kindlaks määratud elektroonilist aruandlusvormingut.


  2.   Emaettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse artiklis 29a sätestatud nõudeid, koostavad oma konsolideeritud tegevusaruande elektroonilises aruandlusvormingus, mis on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/815 artiklis 3, ning märgistavad oma kestlikkusaruande, sealhulgas määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud avalikustatava teabe, järgides nimetatud delegeeritud määruses kindlaks määratud elektroonilist aruandlusvormingut.




  (*20)  Komisjoni 17. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/815, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks ühtne elektrooniline aruandlusvorming (ELT L 143, 29.5.2019, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine peatükk:

„PEATÜKK 6b

ÜHTNE ELEKTROONILINE ARUANDLUSVORMING

Artikkel 29d

Ühtne elektrooniline aruandlusvorming

1.   Ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklis 19a sätestatud nõudeid, koostavad oma tegevusaruande elektroonilises aruandlusvormingus, mis on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/815 (*20) artikliga 3, ning märgistavad oma kestlikkusaruande, sealhulgas määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud avalikustatava teabe, järgides nimetatud delegeeritud määruses kindlaks määratud elektroonilist aruandlusvormingut.

2.   Emaettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse artiklis 29a sätestatud nõudeid, koostavad oma konsolideeritud tegevusaruande elektroonilises aruandlusvormingus, mis on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/815 artiklis 3, ning märgistavad oma kestlikkusaruande, sealhulgas määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud avalikustatava teabe, järgides nimetatud delegeeritud määruses kindlaks määratud elektroonilist aruandlusvormingut.

(*20)  Komisjoni 17. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/815, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks ühtne elektrooniline aruandlusvorming (ELT L 143, 29.5.2019, lk 1).“
  "

*20

| 10) | Artiklis 30 asendatakse lõige 1 järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtjad avaldavad mõistliku aja jooksul, kuid mitte hiljem kui 12 kuud pärast bilansipäeva, nõuetekohaselt heakskiidetud aruandeaasta finantsaruanded ja tegevusaruande käesoleva direktiivi artiklis 29d osutatud elektroonilises aruandlusvormingus (kui see on asjakohane) koos käesoleva direktiivi artiklis 34 osutatud vandeaudiitori või audiitorühingu arvamuste ja aruandega, nagu on sätestatud iga liikmesriigi õiguses kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/1132 (*21) 1. jaotise III peatükiga.
  Liikmesriigid võivad nõuda, et ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse artikleid 19a ja 29a, teeksid tegevusaruande oma veebisaidil üldsusele tasuta kättesaadavaks. Kui ettevõtjal ei ole veebisaiti, võivad liikmesriigid nõuda, et ettevõtja teeks taotluse korral kättesaadavaks oma tegevusaruande kirjaliku koopia.
  Kui artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamuse esitab sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, avaldatakse see arvamus koos käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud dokumentidega.
  Liikmesriigid võivad siiski vabastada ettevõtjad kohustusest avaldada tegevusaruanne, kui taotluse korral on kergesti võimalik hankida kogu sellise aruande või selle osa koopiat hinnaga, mis ei ületa selle halduskulu.
  Käesoleva lõike neljandas lõigus sätestatud erand ei kehti ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse artiklites 19a ja 29a sätestatud kestlikkusaruandluse nõudeid.


  (*21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1132 äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (ELT L 169, 30.6.2017, lk 46).“
  " |
| --- | --- |

10)

Artiklis 30 asendatakse lõige 1 järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtjad avaldavad mõistliku aja jooksul, kuid mitte hiljem kui 12 kuud pärast bilansipäeva, nõuetekohaselt heakskiidetud aruandeaasta finantsaruanded ja tegevusaruande käesoleva direktiivi artiklis 29d osutatud elektroonilises aruandlusvormingus (kui see on asjakohane) koos käesoleva direktiivi artiklis 34 osutatud vandeaudiitori või audiitorühingu arvamuste ja aruandega, nagu on sätestatud iga liikmesriigi õiguses kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/1132 (*21) 1. jaotise III peatükiga.

Liikmesriigid võivad nõuda, et ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse artikleid 19a ja 29a, teeksid tegevusaruande oma veebisaidil üldsusele tasuta kättesaadavaks. Kui ettevõtjal ei ole veebisaiti, võivad liikmesriigid nõuda, et ettevõtja teeks taotluse korral kättesaadavaks oma tegevusaruande kirjaliku koopia.

Kui artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamuse esitab sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, avaldatakse see arvamus koos käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud dokumentidega.

Liikmesriigid võivad siiski vabastada ettevõtjad kohustusest avaldada tegevusaruanne, kui taotluse korral on kergesti võimalik hankida kogu sellise aruande või selle osa koopiat hinnaga, mis ei ületa selle halduskulu.

Käesoleva lõike neljandas lõigus sätestatud erand ei kehti ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse artiklites 19a ja 29a sätestatud kestlikkusaruandluse nõudeid.

(*21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1132 äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (ELT L 169, 30.6.2017, lk 46).“
  "

*21

| 11) | Artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmed, kes tegutsevad neile liikmesriigi õigusega antud pädevuse piires, vastutavad ühiselt selle tagamise eest, et järgmised dokumendid koostatakse ja avaldatakse kooskõlas käesoleva direktiivi nõuetega ning asjakohasel juhul määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, delegeeritud määrusega (EL) 2019/815, käesoleva direktiivi artiklis 29b või artiklis 29c osutatud kestlikkusaruandluse standarditega ja käesoleva direktiivi artikli 29d nõuetega:






  a) | aruandeaasta finantsaruanded, tegevusaruanne ja ühingujuhtimise aruanne, kui see esitatakse eraldi ning |
| --- | --- | --- |

11)

Artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmed, kes tegutsevad neile liikmesriigi õigusega antud pädevuse piires, vastutavad ühiselt selle tagamise eest, et järgmised dokumendid koostatakse ja avaldatakse kooskõlas käesoleva direktiivi nõuetega ning asjakohasel juhul määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, delegeeritud määrusega (EL) 2019/815, käesoleva direktiivi artiklis 29b või artiklis 29c osutatud kestlikkusaruandluse standarditega ja käesoleva direktiivi artikli 29d nõuetega:

a)

aruandeaasta finantsaruanded, tegevusaruanne ja ühingujuhtimise aruanne, kui see esitatakse eraldi ning

| b) | konsolideeritud finantsaruanded, konsolideeritud tegevusaruanded ja konsolideeritud ühingujuhtimise aruanne, kui see esitatakse eraldi.“ |
| --- | --- |

b)

konsolideeritud finantsaruanded, konsolideeritud tegevusaruanded ja konsolideeritud ühingujuhtimise aruanne, kui see esitatakse eraldi.“

| 12) | 8. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Finantsaruannete auditeerimine ja kestlikkusaruannete audiitorkontroll“. |
| --- | --- |

12)

8. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„Finantsaruannete auditeerimine ja kestlikkusaruannete audiitorkontroll“.

| 13) | Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | kas tegevusaruanne on koostatud kooskõlas kohaldatavate õiguslike nõuetega, välja arvatud käesoleva direktiivi artiklis 19a sätestatud nõuded kestlikkusaruandele;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

13)

Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teist lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

kas tegevusaruanne on koostatud kooskõlas kohaldatavate õiguslike nõuetega, välja arvatud käesoleva direktiivi artiklis 19a sätestatud nõuded kestlikkusaruandele;“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „aa) | kui see on kohaldatav, esitavad piiratud kindlust andva töövõtu põhjal arvamuse selle kohta, kas kestlikkusaruanne vastab käesoleva direktiivi nõuetele, sealhulgas kestlikkusaruandluse vastavuse kohta artikli 29b või artikli 29c kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standarditele ning menetlusele, mida ettevõtja on rakendanud, et teha kindlaks nende kestlikkusaruandluse standardite kohaselt esitatav teave, samuti vastavus nõudele märgistada kestlikkusaruanne artikli 29d kohaselt ning vastavus määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud aruandlusnõuetele;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„aa)

kui see on kohaldatav, esitavad piiratud kindlust andva töövõtu põhjal arvamuse selle kohta, kas kestlikkusaruanne vastab käesoleva direktiivi nõuetele, sealhulgas kestlikkusaruandluse vastavuse kohta artikli 29b või artikli 29c kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standarditele ning menetlusele, mida ettevõtja on rakendanud, et teha kindlaks nende kestlikkusaruandluse standardite kohaselt esitatav teave, samuti vastavus nõudele märgistada kestlikkusaruanne artikli 29d kohaselt ning vastavus määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud aruandlusnõuetele;“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Liikmesriigid võivad lubada, et lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamuse esitab muu vandeaudiitor või audiitorühing kui see, kes teeb finantsaruannete kohustuslikku auditit.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid võivad lubada, et lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamuse esitab muu vandeaudiitor või audiitorühing kui see, kes teeb finantsaruannete kohustuslikku auditit.“;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:

  „4.   Liikmesriigid võivad lubada, et lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamuse esitab nende territooriumil asutatud sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, tingimusel et selle sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja suhtes kohaldatakse nõudeid, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ (*22) nõuetega seoses käesoleva direktiivi artikli 2 punktis 22 määratletud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, eelkõige nõudeid järgmistes valdkondades:






  a) | koolitus ja eksamid, millega tagatakse, et sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad omandavad vajalikud eksperditeadmised kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Liikmesriigid võivad lubada, et lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamuse esitab nende territooriumil asutatud sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, tingimusel et selle sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja suhtes kohaldatakse nõudeid, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ (*22) nõuetega seoses käesoleva direktiivi artikli 2 punktis 22 määratletud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, eelkõige nõudeid järgmistes valdkondades:

a)

koolitus ja eksamid, millega tagatakse, et sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad omandavad vajalikud eksperditeadmised kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta;

| b) | täiendusõpe; |
| --- | --- |

b)

täiendusõpe;

| c) | kvaliteedi tagamise süsteemid; |
| --- | --- |

c)

kvaliteedi tagamise süsteemid;

| d) | kutse-eetika, sõltumatus, objektiivsus, konfidentsiaalsus ja kutsesaladus; |
| --- | --- |

d)

kutse-eetika, sõltumatus, objektiivsus, konfidentsiaalsus ja kutsesaladus;

| e) | ametisse nimetamine ja ametist vabastamine; |
| --- | --- |

e)

ametisse nimetamine ja ametist vabastamine;

| f) | uurimised ja karistused; |
| --- | --- |

f)

uurimised ja karistused;

| g) | sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja töö korraldus, eelkõige seoses piisavate ressursside ja töötajatega ning kliendikontode andmete ja failide haldamisega, ning |
| --- | --- |

g)

sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja töö korraldus, eelkõige seoses piisavate ressursside ja töötajatega ning kliendikontode andmete ja failide haldamisega, ning

| h) | normide rikkumisest teatamine. |
| --- | --- |

h)

normide rikkumisest teatamine.

Liikmesriigid tagavad, et kui sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja esitab lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamuse, on see arvamus koostatud vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artiklitele 26a, 27a ja 28a ning et, kui see on kohaldatav, vaatab auditikomitee või spetsiaalne komitee selle läbi ja jälgib sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja sõltumatust kooskõlas direktiivi 2006/43/EÜ artikli 39 lõike 6 punktiga e.

Liikmesriigid tagavad, et enne 1. jaanuari 2024 määruse (EÜ) nr 765/2008 kohaselt kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks akrediteeritud sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate suhtes ei kohaldata käesoleva lõike esimese lõigu punktis a osutatud koolitus- ja eksaminõudeid.

Liikmesriigid tagavad, et sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate suhtes, kelle puhul akrediteerimisprotsess on 1. jaanuaril 2024 käimas kooskõlas asjaomaste riiklike nõuetega, ei kohaldata seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul esimese lõigu punktis a osutatud koolitus- ja eksaminõudeid, tingimusel et nad viivad protsessi lõpule 1. jaanuariks 2026.

Liikmesriigid tagavad, et kolmandas ja neljandas lõigus osutatud sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad omandavad esimese lõigu punktis b osutatud täiendusõppe nõuete kaudu kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruannete audiitorkontrolli jaoks vajalikud teadmised.

Kui liikmesriik otsustab vastavalt esimesele lõigule lubada sõltumatul kindlust andvate teenuste osutajal väljendada lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamust, lubab ta seda teha ka finantsaruannete kohustuslikku auditit tegevast vandeaudiitorist erineval vandeaudiitoril, nagu on sätestatud lõikes 3.

5.   Alates 6. jaanuarist 2027 lubab lõikes 4 sätestatud võimalust kasutanud liikmesriik (edaspidi „vastuvõttev liikmesriik“) muus kui vastuvõtvas liikmesriigis (edaspidi „päritoluliikmesriik“) asutatud sõltumatutel kindlust andvate teenuste osutajatel tegeleda kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga.

Päritoluliikmesriik vastutab oma territooriumil asutatud sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate järelevalve eest, välja arvatud juhul, kui vastuvõttev liikmesriik otsustab teha järelevalvet oma territooriumil sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate poolt tehtava kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli üle.

Kui vastuvõttev liikmesriik otsustab teha järelevalvet kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli üle, mida tema territooriumil teevad teises liikmesriigis registreeritud sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad, teeb vastuvõttev liikmesriik järgmist:

| a) | ei kehtesta sellistele sõltumatutele kindlust andvate teenuste osutajatele rangemaid nõudeid ega vastutust kui see, mis on liikmesriigi õigusaktide kohaselt nõutav kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegevatele asjaomases vastuvõtvas liikmesriigis asutatud sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajatele või audiitoritele, ja |
| --- | --- |

a)

ei kehtesta sellistele sõltumatutele kindlust andvate teenuste osutajatele rangemaid nõudeid ega vastutust kui see, mis on liikmesriigi õigusaktide kohaselt nõutav kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegevatele asjaomases vastuvõtvas liikmesriigis asutatud sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajatele või audiitoritele, ja

| b) | teavitab teisi liikmesriike oma otsusest teha järelevalvet kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli üle, mida teevad teistes liikmesriikides asutatud sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad. |
| --- | --- |

b)

teavitab teisi liikmesriike oma otsusest teha järelevalvet kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli üle, mida teevad teistes liikmesriikides asutatud sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad.

6.   Liikmesriigid tagavad, et kui liidu õiguse kohaselt peab ettevõtja kestlikkusaruandluse elemente tõendama akrediteeritud sõltumatu kolmas isik, tuleb akrediteeritud sõltumatu kolmanda isiku aruanne teha kättesaadavaks kas tegevusaruande lisana või muul avalikult kättesaadaval viisil.

(*22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).“
  "

*22

| 14) | Lisatakse järgmine peatükk:


  „PEATÜKK 9a


  KOLMANDATE RIIKIDE ETTEVÕTJAID KÄSITLEV ARUANDLUS



  Artikkel 40a
  Kolmandate riikide ettevõtjaid käsitlevad kestlikkusaruanded

  1.   Liikmesriigid nõuavad, et nende territooriumil asutatud tütarettevõtja, kelle põhiemaettevõtja suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust, avaldab selle kolmanda riigi emaettevõtja kontserni tasandil kestlikkusaruande, mis sisaldab punkti a alapunktides iii–v, punktides b–f ja asjakohasel juhul artikli 29a lõike 2 punktis h osutatud teavet, ning teeb selle kättesaadavaks.
  Esimest lõiku kohaldatakse üksnes suurte tütarettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega tütarettevõtjate suhtes (välja arvatud mikroettevõtjad), kes on artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused.
  Liikmesriigid nõuavad, et nende territooriumil asuv filiaal, mis on kolmanda riigi õigusega reguleeritava ettevõtja filiaal ja mis kas ei kuulu kontserni või on tegelikult kolmanda riigi õiguse kohaselt asutatud ettevõtja valduses, avaldab ja teeb kättesaadavaks kestlikkusaruande, mis sisaldab punkti a alapunktides iii–v, punktides b–f ja asjakohasel juhul artikli 29a lõike 2 punktis h määratletud teavet, kolmanda riigi ettevõtja kontserni tasandil või, kui see ei ole kohaldatav, individuaalsel tasandil.
  Kolmandas lõigus osutatud reeglit kohaldatakse filiaali suhtes üksnes juhul, kui kolmanda riigi ettevõtjal ei ole esimeses lõigus osutatud tütarettevõtjat ja kui filiaali netokäive oli eelmisel majandusaastal üle 40 miljoni euro.
  Esimest ja kolmandat lõiku kohaldatakse neis lõikudes osutatud tütarettevõtjate või filiaalide suhtes üksnes juhul, kui kolmanda riigi ettevõtja kontserni tasandil või, kui see ei ole asjakohane, individuaalsel tasandil oli netokäive liidus kahel viimasel järjestikusel majandusaastal üle 150 miljoni euro.
  Liikmesriigid võivad nõuda, et esimeses ja kolmandas lõigus osutatud tütarettevõtjad või filiaalid saadaksid neile teavet kolmandate riikide ettevõtjate netokäibe kohta nende territooriumil ja liidus.


  2.   Liikmesriigid nõuavad, et lõikes 1 osutatud tütarettevõtja või filiaali kestlikkusaruanne koostataks vastavalt standarditele, mis on vastu võetud artikli 40b kohaselt.
  Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust võib käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kestlikkusaruande koostada vastavalt artikli 29b kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standarditele või viisil, mis on nende standarditega samaväärne, nagu on kindlaks määratud kooskõlas kestlikkusaruandluse standardite samaväärsust käsitleva rakendusaktiga, mis on vastu võetud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt.
  Kui esimeses lõigus osutatud kestlikkusaruande koostamiseks nõutav teave ei ole kättesaadav, nõuab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tütarettevõtja või filiaal, et kolmanda riigi ettevõtja esitaks talle kogu teabe, mida ta oma kohustuste täitmiseks vajab.
  Kui kogu nõutud teavet ei esitata, koostab ja avaldab lõikes 1 osutatud tütarettevõtja või filiaal lõikes 1 osutatud kestlikkusaruande, mis sisaldab kogu tema valduses olevat, saadud või omandatud teavet, ning teeb avalduse selle kohta, et kolmanda riigi ettevõtja ei ole vajalikku teavet kättesaadavaks teinud.


  3.   Liikmesriigid nõuavad, et lõikes 1 osutatud kestlikkusaruanne avaldatakse koos kindlust andva arvamusega, mille on esitanud üks või mitu isikut või äriühingut, kellel on kolmanda riigi ettevõtja suhtes kohaldatava õiguse või liikmesriigi õiguse kohaselt õigus esitada kestikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta arvamus.
  Kui kolmanda riigi ettevõtja ei esita esimese lõigu kohaselt kindlust andvat arvamust, teeb tütarettevõtja või filiaal avalduse selle kohta, et kolmanda riigi ettevõtja ei ole teinud vajalikku kindlust andvat arvamust kättesaadavaks.


  4.   Liikmesriigid võivad teavitada komisjoni igal aastal kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjatest või filiaalidest, kes on artiklis 40d sätestatud avaldamisnõude täitnud, ning juhtudest, kui aruanne avaldati, kuid tütarettevõtja või filiaal on toiminud vastavalt käesoleva artikli lõike 2 neljandale lõigule. Komisjon teeb loetelu kolmandate riikide ettevõtjatest, kes avaldavad kestlikkusaruande, oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks.



  Artikkel 40b
  Kolmandate riikide ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardid
  Komisjon võtab 30. juuniks 2024 kooskõlas artikliga 49 vastu käesolevat direktiivi täiendava delegeeritud õigusakti, et sätestada kolmandate riikide ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardid, milles täpsustatakse teave, mis tuleb lisada artiklis 40a osutatud kestlikkusaruandesse.


  Artikkel 40c
  Kohustus koostada kolmandate riikide ettevõtjaid käsitlev kestlikkusaruanne, see avaldada ja kättesaadavaks teha
  Liikmesriigid näevad ette, et kolmandate riikide ettevõtjate filiaalid peavad oma teadmiste ja võimete piires tagama, et nende kestlikkusaruanne koostatakse kooskõlas artikliga 40a ning et see aruanne avaldatakse ja tehakse kättesaadavaks kooskõlas artikliga 40d.
  Liikmesriigid näevad ette, et artiklis 40a osutatud tütarettevõtjate haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetel on kollektiivne vastutus tagada oma teadmiste ja võimete piires, et nende kestlikkusaruanne koostatakse kooskõlas artikliga 40a ning et see aruanne avaldatakse ja tehakse kättesaadavaks kooskõlas artikliga 40d.


  Artikkel 40d
  Avaldamine

  1.   Käesoleva direktiivi artikli 40a lõikes 1 osutatud tütarettevõtjad ja filiaalid avaldavad oma kestlikkusaruande koos kindlust andva arvamusega ja, kui see on kohaldatav, käesoleva direktiivi artikli 40a lõike 2 neljandas lõigus nimetatud avaldusega 12 kuu jooksul pärast selle aruandeaasta bilansipäeva, mille kohta aruanne on koostatud, nagu iga liikmesriik on ette näinud kooskõlas direktiivi (EL) 2017/1132 artiklitega 14–28 ja asjakohasel juhul kooskõlas nimetatud direktiivi artikliga 36.


  2.   Kui käesoleva artikli lõike 1 kohaselt avaldatud kestlikkusaruannet koos kindlust andva arvamusega ja, kui see on kohaldatav, avaldusega ei tehta direktiivi (EL) 2017/1132 artiklis 16 osutatud registri veebisaidil üldsusele tasuta kättesaadavaks, tagavad liikmesriigid, et kestlikkusaruanne koos kindlust andva arvamusega ja, kui see on kohaldatav, ettevõtjate poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt avaldatud avaldusega tehakse vähemalt ühes liidu ametlikus keeles üldsusele tasuta kättesaadavaks käesoleva direktiivi artikli 40a lõikes 1 osutatud tütarettevõtja või filiaali veebisaidil hiljemalt 12 kuud pärast selle aruandeaasta bilansipäeva, mille kohta aruanne koostati.“ |
| --- | --- |

14)

Lisatakse järgmine peatükk:

„PEATÜKK 9a

KOLMANDATE RIIKIDE ETTEVÕTJAID KÄSITLEV ARUANDLUS

Artikkel 40a

Kolmandate riikide ettevõtjaid käsitlevad kestlikkusaruanded

1.   Liikmesriigid nõuavad, et nende territooriumil asutatud tütarettevõtja, kelle põhiemaettevõtja suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust, avaldab selle kolmanda riigi emaettevõtja kontserni tasandil kestlikkusaruande, mis sisaldab punkti a alapunktides iii–v, punktides b–f ja asjakohasel juhul artikli 29a lõike 2 punktis h osutatud teavet, ning teeb selle kättesaadavaks.

Esimest lõiku kohaldatakse üksnes suurte tütarettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega tütarettevõtjate suhtes (välja arvatud mikroettevõtjad), kes on artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused.

Liikmesriigid nõuavad, et nende territooriumil asuv filiaal, mis on kolmanda riigi õigusega reguleeritava ettevõtja filiaal ja mis kas ei kuulu kontserni või on tegelikult kolmanda riigi õiguse kohaselt asutatud ettevõtja valduses, avaldab ja teeb kättesaadavaks kestlikkusaruande, mis sisaldab punkti a alapunktides iii–v, punktides b–f ja asjakohasel juhul artikli 29a lõike 2 punktis h määratletud teavet, kolmanda riigi ettevõtja kontserni tasandil või, kui see ei ole kohaldatav, individuaalsel tasandil.

Kolmandas lõigus osutatud reeglit kohaldatakse filiaali suhtes üksnes juhul, kui kolmanda riigi ettevõtjal ei ole esimeses lõigus osutatud tütarettevõtjat ja kui filiaali netokäive oli eelmisel majandusaastal üle 40 miljoni euro.

Esimest ja kolmandat lõiku kohaldatakse neis lõikudes osutatud tütarettevõtjate või filiaalide suhtes üksnes juhul, kui kolmanda riigi ettevõtja kontserni tasandil või, kui see ei ole asjakohane, individuaalsel tasandil oli netokäive liidus kahel viimasel järjestikusel majandusaastal üle 150 miljoni euro.

Liikmesriigid võivad nõuda, et esimeses ja kolmandas lõigus osutatud tütarettevõtjad või filiaalid saadaksid neile teavet kolmandate riikide ettevõtjate netokäibe kohta nende territooriumil ja liidus.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et lõikes 1 osutatud tütarettevõtja või filiaali kestlikkusaruanne koostataks vastavalt standarditele, mis on vastu võetud artikli 40b kohaselt.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust võib käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kestlikkusaruande koostada vastavalt artikli 29b kohaselt vastu võetud kestlikkusaruandluse standarditele või viisil, mis on nende standarditega samaväärne, nagu on kindlaks määratud kooskõlas kestlikkusaruandluse standardite samaväärsust käsitleva rakendusaktiga, mis on vastu võetud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt.

Kui esimeses lõigus osutatud kestlikkusaruande koostamiseks nõutav teave ei ole kättesaadav, nõuab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tütarettevõtja või filiaal, et kolmanda riigi ettevõtja esitaks talle kogu teabe, mida ta oma kohustuste täitmiseks vajab.

Kui kogu nõutud teavet ei esitata, koostab ja avaldab lõikes 1 osutatud tütarettevõtja või filiaal lõikes 1 osutatud kestlikkusaruande, mis sisaldab kogu tema valduses olevat, saadud või omandatud teavet, ning teeb avalduse selle kohta, et kolmanda riigi ettevõtja ei ole vajalikku teavet kättesaadavaks teinud.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et lõikes 1 osutatud kestlikkusaruanne avaldatakse koos kindlust andva arvamusega, mille on esitanud üks või mitu isikut või äriühingut, kellel on kolmanda riigi ettevõtja suhtes kohaldatava õiguse või liikmesriigi õiguse kohaselt õigus esitada kestikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta arvamus.

Kui kolmanda riigi ettevõtja ei esita esimese lõigu kohaselt kindlust andvat arvamust, teeb tütarettevõtja või filiaal avalduse selle kohta, et kolmanda riigi ettevõtja ei ole teinud vajalikku kindlust andvat arvamust kättesaadavaks.

4.   Liikmesriigid võivad teavitada komisjoni igal aastal kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjatest või filiaalidest, kes on artiklis 40d sätestatud avaldamisnõude täitnud, ning juhtudest, kui aruanne avaldati, kuid tütarettevõtja või filiaal on toiminud vastavalt käesoleva artikli lõike 2 neljandale lõigule. Komisjon teeb loetelu kolmandate riikide ettevõtjatest, kes avaldavad kestlikkusaruande, oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 40b

Kolmandate riikide ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardid

Komisjon võtab 30. juuniks 2024 kooskõlas artikliga 49 vastu käesolevat direktiivi täiendava delegeeritud õigusakti, et sätestada kolmandate riikide ettevõtjate kestlikkusaruandluse standardid, milles täpsustatakse teave, mis tuleb lisada artiklis 40a osutatud kestlikkusaruandesse.

Artikkel 40c

Kohustus koostada kolmandate riikide ettevõtjaid käsitlev kestlikkusaruanne, see avaldada ja kättesaadavaks teha

Liikmesriigid näevad ette, et kolmandate riikide ettevõtjate filiaalid peavad oma teadmiste ja võimete piires tagama, et nende kestlikkusaruanne koostatakse kooskõlas artikliga 40a ning et see aruanne avaldatakse ja tehakse kättesaadavaks kooskõlas artikliga 40d.

Liikmesriigid näevad ette, et artiklis 40a osutatud tütarettevõtjate haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetel on kollektiivne vastutus tagada oma teadmiste ja võimete piires, et nende kestlikkusaruanne koostatakse kooskõlas artikliga 40a ning et see aruanne avaldatakse ja tehakse kättesaadavaks kooskõlas artikliga 40d.

Artikkel 40d

Avaldamine

1.   Käesoleva direktiivi artikli 40a lõikes 1 osutatud tütarettevõtjad ja filiaalid avaldavad oma kestlikkusaruande koos kindlust andva arvamusega ja, kui see on kohaldatav, käesoleva direktiivi artikli 40a lõike 2 neljandas lõigus nimetatud avaldusega 12 kuu jooksul pärast selle aruandeaasta bilansipäeva, mille kohta aruanne on koostatud, nagu iga liikmesriik on ette näinud kooskõlas direktiivi (EL) 2017/1132 artiklitega 14–28 ja asjakohasel juhul kooskõlas nimetatud direktiivi artikliga 36.

2.   Kui käesoleva artikli lõike 1 kohaselt avaldatud kestlikkusaruannet koos kindlust andva arvamusega ja, kui see on kohaldatav, avaldusega ei tehta direktiivi (EL) 2017/1132 artiklis 16 osutatud registri veebisaidil üldsusele tasuta kättesaadavaks, tagavad liikmesriigid, et kestlikkusaruanne koos kindlust andva arvamusega ja, kui see on kohaldatav, ettevõtjate poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt avaldatud avaldusega tehakse vähemalt ühes liidu ametlikus keeles üldsusele tasuta kättesaadavaks käesoleva direktiivi artikli 40a lõikes 1 osutatud tütarettevõtja või filiaali veebisaidil hiljemalt 12 kuud pärast selle aruandeaasta bilansipäeva, mille kohta aruanne koostati.“

| 15) | 11. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:


  „PEATÜKK 11


  ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
  “. |
| --- | --- |

15)

11. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„PEATÜKK 11

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
  “.

| 16) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 48i
  Üleminekusätted

  1.   Kuni 6. jaanuarini 2030 lubavad liikmesriigid liidu tütarettevõtjal, kelle suhtes kohaldatakse artiklit 19a või 29a ja kelle emaettevõtja suhtes ei kohaldata liikmesriigi õigust, koostada artikli 29a nõuete kohaselt konsolideeritud kestlikkusaruande, mis hõlmab kõiki sellise emaettevõtja liidu tütarettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse artiklit 19a või 29a.
  Kuni 6. jaanuarini 2030 lubavad liikmesriigid käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud konsolideeritud kestlikkusaruandes esitada määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud avalikustatava teabe, mis hõlmab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud emaettevõtja kõigi liidu tütarettevõtjate tegevust, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklit 19a või 29a.


  2.   Lõikes 1 osutatud liidu tütarettevõtja on üks kontserni liidus tegutsevatest tütarettevõtjatest, mille käive liidus oli vähemalt ühel viimasest viiest eelarveaastast – kui see on kohaldatav, konsolideeritud alusel – suurim.


  3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud konsolideeritud kestlikkusaruanne avaldatakse kooskõlas artikliga 30.


  4.   Artikli 19a lõikes 9 ja artikli 29a lõikes 8 sätestatud erandi kohaldamisel käsitatakse käesoleva artikli lõike 1 kohast aruandlust emaettevõtja kontserni tasandi aruandlusena seoses konsolideerimisse kaasatud ettevõtjatega. Käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu kohane aruandlus loetakse vastavaks artikli 19a lõike 9 teise lõigu punktis c ja artikli 29a lõike 8 teise lõigu punktis c osutatud tingimustele.“ |
| --- | --- |

16)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 48i

Üleminekusätted

1.   Kuni 6. jaanuarini 2030 lubavad liikmesriigid liidu tütarettevõtjal, kelle suhtes kohaldatakse artiklit 19a või 29a ja kelle emaettevõtja suhtes ei kohaldata liikmesriigi õigust, koostada artikli 29a nõuete kohaselt konsolideeritud kestlikkusaruande, mis hõlmab kõiki sellise emaettevõtja liidu tütarettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse artiklit 19a või 29a.

Kuni 6. jaanuarini 2030 lubavad liikmesriigid käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud konsolideeritud kestlikkusaruandes esitada määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud avalikustatava teabe, mis hõlmab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud emaettevõtja kõigi liidu tütarettevõtjate tegevust, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklit 19a või 29a.

2.   Lõikes 1 osutatud liidu tütarettevõtja on üks kontserni liidus tegutsevatest tütarettevõtjatest, mille käive liidus oli vähemalt ühel viimasest viiest eelarveaastast – kui see on kohaldatav, konsolideeritud alusel – suurim.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud konsolideeritud kestlikkusaruanne avaldatakse kooskõlas artikliga 30.

4.   Artikli 19a lõikes 9 ja artikli 29a lõikes 8 sätestatud erandi kohaldamisel käsitatakse käesoleva artikli lõike 1 kohast aruandlust emaettevõtja kontserni tasandi aruandlusena seoses konsolideerimisse kaasatud ettevõtjatega. Käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu kohane aruandlus loetakse vastavaks artikli 19a lõike 9 teise lõigu punktis c ja artikli 29a lõike 8 teise lõigu punktis c osutatud tingimustele.“

| 17) | Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 1 lõikes 2, artikli 3 lõikes 13, artiklites 29b, 29c ja 40b ning artikli 46 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 5. jaanuarist 2023. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.


  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 2, artikli 3 lõikes 13, artiklites 29b, 29c ja 40b ning artikli 46 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“; |
| --- | --- | --- |

17)

Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 1 lõikes 2, artikli 3 lõikes 13, artiklites 29b, 29c ja 40b ning artikli 46 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 5. jaanuarist 2023. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 2, artikli 3 lõikes 13, artiklites 29b, 29c ja 40b ning artikli 46 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3b.   Delegeeritud õigusaktide artiklite 29b ja 29c kohasel vastuvõtmisel võtab komisjon arvesse EFRAGi tehnilisi nõuandeid, tingimusel et:






  a) | sellised nõuanded on välja töötatud nõuetekohases menetluses, avaliku järelevalve all ja läbipaistvalt, asjaomaste sidusrühmade eksperditeadmistega ja nende tasakaalustatud osalemisega ning piisava riikliku rahastamisega, et tagada nõuannete sõltumatus, ning tuginedes tööprogrammile, mille osas on komisjoniga konsulteeritud; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3b.   Delegeeritud õigusaktide artiklite 29b ja 29c kohasel vastuvõtmisel võtab komisjon arvesse EFRAGi tehnilisi nõuandeid, tingimusel et:

a)

sellised nõuanded on välja töötatud nõuetekohases menetluses, avaliku järelevalve all ja läbipaistvalt, asjaomaste sidusrühmade eksperditeadmistega ja nende tasakaalustatud osalemisega ning piisava riikliku rahastamisega, et tagada nõuannete sõltumatus, ning tuginedes tööprogrammile, mille osas on komisjoniga konsulteeritud;

| b) | nõuandele on lisatud kulude-tulude analüüsid, mille hulgas on kestlikkusaspektidele tehniliste nõuannete avaldatava mõju analüüs; |
| --- | --- |

b)

nõuandele on lisatud kulude-tulude analüüsid, mille hulgas on kestlikkusaspektidele tehniliste nõuannete avaldatava mõju analüüs;

| c) | nõuandele on lisatud selgitus selle kohta, kuidas selles võetakse arvesse artikli 29b lõikes 5 loetletud elemente; |
| --- | --- |

c)

nõuandele on lisatud selgitus selle kohta, kuidas selles võetakse arvesse artikli 29b lõikes 5 loetletud elemente;

| d) | osalemine EFRAGi tehnilisel tasandil tehtavas töös põhineb kestlikkusaruandluse alastel eksperditeadmistel ega sõltu rahalisest panusest. |
| --- | --- |

d)

osalemine EFRAGi tehnilisel tasandil tehtavas töös põhineb kestlikkusaruandluse alastel eksperditeadmistel ega sõltu rahalisest panusest.

Punktid a ja d ei piira avaliku sektori asutuste ja riiklike standardeid kehtestavate organisatsioonide osalemist EFRAGi tehnilises töös.

EFRAGi tehnilisele nõuandele lisatud dokumendid esitatakse koos tehnilise nõuandega.

Enne käesoleva direktiivi artiklites 29b ja 29c osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konsulteerib komisjon nende eelnõude üle ühiselt määruse (EL) 2020/852 artiklis 24 osutatud liikmesriikide kestliku rahanduse eksperdirühmaga ja määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 6 osutatud raamatupidamise regulatiivkomiteega.

Komisjon taotleb EFRAGi antud tehniliste nõuannete kohta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) arvamust, eelkõige seoses nõuannete sidususega määrusega (EL) 2019/2088 ja selle määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidega ESMA, EBA ja EIOPA esitavad oma arvamuse kahe kuu jooksul alates komisjonilt taotluse saamise kuupäevast.

Seoses EFRAGi antud tehniliste nõuannetega konsulteerib komisjon enne käesoleva direktiivi artiklites 29b ja 29c osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist ka Euroopa Keskkonnaametiga, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, Euroopa Keskpangaga, Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komiteega ja määruse (EL) 2020/852 artikli 20 kohaselt loodud kestliku rahanduse platvormiga. Kui mõni neist asutustest otsustab arvamuse esitada, peab ta seda tegema kahe kuu jooksul alates kuupäevast, millal komisjon temaga konsulteeris.“;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Artikli 1 lõike 2, artikli 3 lõike 13, artiklite 29b, 29c või 40b või artikli 46 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Artikli 1 lõike 2, artikli 3 lõike 13, artiklite 29b, 29c või 40b või artikli 46 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

Artikkel 2

Direktiivi 2004/109/EÜ muutmine

Direktiivi 2004/109/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 esimese lõigu punkti 1 lisatakse järgmine alapunkt:






  „r) | kestlikkusaruandlus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (*23) artikli 2 punktis 18 määratletud kestlikkusaruandlus. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 esimese lõigu punkti 1 lisatakse järgmine alapunkt:

„r)

kestlikkusaruandlus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (*23) artikli 2 punktis 18 määratletud kestlikkusaruandlus.

*23

(*23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).“
  "

*23

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | emitendi tegevuse eest vastutavate isikute, kelle nimi ja tegevusala tuleb selgelt ära märkida, kinnitustest, et nende parima teadmise kohaselt annavad vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele koostatud finantsaruanded õige ja õiglase ülevaate emitendi ja konsolideerimisse kaasatud ettevõtjate kui terviku varadest, kohustustest, finantsseisundist ja kasumist või kahjumist ning tegevusaruanne annab õiglase ülevaate emitendi ja konsolideerimisse kaasatud ettevõtjate kui terviku äritegevuse arengust ja tulemusest ning seisundist, koos peamiste riskide ja kahtluste kirjeldusega, ning asjakohasel juhul kinnitusest, et see on koostatud direktiivi 2013/34/EL artiklis 29b osutatud kestlikkusaruandluse standardite kohaselt ja kooskõlas täpsustustega, mis on vastu võetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*24) artikli 8 lõikele 4. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

emitendi tegevuse eest vastutavate isikute, kelle nimi ja tegevusala tuleb selgelt ära märkida, kinnitustest, et nende parima teadmise kohaselt annavad vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele koostatud finantsaruanded õige ja õiglase ülevaate emitendi ja konsolideerimisse kaasatud ettevõtjate kui terviku varadest, kohustustest, finantsseisundist ja kasumist või kahjumist ning tegevusaruanne annab õiglase ülevaate emitendi ja konsolideerimisse kaasatud ettevõtjate kui terviku äritegevuse arengust ja tulemusest ning seisundist, koos peamiste riskide ja kahtluste kirjeldusega, ning asjakohasel juhul kinnitusest, et see on koostatud direktiivi 2013/34/EL artiklis 29b osutatud kestlikkusaruandluse standardite kohaselt ja kooskõlas täpsustustega, mis on vastu võetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*24) artikli 8 lõikele 4.

*24

(*24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).“;"

*24

| b) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Finantsaruannete auditeid tehakse kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 esimese lõiguga ja artikli 34 lõikega 2.
  Vandeaudiitor esitab tegevusaruande kohta arvamuse ja avalduse, millele on osutatud direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktides a ja b ning artikli 34 lõikes 2.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ (*25) artiklis 28 osutatud auditi aruanne, millele on alla kirjutanud isik või isikud, kes vastutavad direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõigetes 1 ja 2 sätestatud töö tegemise eest, avalikustatakse täies mahus koos aruandeaasta finantsaruandega.
  Kui see on kohaldatav, esitatakse kindlust andev arvamus kestlikkusaruandluse kohta kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktiga aa ja artikli 34 lõigetega 2–5.
  Direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse kindlust andev aruanne avalikustatakse täies ulatuses koos aruandeaasta finantsaruandega.


  5.   Tegevusaruanne koostatakse kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artiklitega 19, 19a ja 20 ning artikli 29d lõikega 1 ning see sisaldab määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 4 kohaselt vastu võetud täpsustusi, kui selle on koostanud nimetatud sätetes osutatud ettevõtja.
  Kui emitent on kohustatud koostama konsolideeritud finantsaruandeid, koostatakse konsolideeritud tegevusaruanne direktiivi 2013/34/EL artiklite 29 ja 29a ning artikli 29d lõike 2 kohaselt ja see sisaldab määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 4 kohaselt vastu võetud täpsustusi, kui seda koostab nimetatud sätetes osutatud ettevõtja.


  (*25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).“
  " |
| --- | --- |

b)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Finantsaruannete auditeid tehakse kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 esimese lõiguga ja artikli 34 lõikega 2.

Vandeaudiitor esitab tegevusaruande kohta arvamuse ja avalduse, millele on osutatud direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktides a ja b ning artikli 34 lõikes 2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ (*25) artiklis 28 osutatud auditi aruanne, millele on alla kirjutanud isik või isikud, kes vastutavad direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõigetes 1 ja 2 sätestatud töö tegemise eest, avalikustatakse täies mahus koos aruandeaasta finantsaruandega.

Kui see on kohaldatav, esitatakse kindlust andev arvamus kestlikkusaruandluse kohta kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktiga aa ja artikli 34 lõigetega 2–5.

Direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse kindlust andev aruanne avalikustatakse täies ulatuses koos aruandeaasta finantsaruandega.

5.   Tegevusaruanne koostatakse kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artiklitega 19, 19a ja 20 ning artikli 29d lõikega 1 ning see sisaldab määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 4 kohaselt vastu võetud täpsustusi, kui selle on koostanud nimetatud sätetes osutatud ettevõtja.

Kui emitent on kohustatud koostama konsolideeritud finantsaruandeid, koostatakse konsolideeritud tegevusaruanne direktiivi 2013/34/EL artiklite 29 ja 29a ning artikli 29d lõike 2 kohaselt ja see sisaldab määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 4 kohaselt vastu võetud täpsustusi, kui seda koostab nimetatud sätetes osutatud ettevõtja.

(*25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).“
  "

*25

| 3) | Artikli 23 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | kolmas ja neljas lõik asendatakse järgmisega:

  „Komisjon võtab vastavalt käesoleva direktiivi artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele vastu vajalikud otsused raamatupidamisstandardite samaväärsuse kohta käesoleva direktiivi artikli 30 lõikes 3 sätestatud tingimustel ja direktiivi 2013/34/EL artiklis 29b osutatud kestlikkusaruandluse standardite samaväärsuse kohta, mida kasutavad kolmandate riikide emitendid. Kui komisjon jõuab järeldusele, et kolmanda riigi raamatupidamisstandardid või kestlikkusaruandluse standardid ei ole samaväärsed, võib ta asjaomasel emitendil lubada asjakohase üleminekuperioodi jooksul selliseid standardeid edasi kasutada.
  Käesoleva lõike kolmanda lõiguga seoses võtab komisjon artikli 27 lõigete 2a, 2b ja 2c kohaselt ning artiklites 27a ja 27b sätestatud tingimustel vastu võetud delegeeritud õigusaktidega meetmeid, mille eesmärk on kehtestada üldised samaväärsuse kriteeriumid rohkem kui ühe riigi emitente puudutavate raamatupidamisstandardite ja kestlikkusstandardite kohta.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 23 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

a)

kolmas ja neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab vastavalt käesoleva direktiivi artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele vastu vajalikud otsused raamatupidamisstandardite samaväärsuse kohta käesoleva direktiivi artikli 30 lõikes 3 sätestatud tingimustel ja direktiivi 2013/34/EL artiklis 29b osutatud kestlikkusaruandluse standardite samaväärsuse kohta, mida kasutavad kolmandate riikide emitendid. Kui komisjon jõuab järeldusele, et kolmanda riigi raamatupidamisstandardid või kestlikkusaruandluse standardid ei ole samaväärsed, võib ta asjaomasel emitendil lubada asjakohase üleminekuperioodi jooksul selliseid standardeid edasi kasutada.

Käesoleva lõike kolmanda lõiguga seoses võtab komisjon artikli 27 lõigete 2a, 2b ja 2c kohaselt ning artiklites 27a ja 27b sätestatud tingimustel vastu võetud delegeeritud õigusaktidega meetmeid, mille eesmärk on kehtestada üldised samaväärsuse kriteeriumid rohkem kui ühe riigi emitente puudutavate raamatupidamisstandardite ja kestlikkusstandardite kohta.“;

| b) | lisatakse järgmine lõik:

  „Kriteeriumid, mida komisjon kasutab kolmandas lõigus osutatud kolmandate riikide emitentide kasutatavate kestlikkusaruandluse standardite samaväärsuse hindamisel, peavad tagama vähemalt järgmise:






  a) | et kestlikkusaruandluse standardid kohustaksid ettevõtjaid avalikustama teabe keskkonna-, sotsiaal- ja ühingujuhtimise tegurite kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Kriteeriumid, mida komisjon kasutab kolmandas lõigus osutatud kolmandate riikide emitentide kasutatavate kestlikkusaruandluse standardite samaväärsuse hindamisel, peavad tagama vähemalt järgmise:

a)

et kestlikkusaruandluse standardid kohustaksid ettevõtjaid avalikustama teabe keskkonna-, sotsiaal- ja ühingujuhtimise tegurite kohta;

| b) | et kestlikkusaruandluse standardid kohustaksid ettevõtjaid avalikustama teabe, mis on vajalik, et saada ülevaade nende mõjust kestlikkusaspektidele, ja teabe, mis on vajalik, et saada ülevaade, kuidas kestlikkusaspektid mõjutavad ettevõtjate arengut, tulemusi ja positsiooni.“ |
| --- | --- |

b)

et kestlikkusaruandluse standardid kohustaksid ettevõtjaid avalikustama teabe, mis on vajalik, et saada ülevaade nende mõjust kestlikkusaspektidele, ja teabe, mis on vajalik, et saada ülevaade, kuidas kestlikkusaspektid mõjutavad ettevõtjate arengut, tulemusi ja positsiooni.“

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 28d
  ESMA suunised
  Pärast konsulteerimist Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga avaldab ESMA määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 16 kohaselt suunised kestlikkusaruandluse järelevalve kohta, mida teevad liikmesriikide pädevad asutused.“ |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 28d

ESMA suunised

Pärast konsulteerimist Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga avaldab ESMA määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 16 kohaselt suunised kestlikkusaruandluse järelevalve kohta, mida teevad liikmesriikide pädevad asutused.“

Artikkel 3

Direktiivi 2006/43/EÜ muutmine

Direktiivi 2006/43/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Reguleerimisese
  Käesoleva direktiiviga kehtestatakse normid, mis käsitlevad raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse normid, mis käsitlevad raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli.“

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 2–6 asendatakse järgmistega:






  „2) | vandeaudiitor – füüsiline isik, keda liikmesriigi pädevad asutused tunnustavad vastavalt käesolevale direktiivile tegema kohustuslikke auditeid ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruannete audiitorkontrolli; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 2–6 asendatakse järgmistega:

„2)

vandeaudiitor – füüsiline isik, keda liikmesriigi pädevad asutused tunnustavad vastavalt käesolevale direktiivile tegema kohustuslikke auditeid ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruannete audiitorkontrolli;

| 3) | audiitorühing – mis tahes õigusliku vormiga juriidiline isik või muu üksus, keda liikmesriigi pädevad asutused tunnustavad vastavalt käesolevale direktiivile tegema kohustuslikke auditeid ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruannete audiitorkontrolli; |
| --- | --- |

3)

audiitorühing – mis tahes õigusliku vormiga juriidiline isik või muu üksus, keda liikmesriigi pädevad asutused tunnustavad vastavalt käesolevale direktiivile tegema kohustuslikke auditeid ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruannete audiitorkontrolli;

| 4) | kolmanda riigi auditeeriv üksus – mis tahes õiguslikus vormis üksus, kes teeb kolmandas riigis asutatud äriühingu raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete auditeid, või, kui see on kohaldatav, teeb kestlikkusaruannete audiitorkontrolli, ning ei ole seejuures üheski liikmesriigis artikli 3 kohase tunnustamise tulemusena audiitorühinguna registreeritud üksus; |
| --- | --- |

4)

kolmanda riigi auditeeriv üksus – mis tahes õiguslikus vormis üksus, kes teeb kolmandas riigis asutatud äriühingu raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete auditeid, või, kui see on kohaldatav, teeb kestlikkusaruannete audiitorkontrolli, ning ei ole seejuures üheski liikmesriigis artikli 3 kohase tunnustamise tulemusena audiitorühinguna registreeritud üksus;

| 5) | kolmanda riigi audiitor – füüsiline isik, kes teeb kolmandas riigis asutatud äriühingu raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete auditeid või, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruannete audiitorkontrolli ning kes on muu kui mis tahes liikmesriigis artiklite 3 ja 44 kohase tunnustamise tulemusena vandeaudiitorina registreeritud isik; |
| --- | --- |

5)

kolmanda riigi audiitor – füüsiline isik, kes teeb kolmandas riigis asutatud äriühingu raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete auditeid või, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruannete audiitorkontrolli ning kes on muu kui mis tahes liikmesriigis artiklite 3 ja 44 kohase tunnustamise tulemusena vandeaudiitorina registreeritud isik;

| 6) | kontserni audiitor – vandeaudiitor või audiitorühing, kes teeb konsolideeritud aastaaruande kohustuslikke auditeid või, kui see on kohaldatav, teeb konsolideeritud kestlikkusaruannete audiitorkontrolli;“; |
| --- | --- |

6)

kontserni audiitor – vandeaudiitor või audiitorühing, kes teeb konsolideeritud aastaaruande kohustuslikke auditeid või, kui see on kohaldatav, teeb konsolideeritud kestlikkusaruannete audiitorkontrolli;“;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „16a. | võtmetähtsusega kestlikkuspartner –






  a) | vandeaudiitor, kelle audiitorühing on määranud audiitorühingu nimel konkreetseks kindlust andvaks töövõtuks ja kes on peamine vastutaja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest, või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„16a.

võtmetähtsusega kestlikkuspartner –

a)

vandeaudiitor, kelle audiitorühing on määranud audiitorühingu nimel konkreetseks kindlust andvaks töövõtuks ja kes on peamine vastutaja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest, või

| b) | kui tegemist on konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, siis vähemalt vandeaudiitor, kelle audiitorühing on määranud peamiseks vastutajaks kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest kontserni tasandil, ja vandeaudiitor, kes on määratud peamiseks vastutajaks oluliste tütarettevõtjate tasandil, või |
| --- | --- |

b)

kui tegemist on konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, siis vähemalt vandeaudiitor, kelle audiitorühing on määranud peamiseks vastutajaks kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest kontserni tasandil, ja vandeaudiitor, kes on määratud peamiseks vastutajaks oluliste tütarettevõtjate tasandil, või

| c) | vandeaudiitor, kes allkirjastab artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande;“; |
| --- | --- |

c)

vandeaudiitor, kes allkirjastab artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande;“;

| c) | lisatakse järgmised punktid:






  „21. | „kestlikkusaruandlus“ või „kestlikkusaruanne“ – direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punktis 18 määratletud kestlikkusaruandlus; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid:

„21.

„kestlikkusaruandlus“ või „kestlikkusaruanne“ – direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punktis 18 määratletud kestlikkusaruandlus;

| 22. | „kestlikkusaruannete audiitorkontroll“ või „kestlikkusaruandluse audiitorkontroll“ – selliste toimingute tegemine, mille tulemusena vandeaudiitor või audiitorühing koostab arvamuse kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktiga aa ja artikli 34 lõikega 2; |
| --- | --- |

22.

„kestlikkusaruannete audiitorkontroll“ või „kestlikkusaruandluse audiitorkontroll“ – selliste toimingute tegemine, mille tulemusena vandeaudiitor või audiitorühing koostab arvamuse kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktiga aa ja artikli 34 lõikega 2;

| 23. | sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja – vastavushindamisasutus, kes on akrediteeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 (*26) konkreetseks vastavushindamistegevuseks, millele on osutatud direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa. |
| --- | --- |

23.

sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja – vastavushindamisasutus, kes on akrediteeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 (*26) konkreetseks vastavushindamistegevuseks, millele on osutatud direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa.

*26

(*26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise nõuded ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).“
  "

*26

| 3) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Haridusalane kvalifikatsioon

  1.   Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, võidakse füüsilist isikut tunnustada kohustusliku auditi läbiviijana üksnes siis, kui ta on saavutanud ülikooli astuja või muu samaväärse taseme, seejärel läbinud teoreetilise õppe, praktilise koolituse ning sooritanud ülikooli lõpueksami või muul samaväärsel tasemel kutsealase pädevuse eksami, mille asjaomane liikmesriik on korraldanud või mida ta tunnustab.


  2.   Füüsilisele isikule võib lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kohustusliku auditi läbiviimise loale anda loa ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemiseks, kui on täidetud käesoleva direktiivi artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 3, artikli 10 lõike 1 teises lõigus ja artikli 14 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud täiendavad erinõuded.


  3.   Artiklis 32 osutatud pädevad asutused teevad omavahel koostööd, et saavutada käesolevas artiklis sätestatud nõuete ühtlustamine. Sellise koostöö puhul võtavad pädevad asutused arvesse auditeerimise ja audiitori kutseala arengut ning eelkõige lähenemist, mis selle kutseala puhul on juba toimunud. Nad teevad koostööd Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komiteega (CEAOB) ja määruse (EL) nr 537/2014 artiklis 20 osutatud pädevate asutustega, kui selline lähenemine on seotud avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Haridusalane kvalifikatsioon

1.   Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, võidakse füüsilist isikut tunnustada kohustusliku auditi läbiviijana üksnes siis, kui ta on saavutanud ülikooli astuja või muu samaväärse taseme, seejärel läbinud teoreetilise õppe, praktilise koolituse ning sooritanud ülikooli lõpueksami või muul samaväärsel tasemel kutsealase pädevuse eksami, mille asjaomane liikmesriik on korraldanud või mida ta tunnustab.

2.   Füüsilisele isikule võib lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kohustusliku auditi läbiviimise loale anda loa ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemiseks, kui on täidetud käesoleva direktiivi artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 3, artikli 10 lõike 1 teises lõigus ja artikli 14 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud täiendavad erinõuded.

3.   Artiklis 32 osutatud pädevad asutused teevad omavahel koostööd, et saavutada käesolevas artiklis sätestatud nõuete ühtlustamine. Sellise koostöö puhul võtavad pädevad asutused arvesse auditeerimise ja audiitori kutseala arengut ning eelkõige lähenemist, mis selle kutseala puhul on juba toimunud. Nad teevad koostööd Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komiteega (CEAOB) ja määruse (EL) nr 537/2014 artiklis 20 osutatud pädevate asutustega, kui selline lähenemine on seotud avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga.“

| 4) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7
  Kutsealase pädevuse eksam

  1.   Artiklis 6 osutatud kutsealase pädevuse eksam tagab vajalikul tasemel teoreetilised teadmised ainetes, mis on olulised kohustusliku auditi tegemiseks, ning suutlikkuse neid teadmisi praktikas rakendada. Vähemalt osa sellest eksamist peab olema kirjalik.


  2.   Et tunnustada vandeaudiitorit ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, tagatakse artiklis 6 osutatud kutsealase pädevuse eksamiga vajalikul tasemel teoreetilised teadmised ainetes, mis on olulised kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemiseks, ning suutlikkuse neid teadmisi praktikas rakendada. Vähemalt osa sellest eksamist peab olema kirjalik.“ |
| --- | --- |

4)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Kutsealase pädevuse eksam

1.   Artiklis 6 osutatud kutsealase pädevuse eksam tagab vajalikul tasemel teoreetilised teadmised ainetes, mis on olulised kohustusliku auditi tegemiseks, ning suutlikkuse neid teadmisi praktikas rakendada. Vähemalt osa sellest eksamist peab olema kirjalik.

2.   Et tunnustada vandeaudiitorit ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, tagatakse artiklis 6 osutatud kutsealase pädevuse eksamiga vajalikul tasemel teoreetilised teadmised ainetes, mis on olulised kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemiseks, ning suutlikkuse neid teadmisi praktikas rakendada. Vähemalt osa sellest eksamist peab olema kirjalik.“

| 5) | Artiklisse 8 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Et tunnustada vandeaudiitorit ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, hõlmab lõikes 1 osutatud teoreetiliste teadmiste eksam ka vähemalt järgmisi teemasid:






  a) | aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruande koostamisega seotud õiguslikud nõuded ja standardid; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklisse 8 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Et tunnustada vandeaudiitorit ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, hõlmab lõikes 1 osutatud teoreetiliste teadmiste eksam ka vähemalt järgmisi teemasid:

a)

aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruande koostamisega seotud õiguslikud nõuded ja standardid;

| b) | kestlikkusanalüüs; |
| --- | --- |

b)

kestlikkusanalüüs;

| c) | kestlikkusaspektidega seotud hoolsuskohustuse täitmise menetlused; |
| --- | --- |

c)

kestlikkusaspektidega seotud hoolsuskohustuse täitmise menetlused;

| d) | artiklis 26a osutatud kestlikkusaruandluse õiguslikud nõuded ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardid.“ |
| --- | --- |

d)

artiklis 26a osutatud kestlikkusaruandluse õiguslikud nõuded ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardid.“

| 6) | Artikli 10 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „Et tunnustada vandeaudiitorit või koolitatavat isikut ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, peab vähemalt kaheksa kuud esimeses lõigus osutatud praktilisest koolitusest moodustama aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontroll või muud kestlikkusega seotud teenused.“; |
| --- | --- |

6)

Artikli 10 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Et tunnustada vandeaudiitorit või koolitatavat isikut ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, peab vähemalt kaheksa kuud esimeses lõigus osutatud praktilisest koolitusest moodustama aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontroll või muud kestlikkusega seotud teenused.“;

| 7) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 12
  Tööpraktika ja teoreetilise õppe ühitamine

  1.   Liikmesriigid võivad otsustada, et teoreetilise õppe aeg artikli 8 lõigetes 1 ja 2 märgitud teemadel läheb arvesse artiklis 11 märgitud kutsetegevuse perioodina, eeldusel et sellest õppest annab tunnistust liikmesriigis tunnustatud eksam. Sellise õppe kestus peab olema vähemalt aasta ning sellega ei saa vähendada kutsetegevuse perioodi rohkem kui nelja aasta võrra.


  2.   Kutsetegevuse ega praktilise koolituse periood ei tohi olla lühem kui nõutav teoreetilise õppe programm koos artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus nõutava praktilise koolitusega.“ |
| --- | --- |

7)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Tööpraktika ja teoreetilise õppe ühitamine

1.   Liikmesriigid võivad otsustada, et teoreetilise õppe aeg artikli 8 lõigetes 1 ja 2 märgitud teemadel läheb arvesse artiklis 11 märgitud kutsetegevuse perioodina, eeldusel et sellest õppest annab tunnistust liikmesriigis tunnustatud eksam. Sellise õppe kestus peab olema vähemalt aasta ning sellega ei saa vähendada kutsetegevuse perioodi rohkem kui nelja aasta võrra.

2.   Kutsetegevuse ega praktilise koolituse periood ei tohi olla lühem kui nõutav teoreetilise õppe programm koos artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus nõutava praktilise koolitusega.“

| 8) | Artikli 14 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Et tunnustada vandeaudiitorit ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, kontrollitakse esimeses lõigus osutatud sobivustestiga vandeaudiitori teadmisi asjaomase vastuvõtva liikmesriigi õigusnormide kohta üksnes sellisel määral, mis on kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli jaoks vajalik.“ |
| --- | --- |

8)

Artikli 14 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Et tunnustada vandeaudiitorit ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, kontrollitakse esimeses lõigus osutatud sobivustestiga vandeaudiitori teadmisi asjaomase vastuvõtva liikmesriigi õigusnormide kohta üksnes sellisel määral, mis on kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli jaoks vajalik.“

| 9) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 14a
  Enne 1. jaanuari 2024 tegevusloa või tunnustuse saanud vandeaudiitorid ja isikud, kes 1. jaanuari 2024 seisuga läbivad vandeaudiitori tunnustamisprotsessi
  Liikmesriigid tagavad, et vandeaudiitorite suhtes, kes on saanud tegevusloa või tunnustuse kohustusliku auditi tegemiseks enne 1. jaanuari 2024, ei kohaldata artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 3, artikli 10 lõike 1 teises lõigus ja artikli 14 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud nõudeid.
  Liikmesriigid tagavad, et isikute suhtes, kes 1. jaanuari 2024 seisuga läbivad artiklites 6–14 ette nähtud tunnustamisprotsessi, ei kohaldata käesoleva direktiivi artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 3, artikli 10 lõike 1 teises lõigus ja artikli 14 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud nõudeid, tingimusel et nende tunnustamisprotsess lõppeb 1. jaanuariks 2026.
  Liikmesriigid tagavad, et enne 1. jaanuari 2026 tegevusloa saanud vandeaudiitorid, kes soovivad teha kestlikkusaruannete audiitorkontrolli, omandavad artiklis 13 osutatud jätkuõppe nõude kaudu vajalikud teadmised kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta, sealhulgas artikli 8 lõikes 3 loetletud teemade kohta.“ |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 14a

Enne 1. jaanuari 2024 tegevusloa või tunnustuse saanud vandeaudiitorid ja isikud, kes 1. jaanuari 2024 seisuga läbivad vandeaudiitori tunnustamisprotsessi

Liikmesriigid tagavad, et vandeaudiitorite suhtes, kes on saanud tegevusloa või tunnustuse kohustusliku auditi tegemiseks enne 1. jaanuari 2024, ei kohaldata artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 3, artikli 10 lõike 1 teises lõigus ja artikli 14 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud nõudeid.

Liikmesriigid tagavad, et isikute suhtes, kes 1. jaanuari 2024 seisuga läbivad artiklites 6–14 ette nähtud tunnustamisprotsessi, ei kohaldata käesoleva direktiivi artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 3, artikli 10 lõike 1 teises lõigus ja artikli 14 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud nõudeid, tingimusel et nende tunnustamisprotsess lõppeb 1. jaanuariks 2026.

Liikmesriigid tagavad, et enne 1. jaanuari 2026 tegevusloa saanud vandeaudiitorid, kes soovivad teha kestlikkusaruannete audiitorkontrolli, omandavad artiklis 13 osutatud jätkuõppe nõude kaudu vajalikud teadmised kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta, sealhulgas artikli 8 lõikes 3 loetletud teemade kohta.“

| 10) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Vandeaudiitorite kohta peab avalik register sisaldama vähemalt järgmist teavet:






  a) | nimi, aadress ja registreerimisnumber; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vandeaudiitorite kohta peab avalik register sisaldama vähemalt järgmist teavet:

a)

nimi, aadress ja registreerimisnumber;

| b) | kui see on kohaldatav, selle audiitorühingu nimi, aadress, veebilehe aadress ja registreerimisnumber, kelle heaks vandeaudiitor töötab või kellega ta on seotud partnerina või muul viisil; |
| --- | --- |

b)

kui see on kohaldatav, selle audiitorühingu nimi, aadress, veebilehe aadress ja registreerimisnumber, kelle heaks vandeaudiitor töötab või kellega ta on seotud partnerina või muul viisil;

| c) | kas vandeaudiitoril on ka kestlikkusaruannete audiitorkontrolli tegemise õigus; |
| --- | --- |

c)

kas vandeaudiitoril on ka kestlikkusaruannete audiitorkontrolli tegemise õigus;

| d) | kõik teised registreeringud vandeaudiitorina teiste liikmesriikide pädevate asutuste juures ja audiitorina kolmandates riikides, sealhulgas registreerimisasutuse nimi ning, kui see on kohaldatav, ka registreerimisnumber ning märge selle kohta, kas registreerimine puudutab kohustuslikku auditit, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlemat.“; |
| --- | --- |

d)

kõik teised registreeringud vandeaudiitorina teiste liikmesriikide pädevate asutuste juures ja audiitorina kolmandates riikides, sealhulgas registreerimisasutuse nimi ning, kui see on kohaldatav, ka registreerimisnumber ning märge selle kohta, kas registreerimine puudutab kohustuslikku auditit, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlemat.“;

| b) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Registris märgitakse, kas esimeses lõigus osutatud kolmandate riikide audiitorid on registreeritud kohustusliku auditi, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlema tegijana.“ |
| --- | --- |

b)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Registris märgitakse, kas esimeses lõigus osutatud kolmandate riikide audiitorid on registreeritud kohustusliku auditi, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlema tegijana.“

| 11) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | kõigi audiitorühingus töötavate või sellega partnerina või muul viisil seotud vandeaudiitorite nimed ja registreerimisnumbrid ning märge selle kohta, kas nad on tunnustatud ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana;“ |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

kõigi audiitorühingus töötavate või sellega partnerina või muul viisil seotud vandeaudiitorite nimed ja registreerimisnumbrid ning märge selle kohta, kas nad on tunnustatud ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana;“

| b) | lõike 1 punkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | kõik teised registreeringud audiitorühinguna teiste liikmesriikide pädevate asutuste juures ja registreeringud auditeeriva üksusena kolmandates riikides, sealhulgas registreerimisasutuse nimi ning, kui see on kohaldatav, ka registreerimisnumber ning märge selle kohta, kas registreerimine puudutab kohustuslikku auditit, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlemat.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

kõik teised registreeringud audiitorühinguna teiste liikmesriikide pädevate asutuste juures ja registreeringud auditeeriva üksusena kolmandates riikides, sealhulgas registreerimisasutuse nimi ning, kui see on kohaldatav, ka registreerimisnumber ning märge selle kohta, kas registreerimine puudutab kohustuslikku auditit, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlemat.“;

| c) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Registris märgitakse, kas esimeses lõigus osutatud kolmandate riikide auditeerivad üksused on registreeritud kohustusliku auditi, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlema tegijana.“ |
| --- | --- |

c)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Registris märgitakse, kas esimeses lõigus osutatud kolmandate riikide auditeerivad üksused on registreeritud kohustusliku auditi, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlema tegijana.“

| 12) | Artiklit 24b muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et kui kohustuslikku auditit teeb audiitorühing, määrab audiitorühing vähemalt ühe võtmetähtsusega auditipartneri. Audiitorühing annab võtmetähtsusega auditipartneri käsutusse piisavad ressursid ja töötajad, kellel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalik pädevus ja võimekus.
  Liikmesriigid tagavad, et kui kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli teeb audiitorühing, määrab see audiitorühing vähemalt ühe peamise võtmetähtsusega kestlikkuspartneri, kes võib olla võtmetähtsusega auditipartner või üks võtmetähtsusega auditipartneritest. Audiitorühing annab võtmetähtsusega kestlikkuspartneri käsutusse piisavad ressursid ja töötajad, kellel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalik pädevus ja võimekus.
  Ametisse määratava võtmetähtsusega auditipartneri ja, kui see on kohaldatav, ka võtmetähtsusega kestlikkuspartneri valimisel lähtub audiitorühing peamiselt auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kvaliteedi tagamise, sõltumatuse ning pädevuse kriteeriumidest.
  Võtmetähtsusega auditipartner osaleb aktiivselt finantsaruannete kohustusliku auditi tegemises. Võtmetähtsusega kestlikkuspartner kaasatakse aktiivselt kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisse.“; |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklit 24b muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et kui kohustuslikku auditit teeb audiitorühing, määrab audiitorühing vähemalt ühe võtmetähtsusega auditipartneri. Audiitorühing annab võtmetähtsusega auditipartneri käsutusse piisavad ressursid ja töötajad, kellel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalik pädevus ja võimekus.

Liikmesriigid tagavad, et kui kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli teeb audiitorühing, määrab see audiitorühing vähemalt ühe peamise võtmetähtsusega kestlikkuspartneri, kes võib olla võtmetähtsusega auditipartner või üks võtmetähtsusega auditipartneritest. Audiitorühing annab võtmetähtsusega kestlikkuspartneri käsutusse piisavad ressursid ja töötajad, kellel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalik pädevus ja võimekus.

Ametisse määratava võtmetähtsusega auditipartneri ja, kui see on kohaldatav, ka võtmetähtsusega kestlikkuspartneri valimisel lähtub audiitorühing peamiselt auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kvaliteedi tagamise, sõltumatuse ning pädevuse kriteeriumidest.

Võtmetähtsusega auditipartner osaleb aktiivselt finantsaruannete kohustusliku auditi tegemises. Võtmetähtsusega kestlikkuspartner kaasatakse aktiivselt kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisse.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel peab vandeaudiitor pühendama oma ülesandele piisavalt aega ning tagama piisavad vahendid, et seda korrektselt täita.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel peab vandeaudiitor pühendama oma ülesandele piisavalt aega ning tagama piisavad vahendid, et seda korrektselt täita.“;

| c) | lõike 4 punktid b ja c asendatakse järgmistega:






  „b) | audiitorühingu puhul võtmetähtsusega auditipartnerite nimed ja, kui see on kohaldatav, ka võtmetähtsusega kestlikkuspartnerite nimed; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 4 punktid b ja c asendatakse järgmistega:

„b)

audiitorühingu puhul võtmetähtsusega auditipartnerite nimed ja, kui see on kohaldatav, ka võtmetähtsusega kestlikkuspartnerite nimed;

| c) | igal majandusaastal kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest võetud tasud ning muude teenuste eest võetud tasud.“; |
| --- | --- |

c)

igal majandusaastal kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest võetud tasud ning muude teenuste eest võetud tasud.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „5a.   Vandeaudiitor või audiitorühing koostab iga kestlikkusaruandluse kindlust andva töövõtu kohta kindlust andva töövõtu toimiku.
  Vandeaudiitor või audiitorühing dokumenteerib vähemalt artikli 22b kohaselt registreeritud andmed kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta.
  Vandeaudiitor või audiitorühing säilitab kõik muud andmed ja dokumendid, mis on olulised artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande toetamiseks ning selleks, et jälgida käesoleva direktiivi ja muude kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel kohaldatavate õiguslike nõuete täitmist.
  Kindlust andva töövõtu toimik suletakse hiljemalt 60 päeva pärast artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande allkirjastamise kuupäeva.
  Kui sama vandeaudiitor teeb aruandeaasta finantsaruannete kohustuslikku auditit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, võib kindlust andva töövõtu toimiku lisada audititoimikusse.“; |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„5a.   Vandeaudiitor või audiitorühing koostab iga kestlikkusaruandluse kindlust andva töövõtu kohta kindlust andva töövõtu toimiku.

Vandeaudiitor või audiitorühing dokumenteerib vähemalt artikli 22b kohaselt registreeritud andmed kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta.

Vandeaudiitor või audiitorühing säilitab kõik muud andmed ja dokumendid, mis on olulised artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande toetamiseks ning selleks, et jälgida käesoleva direktiivi ja muude kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel kohaldatavate õiguslike nõuete täitmist.

Kindlust andva töövõtu toimik suletakse hiljemalt 60 päeva pärast artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande allkirjastamise kuupäeva.

Kui sama vandeaudiitor teeb aruandeaasta finantsaruannete kohustuslikku auditit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, võib kindlust andva töövõtu toimiku lisada audititoimikusse.“;

| e) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „Vandeaudiitor või audiitorühing registreerib kõik kirjalikult esitatud kaebused kohustuslike auditite tegemise kohta ja iga kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kindlust andva töövõtu kohta.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„Vandeaudiitor või audiitorühing registreerib kõik kirjalikult esitatud kaebused kohustuslike auditite tegemise kohta ja iga kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kindlust andva töövõtu kohta.“

| 13) | Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 25
  Kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tasud
  Liikmesriigid tagavad, et kehtestatakse asjakohased normid, millega nähakse ette, et kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tasud:






  a) | ei ole mõjutatud ega tingitud lisateenuste pakkumisest üksusele, kelle suhtes tehakse kohustuslikku auditit või kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, ja |
| --- | --- | --- |

13)

Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

Kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tasud

Liikmesriigid tagavad, et kehtestatakse asjakohased normid, millega nähakse ette, et kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tasud:

a)

ei ole mõjutatud ega tingitud lisateenuste pakkumisest üksusele, kelle suhtes tehakse kohustuslikku auditit või kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, ja

| b) | ei põhine mitte mingisugusel tingimuslikkusel.“ |
| --- | --- |

b)

ei põhine mitte mingisugusel tingimuslikkusel.“

| 14) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 25b
  Kutse-eetika, sõltumatus, objektiivsus, konfidentsiaalsus ja ametisaladus seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga
  Artiklites 21–24a finantsaruannete kohustusliku auditi kohta sätestatud nõudeid kohaldatakse mutatis mutandis kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli suhtes.


  Artikkel 25c
  Keelatud auditivälised teenused, kui vandeaudiitor teeb avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli

  1.   Kui tegemist on avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, ei osuta vandeaudiitor või audiitorühing ega ükski võrgustiku liige, millesse vandeaudiitor või audiitorühing kuulub, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohustusega avaliku huvi üksusele, tema emaettevõtjale ega tema kontrollitavatele ettevõtjatele liidus otseselt ega kaudselt keelatud auditiväliseid teenuseid, millele on osutatud määruse (EL) nr 537/2014 artikli 5 lõike 1 teise lõigu punktides b ja c ning puntides e–k:






  a) | alates kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli perioodi algusest kuni kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande esitamiseni, ja |
| --- | --- | --- |

14)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 25b

Kutse-eetika, sõltumatus, objektiivsus, konfidentsiaalsus ja ametisaladus seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga

Artiklites 21–24a finantsaruannete kohustusliku auditi kohta sätestatud nõudeid kohaldatakse mutatis mutandis kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli suhtes.

Artikkel 25c

Keelatud auditivälised teenused, kui vandeaudiitor teeb avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli

1.   Kui tegemist on avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, ei osuta vandeaudiitor või audiitorühing ega ükski võrgustiku liige, millesse vandeaudiitor või audiitorühing kuulub, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohustusega avaliku huvi üksusele, tema emaettevõtjale ega tema kontrollitavatele ettevõtjatele liidus otseselt ega kaudselt keelatud auditiväliseid teenuseid, millele on osutatud määruse (EL) nr 537/2014 artikli 5 lõike 1 teise lõigu punktides b ja c ning puntides e–k:

a)

alates kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli perioodi algusest kuni kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande esitamiseni, ja

| b) | käesoleva lõike punktis a osutatud perioodile vahetult eelneval majandusaastal seoses määruse (EL) nr 537/2014 artikli 5 lõike 1 teise lõigu punktis e loetletud teenustega. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõike punktis a osutatud perioodile vahetult eelneval majandusaastal seoses määruse (EL) nr 537/2014 artikli 5 lõike 1 teise lõigu punktis e loetletud teenustega.

2.   Kui vandeaudiitor või audiitorühing, kes tegeleb avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, kuulub võrgustikku, siis tohib selle võrgustiku iga liige osutada asjaomasele avaliku huvi üksusele, kelle kestlikkusaruannetele tehakse audiitorkontrolli, tema emaettevõtjale või tema kontrollitavatele ettevõtjatele muid auditiväliseid teenuseid kui keelatud auditivälised teenused, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 1, või, kui see on asjakohane, keelatud auditivälised teenused, millele on osutatud määruse (EL) nr 537/2014 artikli 5 lõike 1 teises lõigus, või sama määruse artikli 5 lõikes 2 osutatud teenused, mis võivad liikmesriikide hinnangul ohustada sõltumatust, tingimusel et auditikomitee on selle heaks kiitnud, olles igakülgselt hinnanud ohtu sõltumatusele ja kohaldatavaid ettevaatusabinõusid kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 22b.

3.   Juhul kui selle võrgustiku liige, millesse avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegev vandeaudiitor või audiitorühing kuulub, osutab mõnda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud auditivälist teenust kolmandas riigis asutatud ettevõtjale, keda kontrollib avaliku huvi üksus, kelle suhtes kohaldatakse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, või kes on sellise üksuse kontrolli all, hindab asjaomane vandeaudiitor või audiitorühing, kas selline teenuste osutamine võrgustiku liikme poolt võib ohtu seada tema sõltumatuse.

Juhul kui selline teenuste osutamine mõjutab tema sõltumatust, rakendab vandeaudiitor või audiitorühing kaitsemeetmeid, et leevendada ohtusid, mida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud keelatud auditiväliste teenuste osutamine kolmandas riigis põhjustab. Vandeaudiitor või audiitorühing võib jätkata avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ainult juhul, kui ta suudab artikli 22b kohaselt põhjendada, et selliste teenuste osutamine ei mõjuta tema professionaalset hinnangut ega kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruannet.

Artikkel 25d

Rikkumised

Määruse (EL) nr 537/2014 artiklit 7 kohaldatakse mutatis mutandis vandeaudiitori või audiitorühingu suhtes, kes teeb avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga.“

| 15) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 26a
  Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardid

  1.   Liikmesriigid nõuavad vandeaudiitoritelt ja audiitorühingutelt kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kooskõlas kindlust andvate standarditega, mille komisjon on lõike 3 kohaselt vastu võtnud.


  2.   Liikmesriigid võivad kohaldada riiklikke kindlust andvaid standardeid, menetlusi või nõudeid seni, kuni komisjon ei ole võtnud vastu sama valdkonda hõlmavat kindlust andvat standardit.
  Liikmesriigid edastavad komisjonile teabe oma kindlust andvate standardite, menetluste ja nõuete kohta vähemalt kolm kuud enne nende jõustumist.


  3.   Komisjon võtab hiljemalt 1. oktoobriks 2026 kooskõlas artikliga 48a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat direktiivi piiratud kindlust andvate standardite sätestamiseks, milles määratakse kindlaks menetlused, mida audiitor peab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kokkuvõtte tegemiseks rakendama, sealhulgas töövõtu kavandamine, riskide kaalumine ja nendele reageerimine ning kokkuvõtte liik, mis tuleb lisada kestlikkusaruannete audiitorkontrolli aruandesse või, kui see on asjakohane, ühte üldisesse auditiaruandesse.
  Komisjon võtab hiljemalt 1. oktoobriks 2028 kooskõlas artikliga 48a vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva direktiivi täiendamiseks, et näha ette piisavat kindlust andvad standardid, olles eelnevalt hinnanud, kas piisav kindlus on audiitorite ja ettevõtjate jaoks teostatav. Kui see on hindamise tulemuste põhjal vajalik, täpsustatakse delegeeritud õigusaktides kuupäev, millest alates peab artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamus põhinema piisavat kindlust andval töövõtul kooskõlas nimetatud kindlust andvate standarditega.
  Komisjon võib esimeses ja teises lõigus osutatud kindlust andvate standardid vastu võtta üksnes juhul, kui need:






  a) | on välja töötatud nõuetekohase menetluse käigus avaliku järelevalve ja läbipaistvuse tingimustes; |
| --- | --- | --- |

15)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 26a

Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardid

1.   Liikmesriigid nõuavad vandeaudiitoritelt ja audiitorühingutelt kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kooskõlas kindlust andvate standarditega, mille komisjon on lõike 3 kohaselt vastu võtnud.

2.   Liikmesriigid võivad kohaldada riiklikke kindlust andvaid standardeid, menetlusi või nõudeid seni, kuni komisjon ei ole võtnud vastu sama valdkonda hõlmavat kindlust andvat standardit.

Liikmesriigid edastavad komisjonile teabe oma kindlust andvate standardite, menetluste ja nõuete kohta vähemalt kolm kuud enne nende jõustumist.

3.   Komisjon võtab hiljemalt 1. oktoobriks 2026 kooskõlas artikliga 48a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat direktiivi piiratud kindlust andvate standardite sätestamiseks, milles määratakse kindlaks menetlused, mida audiitor peab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kokkuvõtte tegemiseks rakendama, sealhulgas töövõtu kavandamine, riskide kaalumine ja nendele reageerimine ning kokkuvõtte liik, mis tuleb lisada kestlikkusaruannete audiitorkontrolli aruandesse või, kui see on asjakohane, ühte üldisesse auditiaruandesse.

Komisjon võtab hiljemalt 1. oktoobriks 2028 kooskõlas artikliga 48a vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva direktiivi täiendamiseks, et näha ette piisavat kindlust andvad standardid, olles eelnevalt hinnanud, kas piisav kindlus on audiitorite ja ettevõtjate jaoks teostatav. Kui see on hindamise tulemuste põhjal vajalik, täpsustatakse delegeeritud õigusaktides kuupäev, millest alates peab artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamus põhinema piisavat kindlust andval töövõtul kooskõlas nimetatud kindlust andvate standarditega.

Komisjon võib esimeses ja teises lõigus osutatud kindlust andvate standardid vastu võtta üksnes juhul, kui need:

a)

on välja töötatud nõuetekohase menetluse käigus avaliku järelevalve ja läbipaistvuse tingimustes;

| b) | aitavad saavutada aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandluse usaldusväärsuse ja kvaliteedi kõrget taset ning |
| --- | --- |

b)

aitavad saavutada aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandluse usaldusväärsuse ja kvaliteedi kõrget taset ning

| c) | edendavad liidus üldist heaolu.“ |
| --- | --- |

c)

edendavad liidus üldist heaolu.“

| 16) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 27a
  Konsolideeritud kestlikkusaruandluse audit

  1.   Liikmesriigid tagavad, et kontserni konsolideeritud kestlikkusaruandluse kindlust andva töövõtu korral:






  a) | kannab kontserni audiitor konsolideeritud kestlikkusaruandlusega seoses täielikku vastutust artiklis 28a osutatud audiitorkontrolli aruande eest; |
| --- | --- | --- |

16)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 27a

Konsolideeritud kestlikkusaruandluse audit

1.   Liikmesriigid tagavad, et kontserni konsolideeritud kestlikkusaruandluse kindlust andva töövõtu korral:

a)

kannab kontserni audiitor konsolideeritud kestlikkusaruandlusega seoses täielikku vastutust artiklis 28a osutatud audiitorkontrolli aruande eest;

| b) | hindab kontserni audiitor konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori, vandeaudiitori, kolmanda riigi auditeeriva üksuse või audiitorühingu poolt audiitorkontrolli käigus tehtud tööd ning dokumenteerib nende audiitorite töö iseloomu, ajastuse ja ulatuse, sealhulgas, kui see on kohaldatav, kontserni audiitori ülevaate nende audiitorite auditidokumentide asjakohaste osade kohta, ja |
| --- | --- |

b)

hindab kontserni audiitor konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori, vandeaudiitori, kolmanda riigi auditeeriva üksuse või audiitorühingu poolt audiitorkontrolli käigus tehtud tööd ning dokumenteerib nende audiitorite töö iseloomu, ajastuse ja ulatuse, sealhulgas, kui see on kohaldatav, kontserni audiitori ülevaate nende audiitorite auditidokumentide asjakohaste osade kohta, ja

| c) | vaatab kontserni audiitor konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul läbi sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori või vandeaudiitori ja kolmanda riigi auditeeriva üksuse või audiitorühingu audiitorkontrolli käigus tehtud töö ja dokumenteerib selle. |
| --- | --- |

c)

vaatab kontserni audiitor konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul läbi sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori või vandeaudiitori ja kolmanda riigi auditeeriva üksuse või audiitorühingu audiitorkontrolli käigus tehtud töö ja dokumenteerib selle.

Dokumendid, mida kontserni audiitor säilitab, peavad olema koostatud nii, et asjaomasel pädeval asutusel oleks võimalik kontserni audiitori tööd üle vaadata.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti c täitmiseks peab kontserni audiitor taotlema sõltumatult kindlust andvate teenuste osutajalt, kolmanda riigi asjaomaselt audiitorilt, vandeaudiitorilt, kolmanda riigi auditeerivalt üksuselt või audiitorühingult nõusolekut asjakohaste dokumentide üleandmiseks konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ajal, mis on tingimuseks, et kontserni audiitor võib selle sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori, vandeaudiitori, kolmanda riigi auditeeriva üksuse või audiitorühingu tööd usaldada.

2.   Juhul kui kontserni audiitoril ei ole võimalik lõike 1 esimese lõigu punkti c täita, võtab ta vajalikke meetmeid ning teavitab sellest asjaomast pädevat asutust.

Sellised meetmed hõlmavad kohasel juhul täiendavaid audiitorkontrolliga seotud tegevusi asjaomases tütarettevõtjas, tehes seda ise või tellides sellise teenuse.

3.   Kui kontserni audiitori suhtes kohaldatakse kvaliteeditagamise ülevaatust või uurimist seoses ettevõtjate kontserni konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, teeb kontserni audiitor pädevale asutusele taotluse korral kättesaadavaks kontserni audiitori poolt säilitatavad sellise audiitorkontrolli dokumendid, mille on läbi viinud sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitor, vandeaudiitor, asjaomase kolmanda riigi auditeeriv üksus või audiitorühing konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli käigus, sealhulgas mis tahes töödokumendid, mis on konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli seisukohast olulised.

Pädev asutus võib nõuda asjaomastelt pädevatelt asutustelt artikli 36 kohaselt täiendavaid sellise audiitorkontrolli dokumente, mille on läbi viinud vandeaudiitor või audiitorühing konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tarvis.

Kui ettevõtjate kontserni emaettevõtja või tütarettevõtja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli teeb kolmanda riigi audiitor või auditeeriv üksus, võib pädev asutus paluda asjaomastelt kolmanda riigi pädevatelt asutustelt vastavalt töökorraldusele täiendavaid audiitorkontrolli dokumente, mille on läbi viinud kolmanda riigi audiitor või kolmanda riigi auditeeriv üksus.

Erandina kolmandast lõigust, kui sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad, kolmanda riigi audiitor või audiitorid või auditeeriv üksus või auditeerivad üksused, kellel ei ole töökorraldust, tegi ettevõtjate kontserni emaettevõtja või tütarettevõtja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, vastutab kontserni audiitor taotluse korral ka sellise sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori või auditeeriva üksuse tehtud audiitorkontrolli täiendavate dokumentide nõuetekohase esitamise eest, sealhulgas konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli töödokumentide nõuetekohase esitamise eest. Et tagada nimetatud dokumentide esitamine, jätab kontserni audiitor endale kõnealustest dokumentidest koopia või alternatiivina lepib sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori või auditeeriva üksusega kokku, et talle võimaldatakse taotluse korral neile dokumentidele lubatud ja piiramatu juurdepääs, või rakendab muid asjakohaseid meetmeid. Kui audiitorkontrolli töödokumente ei ole võimalik õiguslikel või muudel põhjustel kolmandast riigist kontserni audiitorile edastada, peab kontserni audiitor säilitama oma dokumentide hulgas ka tõendusmaterjali selle kohta, et ta on läbinud asjakohased menetlused audiitorkontrolli dokumentidele juurdepääsu saamiseks, ning muude kui vastava kolmanda riigi õigusaktidest tulenevate õiguslike takistuste korral tõendid selliste takistuste esinemise kohta.“

| 17) | Artikli 28 lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | arvamus ja avaldus, mis põhinevad auditi käigus tehtud tööl, millele on osutatud direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktides a ja b;“. |
| --- | --- | --- |

17)

Artikli 28 lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

arvamus ja avaldus, mis põhinevad auditi käigus tehtud tööl, millele on osutatud direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktides a ja b;“.

| 18) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 28a
  Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruanne

  1.   Vandeaudiitor või audiitorühing esitab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemused kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruandes. Nimetatud aruanne koostatakse kooskõlas kindlust andvate standardite nõuetega, mille komisjon on vastu võtnud artikli 26a lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega, või kuni komisjon need standardid vastu võtab, kooskõlas artikli 26a lõikes 2 osutatud riiklike kindlust andvate standarditega.


  2.   Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruanne on kirjalik ja selles:






  a) | nimetatakse üksus, kelle aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandlus on kindlust andva töövõtu objektiks; täpsustatakse, kas tegemist on aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandega, ning kuupäev ja hõlmatud periood; märgitakse ära kestlikkusaruandluse raamistik, mida aruande koostamisel kohaldati; |
| --- | --- | --- |

18)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 28a

Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruanne

1.   Vandeaudiitor või audiitorühing esitab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemused kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruandes. Nimetatud aruanne koostatakse kooskõlas kindlust andvate standardite nõuetega, mille komisjon on vastu võtnud artikli 26a lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega, või kuni komisjon need standardid vastu võtab, kooskõlas artikli 26a lõikes 2 osutatud riiklike kindlust andvate standarditega.

2.   Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruanne on kirjalik ja selles:

a)

nimetatakse üksus, kelle aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandlus on kindlust andva töövõtu objektiks; täpsustatakse, kas tegemist on aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandega, ning kuupäev ja hõlmatud periood; märgitakse ära kestlikkusaruandluse raamistik, mida aruande koostamisel kohaldati;

| b) | esitatakse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ulatuse kirjeldus, milles nimetatakse vähemalt kindlust andvad standardid, mille kohaselt kestlikkusaruandluse audiitorkontroll tehti; |
| --- | --- |

b)

esitatakse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ulatuse kirjeldus, milles nimetatakse vähemalt kindlust andvad standardid, mille kohaselt kestlikkusaruandluse audiitorkontroll tehti;

| c) | sisaldub direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamus. |
| --- | --- |

c)

sisaldub direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamus.

3.   Kui kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli viisid läbi rohkem kui üks vandeaudiitorit või audiitorühingut, lepivad vandeaudiitorid või audiitorühingud kokku kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemustes ning esitavad ühise aruande ja arvamuse. Erimeelsuste korral esitab iga vandeaudiitor või audiitorühing oma arvamuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande eraldi punktis ning märgib ära lahkarvamuse põhjuse.

4.   Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegev vandeaudiitor allkirjastab ja kuupäevastab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande. Kui kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli teeb audiitorühing, allkirjastab kestlikkusaruandluse auditiaudiitorkontrolli aruande vähemalt see vandeaudiitor, kes on teinud audiitorühingu nimel kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli. Kui töövõtt on sõlmitud rohkem kui ühe vandeaudiitori või audiitorühinguga, allkirjastavad kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande kõik vandeaudiitorid või vähemalt iga audiitorühingu nimel kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli teinud vandeaudiitorid. Erandjuhtudel võivad liikmesriigid ette näha, et selliseid allkirju ei pea avalikustama, kui selline avalikustamine võib otseselt ja oluliselt ohustada mis tahes isiku isiklikku julgeolekut.

Igal juhul peavad asjaga seotud isikute nimed olema teada asjaomastele pädevatele asutustele.

5.   Liikmesriigid võivad nõuda, et kui sama vandeaudiitor teeb aruandeaasta finantsaruannete kohustuslikku auditit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, võib kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande lisada auditiaruande eraldiseisva osana.

6.   Vandeaudiitori või audiitorühingu aruanne konsolideeritud kestlikkusaruandluse kohta peab vastama lõigetes 1–5 sätestatud nõuetele.“

| 19) | Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | kvaliteeditagamise ülevaatust läbiviivatel isikutel peab olema asjakohane kutsealane haridus ning kogemus kohustusliku auditi ja finantsaruandluse alal ning kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste alal, samuti erikoolitus kvaliteeditagamise ülevaatuse valdkonnas;“; |
| --- | --- | --- | --- |

19)

Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

kvaliteeditagamise ülevaatust läbiviivatel isikutel peab olema asjakohane kutsealane haridus ning kogemus kohustusliku auditi ja finantsaruandluse alal ning kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste alal, samuti erikoolitus kvaliteeditagamise ülevaatuse valdkonnas;“;

| b) | lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | kvaliteeditagamise ülevaatus, mida täiendab valitud audititoimikute ja kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli töövõtu toimikute asjakohane kontroll, hõlmab kohaldatavate auditeerimise standardite ja sõltumatuse nõuetega vastavuse ning kohaldatavuse korral kestlikkusaruannete audiitorkontrolli standardite, kulutatud ressursside koguse ja kvaliteedi hindamise, finantsaruannete kohustusliku auditi tasude ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tasude ning audiitorühingu sisemise kvaliteedikontrollisüsteemi hindamist;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

kvaliteeditagamise ülevaatus, mida täiendab valitud audititoimikute ja kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli töövõtu toimikute asjakohane kontroll, hõlmab kohaldatavate auditeerimise standardite ja sõltumatuse nõuetega vastavuse ning kohaldatavuse korral kestlikkusaruannete audiitorkontrolli standardite, kulutatud ressursside koguse ja kvaliteedi hindamise, finantsaruannete kohustusliku auditi tasude ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tasude ning audiitorühingu sisemise kvaliteedikontrollisüsteemi hindamist;“;

| c) | punkti 1 alapunkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | kvaliteeditagamise ülevaatused toimuvad riskianalüüsi alusel ning artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud kohustuslikke auditeid ja asjakohasel juhul kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli läbiviivate vandeaudiitorite ja audiitorühingute puhul vähemalt iga kuue aasta järel;“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 1 alapunkt h asendatakse järgmisega:

„h)

kvaliteeditagamise ülevaatused toimuvad riskianalüüsi alusel ning artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud kohustuslikke auditeid ja asjakohasel juhul kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli läbiviivate vandeaudiitorite ja audiitorühingute puhul vähemalt iga kuue aasta järel;“;

| d) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ülevaatajatel on asjakohane erialane haridus ja kogemus kohustusliku auditi ja raamatupidamise aruandluse valdkonnas ning, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste alal, millele lisaks nad peavad olema läbinud erikoolituse kvaliteeditagamise ülevaatuste alal;“; |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ülevaatajatel on asjakohane erialane haridus ja kogemus kohustusliku auditi ja raamatupidamise aruandluse valdkonnas ning, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste alal, millele lisaks nad peavad olema läbinud erikoolituse kvaliteeditagamise ülevaatuste alal;“;

| e) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrini 2025 vabastada kestlikkusaruandluse auditi kvaliteeditagamise ülevaatusi tegevad isikud nõudest, et neil peab olema asjakohane kogemus kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste valdkonnas.“ |
| --- | --- |

e)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrini 2025 vabastada kestlikkusaruandluse auditi kvaliteeditagamise ülevaatusi tegevad isikud nõudest, et neil peab olema asjakohane kogemus kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste valdkonnas.“

| 20) | Artikli 30 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad mõjusate uurimiste ja karistuste süsteemide olemasolu, et avastada, korrigeerida ja vältida nõuetele mittevastavate kohustuslike auditite tegemist ja nõuetele mittevastavat kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli,


  2.   Ilma et see piiraks liikmesriikide tsiviilvastutusealast õiguskorda, näevad liikmesriigid ette mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused vandeaudiitoritele ja audiitorühingutele juhuks, kui kohustuslikku auditit või kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ei ole tehtud käesoleva direktiivi ja kohaldatavuse korral määruse (EL) nr 537/2014 rakendussätete kohaselt.
  Liikmesriigid võivad otsustada mitte sätestada halduskaristusi õigusrikkumiste puhul, mille puhul juba kohaldatakse liikmesriigi kriminaalõigust. Sellisel juhul teatavad nad komisjonile asjakohased kriminaalõiguse sätted.“ |
| --- | --- |

20)

Artikli 30 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad mõjusate uurimiste ja karistuste süsteemide olemasolu, et avastada, korrigeerida ja vältida nõuetele mittevastavate kohustuslike auditite tegemist ja nõuetele mittevastavat kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli,

2.   Ilma et see piiraks liikmesriikide tsiviilvastutusealast õiguskorda, näevad liikmesriigid ette mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused vandeaudiitoritele ja audiitorühingutele juhuks, kui kohustuslikku auditit või kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ei ole tehtud käesoleva direktiivi ja kohaldatavuse korral määruse (EL) nr 537/2014 rakendussätete kohaselt.

Liikmesriigid võivad otsustada mitte sätestada halduskaristusi õigusrikkumiste puhul, mille puhul juba kohaldatakse liikmesriigi kriminaalõigust. Sellisel juhul teatavad nad komisjonile asjakohased kriminaalõiguse sätted.“

| 21) | Artikli 30a lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „ca) | kuni kolme aasta pikkune ajutine keeld, millega keelatakse vandeaudiitoril, audiitorühingul või võtmetähtsusega kestlikkuspartneril teha kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ja/või allkirjastada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruandeid;“. |
| --- | --- | --- |

21)

Artikli 30a lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„ca)

kuni kolme aasta pikkune ajutine keeld, millega keelatakse vandeaudiitoril, audiitorühingul või võtmetähtsusega kestlikkuspartneril teha kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ja/või allkirjastada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruandeid;“.

| 22) | Artikli 30a lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „da) | kinnitus selle kohta, et kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruanne ei vasta käesoleva direktiivi artikli 28a nõuetele;“. |
| --- | --- | --- |

22)

Artikli 30a lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„da)

kinnitus selle kohta, et kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruanne ei vasta käesoleva direktiivi artikli 28a nõuetele;“.

| 23) | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „3.   Pädevat asutust juhivad mittepraktiseerivad isikud, kellel on teadmised kohustusliku auditi ja kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli seisukohast olulistes valdkondades. Need isikud valitakse vastavalt sõltumatule ja läbipaistvale ametisse nimetamise menetlusele.“; |
| --- | --- | --- |

23)

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Pädevat asutust juhivad mittepraktiseerivad isikud, kellel on teadmised kohustusliku auditi ja kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli seisukohast olulistes valdkondades. Need isikud valitakse vastavalt sõltumatule ja läbipaistvale ametisse nimetamise menetlusele.“;

| b) | lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | standardite vastuvõtmine audiitorühingute kutse-eetika, sisemise kvaliteedikontrolli ning finantsaruannete kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta, välja arvatud juhul, kui need standardid võtavad vastu või kiidavad heaks muud liikmesriigi asutused;“. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

standardite vastuvõtmine audiitorühingute kutse-eetika, sisemise kvaliteedikontrolli ning finantsaruannete kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta, välja arvatud juhul, kui need standardid võtavad vastu või kiidavad heaks muud liikmesriigi asutused;“.

| 24) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 36a
  Regulatiivne korraldus liikmesriikide vahel seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga
  Artiklites 34 ja 36 finantsaruannete kohustusliku auditi kohta sätestatud nõudeid kohaldatakse mutatis mutandis kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile.“ |
| --- | --- |

24)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 36a

Regulatiivne korraldus liikmesriikide vahel seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga

Artiklites 34 ja 36 finantsaruannete kohustusliku auditi kohta sätestatud nõudeid kohaldatakse mutatis mutandis kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile.“

| 25) | Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „Esimest lõiku kohaldatakse vandeaudiitori või audiitorühingu nimetamisel kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks.“; |
| --- | --- | --- |

25)

Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Esimest lõiku kohaldatakse vandeaudiitori või audiitorühingu nimetamisel kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks.“;

| b) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Esimest lõiku kohaldatakse vandeaudiitori või audiitorühingu nimetamisel kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks.“; |
| --- | --- |

b)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Esimest lõiku kohaldatakse vandeaudiitori või audiitorühingu nimetamisel kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lepingusse on keelatud lisada sätet, millega piiratakse lõike 1 kohast auditeeritava üksuse aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosoleku valikut nimetada konkreetne vandeaudiitor või audiitorühing asjaomase üksuse kohustusliku auditi tegemiseks ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks teatavate vandeaudiitorite või audiitorühingute kategooriate või nimekirjadega. Kõik sellised lepingusätted on õigustühised.
  Liikmesriigid tagavad, et suurettevõtjate aktsionäridel, osanikel või liikmetel, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a, välja arvatud nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a osutatud ettevõtjad, ning kes esindavad rohkem kui 5 % hääleõigustest või 5 % ettevõtja kapitalist, tegutsedes üksi või ühiselt, on õigus esitada aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosolekul vastu võtmiseks otsuse eelnõu, milles nõutakse, et akrediteeritud kolmas isik, kes ei kuulu kohustuslikku auditit tegeva vandeaudiitori või audiitorühinguga samasse audiitorühingusse või võrgustikku, koostaks aruande kestlikkusaruandluse elementide kohta, ja et see aruanne tehtaks aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosolekule kättesaadavaks;“. |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lepingusse on keelatud lisada sätet, millega piiratakse lõike 1 kohast auditeeritava üksuse aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosoleku valikut nimetada konkreetne vandeaudiitor või audiitorühing asjaomase üksuse kohustusliku auditi tegemiseks ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks teatavate vandeaudiitorite või audiitorühingute kategooriate või nimekirjadega. Kõik sellised lepingusätted on õigustühised.

Liikmesriigid tagavad, et suurettevõtjate aktsionäridel, osanikel või liikmetel, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a, välja arvatud nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a osutatud ettevõtjad, ning kes esindavad rohkem kui 5 % hääleõigustest või 5 % ettevõtja kapitalist, tegutsedes üksi või ühiselt, on õigus esitada aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosolekul vastu võtmiseks otsuse eelnõu, milles nõutakse, et akrediteeritud kolmas isik, kes ei kuulu kohustuslikku auditit tegeva vandeaudiitori või audiitorühinguga samasse audiitorühingusse või võrgustikku, koostaks aruande kestlikkusaruandluse elementide kohta, ja et see aruanne tehtaks aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosolekule kättesaadavaks;“.

| 26) | Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et vandeaudiitoreid või audiitorühinguid võib tagasi kutsuda vaid mõjuvatel põhjustel. Arvamuste lahknevus raamatupidamiskäsitluse, auditimenetluste või kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse või kindluse andmise menetluste kohta ei saa olla mõjuv põhjus tagasikutsumiseks.“; |
| --- | --- | --- |

26)

Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et vandeaudiitoreid või audiitorühinguid võib tagasi kutsuda vaid mõjuvatel põhjustel. Arvamuste lahknevus raamatupidamiskäsitluse, auditimenetluste või kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse või kindluse andmise menetluste kohta ei saa olla mõjuv põhjus tagasikutsumiseks.“;

| b) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Esimeses lõigus sätestatud teavitamiskohustust kohaldatakse ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile.“; |
| --- | --- |

b)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Esimeses lõigus sätestatud teavitamiskohustust kohaldatakse ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile.“;

| c) | lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

  „Esimest lõiku kohaldatakse ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile.“ |
| --- | --- |

c)

lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

„Esimest lõiku kohaldatakse ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrollile.“

| 27) | Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „4a.   Liikmesriigid võivad lubada, et auditikomiteele määratud ülesandeid, mis on seotud kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, täidab haldus- või järelevalveorgan tervikuna või haldus- või järelevalveorgani loodud eriomane organ.“; |
| --- | --- | --- |

27)

Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Liikmesriigid võivad lubada, et auditikomiteele määratud ülesandeid, mis on seotud kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, täidab haldus- või järelevalveorgan tervikuna või haldus- või järelevalveorgani loodud eriomane organ.“;

| b) | lõike 6 punktid a–e asendatakse järgmistega:






  „a) | teavitama auditeeritava üksuse haldus- või järelevalveorganit kohustusliku auditi tulemustest ja kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemustest ning selgitama, kuidas finantsaruannete kohustuslik audit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontroll aitasid kaasa vastavalt finantsaruandluse ja kestlikkusaruandluse terviklikkusele ja milline oli auditikomitee roll selles protsessis; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 6 punktid a–e asendatakse järgmistega:

„a)

teavitama auditeeritava üksuse haldus- või järelevalveorganit kohustusliku auditi tulemustest ja kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemustest ning selgitama, kuidas finantsaruannete kohustuslik audit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontroll aitasid kaasa vastavalt finantsaruandluse ja kestlikkusaruandluse terviklikkusele ja milline oli auditikomitee roll selles protsessis;

| b) | jälgima finantsaruandluse ja kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse protsessi, sealhulgas direktiivi 2013/34/EL artiklis 29d osutatud elektroonilise aruandluse protsessi, ja protsessi, mida ettevõtja rakendab, et teha kindlaks kooskõlas nimetatud direktiivi artikliga 29b vastu võetud kestlikkusaruandluse standardite kohaselt esitatav teave, ning esitama nende terviklikkuse tagamiseks soovitusi või ettepanekuid; |
| --- | --- |

b)

jälgima finantsaruandluse ja kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse protsessi, sealhulgas direktiivi 2013/34/EL artiklis 29d osutatud elektroonilise aruandluse protsessi, ja protsessi, mida ettevõtja rakendab, et teha kindlaks kooskõlas nimetatud direktiivi artikliga 29b vastu võetud kestlikkusaruandluse standardite kohaselt esitatav teave, ning esitama nende terviklikkuse tagamiseks soovitusi või ettepanekuid;

| c) | jälgima ettevõtja sisemise kvaliteedikontrolli ja riskijuhtimissüsteemide ning, kui see on kohaldatav, siseauditi tulemuslikkust seoses ettevõtja finantsaruandluse ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruandlusega, sealhulgas tema direktiivi 2013/34/EL artiklis 29d osutatud elektroonilise aruandluse protsessiga, rikkumata tema sõltumatust; |
| --- | --- |

c)

jälgima ettevõtja sisemise kvaliteedikontrolli ja riskijuhtimissüsteemide ning, kui see on kohaldatav, siseauditi tulemuslikkust seoses ettevõtja finantsaruandluse ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruandlusega, sealhulgas tema direktiivi 2013/34/EL artiklis 29d osutatud elektroonilise aruandluse protsessiga, rikkumata tema sõltumatust;

| d) | seirama aruandeaasta konsolideeritud finantsaruannete kohustuslikku auditit ning kohaldatavuse korral aruandeaasta konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, eriti selle tulemusi, võttes arvesse pädeva asutuse kõiki tähelepanekuid ja järeldusi vastavalt määruse (EL) nr 537/2014 artikli 26 lõikele 6; |
| --- | --- |

d)

seirama aruandeaasta konsolideeritud finantsaruannete kohustuslikku auditit ning kohaldatavuse korral aruandeaasta konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, eriti selle tulemusi, võttes arvesse pädeva asutuse kõiki tähelepanekuid ja järeldusi vastavalt määruse (EL) nr 537/2014 artikli 26 lõikele 6;

| e) | kontrollima ja jälgima vandeaudiitorite või audiitorühingute sõltumatust vastavalt käesoleva direktiivi artiklitele 22, 22a, 22b, 24a, 24b, 25b, 25c ja 25d ning määruse (EL) nr 537/2014 artiklile 6 ja eelkõige auditeeritavale üksusele vastavalt kõnealuse määruse artiklile 5 muude kui auditeerimisteenuste osutamise asjakohasust;“. |
| --- | --- |

e)

kontrollima ja jälgima vandeaudiitorite või audiitorühingute sõltumatust vastavalt käesoleva direktiivi artiklitele 22, 22a, 22b, 24a, 24b, 25b, 25c ja 25d ning määruse (EL) nr 537/2014 artiklile 6 ja eelkõige auditeeritavale üksusele vastavalt kõnealuse määruse artiklile 5 muude kui auditeerimisteenuste osutamise asjakohasust;“.

| 28) | Artiklit 45 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigi pädevad asutused registreerivad käesoleva direktiivi artiklite 15, 16 ja 17 kohaselt kõik kolmanda riigi audiitorid ja auditeerivad üksused, kui need kolmanda riigi audiitorid või auditeeritavad üksused esitavad auditiaruande väljaspool liitu registreeritud sellise ettevõtja aruandeaasta finantsaruannete või konsolideeritud finantsaruannete või asjakohasel juhul kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandluse kohta, kelle vabalt võõrandatavad väärtpaberid on võetud kauplemisele asjaomase liikmesriigi reguleeritud turul, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (*27) artikli 4 lõike 1 punktis 21, välja arvatud juhul, kui ettevõtja emiteerib üksnes selliseid lunastamata võlaväärtpabereid, mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:






  a) | need väärtpaberid on võetud kauplemisele liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 21 määratluses enne 31. detsembrit 2010 ja nendest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval vähemalt 50 000 eurot või muus vääringus nomineeritud võlaväärtpaberite puhul on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 50 000 euroga; |
| --- | --- | --- | --- |

28)

Artiklit 45 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigi pädevad asutused registreerivad käesoleva direktiivi artiklite 15, 16 ja 17 kohaselt kõik kolmanda riigi audiitorid ja auditeerivad üksused, kui need kolmanda riigi audiitorid või auditeeritavad üksused esitavad auditiaruande väljaspool liitu registreeritud sellise ettevõtja aruandeaasta finantsaruannete või konsolideeritud finantsaruannete või asjakohasel juhul kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandluse kohta, kelle vabalt võõrandatavad väärtpaberid on võetud kauplemisele asjaomase liikmesriigi reguleeritud turul, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (*27) artikli 4 lõike 1 punktis 21, välja arvatud juhul, kui ettevõtja emiteerib üksnes selliseid lunastamata võlaväärtpabereid, mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:

a)

need väärtpaberid on võetud kauplemisele liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 21 määratluses enne 31. detsembrit 2010 ja nendest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval vähemalt 50 000 eurot või muus vääringus nomineeritud võlaväärtpaberite puhul on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 50 000 euroga;

| b) | need väärtpaberid on võetud kauplemisele pärast 31. detsembrit 2010 liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 21 määratluses ja nendest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval vähemalt 100 000 eurot või muus vääringus nomineeritud võlaväärtpaberite puhul on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 100 000 euroga. |
| --- | --- |

b)

need väärtpaberid on võetud kauplemisele pärast 31. detsembrit 2010 liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 21 määratluses ja nendest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval vähemalt 100 000 eurot või muus vääringus nomineeritud võlaväärtpaberite puhul on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 100 000 euroga.

(*27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).“;"

*27

| b) | lõiked 4–6 asendatakse järgmisega:

  „4.   Ilma et see piiraks artikli 46 kohaldamist, ei ole liikmesriigis registreerimata kolmandate riikide audiitorite või auditeerivate üksuste poolt koostatud raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete või kohaldatavuse korral käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruannetel selles liikmesriigis õiguslikku mõju.


  5.   Liikmesriik võib registreerida kolmanda riigi auditeeriva üksuse finantsaruannete auditeerimise eesmärgil üksnes juhul, kui:






  a) | enamik kolmanda riigi auditeeriva üksuse haldus- või juhtimisorgani liikmetest vastab nõuetele, mis on samaväärsed artiklites 4–10 sätestatutega, välja arvatud artikli 7 lõige 2, artikli 8 lõige 3 ja artikli 10 lõike 1 teine lõik; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 4–6 asendatakse järgmisega:

„4.   Ilma et see piiraks artikli 46 kohaldamist, ei ole liikmesriigis registreerimata kolmandate riikide audiitorite või auditeerivate üksuste poolt koostatud raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aruannete või kohaldatavuse korral käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruannetel selles liikmesriigis õiguslikku mõju.

5.   Liikmesriik võib registreerida kolmanda riigi auditeeriva üksuse finantsaruannete auditeerimise eesmärgil üksnes juhul, kui:

a)

enamik kolmanda riigi auditeeriva üksuse haldus- või juhtimisorgani liikmetest vastab nõuetele, mis on samaväärsed artiklites 4–10 sätestatutega, välja arvatud artikli 7 lõige 2, artikli 8 lõige 3 ja artikli 10 lõike 1 teine lõik;

| b) | kolmanda riigi auditeeriva üksuse nimel auditeeriv kolmanda riigi audiitor vastab nõuetele, mis on samaväärsed artiklites 4–10 sätestatutega, välja arvatud artikli 7 lõige 2, artikli 8 lõige 3 ja artikli 10 lõike 1 teine lõik; |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi auditeeriva üksuse nimel auditeeriv kolmanda riigi audiitor vastab nõuetele, mis on samaväärsed artiklites 4–10 sätestatutega, välja arvatud artikli 7 lõige 2, artikli 8 lõige 3 ja artikli 10 lõike 1 teine lõik;

| c) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete auditid tehakse vastavalt artiklis 26 osutatud rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele, samuti artiklites 22, 22b ja 25 sätestatud nõuetele või samaväärsetele standarditele ja nõuetele; |
| --- | --- |

c)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete auditid tehakse vastavalt artiklis 26 osutatud rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele, samuti artiklites 22, 22b ja 25 sätestatud nõuetele või samaväärsetele standarditele ja nõuetele;

| d) | kolmanda riigi auditeeriv üksus avaldab oma veebisaidil iga-aastase läbipaistvusaruande, mis sisaldab määruse (EL) nr 537/2014 artiklis 13 osutatud teavet või vastab samaväärsetele avalikustamisnõuetele. |
| --- | --- |

d)

kolmanda riigi auditeeriv üksus avaldab oma veebisaidil iga-aastase läbipaistvusaruande, mis sisaldab määruse (EL) nr 537/2014 artiklis 13 osutatud teavet või vastab samaväärsetele avalikustamisnõuetele.

Liikmesriik võib registreerida kolmanda riigi auditeeriva üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli üksnes juhul, kui:

| a) | enamik kolmanda riigi auditeeriva üksuse haldus- või juhtimisorgani liikmetest vastab nõuetele, mis on samaväärsed artiklites 4–10 sätestatutega; |
| --- | --- |

a)

enamik kolmanda riigi auditeeriva üksuse haldus- või juhtimisorgani liikmetest vastab nõuetele, mis on samaväärsed artiklites 4–10 sätestatutega;

| b) | kolmanda riigi auditeeriva üksuse nimel kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegev kolmanda riigi audiitor vastab nõuetele, mis on samaväärsed artiklites 4–10 sätestatutega; |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi auditeeriva üksuse nimel kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegev kolmanda riigi audiitor vastab nõuetele, mis on samaväärsed artiklites 4–10 sätestatutega;

| c) | lõikes 1 osutatud aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontroll toimub kooskõlas artiklis 26a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standarditega, samuti artiklites 22, 22b, 25 ja 25b kindlaks määratud nõuetega või samaväärsete standardite ja nõuetega; |
| --- | --- |

c)

lõikes 1 osutatud aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontroll toimub kooskõlas artiklis 26a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standarditega, samuti artiklites 22, 22b, 25 ja 25b kindlaks määratud nõuetega või samaväärsete standardite ja nõuetega;

| d) | kolmanda riigi auditeeriv üksus avaldab oma veebisaidil iga-aastase läbipaistvusaruande, mis sisaldab määruse (EL) nr 537/2014 artiklis 13 osutatud teavet või vastab samaväärsetele avalikustamisnõuetele. |
| --- | --- |

d)

kolmanda riigi auditeeriv üksus avaldab oma veebisaidil iga-aastase läbipaistvusaruande, mis sisaldab määruse (EL) nr 537/2014 artiklis 13 osutatud teavet või vastab samaväärsetele avalikustamisnõuetele.

5a.   Liikmesriik võib registreerida kolmanda riigi audiitori finantsaruannete auditeerimise eesmärgil ainult juhul, kui ta vastab käesoleva artikli lõike 5 esimese lõigu punktides b, c ja d sätestatud nõuetele.

Liikmesriik võib registreerida kolmanda riigi audiitori kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eesmärgil ainult juhul, kui ta vastab käesoleva artikli lõike 5 teie lõigu punktides b, c ja d sätestatud nõuetele.

6.   Selleks et tagada käesoleva artikli lõike 5 esimese lõigu punkti c ja teise lõigu punkti c kohaldamise ühetaolised tingimused, antakse komisjonile õigus otsustada selles osutatud samaväärsuse üle rakendusaktide vastuvõtmise kaudu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Kuni komisjon ei ole ühtegi sellist otsust teinud, võivad liikmesriigid käesoleva artikli lõike 5 esimese lõigu punktis c ja teise lõigu punktis c osutatud samaväärsust ise hinnata.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 48a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi täiendamiseks, et kehtestada üldised samaväärsuse kriteeriumid, mida tuleb kasutada selle hindamisel, kas käesoleva artikli lõikes 1 osutatud raamatupidamise aruannete auditid ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruandluse audit on tehtud kooskõlas artiklis 26 määratletud rahvusvaheliste auditeerimise standardite ning artiklis 26a määratletud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardite ning artiklites 22, 24 ja 25 sätestatud nõuetega. Liikmesriigid kasutavad samaväärsuse hindamiseks riiklikul tasandil selliseid kriteeriume, mida kohaldatakse kõikide kolmandate riikide suhtes.”

| 29) | Artiklit 48a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Artikli 26a lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.“; |
| --- | --- | --- |

29)

Artiklit 48a muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Artikli 26a lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 26 lõikes 3, artikli 26a lõikes 3, artikli 45 lõikes 6, artikli 46 lõikes 2 ja artikli 47 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 26 lõikes 3, artikli 26a lõikes 3, artikli 45 lõikes 6, artikli 46 lõikes 2 ja artikli 47 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 26 lõikega 3, artikli 26a lõikega 3, artikli 45 lõikega 6, artikli 46 lõikega 2 või artikli 47 lõikega 3, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid nelja kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 26 lõikega 3, artikli 26a lõikega 3, artikli 45 lõikega 6, artikli 46 lõikega 2 või artikli 47 lõikega 3, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid nelja kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

Artikkel 4

Määruse (EL) nr 537/2014 muutmine

Määrust (EL) nr 537/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud piirmäärade kohaldamisel jäetakse välja liidu või liikmesriigi õigusaktide kohaselt nõutav kestlikkusaruandluse audiitorkontroll ja auditivälised teenused, välja arvatud need, millele on osutatud artikli 5 lõikes 1.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 4 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud piirmäärade kohaldamisel jäetakse välja liidu või liikmesriigi õigusaktide kohaselt nõutav kestlikkusaruandluse audiitorkontroll ja auditivälised teenused, välja arvatud need, millele on osutatud artikli 5 lõikes 1.“

| 2) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teise lõigu punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | „raamatupidamine, raamatupidamisdokumentide ja finantsaruannete koostamine ning kestlikkusaruandluse ettevalmistamine;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teise lõigu punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

„raamatupidamine, raamatupidamisdokumentide ja finantsaruannete koostamine ning kestlikkusaruandluse ettevalmistamine;“;

| b) | lõikes 4 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:

  „Esimeses lõigus osutatud auditikomitee heakskiit ei ole kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks vajalik.“ |
| --- | --- |

b)

lõikes 4 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:

„Esimeses lõigus osutatud auditikomitee heakskiit ei ole kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliks vajalik.“

Artikkel 5

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 6. juuliks 2024. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

2.   Liikmesriigid kohaldavad artikli 1 järgimiseks vajalikke meetmeid, välja arvatud punkti 14:

| a) | 1. jaanuaril 2024 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:






  i) | direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõikes 4 määratletud suurettevõtjate suhtes, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punktis 1 määratletud avaliku huvi üksused ning kelle keskmine töötajate arv ületab bilansipäeval 500 töötajat majandusaasta jooksul; |
| --- | --- | --- |

a)

1. jaanuaril 2024 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:

i)

direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõikes 4 määratletud suurettevõtjate suhtes, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punktis 1 määratletud avaliku huvi üksused ning kelle keskmine töötajate arv ületab bilansipäeval 500 töötajat majandusaasta jooksul;

| ii) | direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punktis 1 määratletud avaliku huvi üksuste suhtes, kes on suure kontserni emaettevõtjad nimetatud direktiivi artikli 3 lõike 7 tähenduses, ning kelle keskmine töötajate arv ületab bilansipäeval konsolideeritud alusel 500 töötajat majandusaasta jooksul; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punktis 1 määratletud avaliku huvi üksuste suhtes, kes on suure kontserni emaettevõtjad nimetatud direktiivi artikli 3 lõike 7 tähenduses, ning kelle keskmine töötajate arv ületab bilansipäeval konsolideeritud alusel 500 töötajat majandusaasta jooksul;

| b) | 1. jaanuaril 2025 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:






  i) | suurettevõtjate suhtes direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses, välja arvatud käesoleva lõigu punkti a alapunktis i osutatud suurettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

b)

1. jaanuaril 2025 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:

i)

suurettevõtjate suhtes direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses, välja arvatud käesoleva lõigu punkti a alapunktis i osutatud suurettevõtjad;

| ii) | suure kontserni emaettevõtjate suhtes direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 7 tähenduses, välja arvatud käesoleva lõigu punkti a alapunktis ii osutatud emaettevõtjad; |
| --- | --- |

ii)

suure kontserni emaettevõtjate suhtes direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 7 tähenduses, välja arvatud käesoleva lõigu punkti a alapunktis ii osutatud emaettevõtjad;

| c) | 1. jaanuaril 2026 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:






  i) | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused ning kes ei ole nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 1 määratletud mikroettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

c)

1. jaanuaril 2026 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:

i)

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused ning kes ei ole nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 1 määratletud mikroettevõtjad;

| ii) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, tingimusel et nad on suurettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses või väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad sama direktiivi artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused ning kes ei ole nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 1 määratletud mikroettevõtjad; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, tingimusel et nad on suurettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses või väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad sama direktiivi artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused ning kes ei ole nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 1 määratletud mikroettevõtjad;

| iii) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (39) artikli 13 punktis 2 määratletud kaptiivkindlustusandjate ja nimetatud direktiivi artikli 13 punktis 5 määratletud kaptiivedasikindlustusandjate suhtes, tingimusel et nad on direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõikes 4 osutatud suurettevõtjad või sama direktiivi artikli 3 lõigetes 2 ja 3 määratletud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused ning kes ei ole nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 1 tähenduses mikroettevõtjad. |
| --- | --- |

iii)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (39) artikli 13 punktis 2 määratletud kaptiivkindlustusandjate ja nimetatud direktiivi artikli 13 punktis 5 määratletud kaptiivedasikindlustusandjate suhtes, tingimusel et nad on direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõikes 4 osutatud suurettevõtjad või sama direktiivi artikli 3 lõigetes 2 ja 3 määratletud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused ning kes ei ole nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 1 tähenduses mikroettevõtjad.

Liikmesriigid kohaldavad vajalikke meetmeid, et täita artikli 1 punkti 14 nõudeid 1. jaanuaril 2028 või pärast seda algavate majandusaastate puhul.

Liikmesriigid kohaldavad artikli 2 järgimiseks vajalikke meetmeid:

| a) | 1. jaanuaril 2024 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:






  i) | direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentide suhtes, kes on direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses suurettevõtjad ning kelle keskmine töötajate arv ületab bilansipäeval 500 töötajat majandusaasta jooksul; |
| --- | --- | --- |

a)

1. jaanuaril 2024 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:

i)

direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentide suhtes, kes on direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses suurettevõtjad ning kelle keskmine töötajate arv ületab bilansipäeval 500 töötajat majandusaasta jooksul;

| ii) | direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentide suhtes, kes on direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 7 tähenduses suure kontserni emaettevõtjad ning kelle keskmine töötajate arv ületab bilansipäeval konsolideeritud alusel 500 töötajat majandusaasta jooksul; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentide suhtes, kes on direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 7 tähenduses suure kontserni emaettevõtjad ning kelle keskmine töötajate arv ületab bilansipäeval konsolideeritud alusel 500 töötajat majandusaasta jooksul;

| b) | 1. jaanuaril 2025 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:






  i) | direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentide suhtes, kes on suurettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses, välja arvatud need, kellele on osutatud käesoleva lõigu punkti a alapunktis i; |
| --- | --- | --- |

b)

1. jaanuaril 2025 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:

i)

direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentide suhtes, kes on suurettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses, välja arvatud need, kellele on osutatud käesoleva lõigu punkti a alapunktis i;

| ii) | direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentide suhtes, kes on suure kontserni emaettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 7 tähenduses, välja arvatud need, kellele on osutatud käesoleva lõigu punkti a alapunktis ii; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentide suhtes, kes on suure kontserni emaettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 7 tähenduses, välja arvatud need, kellele on osutatud käesoleva lõigu punkti a alapunktis ii;

| c) | 1. jaanuaril 2026 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:






  i) | direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentide suhtes, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses ja kes ei ole direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõikes 1 määratletud mikroettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

c)

1. jaanuaril 2026 või pärast seda algavate majandusaastate puhul:

i)

direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentide suhtes, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses ja kes ei ole direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõikes 1 määratletud mikroettevõtjad;

| ii) | emitentide suhtes, kes on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikesed ja mittekeerukad finantsinstitutsioonid, tingimusel et nad on suurettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses või väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad sama direktiivi artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused ning kes ei ole nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 1 määratletud mikroettevõtjad; |
| --- | --- |

ii)

emitentide suhtes, kes on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikesed ja mittekeerukad finantsinstitutsioonid, tingimusel et nad on suurettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses või väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad sama direktiivi artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused ning kes ei ole nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 1 määratletud mikroettevõtjad;

| iii) | emitentide suhtes, kes on direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 2 määratletud kaptiivkindlustusandjad või nimetatud direktiivi artikli 13 punktis 5 määratletud kaptiivedasikindlustusandjad, tingimusel et nad on suurettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses või väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad sama direktiivi artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused ning kes ei ole nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 1 tähenduses mikroettevõtjad. |
| --- | --- |

iii)

emitentide suhtes, kes on direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 2 määratletud kaptiivkindlustusandjad või nimetatud direktiivi artikli 13 punktis 5 määratletud kaptiivedasikindlustusandjad, tingimusel et nad on suurettevõtjad direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõike 4 tähenduses või väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad sama direktiivi artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses, kes on nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud avaliku huvi üksused ning kes ei ole nimetatud direktiivi artikli 3 lõikes 1 tähenduses mikroettevõtjad.

Liikmesriigid kohaldavad artikli 3 järgimiseks vajalikke meetmeid 1. jaanuaril 2024 või pärast seda algavate majandusaastate puhul.

3.   Kui liikmesriigid võtavad lõikes 1 osutatud meetmeid, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 6

Läbivaatamine ja aruandlus

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva muutmisdirektiivi rakendamise kohta, mis sisaldab muu hulgas järgmist:

| a) | hinnang käesoleva muutmisdirektiivi eesmärkide saavutamisele, sealhulgas liikmesriikide aruandlustavade lähendamisele; |
| --- | --- |

a)

hinnang käesoleva muutmisdirektiivi eesmärkide saavutamisele, sealhulgas liikmesriikide aruandlustavade lähendamisele;

| b) | hinnang väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arvu kohta, kes kasutavad vabatahtlikult direktiivi 2013/34/EL artiklis 29c osutatud kestlikkusaruandluse standardeid; |
| --- | --- |

b)

hinnang väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arvu kohta, kes kasutavad vabatahtlikult direktiivi 2013/34/EL artiklis 29c osutatud kestlikkusaruandluse standardeid;

| c) | hinnang selle kohta, kas ja kuidas tuleks aruandlusnõuete kohaldamisala veelgi laiendada, eelkõige seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega ning kolmandate riikide ettevõtjatega, kes tegutsevad otse liidu siseturul ilma liidu territooriumil asuva tütarettevõtja või filiaalita; |
| --- | --- |

c)

hinnang selle kohta, kas ja kuidas tuleks aruandlusnõuete kohaldamisala veelgi laiendada, eelkõige seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega ning kolmandate riikide ettevõtjatega, kes tegutsevad otse liidu siseturul ilma liidu territooriumil asuva tütarettevõtja või filiaalita;

| d) | hinnang käesoleva muutmisdirektiiviga kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes kehtestatud aruandlusnõuete rakendamise kohta, sealhulgas hinnang nende kolmandate riikide ettevõtjate arvu kohta, kellel on tütarettevõtja või filiaal, kes esitavad aruandeid kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikliga 40a; hinnang jõustamismehhanismile ja kõnealuses artiklis sätestatud piirmääradele; |
| --- | --- |

d)

hinnang käesoleva muutmisdirektiiviga kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes kehtestatud aruandlusnõuete rakendamise kohta, sealhulgas hinnang nende kolmandate riikide ettevõtjate arvu kohta, kellel on tütarettevõtja või filiaal, kes esitavad aruandeid kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikliga 40a; hinnang jõustamismehhanismile ja kõnealuses artiklis sätestatud piirmääradele;

| e) | hinnang selle kohta, kas ja kuidas tagada puuetega inimestele juurdepääs kestlikkusaruandlusele, mille on avaldanud käesoleva muutmisdirektiivi kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjad. |
| --- | --- |

e)

hinnang selle kohta, kas ja kuidas tagada puuetega inimestele juurdepääs kestlikkusaruandlusele, mille on avaldanud käesoleva muutmisdirektiivi kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjad.

Aruanne avaldatakse 30. aprilliks 2029 ja seejärel iga kolme aasta järel ning sellele lisatakse asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud.

2.   Komisjon vaatab 31. detsembriks 2028 kestlikkusaruandluse auditituru kontsentratsioonitaseme läbi ja esitab selle kohta aruande. Läbivaatamisel võetakse arvesse sõltumatute kindlust andvate teenuste osutajate suhtes kohaldatavat liikmesriigi korda ning hinnatakse, kas ja mil määral aitavad need riiklikud süsteemid kaasa kindluse andmise turu avamisele.

Komisjon hindab 31. detsembriks 2028 võimalikke õiguslikke meetmeid, et tagada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli turu piisav mitmekesistamine ja kestlikkusaruandluse piisav kvaliteet. Komisjon vaatab direktiivi 2013/34/EL artiklis 34 sätestatud meetmed läbi ja hindab vajadust laiendada neid teistele suurettevõtjatele.

Aruanne edastatakse 31. detsembriks 2028 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning sellele lisatakse asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud.

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesoleva direktiivi artiklit 4 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2024 majandusaastate puhul, mis algavad 1. jaanuaril 2024 või pärast seda.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Artikkel 4 on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 14. detsember 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BEK

---

(1)  
  ELT C 517, 22.12.2021, lk 51.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 10. novembri 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. novembri 2022. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2089, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 ELi kliimaülemineku võrdlusaluste, Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste ning võrdlusaluste kestlikkuse aspekti avalikustamisnõuete osas (ELT L 317, 9.12.2019, lk 17).

7

(8)  Komisjoni 17. juuli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1816, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011 seoses võrdlusaluse kirjelduses esitatava selgitusega selle kohta, kuidas kajastatakse igas esitatud ja avaldatud võrdlusaluses keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegureid (ELT L 406, 3.12.2020, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 17. juuli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1817, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011 seoses sellise selgituse miinimumsisuga, kuidas kajastatakse võrdlusaluse metoodikas keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegureid (ELT L 406, 3.12.2020, lk 12).

9

(10)  Komisjoni 17. juuli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1818, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011 seoses ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste miinimumnõuetega (ELT L 406, 3.12.2020, lk 17).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64).

13

(14)  
  ELT C 76, 9.3.2020, lk 23.

14

(15)  
  ELT C 445, 29.10.2021, lk 94.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).

17

(18)  Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel (ELT L 340, 22.12.2007, lk 66).

18

(19)  Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

19

(20)  Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/943, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset (ELT L 157, 15.6.2016, lk 1).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

27

(28)  Komisjoni 9. aprilli 2013. aasta soovitus 2013/179/EL toodete ja organisatsioonide olelusringi keskkonnatoime mõõtmise ja teatavakstegemise ühtsete meetodite kasutamise kohta (ELT L 124, 4.5.2013, lk 1).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/783, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013 (ELT L 172, 17.5.2021, lk 53).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (ELT L 48, 23.2.2011, lk 1).

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

32

(33)  Komisjoni 17. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/815, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks ühtne elektrooniline aruandlusvorming (ELT L 143, 29.5.2019, lk 1).

33

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise nõuded ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

34

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiiv 2007/36/EÜ noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta (ELT L 184, 14.7.2007, lk 17).

36

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 537/2014, mis käsitleb avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi erinõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2005/909/EÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 77).

37

(38)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

38

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

39

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/81

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/2465,

12. detsember 2022,

millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavate lämmastikväetiste sisendite liidu turg sõltub olulisel määral impordist kolmandatest riikidest. 2021. aastal importis liit lämmastikväetiste tootmiseks 2,9 miljonit tonni ammoniaaki ja 4,7 miljonit tonni karbamiidi. Nende toodete hinnad tõusid 2021. aastal märkimisväärselt ja jätkasid tõusu käesoleval aastal. |
| --- | --- |

(1)

Teatavate lämmastikväetiste sisendite liidu turg sõltub olulisel määral impordist kolmandatest riikidest. 2021. aastal importis liit lämmastikväetiste tootmiseks 2,9 miljonit tonni ammoniaaki ja 4,7 miljonit tonni karbamiidi. Nende toodete hinnad tõusid 2021. aastal märkimisväärselt ja jätkasid tõusu käesoleval aastal.

| (2) | Praegu imporditakse märkimisväärne osa neist lämmastikväetiste sisenditest liitu kolmandatest riikidest, kellel on soodustingimustel juurdepääs liidu turule, ning seega on import tollimaksuvaba. Sellegipoolest impordib liit suures koguses lämmastikväetiste sisendeid, mis on pärit nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (1) sätestatud ühise tollitariifistiku kohaldamisalasse kuuluvatest riikidest ning mille tariifimäärad on praegu vahemikus 5,5 %–6,5 %. |
| --- | --- |

(2)

Praegu imporditakse märkimisväärne osa neist lämmastikväetiste sisenditest liitu kolmandatest riikidest, kellel on soodustingimustel juurdepääs liidu turule, ning seega on import tollimaksuvaba. Sellegipoolest impordib liit suures koguses lämmastikväetiste sisendeid, mis on pärit nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (1) sätestatud ühise tollitariifistiku kohaldamisalasse kuuluvatest riikidest ning mille tariifimäärad on praegu vahemikus 5,5 %–6,5 %.

| (3) | Komisjon märgib oma 23. märtsi 2022. aasta teatises „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“, et juba enne Venemaa sissetungi Ukrainasse toimus toormeturgudel märkimisväärne hinnatõus, mis kajastus põllumajandusturgudel energia- ja väetisekulude suurenemise ning sellest tuleneva põllumajandustoodete hinnatõusu kaudu. Komisjon märgib, et sissetung Ukrainasse ja üleilmne toorainehindade buum on veelgi tõstnud hindu põllumajandusturgudel ning toovad esile osaliselt väetiste impordist sõltuva liidu toidusüsteemi haavatavuse. See suurendab tootjate kulusid ja mõjutab toidu hinda, põhjustades muret tarbijate ostujõu ja liidu põllumajandustootjate sissetulekute pärast. Komisjon rõhutab, et lühemas perspektiivis peab mineraalväetiste maksumus ja kättesaadavus olema prioriteet, kuni minnakse üle kestlike väetiseliikide või väetamismeetodite kasutamisele. Selle aja jooksul peab liidu väetisetööstusel olema juurdepääs vajalikule impordile, sealhulgas sisenditele, mis on vajalikud väetiste tootmiseks liidus koha peal. Komisjon rõhutab ka seda, et väetiste hindu ja põllumajandustootjate varustamist jälgitakse, tagamaks, et liidus ei satuks saagi saamine ohtu. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon märgib oma 23. märtsi 2022. aasta teatises „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“, et juba enne Venemaa sissetungi Ukrainasse toimus toormeturgudel märkimisväärne hinnatõus, mis kajastus põllumajandusturgudel energia- ja väetisekulude suurenemise ning sellest tuleneva põllumajandustoodete hinnatõusu kaudu. Komisjon märgib, et sissetung Ukrainasse ja üleilmne toorainehindade buum on veelgi tõstnud hindu põllumajandusturgudel ning toovad esile osaliselt väetiste impordist sõltuva liidu toidusüsteemi haavatavuse. See suurendab tootjate kulusid ja mõjutab toidu hinda, põhjustades muret tarbijate ostujõu ja liidu põllumajandustootjate sissetulekute pärast. Komisjon rõhutab, et lühemas perspektiivis peab mineraalväetiste maksumus ja kättesaadavus olema prioriteet, kuni minnakse üle kestlike väetiseliikide või väetamismeetodite kasutamisele. Selle aja jooksul peab liidu väetisetööstusel olema juurdepääs vajalikule impordile, sealhulgas sisenditele, mis on vajalikud väetiste tootmiseks liidus koha peal. Komisjon rõhutab ka seda, et väetiste hindu ja põllumajandustootjate varustamist jälgitakse, tagamaks, et liidus ei satuks saagi saamine ohtu.

| (4) | Eeltoodut silmas pidades on asjakohane võtta meetmeid, et vähendada liidu väetisetootjate kulusid lämmastikväetiste tootmiseks vajalike sisendite importimisel. |
| --- | --- |

(4)

Eeltoodut silmas pidades on asjakohane võtta meetmeid, et vähendada liidu väetisetootjate kulusid lämmastikväetiste tootmiseks vajalike sisendite importimisel.

| (5) | Pealegi ajal, mil lämmastikväetist rahvusvahelistel turgudel napib, pärsivad tollimaksud selliste vahesisendite nagu ammoniaak ja karbamiid liitu importimisel liidu turu varustamist võrreldes maailma teiste turgudega, kus imporditariife ei ole. Selline tariifide erinevus takistab ka jõupingutusi liidu importi mitmekesistada. |
| --- | --- |

(5)

Pealegi ajal, mil lämmastikväetist rahvusvahelistel turgudel napib, pärsivad tollimaksud selliste vahesisendite nagu ammoniaak ja karbamiid liitu importimisel liidu turu varustamist võrreldes maailma teiste turgudega, kus imporditariife ei ole. Selline tariifide erinevus takistab ka jõupingutusi liidu importi mitmekesistada.

| (6) | Seepärast on asjakohane ajutiselt peatada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (2) artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud ühise tollitariifistiku maksumäärade kohaldamine lämmastikväetiste teatavate sisendite suhtes. Käesolevat ajutist meedet kohaldatakse kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Meetme mõju hindamiseks peaks komisjon koostama aruande ja esitama selle nõukogule. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast on asjakohane ajutiselt peatada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (2) artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud ühise tollitariifistiku maksumäärade kohaldamine lämmastikväetiste teatavate sisendite suhtes. Käesolevat ajutist meedet kohaldatakse kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Meetme mõju hindamiseks peaks komisjon koostama aruande ja esitama selle nõukogule.

| (7) | Samal ajal peab liit kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikega 3 tagama kooskõla oma välistegevuse eri valdkondade vahel ning välistegevuse ja muude liidu poliitikavaldkondade vahel. |
| --- | --- |

(7)

Samal ajal peab liit kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikega 3 tagama kooskõla oma välistegevuse eri valdkondade vahel ning välistegevuse ja muude liidu poliitikavaldkondade vahel.

| (8) | Olukord liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelistes suhetes on viimastel aastatel arenenud väga negatiivselt, kusjuures viimastel kuudel on olukord eelkõige halvenenud seoses Venemaa Föderatsioon poolse rahvusvahelise õiguse eiramisega ning eelkõige Venemaa Föderatsiooni provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu. |
| --- | --- |

(8)

Olukord liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelistes suhetes on viimastel aastatel arenenud väga negatiivselt, kusjuures viimastel kuudel on olukord eelkõige halvenenud seoses Venemaa Föderatsioon poolse rahvusvahelise õiguse eiramisega ning eelkõige Venemaa Föderatsiooni provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu.

| (9) | Liit on alates 2014. aasta juulist kehtestanud järk-järgult piiravaid meetmeid Venemaa Föderatsiooni vastu. Euroopa Ülemkogu märkis oma 24. veebruari 2022. aasta järeldustes, et Venemaa Föderatsiooni provotseerimata ja põhjendamatu sõjaline agressioon Ukraina vastu rikub rängalt rahvusvahelist õigust ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtteid ning õõnestab Euroopa ja ülemaailmset julgeolekut ja stabiilsust. |
| --- | --- |

(9)

Liit on alates 2014. aasta juulist kehtestanud järk-järgult piiravaid meetmeid Venemaa Föderatsiooni vastu. Euroopa Ülemkogu märkis oma 24. veebruari 2022. aasta järeldustes, et Venemaa Föderatsiooni provotseerimata ja põhjendamatu sõjaline agressioon Ukraina vastu rikub rängalt rahvusvahelist õigust ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtteid ning õõnestab Euroopa ja ülemaailmset julgeolekut ja stabiilsust.

| (10) | Hiljuti ehk 3. juunil 2022 võttis nõukogu vastu kuuenda sanktsioonide paketi Venemaa Föderatsiooni vastu seoses jätkuva Ukraina-vastase agressioonisõjaga ja teadaolevate hirmutegudega, mille Venemaa relvajõud on Ukrainas toime pannud. |
| --- | --- |

(10)

Hiljuti ehk 3. juunil 2022 võttis nõukogu vastu kuuenda sanktsioonide paketi Venemaa Föderatsiooni vastu seoses jätkuva Ukraina-vastase agressioonisõjaga ja teadaolevate hirmutegudega, mille Venemaa relvajõud on Ukrainas toime pannud.

| (11) | Kuigi Venemaa Föderatsioon on Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige, on liit Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu ja eriti 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XXI artikli alusel kohaldatavate erandite alusel vabastatud kohustusest anda Venemaa Föderatsioonist imporditud toodetele samu soodustusi, mida antakse teistest riikidest imporditud samasugustele toodetele (enamsoodustusrežiim). |
| --- | --- |

(11)

Kuigi Venemaa Föderatsioon on Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige, on liit Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu ja eriti 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XXI artikli alusel kohaldatavate erandite alusel vabastatud kohustusest anda Venemaa Föderatsioonist imporditud toodetele samu soodustusi, mida antakse teistest riikidest imporditud samasugustele toodetele (enamsoodustusrežiim).

| (12) | Seetõttu ei oleks asjakohane lubada tollimaksuvabastuse ja enamsoodustusrežiimi kohaldamist käesoleva määrusega hõlmatud Venemaa Föderatsioonist pärit toodete impordi suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu ei oleks asjakohane lubada tollimaksuvabastuse ja enamsoodustusrežiimi kohaldamist käesoleva määrusega hõlmatud Venemaa Föderatsioonist pärit toodete impordi suhtes.

| (13) | Olukord liidu ja Valgevene vahel on samuti viimastel aastatel halvenenud, kuna Valgevene režiim on eiranud rahvusvahelist õigust, põhiõigusi ja inimõigusi. Lisaks on Valgevene algusest peale toetanud Venemaa Föderatsiooni agressioonisõda Ukraina vastu, muu hulgas lubades Venemaa Föderatsioonil tulistada Valgevene territooriumilt ballistilisi rakette, võimaldades Venemaa sõjaväelaste ning raskerelvastuse, tankide ja sõjaväeliste transpordivahendite transporti, võimaldades Venemaa sõjalennukitel lennata Valgevene õhuruumi kaudu Ukrainasse, pakkudes tankimisvõimalusi ning ladustades Valgevenes Venemaa relvi ja sõjavarustust. |
| --- | --- |

(13)

Olukord liidu ja Valgevene vahel on samuti viimastel aastatel halvenenud, kuna Valgevene režiim on eiranud rahvusvahelist õigust, põhiõigusi ja inimõigusi. Lisaks on Valgevene algusest peale toetanud Venemaa Föderatsiooni agressioonisõda Ukraina vastu, muu hulgas lubades Venemaa Föderatsioonil tulistada Valgevene territooriumilt ballistilisi rakette, võimaldades Venemaa sõjaväelaste ning raskerelvastuse, tankide ja sõjaväeliste transpordivahendite transporti, võimaldades Venemaa sõjalennukitel lennata Valgevene õhuruumi kaudu Ukrainasse, pakkudes tankimisvõimalusi ning ladustades Valgevenes Venemaa relvi ja sõjavarustust.

| (14) | Liit on alates 2020. aasta oktoobrist kehtestanud järk-järgult piiravaid meetmeid Valgevene vastu. Nõukogu võttis 2. detsembril 2021 vastu viienda sanktsioonide paketi seoses jätkuva inimõiguste rikkumise ja rändajate ärakasutamisega. Täiendavad sanktsioonide paketid võeti vastu 24. veebruaril, 2. märtsil, 9. märtsil ja 3. juunil 2022 seoses Valgevene osalemisega Venemaa Föderatsiooni põhjendamatus ja provotseerimata agressioonisõjas Ukraina vastu. Lisaks ei ole Valgevene Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige. Seetõttu ei ole liit vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingule kohustatud kohaldama Valgevenest pärit toodetele enamsoodustusrežiimi. Lisaks võimaldavad kaubanduslepingud võtta peale selle meetmeid, mis on põhjendatud kohaldatavate erandiklauslitega, eelkõige julgeolekuga seotud eranditega. |
| --- | --- |

(14)

Liit on alates 2020. aasta oktoobrist kehtestanud järk-järgult piiravaid meetmeid Valgevene vastu. Nõukogu võttis 2. detsembril 2021 vastu viienda sanktsioonide paketi seoses jätkuva inimõiguste rikkumise ja rändajate ärakasutamisega. Täiendavad sanktsioonide paketid võeti vastu 24. veebruaril, 2. märtsil, 9. märtsil ja 3. juunil 2022 seoses Valgevene osalemisega Venemaa Föderatsiooni põhjendamatus ja provotseerimata agressioonisõjas Ukraina vastu. Lisaks ei ole Valgevene Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige. Seetõttu ei ole liit vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingule kohustatud kohaldama Valgevenest pärit toodetele enamsoodustusrežiimi. Lisaks võimaldavad kaubanduslepingud võtta peale selle meetmeid, mis on põhjendatud kohaldatavate erandiklauslitega, eelkõige julgeolekuga seotud eranditega.

| (15) | Eeltoodut silmas pidades on Venemaa Föderatsioon ja Valgevene käesolevas määruses sätestatud ühepoolsete tariifide peatamise kohaldamisalast väljajätmine asjakohane, kohaldades määruse (EMÜ) nr 2658/87 I isas ja eelkõige selle I osa, I jaotise B osa punktis 1 sätestatud tollimakse käsitlevaid üldreegleid. |
| --- | --- |

(15)

Eeltoodut silmas pidades on Venemaa Föderatsioon ja Valgevene käesolevas määruses sätestatud ühepoolsete tariifide peatamise kohaldamisalast väljajätmine asjakohane, kohaldades määruse (EMÜ) nr 2658/87 I isas ja eelkõige selle I osa, I jaotise B osa punktis 1 sätestatud tollimakse käsitlevaid üldreegleid.

| (16) | Sellest tulenevalt ei tohiks Venemaa Föderatsioonist ja Valgevenest pärit lämmastikväetiste sisendite impordi suhtes kohaldada tollimaksude peatamist. Selle asemel tuleks Venemaa Föderatsioonist ja Valgevenest pärinevate käesoleva määrusega hõlmatud toodete impordi suhtes jätkuvalt kohaldada nende suhtes eelnevalt kehtinud imporditollimaksu. |
| --- | --- |

(16)

Sellest tulenevalt ei tohiks Venemaa Föderatsioonist ja Valgevenest pärit lämmastikväetiste sisendite impordi suhtes kohaldada tollimaksude peatamist. Selle asemel tuleks Venemaa Föderatsioonist ja Valgevenest pärinevate käesoleva määrusega hõlmatud toodete impordi suhtes jätkuvalt kohaldada nende suhtes eelnevalt kehtinud imporditollimaksu.

| (17) | Võttes arvesse lämmastikväetiste tootmise sisendite märkimisväärset ja järsku hinnatõusu, mida raskendas eriolukord, mille Venemaa Föderatsiooni agressioonisõda Ukraina vastu tekitas väetiste turul, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse lämmastikväetiste tootmise sisendite märkimisväärset ja järsku hinnatõusu, mida raskendas eriolukord, mille Venemaa Föderatsiooni agressioonisõda Ukraina vastu tekitas väetiste turul, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (18) | Seetõttu tuleks määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(18)

Seetõttu tuleks määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Teise osa VI jaotise 28. peatüki 3. veerus („Kokkuleppeline tollimaksumäär (%)“) asendatakse CN-koodi 2814 10 00 puudutav tekst järgmisega:

  „5,5 (*1)


  (*1)  Tollimaks ühepoolselt peatatud kuueks kuuks alates 16. detsembrist 2022, välja arvatud Venemaa ja Valgevene puhul, kelle suhtes kohaldatakse 5,5 % määra vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/2465.“;" |
| --- | --- |

1)

Teise osa VI jaotise 28. peatüki 3. veerus („Kokkuleppeline tollimaksumäär (%)“) asendatakse CN-koodi 2814 10 00 puudutav tekst järgmisega:

„5,5 (*1)

(*1)  Tollimaks ühepoolselt peatatud kuueks kuuks alates 16. detsembrist 2022, välja arvatud Venemaa ja Valgevene puhul, kelle suhtes kohaldatakse 5,5 % määra vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/2465.“;"

| 2) | Teise osa VI jaotise 31. peatüki 3. veerus („Kokkuleppeline tollimaksumäär (%)“) asendatakse CN-koode 3102 10 10 ja 3102 10 90 puudutav tekst järgmisega:

  „6,5 (*2)


  (*2)  Tollimaks ühepoolselt peatatud kuueks kuuks alates 16. detsembrist 2022, välja arvatud Venemaa ja Valgevene puhul, kelle suhtes kohaldatakse 6,5 % määra vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/2465.“
  " |
| --- | --- |

2)

Teise osa VI jaotise 31. peatüki 3. veerus („Kokkuleppeline tollimaksumäär (%)“) asendatakse CN-koode 3102 10 10 ja 3102 10 90 puudutav tekst järgmisega:

„6,5 (*2)

(*2)  Tollimaks ühepoolselt peatatud kuueks kuuks alates 16. detsembrist 2022, välja arvatud Venemaa ja Valgevene puhul, kelle suhtes kohaldatakse 6,5 % määra vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/2465.“
  "

Artikkel 2

Hiljemalt 17. maiks 2023 koostab komisjon aruande, milles hinnatakse käesolevas määruses sätestatud tollimaksude peatamise tagajärgi, ja esitab selle nõukogule. Selle aruande põhjal esitab komisjon vajaduse korral seadusandliku ettepaneku nimetatud tollimaksu peatamise pikendamiseks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus kaotab kehtivuse 17. juunil 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

2

---

| 16.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/85

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2466,

9. detsember 2022,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Nuez de Pedroso“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Nuez de Pedroso“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Nuez de Pedroso“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Nuez de Pedroso“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Nuez de Pedroso“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Nuez de Pedroso“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 321, 25.8.2022, lk 11.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 16.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/86

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2467,

14. detsember 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100 kg) | Päritolu  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 267,4 | 10 | TH |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100 kg)

Päritolu  (1)

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

267,4

10

TH

---

(1)  Nomenklatuur on sätestatud komisjoni 12. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruses (EL) 2020/1470, mis käsitleb riikide ja territooriumide nomenklatuuri Euroopa rahvusvahelise kaubavahetuse statistika jaoks ja geograafilist jaotust muu ettevõtlusstatistika jaoks (ELT L 334, 13.10.2020, lk 2).“

1

---

| 16.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/89

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2468,

15. detsember 2022,

millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2021/2325 seoses kontrollorgani IMOCERT Latinoamérica Ltda tunnustamisega mahepõllumajanduslike toodete importimiseks liitu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/2325 (2) II lisas on esitatud loetelu samaväärsena tunnustatud kontrolliasutustest ja kontrollorganitest, kes on pädevad tegema kontrolle ja väljastama sertifikaate kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/2325 (2) II lisas on esitatud loetelu samaväärsena tunnustatud kontrolliasutustest ja kontrollorganitest, kes on pädevad tegema kontrolle ja väljastama sertifikaate kolmandates riikides.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) 2021/2325 II lisas on ekslikult loetletud kontrollorgan IMOCERT Latinoamérica Ltda kui Costa Rica tunnustatud asutus. Asjakohane kanne tuleb parandada. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) 2021/2325 II lisas on ekslikult loetletud kontrollorgan IMOCERT Latinoamérica Ltda kui Costa Rica tunnustatud asutus. Asjakohane kanne tuleb parandada.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2021/2325 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2021/2325 vastavalt parandada.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/2325 parandus

Määruse (EL) 2021/2325 II lisas oleva kontrollorganit IMOCERT Latinoamérica Ltda käsitleva kande punktist 3 jäetakse välja Costa Ricat käsitlev rida.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 16. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2325, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/848 selliste kolmandate riikide loetelu ning selliste kontrolliasutuste ja kontrollorganite loetelu, mida on tunnustatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõigetele 2 ja 3 mahepõllumajanduslike toodete importimiseks liitu (ELT L 465, 29.12.2021, lk 8).

2

---

OTSUSED

| 16.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/91 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/91

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/2469,

12. detsember 2022,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu alusel loodud tollikomitees seoses protokolli nr 1 (mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö viiside kohta) muutmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu (edaspidi „leping“) sõlmis liit nõukogu otsusega (EL) 2019/1875 (1) ja see jõustus 21. novembril 2019. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu (edaspidi „leping“) sõlmis liit nõukogu otsusega (EL) 2019/1875 (1) ja see jõustus 21. novembril 2019.

| (2) | Lepingu protokolli nr 1 artikli 34 kohaselt võib tollikomitee vastu võtta otsuseid nimetatud protokolli sätete muutmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu protokolli nr 1 artikli 34 kohaselt võib tollikomitee vastu võtta otsuseid nimetatud protokolli sätete muutmiseks.

| (3) | Tollikomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu otsuse, millega muudetakse protokolli nr 1 ja selle lisasid (edaspidi „otsus“). |
| --- | --- |

(3)

Tollikomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu otsuse, millega muudetakse protokolli nr 1 ja selle lisasid (edaspidi „otsus“).

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel tollikomitees võetav seisukoht, kuna kõnealune otsus on liidule siduv. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel tollikomitees võetav seisukoht, kuna kõnealune otsus on liidule siduv.

| (5) | Protokolli muudeti seoses rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS“) konventsiooniga reguleeritava nomenklatuuriga 1. jaanuaril 2012, 1. jaanuaril 2017 ja 1. jaanuaril 2022. Otsus on vajalik protokolli nr 1 ja selle lisade ajakohastamiseks, et võtta arvesse HSi uusimat versiooni. |
| --- | --- |

(5)

Protokolli muudeti seoses rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS“) konventsiooniga reguleeritava nomenklatuuriga 1. jaanuaril 2012, 1. jaanuaril 2017 ja 1. jaanuaril 2022. Otsus on vajalik protokolli nr 1 ja selle lisade ajakohastamiseks, et võtta arvesse HSi uusimat versiooni.

| (6) | Protokolli nr 1 B(a) lisas konserveeritud lihaleivatoodete, karri-kalapallide ja seepiapallide jaoks sätestatud aastakvootide kohaldamisala tuleks laiendada, et Singapuri eksportijad saaksid neid kasutada. |
| --- | --- |

(6)

Protokolli nr 1 B(a) lisas konserveeritud lihaleivatoodete, karri-kalapallide ja seepiapallide jaoks sätestatud aastakvootide kohaldamisala tuleks laiendada, et Singapuri eksportijad saaksid neid kasutada.

| (7) | Selleks et tagada mõlema lepinguosalise ettevõtjate võrdne kohtlemine päritolu tõendamisel, tuleks protokolli nr 1 muuta nii, et kumbki lepinguosaline saaks vastavalt oma õigusnormidele otsustada, milline eksportija võib oma päritolustaatusega kaupade päritolu ise tõendada. See võimaldab liidus tõendada kaupade päritolu registreeritud eksportijate, mitte heakskiidetud eksportijate poolt, sarnaselt süsteemiga, mida kohaldab Singapur lepingu raames, |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada mõlema lepinguosalise ettevõtjate võrdne kohtlemine päritolu tõendamisel, tuleks protokolli nr 1 muuta nii, et kumbki lepinguosaline saaks vastavalt oma õigusnormidele otsustada, milline eksportija võib oma päritolustaatusega kaupade päritolu ise tõendada. See võimaldab liidus tõendada kaupade päritolu registreeritud eksportijate, mitte heakskiidetud eksportijate poolt, sarnaselt süsteemiga, mida kohaldab Singapur lepingu raames,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel tollikomitee esimesel koosolekul, põhineb käesolevale otsusele lisatud tollikomitee otsuse eelnõul.

Liidu esindajad tollikomitees võivad kokku leppida otsuse eelnõu väiksemates tehnilistes parandustes.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 12. detsember 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. NEKULA

---

(1)  Nõukogu 8. novembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/1875 Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (ELT L 294, 14.11.2019, lk 1).

1

---

EELNÕU

EUROOPA LIIDU JA SINGAPURI VABARIIGI VAHELISE VABAKAUBANDUSLEPINGU TOLLIKOMITEE OTSUS nr 01/2022,

...,

millega muudetakse protokolli nr 1 (mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö viiside kohta) teatavaid elemente ning selle lisasid

TOLLIKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vahelist vabakaubanduslepingut (edaspidi „leping“), eriti selle protokolli nr 1 artiklit 34 ja lepingu artiklit 16.2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu protokolli nr 1 artiklis 34 „Käesoleva protokolli muudatused“ on sätestatud, et lepinguosalised võivad lepingu artikli 16.2 „Erikomiteed“ alusel moodustatud tollikomitee otsusega muuta lepingu protokolli nr 1 sätteid. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu protokolli nr 1 artiklis 34 „Käesoleva protokolli muudatused“ on sätestatud, et lepinguosalised võivad lepingu artikli 16.2 „Erikomiteed“ alusel moodustatud tollikomitee otsusega muuta lepingu protokolli nr 1 sätteid.

| (2) | Kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS“) konventsiooniga reguleeritavat nomenklatuuri on muudetud 1. jaanuaril 2012, 1. jaanuaril 2017 ja 1. jaanuaril 2022. Lepinguosalised on kokku leppinud protokolli nr 1 ajakohastamises, et võtta arvesse HSi uusimat versiooni. |
| --- | --- |

(2)

Kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS“) konventsiooniga reguleeritavat nomenklatuuri on muudetud 1. jaanuaril 2012, 1. jaanuaril 2017 ja 1. jaanuaril 2022. Lepinguosalised on kokku leppinud protokolli nr 1 ajakohastamises, et võtta arvesse HSi uusimat versiooni.

| (3) | Lepinguosalised on kokku leppinud konserveeritud lihaleivatoodete, karri-kalapallide ja seepiapallide jaoks protokolli nr 1 B(a) lisas sätestatud aastakvootide kohaldamisala muutmises. |
| --- | --- |

(3)

Lepinguosalised on kokku leppinud konserveeritud lihaleivatoodete, karri-kalapallide ja seepiapallide jaoks protokolli nr 1 B(a) lisas sätestatud aastakvootide kohaldamisala muutmises.

| (4) | Protokolli nr 1 artiklis 17 „Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused“ on sätestatud, et Euroopa Liidus võib päritoludeklaratsiooni koostada muu hulgas eksportija, kes on heakskiidetud eksportija, ja Singapuris muu hulgas eksportija, kes on registreeritud eksportija. Selleks et tagada mõlema lepinguosalise ettevõtjate võrdne kohtlemine, tuleks protokolli nr 1 muuta selliselt, et kumbki lepinguosaline võib vastavalt oma õigusnormidele otsustada, milline eksportija võib koostada päritoludeklaratsiooni. Seetõttu oleks vaja määratleda mõiste „eksportija“. |
| --- | --- |

(4)

Protokolli nr 1 artiklis 17 „Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused“ on sätestatud, et Euroopa Liidus võib päritoludeklaratsiooni koostada muu hulgas eksportija, kes on heakskiidetud eksportija, ja Singapuris muu hulgas eksportija, kes on registreeritud eksportija. Selleks et tagada mõlema lepinguosalise ettevõtjate võrdne kohtlemine, tuleks protokolli nr 1 muuta selliselt, et kumbki lepinguosaline võib vastavalt oma õigusnormidele otsustada, milline eksportija võib koostada päritoludeklaratsiooni. Seetõttu oleks vaja määratleda mõiste „eksportija“.

| (5) | Võttes arvesse mõiste „eksportija“ uut määratlust, tuleb sõna „eksportija“ mõiste „kaubasaadetis“ määratluses protokolli nr 1 artikli 1 lõike 1 punktis d, artiklis 13 „Muutmise keeld“ ja artiklis 14 „Näitused“ asendada sõnaga „kaubasaatja“. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse mõiste „eksportija“ uut määratlust, tuleb sõna „eksportija“ mõiste „kaubasaadetis“ määratluses protokolli nr 1 artikli 1 lõike 1 punktis d, artiklis 13 „Muutmise keeld“ ja artiklis 14 „Näitused“ asendada sõnaga „kaubasaatja“.

| (6) | Artikli 17 „Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused“ lõikes 5 on sätestatud, et päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija käsitsi oma originaalallkirja. Lepinguosalised on kokku leppinud, et loobuvad sellest nõudest, et soodustada kaubandust ja vähendada lepinguga ette nähtud tariifsetest soodustustest kasu saamisega kaasnevat halduskoormust. |
| --- | --- |

(6)

Artikli 17 „Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused“ lõikes 5 on sätestatud, et päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija käsitsi oma originaalallkirja. Lepinguosalised on kokku leppinud, et loobuvad sellest nõudest, et soodustada kaubandust ja vähendada lepinguga ette nähtud tariifsetest soodustustest kasu saamisega kaasnevat halduskoormust.

| (7) | Artikli 1 lõike 1 punktis f on mõiste „tehasehind“ määratluses vaja selgitada, kuidas tuleb mõista sõna „tootja“, kui viimane töö või töötlus toimub alltöövõtuna. |
| --- | --- |

(7)

Artikli 1 lõike 1 punktis f on mõiste „tehasehind“ määratluses vaja selgitada, kuidas tuleb mõista sõna „tootja“, kui viimane töö või töötlus toimub alltöövõtuna.

| (8) | Võttes arvesse, et mõlemad lepinguosalised kohaldavad registreeritud eksportijate süsteemi, tuleks lepinguosaliste koostatud päritoludokument nimetada „päritoludeklaratsioonist“ ümber „päritolukinnituseks“. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse, et mõlemad lepinguosalised kohaldavad registreeritud eksportijate süsteemi, tuleks lepinguosaliste koostatud päritoludokument nimetada „päritoludeklaratsioonist“ ümber „päritolukinnituseks“.

| (9) | Üleminekumeetmena tuleks sätestada, et kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast aktsepteerib Singapur lepingu protokolli nr 1 artikli 17 „Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused“ ja artikli 18 „Heakskiidetud eksportija“ kohaselt koostatud päritoludeklaratsioone, mis kehtisid enne käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(9)

Üleminekumeetmena tuleks sätestada, et kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast aktsepteerib Singapur lepingu protokolli nr 1 artikli 17 „Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused“ ja artikli 18 „Heakskiidetud eksportija“ kohaselt koostatud päritoludeklaratsioone, mis kehtisid enne käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva.

| (10) | Lepingu protokolli nr 1 ja mitut selle lisa tuleks seetõttu muuta, |
| --- | --- |

(10)

Lepingu protokolli nr 1 ja mitut selle lisa tuleks seetõttu muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokolli nr 1 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Protokolli nr 1 sisukord asendatakse järgmisega:

  „SISUKORD
  1. JAGU
  ÜLDSÄTTED







  ARTIKKEL 1 | Mõisted |
| --- | --- | --- |

1)

Protokolli nr 1 sisukord asendatakse järgmisega:

„SISUKORD

1. JAGU

ÜLDSÄTTED

ARTIKKEL 1

2. JAGU

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS

| ARTIKKEL 2 | Üldnõuded |
| --- | --- |

ARTIKKEL 2

| ARTIKKEL 3 | Päritolu kumulatsioon |
| --- | --- |

ARTIKKEL 3

| ARTIKKEL 4 | Täielikult saadud tooted |
| --- | --- |

ARTIKKEL 4

| ARTIKKEL 5 | Piisava töö või töötluse läbinud tooted |
| --- | --- |

ARTIKKEL 5

| ARTIKKEL 6 | Ebapiisav töö või töötlus |
| --- | --- |

ARTIKKEL 6

| ARTIKKEL 7 | Kvalifikatsiooniühik |
| --- | --- |

ARTIKKEL 7

| ARTIKKEL 8 | Tarvikud, varuosad ja tööriistad |
| --- | --- |

ARTIKKEL 8

| ARTIKKEL 9 | Komplektid |
| --- | --- |

ARTIKKEL 9

| ARTIKKEL 10 | Kõrvalised tegurid |
| --- | --- |

ARTIKKEL 10

| ARTIKKEL 11 | Arvestuslik eraldamine |
| --- | --- |

ARTIKKEL 11

3. JAGU

TERRITORIAALSED NÕUDED

| ARTIKKEL 12 | Territoriaalsuse põhimõte |
| --- | --- |

ARTIKKEL 12

| ARTIKKEL 13 | Muutmise keeld |
| --- | --- |

ARTIKKEL 13

| ARTIKKEL 14 | Näitused |
| --- | --- |

ARTIKKEL 14

4. JAGU

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

| ARTIKKEL 15 | Tollimaksude tagastamise ja tollimaksudest vabastamise keeld |
| --- | --- |

ARTIKKEL 15

5. JAGU

PÄRITOLUKINNITUS

| ARTIKKEL 16 | Üldnõuded |
| --- | --- |

ARTIKKEL 16

| ARTIKKEL 17 | Päritolukinnituse koostamise tingimused |
| --- | --- |

ARTIKKEL 17

| ARTIKKEL 19 | Päritolukinnituse kehtivus |
| --- | --- |

ARTIKKEL 19

| ARTIKKEL 20 | Päritolukinnituse esitamine |
| --- | --- |

ARTIKKEL 20

| ARTIKKEL 21 | Importimine osasaadetistena |
| --- | --- |

ARTIKKEL 21

| ARTIKKEL 22 | Päritolukinnitusest vabastamine |
| --- | --- |

ARTIKKEL 22

| ARTIKKEL 23 | Tõendavad dokumendid |
| --- | --- |

ARTIKKEL 23

| ARTIKKEL 24 | Päritolukinnituste ja tõendavate dokumentide säilitamine |
| --- | --- |

ARTIKKEL 24

| ARTIKKEL 25 | Lahknevused ja vormistusvead |
| --- | --- |

ARTIKKEL 25

| ARTIKKEL 26 | Eurodes väljendatud summad |
| --- | --- |

ARTIKKEL 26

6. JAGU

HALDUSKOOSTÖÖ KORD

| ARTIKKEL 27 | Pädevate asutuste vaheline koostöö |
| --- | --- |

ARTIKKEL 27

| ARTIKKEL 28 | Päritolukinnituste kontrollimine |
| --- | --- |

ARTIKKEL 28

| ARTIKKEL 29 | Haldusuurimine |
| --- | --- |

ARTIKKEL 29

| ARTIKKEL 30 | Vaidluste lahendamine |
| --- | --- |

ARTIKKEL 30

| ARTIKKEL 31 | Karistused |
| --- | --- |

ARTIKKEL 31

7. JAGU

CEUTA JA MELILLA

| ARTIKKEL 32 | Käesoleva protokolli kohaldamine |
| --- | --- |

ARTIKKEL 32

| ARTIKKEL 33 | Eritingimused |
| --- | --- |

ARTIKKEL 33

8. JAGU

LÕPPSÄTTED

| ARTIKKEL 34 | Käesoleva protokolli muudatused |
| --- | --- |

ARTIKKEL 34

| ARTIKKEL 35 | Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta |
| --- | --- |

ARTIKKEL 35

Liidete nimekiri

| A LISA: | B LISA LOENDI SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED |
| --- | --- |

A LISA:

| B LISA | LOETELU PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATEST TÖÖDEST JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE |
| --- | --- |

B LISA

| B(a) LISA: | B LISA ADDENDUM |
| --- | --- |

B(a) LISA:

| C LISA: | MATERJALID, MILLE SUHTES EI KOHALDATA KUMULATSIOONI VASTAVALT ARTIKLI 3 LÕIKELE 2 |
| --- | --- |

C LISA:

| D LISA: | ARTIKLI 3 LÕIKES 9 OSUTATUD TOOTED, MILLE PUHUL ASEANi RIIGIST PÄRIT MATERJALE KÄSITATAKSE LEPINGUOSALISEST PÄRIT MATERJALIDENA |
| --- | --- |

D LISA:

| E LISA: | PÄRITOLUKINNITUSE TEKST |
| --- | --- |

E LISA:

Ühisdeklaratsioonid

ÜHISDEKLARATSIOON ANDORRA VÜRSTIRIIGI KOHTA

ÜHISDEKLARATSIOON SAN MARINO VABARIIGI KOHTA

ÜHISDEKLARATSIOON PROTOKOLLIS NR 1 SISALDUVATE PÄRITOLUREEGLITE LÄBIVAATAMISE KOHTA“.

| 2) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „ARTIKKEL 1
  Mõisted

  1.   Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „ASEANi riik“ – Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriik, kes ei ole käesoleva lepingu osaline; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„ARTIKKEL 1

Mõisted

1.   Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„ASEANi riik“ – Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriik, kes ei ole käesoleva lepingu osaline;

| b) | „grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid (neljakohalised koodid) ja alamrubriigid (kuuekohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (millele osutatakse käesolevas protokollis kui „harmoneeritud süsteem“ või „HS“); |
| --- | --- |

b)

„grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid (neljakohalised koodid) ja alamrubriigid (kuuekohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (millele osutatakse käesolevas protokollis kui „harmoneeritud süsteem“ või „HS“);

| c) | „klassifitseeritud“ – osutab toote või materjali klassifitseerimisele harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki; |
| --- | --- |

c)

„klassifitseeritud“ – osutab toote või materjali klassifitseerimisele harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;

| d) | „kaubasaadetis“ – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt kaubasaatjalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse kaubasaatjalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel; |
| --- | --- |

d)

„kaubasaadetis“ – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt kaubasaatjalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse kaubasaatjalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

| e) | „tolliväärtus“ – tolliväärtuse määramise lepingu kohaselt määratud väärtus; |
| --- | --- |

e)

„tolliväärtus“ – tolliväärtuse määramise lepingu kohaselt määratud väärtus;

| f) | „tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel.
  Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki liidus või Singapuris toote tootmisega seotud kulusid, tähendab tehasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel.
  Kui viimane töö või töötlus on tellitud tootjalt alltöövõtuna, võib mõiste „tootja“ osutada alltöövõtja palganud ettevõtjale; |
| --- | --- |

f)

„tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel.

Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki liidus või Singapuris toote tootmisega seotud kulusid, tähendab tehasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel.

Kui viimane töö või töötlus on tellitud tootjalt alltöövõtuna, võib mõiste „tootja“ osutada alltöövõtja palganud ettevõtjale;

| g) | „eksportija“ – lepinguosalise territooriumil asuv isik, kes ekspordib või toodab päritolustaatusega toodet kooskõlas lepinguosalise õigusnormides sätestatud nõuetega ja kes võib koostada päritolukinnituse; |
| --- | --- |

g)

„eksportija“ – lepinguosalise territooriumil asuv isik, kes ekspordib või toodab päritolustaatusega toodet kooskõlas lepinguosalise õigusnormides sätestatud nõuetega ja kes võib koostada päritolukinnituse;

| h) | „samaväärsed materjalid“ – sama liiki ja sama kaubandusliku kvaliteediga materjalid, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud; |
| --- | --- |

h)

„samaväärsed materjalid“ – sama liiki ja sama kaubandusliku kvaliteediga materjalid, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud;

| i) | „kaup“ – materjalid ja tooted; |
| --- | --- |

i)

„kaup“ – materjalid ja tooted;

| j) | „juriidiline isik“ – kohaldatava õiguse alusel nõuetekohaselt asutatud või muul viisil korraldatud juriidiline üksus kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks, kas era- või riigi omandis, kaasa arvatud mis tahes äriühing, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, üksikettevõtja või ühistu; |
| --- | --- |

j)

„juriidiline isik“ – kohaldatava õiguse alusel nõuetekohaselt asutatud või muul viisil korraldatud juriidiline üksus kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks, kas era- või riigi omandis, kaasa arvatud mis tahes äriühing, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, üksikettevõtja või ühistu;

| k) | „valmistamine“ – igat liiki töö või töötlus, kaasa arvatud komplekteerimine; |
| --- | --- |

k)

„valmistamine“ – igat liiki töö või töötlus, kaasa arvatud komplekteerimine;

| l) | „materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud; |
| --- | --- |

l)

„materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;

| m) | „isik“ – füüsiline või juriidiline isik; |
| --- | --- |

m)

„isik“ – füüsiline või juriidiline isik;

| n) | „toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks; |
| --- | --- |

n)

„toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

| o) | „materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse liidus või Singapuris.“ |
| --- | --- |

o)

„materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse liidus või Singapuris.“

| 3) | Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Ilma et see piiraks 5. jao kohaldamist, on kaubasaatjal või tema vastutusel lubatud jagada kaubasaadetisi osadeks, kui kaubasaadetised jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ilma et see piiraks 5. jao kohaldamist, on kaubasaatjal või tema vastutusel lubatud jagada kaubasaadetisi osadeks, kui kaubasaadetised jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla.“

| 4) | Artikli 14 lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | kaubasaatja on toimetanud need tooted lepinguosalise territooriumilt näituseriiki ja need seal näitusel välja pannud; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 14 lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

kaubasaatja on toimetanud need tooted lepinguosalise territooriumilt näituseriiki ja need seal näitusel välja pannud;

| b) | kõnealune kaubasaatja on tooted müünud või muul viisil võõrandanud lepinguosalise territooriumil asuvale isikule;“. |
| --- | --- |

b)

kõnealune kaubasaatja on tooted müünud või muul viisil võõrandanud lepinguosalise territooriumil asuvale isikule;“.

| 5) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

  „ARTIKKEL 17
  Päritolukinnituse koostamise tingimused

  1.   Artiklis 16 „Üldnõuded“ osutatud päritolukinnituse võib koostada eksportija.


  2.   Päritolukinnituse võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib pidada liidust või Singapurist pärit toodeteks ja kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele.


  3.   Eksportija, kes koostab päritolukinnituse, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva lepinguosalise tolli taotlusel kõik artiklis 23 „Tõendavad dokumendid“ osutatud vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist.


  4.   Eksportija koostab päritolukinnituse kooskõlas eksportiva riigi siseriiklike õigusaktidega, trükkides, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva protokolli E lisas. Kui kinnitus täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti. Singapurist eksportimise puhul kasutatakse päritolukinnituse koostamisel inglise keeleversiooni ja liidust eksportimise puhul üht käesoleva protokolli E lisas esitatud keeleversiooni.


  5.   Erandina lõikest 1 võib päritolukinnituse koostada pärast eksporti (tagasiulatuv kinnitus), tingimusel et see esitatakse importivale lepinguosalisele hiljemalt kaks aastat (liidu puhul) või üks aasta (Singapuri puhul) pärast kaupade sisenemist lepinguosalise territooriumile.“ |
| --- | --- |

5)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„ARTIKKEL 17

Päritolukinnituse koostamise tingimused

1.   Artiklis 16 „Üldnõuded“ osutatud päritolukinnituse võib koostada eksportija.

2.   Päritolukinnituse võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib pidada liidust või Singapurist pärit toodeteks ja kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele.

3.   Eksportija, kes koostab päritolukinnituse, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva lepinguosalise tolli taotlusel kõik artiklis 23 „Tõendavad dokumendid“ osutatud vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist.

4.   Eksportija koostab päritolukinnituse kooskõlas eksportiva riigi siseriiklike õigusaktidega, trükkides, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva protokolli E lisas. Kui kinnitus täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti. Singapurist eksportimise puhul kasutatakse päritolukinnituse koostamisel inglise keeleversiooni ja liidust eksportimise puhul üht käesoleva protokolli E lisas esitatud keeleversiooni.

5.   Erandina lõikest 1 võib päritolukinnituse koostada pärast eksporti (tagasiulatuv kinnitus), tingimusel et see esitatakse importivale lepinguosalisele hiljemalt kaks aastat (liidu puhul) või üks aasta (Singapuri puhul) pärast kaupade sisenemist lepinguosalise territooriumile.“

| 6) | Sisukorras ning artikli 3 lõikes 6, artikli 3 lõikes 13, artikli 11 lõikes 5, artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõikes 1, artikli 15 lõikes 3, 5. jao pealkirjas, artikli 16 lõikes 1, artikli 16 lõikes 2, artikli 19 pealkirjas, artikli 19 lõikes 1, artikli 19 lõikes 2, artikli 19 lõikes 3, artikli 20 pealkirjas, artiklis 20, artiklis 21, artikli 22 pealkirjas, artikli 22 lõikes 1, artiklis 23, artikli 24 pealkirjas, artikli 24 lõikes 1, artikli 24 lõikes 2, artikli 25 lõikes 1, artikli 25 lõikes 2, artikli 27 lõikes 1, artikli 27 lõikes 2, artikli 28 pealkirjas, artikli 28 lõikes 1, artikli 28 lõikes 2, artikli 30 lõikes 1, artikli 33 lõikes 3 ja artiklis 35 asendatakse mõiste „päritoludeklaratsioon“ mõistega „päritolukinnitus“. |
| --- | --- |

6)

Sisukorras ning artikli 3 lõikes 6, artikli 3 lõikes 13, artikli 11 lõikes 5, artikli 14 lõikes 2, artikli 15 lõikes 1, artikli 15 lõikes 3, 5. jao pealkirjas, artikli 16 lõikes 1, artikli 16 lõikes 2, artikli 19 pealkirjas, artikli 19 lõikes 1, artikli 19 lõikes 2, artikli 19 lõikes 3, artikli 20 pealkirjas, artiklis 20, artiklis 21, artikli 22 pealkirjas, artikli 22 lõikes 1, artiklis 23, artikli 24 pealkirjas, artikli 24 lõikes 1, artikli 24 lõikes 2, artikli 25 lõikes 1, artikli 25 lõikes 2, artikli 27 lõikes 1, artikli 27 lõikes 2, artikli 28 pealkirjas, artikli 28 lõikes 1, artikli 28 lõikes 2, artikli 30 lõikes 1, artikli 33 lõikes 3 ja artiklis 35 asendatakse mõiste „päritoludeklaratsioon“ mõistega „päritolukinnitus“.

| 7) | Artikkel 18 jäetakse välja. |
| --- | --- |

7)

Artikkel 18 jäetakse välja.

| 8) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

  „ARTIKKEL 26
  Eurodes väljendatud summad

  1.   Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, määrab iga asjaomane riik artikli 22 „Päritolukinnitusest vabastamine“ lõike 3 kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad liidu liikmesriikide omavääringus.


  2.   Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 22 „Päritolukinnitusest vabastamine“ lõiget 3 selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, kooskõlas asjaomase lepinguosalise poolt fikseeritud summaga.


  3.   Omavääringus kasutatavad summad peavad olema võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.


  4.   Liidu liikmesriik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Liidu liikmesriik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.


  5.   Liidu või Singapuri taotlusel vaatavad lepinguosalised artikli 16.2 „Erikomiteed“ alusel moodustatud tollikomitees eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaaluvad lepinguosalised asjaomaste piirmäärade mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Vajaduse korral võivad lepinguosalised tollikomitee otsusega eurodes väljendatud summasid muuta.“ |
| --- | --- |

8)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„ARTIKKEL 26

Eurodes väljendatud summad

1.   Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, määrab iga asjaomane riik artikli 22 „Päritolukinnitusest vabastamine“ lõike 3 kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad liidu liikmesriikide omavääringus.

2.   Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 22 „Päritolukinnitusest vabastamine“ lõiget 3 selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, kooskõlas asjaomase lepinguosalise poolt fikseeritud summaga.

3.   Omavääringus kasutatavad summad peavad olema võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.

4.   Liidu liikmesriik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Liidu liikmesriik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.

5.   Liidu või Singapuri taotlusel vaatavad lepinguosalised artikli 16.2 „Erikomiteed“ alusel moodustatud tollikomitees eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaaluvad lepinguosalised asjaomaste piirmäärade mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Vajaduse korral võivad lepinguosalised tollikomitee otsusega eurodes väljendatud summasid muuta.“

| 9) | B lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse 1. lisale. |
| --- | --- |

9)

B lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse 1. lisale.

| 10) | B(a) lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse 2. lisale. |
| --- | --- |

10)

B(a) lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse 2. lisale.

| 11) | D lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse 3. lisale. |
| --- | --- |

11)

D lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse 3. lisale.

| 12) | E lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse 4. lisale. |
| --- | --- |

12)

E lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse 4. lisale.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub [1. jaanuaril 2023].

...,

ELi-Singapuri tollikomitee nimel

Euroopa Liidu nimel

Singapuri Vabariigi nimel

---

1. LISA

Protokolli nr 1 B lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | HS-i rubriigiga 0305 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Kala, kuivatatud, soolatud või soolvees; külm- või kuumsuitsukala, olenemata sellest, kas see on kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte“; |
| --- | --- |

1)

HS-i rubriigiga 0305 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Kala, kuivatatud, soolatud või soolvees; külm- või kuumsuitsukala, olenemata sellest, kas see on kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte“;

| 2) | HS-i rubriigiga „ex 0306“ seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Vähid, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud vähid, puhastatud või puhastamata, olenemata sellest, kas need on kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas need on jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees“; |
| --- | --- |

2)

HS-i rubriigiga „ex 0306“ seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Vähid, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud vähid, puhastatud või puhastamata, olenemata sellest, kas need on kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas need on jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees“;

| 3) | HS-i rubriigiga „ex 0307“ seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Limused, karbis või karbita, kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud limused, puhastatud või puhastamata, olenemata sellest, kas need on kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte“; |
| --- | --- |

3)

HS-i rubriigiga „ex 0307“ seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Limused, karbis või karbita, kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud limused, puhastatud või puhastamata, olenemata sellest, kas need on kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte“;

| 4) | HS-i rubriigiga „ex 0307“ seotud rea ja HS-i rubriigiga „Grupp 4“ seotud rea vahele lisatakse järgmised read:







  „ex 0308 | Muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud veeselgrootud, v.a vähid ja molluskid, olenemata sellest, kas need on kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| --- | --- | --- | --- |
| 0309 | Inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid kalast, koorikloomadest, limustest ja muudest veeselgrootutest | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud“; |

4)

HS-i rubriigiga „ex 0307“ seotud rea ja HS-i rubriigiga „Grupp 4“ seotud rea vahele lisatakse järgmised read:

„ex 0308

Muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud veeselgrootud, v.a vähid ja molluskid, olenemata sellest, kas need on kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

0309

Inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid kalast, koorikloomadest, limustest ja muudest veeselgrootutest

Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud“;

| 5) | HS-i rubriigiga „ex grupp 15“ seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Loomsed, taimsed ja mikroobsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud:“; |
| --- | --- |

5)

HS-i rubriigiga „ex grupp 15“ seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Loomsed, taimsed ja mikroobsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud:“;

| 6) | HS-i rubriikidega 1509 ja 1510 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Oliiviõli ja selle fraktsioonid, muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid“; |
| --- | --- |

6)

HS-i rubriikidega 1509 ja 1510 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Oliiviõli ja selle fraktsioonid, muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid“;

| 7) | HS-i rubriikidega 1516 ja 1517 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Loomsed, taimsed või mikroobsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata;
  Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest, taimsetest või mikroobsetest rasvadest või õlidest või käesoleva grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 15.16 toidurasvadest ja -õlidest või nende fraktsioonidest“; |
| --- | --- |

7)

HS-i rubriikidega 1516 ja 1517 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Loomsed, taimsed või mikroobsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata;

Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest, taimsetest või mikroobsetest rasvadest või õlidest või käesoleva grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 15.16 toidurasvadest ja -õlidest või nende fraktsioonidest“;

| 8) | HS-i grupiga 16 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest või putukatest“; |
| --- | --- |

8)

HS-i grupiga 16 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest või putukatest“;

| 9) | HS-i rubriigiga „ex grupp 24“ seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; tooted, mis sisaldavad või ei sisalda nikotiini ja mis on ette nähtud sissehingamiseks ilma põletamata; muud nikotiini sisaldavad tooted, mis on ette nähtud nikotiini imendumiseks inimorganismi; välja arvatud;“; |
| --- | --- |

9)

HS-i rubriigiga „ex grupp 24“ seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; tooted, mis sisaldavad või ei sisalda nikotiini ja mis on ette nähtud sissehingamiseks ilma põletamata; muud nikotiini sisaldavad tooted, mis on ette nähtud nikotiini imendumiseks inimorganismi; välja arvatud;“;

| 10) | HSi rubriigiga „ex 2402“ seotud rea ja HSi rubriigiga „ex grupp 25“ seotud rea vahele lisatakse järgmised read:







  „2404 12 | Tooted, mis on ette nähtud sissehingamiseks ilma põletamata ja mis ei sisalda tubakat ega taastatud tubakat ning sisaldavad nikotiini | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
  või
  valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2404 19 | Elektrooniliste sigarettide täidetud täitekapslid ja -pakendid | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
  või
  valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
| 2404 91 | Muud tooted, v.a tooted, mis on ette nähtud sissehingamiseks ilma põletamata, suukaudseks manustamiseks | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:






  — | suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ning |

10)

HSi rubriigiga „ex 2402“ seotud rea ja HSi rubriigiga „ex grupp 25“ seotud rea vahele lisatakse järgmised read:

„2404 12

Tooted, mis on ette nähtud sissehingamiseks ilma põletamata ja mis ei sisalda tubakat ega taastatud tubakat ning sisaldavad nikotiini

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

ex 2404 19

Elektrooniliste sigarettide täidetud täitekapslid ja -pakendid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

2404 91

Muud tooted, v.a tooted, mis on ette nähtud sissehingamiseks ilma põletamata, suukaudseks manustamiseks

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

—

suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ning

| — | suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 40 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 40 % lõpptoote massist

2404 92 ,

2404 99

Muud tooted, v.a tooted, mis on ette nähtud sissehingamiseks ilma põletamata, nahakaudseks manustamiseks ning muuks kui suukaudseks manustamiseks

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast“;

| 11) | HS-i rubriigiga „ex grupp 38“ seotud rea ja HS-i rubriigiga 3823 seotud rea vahele lisatakse järgmised read:







  „ex 3816 | Dolomiidi tihendussegu | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
  või
  valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 3822 | Malaaria diagnoosimise testikomplektid
  Immunoloogilised tooted, segamata, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata
  Immunoloogilised tooted, segatud, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata
  Immunoloogilised tooted, valmismõõdetud doosidesse jaotatud või jaemüügiks sobivas vormis või jaemüügiks pakendatud
  Veregruppide määramiseks kasutatavad reaktiivid | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist“; |

11)

HS-i rubriigiga „ex grupp 38“ seotud rea ja HS-i rubriigiga 3823 seotud rea vahele lisatakse järgmised read:

„ex 3816

Dolomiidi tihendussegu

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

ex 3822

Malaaria diagnoosimise testikomplektid

Immunoloogilised tooted, segamata, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata

Immunoloogilised tooted, segatud, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata

Immunoloogilised tooted, valmismõõdetud doosidesse jaotatud või jaemüügiks sobivas vormis või jaemüügiks pakendatud

Veregruppide määramiseks kasutatavad reaktiivid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist“;

| 12) | HS-i rubriigiga 6306 seotud esimese rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Presentkatted, markiisid ja päikesekatted; telgid (kaasa arvatud ajutised varikatused ja sarnased tooted); paatide, purjelaudade või maismaasõidukite purjed; matkatarbed“; |
| --- | --- |

12)

HS-i rubriigiga 6306 seotud esimese rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Presentkatted, markiisid ja päikesekatted; telgid (kaasa arvatud ajutised varikatused ja sarnased tooted); paatide, purjelaudade või maismaasõidukite purjed; matkatarbed“;

| 13) | HS-i rubriigiga 8522 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Osad ja tarvikud, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriigi 8519 või 8521 aparaatidega“; |
| --- | --- |

13)

HS-i rubriigiga 8522 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Osad ja tarvikud, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriigi 8519 või 8521 aparaatidega“;

| 14) | HS-i rubriigiga 8529 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8524–8528 aparaatidega“; |
| --- | --- |

14)

HS-i rubriigiga 8529 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8524–8528 aparaatidega“;

| 15) | HS-i rubriigiga 8548 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Mujal sellesgrupis nimetamata seadmete ja aparaatide elektrilised osad ja manused“; |
| --- | --- |

15)

HS-i rubriigiga 8548 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Mujal sellesgrupis nimetamata seadmete ja aparaatide elektrilised osad ja manused“;

| 16) | HS-i rubriigiga 8548 seotud rea ja HS-i rubriigiga „ex grupp 86“ seotud rea vahele lisatakse järgmine rida:







  „8549 | Elektri- ja elektroonikaseadmete romud ja jäägid | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
  või
  valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast“; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

HS-i rubriigiga 8548 seotud rea ja HS-i rubriigiga „ex grupp 86“ seotud rea vahele lisatakse järgmine rida:

„8549

Elektri- ja elektroonikaseadmete romud ja jäägid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast“;

| 17) | HS-i rubriigiga „ex grupp 86“ seotud real asendatakse veerus „HS-i rubriik“ ja veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst vastavalt järgmisega:

  „Grupp 86“ ja „Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sealhulgas elektromehaanilised) liikluskorraldusseadmed“; |
| --- | --- |

17)

HS-i rubriigiga „ex grupp 86“ seotud real asendatakse veerus „HS-i rubriik“ ja veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst vastavalt järgmisega:

„Grupp 86“ ja „Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sealhulgas elektromehaanilised) liikluskorraldusseadmed“;

| 18) | HS-i rubriigiga „ex 8804“ seotud rea ja HS-i grupiga 89 seotud rea vahele lisatakse järgmine rida:







  „ex 8806 | Mehitamata õhusõidukid
  Telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluvad materjalid,
  või
  valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast“; |
| --- | --- | --- | --- |

18)

HS-i rubriigiga „ex 8804“ seotud rea ja HS-i grupiga 89 seotud rea vahele lisatakse järgmine rida:

„ex 8806

Mehitamata õhusõidukid

Telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluvad materjalid,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast“;

| 19) | HS-i rubriigiga 9013 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Laserid, välja arvatud laserdioodid; mujal käesolevas grupis nimetamata optilised seadmed ja instrumendid“; |
| --- | --- |

19)

HS-i rubriigiga 9013 seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Laserid, välja arvatud laserdioodid; mujal käesolevas grupis nimetamata optilised seadmed ja instrumendid“;

| 20) | HS-i rubriigiga 9016 seotud rea ja HS-i rubriigiga 9025 seotud rea vahele lisatakse järgmine rida:







  „ex 9021 | Materjalid ortopeediliste abivahendite või luumurdude raviks kasutatavate abivahendite ning hammaste toestus- või asendusvahendite jaoks:






  — | rauast või terasest naelad, tihvtid, rõhknaelad, klambrid (v.a rubriigis 8305 nimetatud) jms tooted, samast või muust materjalist (v.a vasest) peadega |
| --- | --- | --- | --- |

20)

HS-i rubriigiga 9016 seotud rea ja HS-i rubriigiga 9025 seotud rea vahele lisatakse järgmine rida:

„ex 9021

Materjalid ortopeediliste abivahendite või luumurdude raviks kasutatavate abivahendite ning hammaste toestus- või asendusvahendite jaoks:

—

rauast või terasest naelad, tihvtid, rõhknaelad, klambrid (v.a rubriigis 8305 nimetatud) jms tooted, samast või muust materjalist (v.a vasest) peadega

| — | keermestatud tooted ja keermestamata tooted rauast või terasest, v.a võtmega keeratavad puidukruvid, puidukruvid, kruvikonksud ja -rõngad, vedrupesurid jm lukupesurid, needid |
| --- | --- |

—

keermestatud tooted ja keermestamata tooted rauast või terasest, v.a võtmega keeratavad puidukruvid, puidukruvid, kruvikonksud ja -rõngad, vedrupesurid jm lukupesurid, needid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,

või

valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

| — | titaan ja tooted sellest, sh jäätmed ja jäägid |
| --- | --- |

—

titaan ja tooted sellest, sh jäätmed ja jäägid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist“;

| 21) | HS-i rubriigiga „Grupp 94“ seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised“. |
| --- | --- |

21)

HS-i rubriigiga „Grupp 94“ seotud rea veerus „Toote kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised“.

---

2. LISA

Protokolli nr 1 B(a) lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | üldsätete punkt 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

üldsätete punkt 3 jäetakse välja;

| 2) | üldsätete punkt 4 nummerdatakse ümber punktiks 3; |
| --- | --- |

2)

üldsätete punkt 4 nummerdatakse ümber punktiks 3;

| 3) | üldsätete punkt 5 nummerdatakse ümber punktiks 4; |
| --- | --- |

3)

üldsätete punkt 5 nummerdatakse ümber punktiks 4;

| 4) | Järgmiste HS-i rubriikidega seotud reas:

  „
  ex 1602 32


  ex 1602 41


  ex 1602 49


  ex 1602 50
  “

  asendatakse veerus „Toote kirjeldus“ tekst „Konserveeritud lihaleivatooted sea-, kana- ja veiselihast (午餐肉)“ järgmisega:

  „Konserveeritud lihaleivatooted või pikkpoiss sealihast (mis sisaldavad üle 40 % massist sealiha või rupsi), konserveeritud lihaleivatooted või pikkpoiss kanalihast (mis sisaldavad üle 20 % massist kanaliha või rupsi), konserveeritud lihaleivatooted või pikkpoiss veiselihast (mis sisaldavad üle 20 % massist veiseliha või rupsi)“; |
| --- | --- |

4)

Järgmiste HS-i rubriikidega seotud reas:

„
  ex 1602 32

ex 1602 41

ex 1602 49

ex 1602 50
  “

asendatakse veerus „Toote kirjeldus“ tekst „Konserveeritud lihaleivatooted sea-, kana- ja veiselihast (午餐肉)“ järgmisega:

„Konserveeritud lihaleivatooted või pikkpoiss sealihast (mis sisaldavad üle 40 % massist sealiha või rupsi), konserveeritud lihaleivatooted või pikkpoiss kanalihast (mis sisaldavad üle 20 % massist kanaliha või rupsi), konserveeritud lihaleivatooted või pikkpoiss veiselihast (mis sisaldavad üle 20 % massist veiseliha või rupsi)“;

| 5) | HS-i rubriigiga „ex 1604 20“ seotud reas asendatakse veerus „Toote kirjeldus“ tekst „Karri-kalapallid, valmistatud kalalihast, karrist, nisutärklisest, soolast, suhkrust ja kastmelisandite segust“ järgmisega:

  „Kalapallid ja kalakoogid, mis on valmistatud kalalihast (v.a tuun ja makrell) ning tärklisest, soolast, suhkrust ja maitseaineist“; |
| --- | --- |

5)

HS-i rubriigiga „ex 1604 20“ seotud reas asendatakse veerus „Toote kirjeldus“ tekst „Karri-kalapallid, valmistatud kalalihast, karrist, nisutärklisest, soolast, suhkrust ja kastmelisandite segust“ järgmisega:

„Kalapallid ja kalakoogid, mis on valmistatud kalalihast (v.a tuun ja makrell) ning tärklisest, soolast, suhkrust ja maitseaineist“;

| 6) | järgmiste HS-i rubriikidega seotud rida:

  „
  ex 1605 10


  ex 1605 90


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 30
  “

  asendatakse järgmisega:







  „ex 1605 10 | Krabipallid, valmistatud nisutärklisest, soolast, suhkrust, maitseaineist, krabilihast ja täidisest | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 1605 54 | Seepiapallid, valmistatud kalalihast, seepiatäidisest, tärklisest, soolast, suhkrust ja maitseaineist | |
| ex 1605 21 | Krevetipelmeenid, valmistatud krevettidest, nisutärklisest, tapiokist, veest, talisibulast, ingverist, suhkrust ja soolast | |
| ex 1605 29 | Shaomai, valmistatud peamiselt krevettidest, kanalihast, maisitärklisest, taimeõlist, mustast piprast, seesamiõlist ja veest | |
| ex 1902 20 | Praetud kreveti-wonton, valmistatud krevettidest, soolast, õlist, suhkrust, ingverist, piprast, munadest, äädikast ja sojakastmest | |
| ex 1605 54 | Homaarimaitselised pallid: valmistatud seepia-, kala- ja krabilihast“. | |

6)

järgmiste HS-i rubriikidega seotud rida:

„
  ex 1605 10

ex 1605 90

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 30
  “

asendatakse järgmisega:

„ex 1605 10

Krabipallid, valmistatud nisutärklisest, soolast, suhkrust, maitseaineist, krabilihast ja täidisest

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 1605 54

Seepiapallid, valmistatud kalalihast, seepiatäidisest, tärklisest, soolast, suhkrust ja maitseaineist

ex 1605 21

Krevetipelmeenid, valmistatud krevettidest, nisutärklisest, tapiokist, veest, talisibulast, ingverist, suhkrust ja soolast

ex 1605 29

Shaomai, valmistatud peamiselt krevettidest, kanalihast, maisitärklisest, taimeõlist, mustast piprast, seesamiõlist ja veest

ex 1902 20

Praetud kreveti-wonton, valmistatud krevettidest, soolast, õlist, suhkrust, ingverist, piprast, munadest, äädikast ja sojakastmest

ex 1605 54

Homaarimaitselised pallid: valmistatud seepia-, kala- ja krabilihast“.

---

3. LISA

Protokolli nr 1 D lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | HS-i koodiga 2909 seotud rea veerus „Kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Kindla või muutuva keemilise koostisega eetrid, eeteralkoholid, eeterfenoolid, eeteralkoholfenoolid, alkoholperoksiidid, eeterperoksiidid, atsetaal- ja poolatsetaalperoksiidid, ketoonperoksiidid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid“; |
| --- | --- |

1)

HS-i koodiga 2909 seotud rea veerus „Kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Kindla või muutuva keemilise koostisega eetrid, eeteralkoholid, eeterfenoolid, eeteralkoholfenoolid, alkoholperoksiidid, eeterperoksiidid, atsetaal- ja poolatsetaalperoksiidid, ketoonperoksiidid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid“;

| 2) | HS-i koodiga 9013 seotud rea veerus „Kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Laserid, v.a laserdioodid; mujal käesolevas grupis nimetamata muud optilised seadmed ja instrumendid“. |
| --- | --- |

2)

HS-i koodiga 9013 seotud rea veerus „Kirjeldus“ olev tekst asendatakse järgmisega:

„Laserid, v.a laserdioodid; mujal käesolevas grupis nimetamata muud optilised seadmed ja instrumendid“.

---

4. LISA

Protokolli nr 1 E lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | E lisa pealkirjas asendatakse mõiste „päritoludeklaratsioon“ mõistega „päritolukinnitus“; |
| --- | --- |

1)

E lisa pealkirjas asendatakse mõiste „päritoludeklaratsioon“ mõistega „päritolukinnitus“;

| 2) | E lisa esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Päritolukinnitus, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti kirjutada.“; |
| --- | --- |

2)

E lisa esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Päritolukinnitus, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti kirjutada.“;

| 3) | joonealune märkus 1 asendatakse järgmisega:

  „Märkida eksportija viitenumber, mille abil tehakse kindlaks eksportija. Liidu eksportija puhul on selleks liidu õigusnormide kohaselt määratud number. Singapuri puhul on selleks Singapuri õigusnormide kohaselt määratud number. Kui eksportijale ei ole numbrit määratud, võib selle välja tühjaks jätta.“; |
| --- | --- |

3)

joonealune märkus 1 asendatakse järgmisega:

„Märkida eksportija viitenumber, mille abil tehakse kindlaks eksportija. Liidu eksportija puhul on selleks liidu õigusnormide kohaselt määratud number. Singapuri puhul on selleks Singapuri õigusnormide kohaselt määratud number. Kui eksportijale ei ole numbrit määratud, võib selle välja tühjaks jätta.“;

| 4) | viimane lause enne joonealust märkust asendatakse järgmisega:

  „(Eksportija nimi)“; |
| --- | --- |

4)

viimane lause enne joonealust märkust asendatakse järgmisega:

„(Eksportija nimi)“;

| 5) | joonealune märkus 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

joonealune märkus 4 jäetakse välja.

---

ÜHISDEKLARATSIOON ÜLEMINEKUMEETMETE KOHTA PÄRAST OTSUSE JÕUSTUMISE KUUPÄEVA

Erandina lepingu protokolli nr 1 artiklist 17 „Päritolukinnituse koostamise tingimused“, nagu seda on muudetud käesoleva otsusega, jätkab Singapur käesoleva lepingu alusel tariifse sooduskohtlemise kohaldamist liidust pärit ja liidust eksporditud kaupade suhtes, kui esitatakse päritoludeklaratsioon, mis on koostatud vastavalt lepingu protokolli nr 1 artiklile 17 „Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused“ ja artiklile 18 „Heakskiidetud eksportija“, mis kehtisid enne käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva. Seda üleminekumeedet kohaldatakse kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

---

| 16.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/107

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/2470,

14. detsember 2022,

milles sätestatakse meetmed, mille abil arendada tehniliselt välja ja rakendada kesksüsteem, mis on loodud nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (ECRIS-TCN-süsteem)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/816, millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (edaspidi „ECRIS-TCN-süsteem“), ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726, (1) eelkõige selle artikli 10 esimese lõigu punkte a, b, c, e–i, k ja l,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2019/816 loodi kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (ECRIS-TCN-süsteem), et võimaldada liikmesriigi keskasutustel ja muudel pädevatel asutustel saada kiiresti ja otstarbekalt teada, millistel liikmesriikidel on kolmanda riigi kodaniku kohta karistusregistriandmeid. Seejärel saavad keskasutused kasutada olemasolevat ECRISe raamistikku, et neilt liikmesriikidelt karistusregistriandmeid raamotsuse 2009/315/JSK (2) kohaselt taotleda. Teised pädevad asutused võivad selleks kasutada oma vastavaid sidekanaleid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2019/816 loodi kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (ECRIS-TCN-süsteem), et võimaldada liikmesriigi keskasutustel ja muudel pädevatel asutustel saada kiiresti ja otstarbekalt teada, millistel liikmesriikidel on kolmanda riigi kodaniku kohta karistusregistriandmeid. Seejärel saavad keskasutused kasutada olemasolevat ECRISe raamistikku, et neilt liikmesriikidelt karistusregistriandmeid raamotsuse 2009/315/JSK (2) kohaselt taotleda. Teised pädevad asutused võivad selleks kasutada oma vastavaid sidekanaleid.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (3) asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) vastutab ECRIS-TCN-süsteemi arendamise, sealhulgas tehniliste kirjelduste väljaarendamise ja rakendamise ning testimise eest, samuti süsteemi operatiivjuhtimise eest. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 (3) asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) vastutab ECRIS-TCN-süsteemi arendamise, sealhulgas tehniliste kirjelduste väljaarendamise ja rakendamise ning testimise eest, samuti süsteemi operatiivjuhtimise eest.

| (3) | Et eu-LISA saaks projekteerida ECRIS-TCN-süsteemi füüsiline arhitektuur, määrata kindlaks süsteemi tehnilised kirjeldused ja arendada välja ECRIS-TCN-süsteem, tuleks sätestada tähtnumbriliste ja sõrmejäljeandmete töötlemise, andmete kvaliteedi tagamise, andmete sisestamise, ECRIS-TCN-süsteemile juurdepääsu ja sellest päringute tegemise, logide pidamise ja neile juurdepääsu, statistika tegemise ning ECRIS-TCN-süsteemi toimivuse ja kättesaadavuse tehnilised kirjeldused. Tehnilised kirjeldused peaksid olema üksikasjalikud ja eu-LISA-l tuleks need välja töötada pärast määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 1 osutatud testide tegemist. |
| --- | --- |

(3)

Et eu-LISA saaks projekteerida ECRIS-TCN-süsteemi füüsiline arhitektuur, määrata kindlaks süsteemi tehnilised kirjeldused ja arendada välja ECRIS-TCN-süsteem, tuleks sätestada tähtnumbriliste ja sõrmejäljeandmete töötlemise, andmete kvaliteedi tagamise, andmete sisestamise, ECRIS-TCN-süsteemile juurdepääsu ja sellest päringute tegemise, logide pidamise ja neile juurdepääsu, statistika tegemise ning ECRIS-TCN-süsteemi toimivuse ja kättesaadavuse tehnilised kirjeldused. Tehnilised kirjeldused peaksid olema üksikasjalikud ja eu-LISA-l tuleks need välja töötada pärast määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 1 osutatud testide tegemist.

| (4) | ECRIS-TCN-süsteemi arhitektuur [alusmääruses kasutatud terminit „süsteemi ülesehitus“] peaks vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2019/817 (4) ja (EL) 2019/818 (5) sätestatud Euroopa koostalitlusvõime raamistikule. Pidades silmas vajadust tagada Euroopa tasandi avalike teenuste koostalitlusvõime, peaks ECRIS-TCN-süsteemi tark- ja riistvara vastama kindlaksmääratud standarditele, millega edendatakse andmete, rakenduste ja tehnoloogia koostalitlusvõimet. |
| --- | --- |

(4)

ECRIS-TCN-süsteemi arhitektuur [alusmääruses kasutatud terminit „süsteemi ülesehitus“] peaks vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2019/817 (4) ja (EL) 2019/818 (5) sätestatud Euroopa koostalitlusvõime raamistikule. Pidades silmas vajadust tagada Euroopa tasandi avalike teenuste koostalitlusvõime, peaks ECRIS-TCN-süsteemi tark- ja riistvara vastama kindlaksmääratud standarditele, millega edendatakse andmete, rakenduste ja tehnoloogia koostalitlusvõimet.

| (5) | Et tagada koostalitusvõime rakendamine ühelt poolt ECRIS-TCN-süsteemi ning teiselt poolt viisainfosüsteemi (edaspidi „VIS“) ning Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (edaspidi „ETIAS“) vahel, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2021/1133 (6) ja (EL) 2021/1151 (7) tehtud vajalikud tulenevad muudatused. |
| --- | --- |

(5)

Et tagada koostalitusvõime rakendamine ühelt poolt ECRIS-TCN-süsteemi ning teiselt poolt viisainfosüsteemi (edaspidi „VIS“) ning Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (edaspidi „ETIAS“) vahel, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2021/1133 (6) ja (EL) 2021/1151 (7) tehtud vajalikud tulenevad muudatused.

| (6) | Et toetada VISi ja ETIASe eesmärki aidata kaasa turvalisuse kõrge taseme saavutamisele ja hinnata põhjalikult liidu välispiire ületavatest viisataotlejatest tulenevat julgeolekuohtu, peaks olema nii VISi kui ka ETIASe süsteemi kaudu võimalik kontrollida, kas VISi ja ETIASe taotlustoimikutes olevates andmetes ning ECRIS-TCN-süsteemis säilitatavates andmetes on kokkulangevusi seoses liikmesriikide teabega kolmandate riikide kodanike kohta, kes on viimase 25 aasta jooksul mõistetud süüdi terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul muus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 (8) lisas loetletud kuriteos, mille eest karistatakse siseriikliku õiguse kohaselt vähemalt kuni kolmeaastase vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega. |
| --- | --- |

(6)

Et toetada VISi ja ETIASe eesmärki aidata kaasa turvalisuse kõrge taseme saavutamisele ja hinnata põhjalikult liidu välispiire ületavatest viisataotlejatest tulenevat julgeolekuohtu, peaks olema nii VISi kui ka ETIASe süsteemi kaudu võimalik kontrollida, kas VISi ja ETIASe taotlustoimikutes olevates andmetes ning ECRIS-TCN-süsteemis säilitatavates andmetes on kokkulangevusi seoses liikmesriikide teabega kolmandate riikide kodanike kohta, kes on viimase 25 aasta jooksul mõistetud süüdi terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul muus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 (8) lisas loetletud kuriteos, mille eest karistatakse siseriikliku õiguse kohaselt vähemalt kuni kolmeaastase vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega.

| (7) | Selleks peaks süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus ECRIS-TCN-süsteemi andmekannet luues lisama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 767/2008 (9) ja (EL) 2018/1240 kohaldamiseks märke selle kohta, et asjaomane kolmanda riigi kodanik on viimase 25 aasta jooksul süüdi mõistetud terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos, mille eest karistatakse siseriikliku õiguse kohaselt vähemalt kuni kolmeaastase vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, ning lisama süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi viitenumbri. |
| --- | --- |

(7)

Selleks peaks süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus ECRIS-TCN-süsteemi andmekannet luues lisama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 767/2008 (9) ja (EL) 2018/1240 kohaldamiseks märke selle kohta, et asjaomane kolmanda riigi kodanik on viimase 25 aasta jooksul süüdi mõistetud terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos, mille eest karistatakse siseriikliku õiguse kohaselt vähemalt kuni kolmeaastase vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, ning lisama süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi viitenumbri.

| (8) | ECRIS-TCN-süsteemis säilitatavate andmete kohta peaks olema võimalik teha päringuid ka määrustega (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 loodud Euroopa otsinguportaali kaudu. Kui see on koostalitluse seisukohast asjakohane, peaks Euroopa otsinguportaal võimaldama teha päringuid ECRIS-TCN-süsteemi andmete kohta samal ajal kui teistes asjakohastes ELi infosüsteemides säilitatavate andmete kohta. |
| --- | --- |

(8)

ECRIS-TCN-süsteemis säilitatavate andmete kohta peaks olema võimalik teha päringuid ka määrustega (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 loodud Euroopa otsinguportaali kaudu. Kui see on koostalitluse seisukohast asjakohane, peaks Euroopa otsinguportaal võimaldama teha päringuid ECRIS-TCN-süsteemi andmete kohta samal ajal kui teistes asjakohastes ELi infosüsteemides säilitatavate andmete kohta.

| (9) | ECRIS-TCN-süsteemis säilitatavatest sõrmejäljeandmetest peaks olema võimalik teha päringuid ka määrustega (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 loodud ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse jaoks, mille sisuks on sõrmejäljemallide säilitamine. |
| --- | --- |

(9)

ECRIS-TCN-süsteemis säilitatavatest sõrmejäljeandmetest peaks olema võimalik teha päringuid ka määrustega (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 loodud ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse jaoks, mille sisuks on sõrmejäljemallide säilitamine.

| (10) | Kuna sõrmejälgede tuvastamine ei pruugi alati olla teostatav, peaks ECRIS-TCN-süsteemis olema võimalik tuvastada isikut ka üksnes tähtnumbriliste andmete alusel. Kolmandate riikide kodanike puhul seisneb peamine tehniline raskus selles, et tähtnumbrilised andmed ei ole alati täpsed. Näiteks võib jääda ebaselgeks, kumb on asjaomase isiku ees- ja kumb perekonnanimi, nimede õigekirjutusel ja transliteratsioonil võib olla mitu varianti, samuti võib isiku sünniaeg olla ebatäpne. Seetõttu on oluline, et ECRIS-TCN-süsteem suudaks tähtnumbrilised andmed kokku viia ka siis, kui kõik identifitseerimiselemendid ei ole identsed, ehk teha hägusotsinguid. Kolmanda riigi kodaniku tuvastamisel tuleks kombineerida kontrollitud kvaliteediga andmeid ja hägusotsinguid ning muid kasutatava otsingumootori pakutavaid vahendeid, mis on süsteemi seisukohast asjakohased. Ühtlasi tuleks kooskõlas kohaldatavate andmekaitsenormidega kehtestada päringu tulemusel saadud kannete arvu kontrollimise mehhanismid. Muidu sattuksid ohtu üksikisikute õigused ning väheneks süsteemi tulemuslikkus ja kättesaadavus. |
| --- | --- |

(10)

Kuna sõrmejälgede tuvastamine ei pruugi alati olla teostatav, peaks ECRIS-TCN-süsteemis olema võimalik tuvastada isikut ka üksnes tähtnumbriliste andmete alusel. Kolmandate riikide kodanike puhul seisneb peamine tehniline raskus selles, et tähtnumbrilised andmed ei ole alati täpsed. Näiteks võib jääda ebaselgeks, kumb on asjaomase isiku ees- ja kumb perekonnanimi, nimede õigekirjutusel ja transliteratsioonil võib olla mitu varianti, samuti võib isiku sünniaeg olla ebatäpne. Seetõttu on oluline, et ECRIS-TCN-süsteem suudaks tähtnumbrilised andmed kokku viia ka siis, kui kõik identifitseerimiselemendid ei ole identsed, ehk teha hägusotsinguid. Kolmanda riigi kodaniku tuvastamisel tuleks kombineerida kontrollitud kvaliteediga andmeid ja hägusotsinguid ning muid kasutatava otsingumootori pakutavaid vahendeid, mis on süsteemi seisukohast asjakohased. Ühtlasi tuleks kooskõlas kohaldatavate andmekaitsenormidega kehtestada päringu tulemusel saadud kannete arvu kontrollimise mehhanismid. Muidu sattuksid ohtu üksikisikute õigused ning väheneks süsteemi tulemuslikkus ja kättesaadavus.

| (11) | Hägusotsingut tegevas mootoris peaks saama tulemuste arvu piirata, määrates sel otstarbel kindlaks vastavusläve ja kehtestades tulemuseks saadavate kirjete loetelu maksimaalse suuruse. Rakendusetapis tehtavate testide põhjal tuleks kindlaks määrata tase, mille puhul käsitatakse otsingutulemust kokkulangevusena, ning loetelu andmeväljadest, mida saab hägusotsingu tegemiseks kasutada. |
| --- | --- |

(11)

Hägusotsingut tegevas mootoris peaks saama tulemuste arvu piirata, määrates sel otstarbel kindlaks vastavusläve ja kehtestades tulemuseks saadavate kirjete loetelu maksimaalse suuruse. Rakendusetapis tehtavate testide põhjal tuleks kindlaks määrata tase, mille puhul käsitatakse otsingutulemust kokkulangevusena, ning loetelu andmeväljadest, mida saab hägusotsingu tegemiseks kasutada.

| (12) | Iga ECRIS-TCN-süsteemi andmetöötlustoimingute logi peaks tagama selge kontrolljälje, st see peaks sisaldama dokumentaalseid tõendeid ja võimaldama jälgida kõiki ECRIS-TCN-süsteemis tehtud toiminguid. |
| --- | --- |

(12)

Iga ECRIS-TCN-süsteemi andmetöötlustoimingute logi peaks tagama selge kontrolljälje, st see peaks sisaldama dokumentaalseid tõendeid ja võimaldama jälgida kõiki ECRIS-TCN-süsteemis tehtud toiminguid.

| (13) | ECRIS-TCN-süsteemi statistika peaks võimaldama teha ECRIS-TCN-süsteemi ja ECRISe etalonteostuse kaudu karistusregistritest saadud teabe registreerimise, säilitamise ja vahetamise järelevalvet. Kõnealune statistika peaks pärinema järgmistest allikatest: aruandluse ja statistika keskhoidla, mille eu-LISA on loonud ja rakendanud vastavalt määruse (EL) 2019/818 artikli 39 lõikele 2, ECRISe etalonteostus või riiklik ECRISe rakendustarkvara ning liikmesriikide karistusregistrid süüdimõistetud kolmandate riikide kodanike arvu ja igaühe süüdimõistmiste arvu kohta. |
| --- | --- |

(13)

ECRIS-TCN-süsteemi statistika peaks võimaldama teha ECRIS-TCN-süsteemi ja ECRISe etalonteostuse kaudu karistusregistritest saadud teabe registreerimise, säilitamise ja vahetamise järelevalvet. Kõnealune statistika peaks pärinema järgmistest allikatest: aruandluse ja statistika keskhoidla, mille eu-LISA on loonud ja rakendanud vastavalt määruse (EL) 2019/818 artikli 39 lõikele 2, ECRISe etalonteostus või riiklik ECRISe rakendustarkvara ning liikmesriikide karistusregistrid süüdimõistetud kolmandate riikide kodanike arvu ja igaühe süüdimõistmiste arvu kohta.

| (14) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2019/816 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Seetõttu ei ole Taani kohustatud käesolevat otsust rakendama. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2019/816 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Seetõttu ei ole Taani kohustatud käesolevat otsust rakendama.

| (15) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osalenud Iirimaa määruse (EL) 2019/816 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Seetõttu ei ole Iirimaa kohustatud käesolevat otsust rakendama. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osalenud Iirimaa määruse (EL) 2019/816 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Seetõttu ei ole Iirimaa kohustatud käesolevat otsust rakendama.

| (16) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa karistusregistrite infosüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa karistusregistrite infosüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Andmete sisestamine ECRIS-TCN-süsteemi

Määruse (EL) 2019/816 artikli 5 kohaselt andmeid ECRIS-TCN-süsteemi sisestades kasutab süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus käesoleva otsuse lisa I jaos esitatud andmemudelit.

Andmemudelis sisalduvate andmeelementide tehniline kirjeldus peab olema kooskõlas kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 3 osutatud ECRISe etalonteostuse andmemudeliga.

Artikkel 2

Andmete töötlemine

1.   Kui määruse (EL) 2019/816 artikli 5 kohaselt ECRIS-TCNis loodud andmekanne sisaldab isiku kohta nii tähtnumbrilisi kui ka sõrmejäljeandmeid, seotakse tähtnumbrilised andmed vastavate sõrmejäljeandmetega.

2.   Sõrmejäljekujutiste pakkimiseks kasutatava algoritmi puhul järgitakse USA riikliku standardite ja tehnoloogia instituudi (edaspidi „NIST“) soovitusi.

Sõrmejäljeandmed lahutusvõimega 500 ppi pakitakse kokku WSQ algoritmi (ISO/IEC 19794-5:2005) abil.

Sõrmejäljeandmed lahutusvõimega 1 000 ppi pakitakse kokku JPEG 2000 kujutiste tihendamise standardi (ISO/IEC 15444-1) ja kodeerimissüsteemi abil.

Eesmärgiks võetakse tihendussuhe 15:1.

3.   Enne artikli 4 lõikes 7 osutatud sõrmejäljeandmete asendamist või ajakohastamist ECRIS-TCN-süsteemis viib süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus läbi isikusamasuse kontrolli. Asendamis- ja ajakohastamistoimingute tehnilised kirjeldused kehtestatakse kooskõlas määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 3 osutatud ECRIS-TCN-süsteemi füüsilise arhitektuuri projektis sisalduvate põhimõtetega.

Artikkel 3

Tähtnumbriliste andmete kvaliteet

1.   ECRIS-TCN-süsteemi tähtnumbriliste andmete sisestamisel või süsteemis tähtnumbriliste andmete muutmisel kasutab süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus ECRISe etalonteostusesse integreeritud andmekvaliteedi kontrollimise mehhanismi.

2.   Liikmesriigid, kes kasutavad oma riiklikku ECRISe rakendustarkvara, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/816 artikli 4 lõigetes 4–7, tagavad, et nende riiklik ECRISe rakendustarkvara võimaldab samasugust tähtnumbriliste andmete kvaliteedi kontrolli nagu lõikes 1 osutatud mehhanism.

3.   Andmekvaliteedi kontrolli kohaldatakse kõigi tähtnumbriliste andmete sisestamis- ja muutmistoimingute suhtes, tagades, et täidetud on vähemalt järgmised tingimused:

| a) | kõik kohustuslikud väljad on täidetud või nende väärtuseks on märgitud „teadmata“; |
| --- | --- |

a)

kõik kohustuslikud väljad on täidetud või nende väärtuseks on märgitud „teadmata“;

| b) | kui eesnime väli sisaldab väärtust „teadmata“, ei tohi perekonnanime välja väärtuseks olla „teadmata“ ja vastupidi, välja arvatud juhul, kui sama isiku kohta on olemas pseudonüüm, varjunime ees- või perekonnanimeosa või sõrmejäljed; |
| --- | --- |

b)

kui eesnime väli sisaldab väärtust „teadmata“, ei tohi perekonnanime välja väärtuseks olla „teadmata“ ja vastupidi, välja arvatud juhul, kui sama isiku kohta on olemas pseudonüüm, varjunime ees- või perekonnanimeosa või sõrmejäljed;

| c) | süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigilt saabunud sõnumi andmeelementi „kodakondsus või kodakondsused“ kontrollitakse eelnevalt kindlaks määratud riikide loetelu alusel, kuid see võib sisaldada väärtust „teadmata“ või „kodakondsuseta“. |
| --- | --- |

c)

süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigilt saabunud sõnumi andmeelementi „kodakondsus või kodakondsused“ kontrollitakse eelnevalt kindlaks määratud riikide loetelu alusel, kuid see võib sisaldada väärtust „teadmata“ või „kodakondsuseta“.

4.   Uut andmekannet ei looda, kui liikmesriik on ECRIS-TCN-süsteemis juba loonud identseid tähtnumbrilisi andmeid sisaldava kande, eelkõige juhul, kui liikmesriik on juba kasutanud sama viitenumbrit.

Andmekannete identsuse võrdlemisel võetakse arvesse ainult tähtnumbrilisi andmeelemente, mille kohta on lisa I jaos sätestatud andmemudelis märgitud, et neid kasutatakse võrdlemisel.

Võrdlemisel ei võeta arvesse kummagi võrreldava andmekande tühjasid tähtnumbrilisi andmeelemente.

5.   Kui kanne sisaldab tähtnumbrilisi andmeid, mis ei vasta lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuetele, lükkab ECRIS-TCN-süsteem selle tervikuna tagasi ning seda ei säilitata ega töödelda.

Artikkel 4

Sõrmejäljeandmete kvaliteet

1.   ECRIS-TCN-süsteemi sõrmejäljeandmete sisestamisel või süsteemis sõrmejäljeandmete muutmisel kasutab süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus ECRISe etalonteostusesse integreeritud või eu-LISA poolt rakendustarkvarana pakutavat andmekvaliteedi kontrollimise mehhanismi. Lähtuvalt määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 2 sätestatud eu-LISA kohustustest vastutab eu-LISA ka andmekvaliteedi kontrollimise mehhanismi edasiarendamise, hooldamise ja ajakohastamise eest.

2.   ECRIS-TCN-kesksüsteemis luuakse samasugune andmekvaliteedi kontrollimise mehhanism kui see, millele on osutatud lõikes 1, seda hooldatakse ja ajakohastatakse.

3.   Liikmesriigid, kes kasutavad oma riiklikku ECRISe rakendustarkvara, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/816 artikli 4 lõigetes 4–7, tagavad, et juhul, kui nad ei kasuta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmekvaliteedi kontrollimise mehhanismi, tagab nende riiklik ECRISe rakendustarkvara samasuguste tähtnumbriliste andmete kvaliteedi kontrolli nõuete täitmise ja samade näitajate kasutamise nagu lõikes 1 osutatud mehhanism.

4.   Käesolevas artiklis osutatud kvaliteedikontrolliks kasutatakse vähemalt NISTi määratletud sõrmejäljekujutise kvaliteedi (NFIQ) näitaja versiooni 2.0.

5.   Andmekvaliteedi kontrolli kohaldatakse kõigi sõrmejäljeandmete suhtes, mis sisestatakse ECRIS-TCN-süsteemi või mida seal muudetakse, tagades, et täidetud on vähemalt järgmised tingimused:

| a) | sõrmejäljeandmed koosnevad kuni kümnest individuaalsest sõrmejäljest: pööratud, vajutatud või mõlemad jäljendid; |
| --- | --- |

a)

sõrmejäljeandmed koosnevad kuni kümnest individuaalsest sõrmejäljest: pööratud, vajutatud või mõlemad jäljendid;

| b) | kõik sõrmejäljed on märgistatud; |
| --- | --- |

b)

kõik sõrmejäljed on märgistatud;

| c) | sõrmejäljeandmed skaneeritakse otse või kantakse tinti kasutades paberile, tingimusel et tindiga paberile kantud sõrmejäljed skaneeritakse nõutava lahutusvõimega ja samasuguse kvaliteediga; |
| --- | --- |

c)

sõrmejäljeandmed skaneeritakse otse või kantakse tinti kasutades paberile, tingimusel et tindiga paberile kantud sõrmejäljed skaneeritakse nõutava lahutusvõimega ja samasuguse kvaliteediga;

| d) | sõrmejäljeandmed esitatakse ühes failis, mis sisaldab sõrmejälgede digitaalseid kujutisi (NIST-fail), vastavalt standardi ANSI/NIST-ITL 1–2011 2015. aastal ajakohastatud (või uuemale) versioonile; |
| --- | --- |

d)

sõrmejäljeandmed esitatakse ühes failis, mis sisaldab sõrmejälgede digitaalseid kujutisi (NIST-fail), vastavalt standardi ANSI/NIST-ITL 1–2011 2015. aastal ajakohastatud (või uuemale) versioonile;

| e) | NIST-fail võimaldab lisada täiendavat teavet, nagu sõrmejälgede registreerimise tingimused, individuaalsete sõrmejäljekujutiste saamise meetod ja liikmesriikide poolt andmete kvaliteedi kontrollimisel välja arvutatud kvaliteediväärtus; |
| --- | --- |

e)

NIST-fail võimaldab lisada täiendavat teavet, nagu sõrmejälgede registreerimise tingimused, individuaalsete sõrmejäljekujutiste saamise meetod ja liikmesriikide poolt andmete kvaliteedi kontrollimisel välja arvutatud kvaliteediväärtus;

| f) | sõrmejäljeandmete nominaalne lahutusvõime on 500 või 1000 ppi (lubatud hälbega +/– 10 ppi) ja kasutatakse 256 halltooni; |
| --- | --- |

f)

sõrmejäljeandmete nominaalne lahutusvõime on 500 või 1000 ppi (lubatud hälbega +/– 10 ppi) ja kasutatakse 256 halltooni;

| g) | sõrmejäljeandmed vastavad kvaliteedikünnistele, mis määratakse kindlaks pärast rakendusetappi, kui on tehtud määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 1 osutatud asjakohased testid. |
| --- | --- |

g)

sõrmejäljeandmed vastavad kvaliteedikünnistele, mis määratakse kindlaks pärast rakendusetappi, kui on tehtud määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 1 osutatud asjakohased testid.

6.   Kui pädevad asutused teevad selleks, et teha kooskõlas määruse (EL) 2019/816 artikliga 7 kindlaks liikmesriigid, kellel on karistusregistriandmeid kolmanda riigi kodaniku kohta, päringu ECRIS-TCN-süsteemis sõrmejäljeandmete alusel, kasutavad nad võimaluse korral sõrmejäljeandmeid, mis vastavad käesoleva artikli lõike 5 punktides d ja f osutatud tingimustele.

7.   ECRIS-TCN-süsteemi sisestatud või selles muudetud sõrmejäljeandmed, mis ei vasta lõikes 5 sätestatud tingimustele, lükkab ECRIS-TCN-süsteem tervikuna tagasi ning neid ei säilitata ega töödelda, välja arvatud lõikes 8 osutatud sõrmejäljeandmed.

8.   Määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõikes 5 osutatud andmekannete puhul säilitatakse ECRIS-TCN-süsteemis kõik sõrmejäljeandmed, mis ei vasta käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud tingimustele, kuid pädevad asutused võivad neid kasutada üksnes pädevad asutused tähtnumbrilise otsingu tulemusel tuvastatud kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse kinnitamiseks. Selliste andmekannete sisestamisel ECRIS-TCN-süsteemi tagab süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus, et need on muudest andmekannetest selgelt eristatavad.

Artikkel 5

Juurdepääs ECRIS-TCN-süsteemile ja selles päringute tegemine

1.   Kui pädevad asutused teevad selleks, et teha kindlaks liikmesriigid, kellel on karistusregistriandmeid kolmanda riigi kodaniku kohta, ECRIS-TCN-süsteemis määruse (EL) 2019/816 artikli 7 kohaseid päringuid, kasutavad nad käesoleva otsuse lisa II jaos esitatud andmemudelit.

2.   Lõikes 1 osutatud päringu tegemisel täidavad pädevad asutused asjaomase kolmanda riigi kodaniku kohta nii palju andmevälju kui võimalik. Kui päring ei sisalda digitaalseid sõrmejäljekujutisi (NIST-faili), tuleb lisa II jaos esitatud andmemudelis asjakohaselt märgistatud andmeelementidest valida vähemalt kolm.

3.   Pärast rakendusetapis tehtud teste, millele on osutatud määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 1, kehtestatakse järgmised tehnilised kirjeldused:

| a) | loetelu andmeväljadest, millel olevaid andmeid saab kasutada hägusotsingu tegemiseks; |
| --- | --- |

a)

loetelu andmeväljadest, millel olevaid andmeid saab kasutada hägusotsingu tegemiseks;

| b) | tingimused, mille korral käsitatakse otsingutulemust kokkulangevusena, lähtudes lisa III jaos sätestatud ECRIS-TCN-kesksüsteemi toimivusnõuetest ning valepositiivsete ja valenegatiivsete tulemuste vastuvõetavast tasemest. |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille korral käsitatakse otsingutulemust kokkulangevusena, lähtudes lisa III jaos sätestatud ECRIS-TCN-kesksüsteemi toimivusnõuetest ning valepositiivsete ja valenegatiivsete tulemuste vastuvõetavast tasemest.

4.   Vastuseks päringule ei esitata üle kümne kande liikmesriigi kohta. Vajaduse korral võib kehtestada täiendavaid piiranguid esitatavate kannete arvule.

5.   Kui määruses (EL) 2019/816 ei ole sätestatud teisiti, on keskasutustel igal ajal juurdepääs kõigile nende poolt ECRIS-TCN-süsteemi sisestatud andmetele, sealhulgas juurdepääs mitmele andmekandele samal ajal.

6.   Eu-LISA-le esitatakse ECRIS-TCN-süsteemile juurdepääsu luba omavate töötajate profiilide loetelud, mille pädevad asutused koostavad kooskõlas määruse (EL) 2019/816 artikli 12 lõike 1 punktiga d ja artikliga 15, ning nende ajakohastatud versioonid.

Artikkel 6

Logide pidamine ja juurdepääs neile

1.   Kooskõlas määruse (EL) 2019/816 artikliga 31 vastutavad ECRIS-TCN-süsteemis tehtud andmetöötlustoimingute logimiseks vajaliku taristu ja vahendite eest eu-LISA ja pädevad asutused, eelkõige vastutavad nad logide koondamise ja logidest otsingute tegemise vahendite eest.

Eu-LISA vastutab määruse (EL) 2019/816 artiklis 39 osutatud ECRIS-TCNi nõuanderühmaga (edaspidi „ECRIS-TCNi nõuanderühm“) ja pädevate asutustega konsulteerides ka oma vastavate logimisnõuete, -tavade ja -menetluste, sealhulgas logikirjete vormi ja logikirjete jagamise korra kehtestamise eest.

2.   Eu-LISA ja pädevad asutused vastutavad oma lõikes 1 osutatud nõuete ja menetluste rakendamise eest. Rakendamine hõlmab järgmist:

| a) | logide kontrollimine, et reageerida intsidentidele ja hoida neid ära; |
| --- | --- |

a)

logide kontrollimine, et reageerida intsidentidele ja hoida neid ära;

| b) | logide haldamisega seotud ülesanded, nagu arhiveerimine, turvaline säilitamine, hea kättesaadavus ja määruse (EL) 2019/816 artikli 19 kohane kaitse loata juurdepääsu eest. |
| --- | --- |

b)

logide haldamisega seotud ülesanded, nagu arhiveerimine, turvaline säilitamine, hea kättesaadavus ja määruse (EL) 2019/816 artikli 19 kohane kaitse loata juurdepääsu eest.

3.   Eu-LISA vastutab logide kättesaadavaks tegemise eest pädevate asutuste taotluse korral menetluse alusel, mis kehtestatakse kooskõlas lõike 1 teise lõiguga.

4.   Pädevad asutused vastutavad oma määruse (EL) 2019/816 artikli 31 kohaste logide pidamise, haldamise ja taotluse korral eu-LISA-le esitamise eest menetluse alusel, mis kehtestatakse kooskõlas lõike 1 teise lõiguga.

5.   Iga ECRIS-TCN-süsteemi andmetöötlustoimingute logi sisaldab vähemalt kronoloogiat, mis võimaldab dokumentaalselt tõendada tegevuste jada, mis on mis tahes ajal mõnda toimingut, menetlust või sündmust mõjutanud.

6.   Eu-LISA ja pädevad asutused kehtestavad loetelu töötajatest, kellel on juurdepääs määruse (EL) 2019/816 artikli 31 kohastele ECRIS-TCN-süsteemi andmetöötlustoimingute logidele, ja nende profiilidest.

Artikkel 7

Statistika

1.   Määruse (EL) 2019/818 artikli 39 lõikega 2 kohaselt eu-LISA poolt loodud ja rakendatud aruandluse ja statistika keskhoidla ning ECRISe etalonteostuse töö põhjal tehakse statistikat ECRIS-TCN-süsteemi ja ECRISe etalonteostuse kaudu karistusregistritest saadud teabe salvestamise, säilitamise ja vahetamise kohta, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/816 artiklis 32.

2.   Lõikes 1 osutatud statistika hõlmab eelkõige järgmist talitlusstatistikat:

| a) | süsteemi kasutamise näitajad:






  i) | kolmandate riikide kodanike ja topeltkodakondsusega isikute (kolmas riik/EL) kohta loodud andmekannete arv; |
| --- | --- | --- |

a)

süsteemi kasutamise näitajad:

i)

kolmandate riikide kodanike ja topeltkodakondsusega isikute (kolmas riik/EL) kohta loodud andmekannete arv;

| ii) | kolmandate riikide kodanike ja topeltkodakondsusega isikute (kolmas riik/EL) kohta tehtud andmekannete muutmiste arv; |
| --- | --- |

ii)

kolmandate riikide kodanike ja topeltkodakondsusega isikute (kolmas riik/EL) kohta tehtud andmekannete muutmiste arv;

| iii) | kolmandate riikide kodanike ja topeltkodakondsusega isikute (kolmas riik/EL) kohta tehtud andmekannete kustutamiste arv; |
| --- | --- |

iii)

kolmandate riikide kodanike ja topeltkodakondsusega isikute (kolmas riik/EL) kohta tehtud andmekannete kustutamiste arv;

| iv) | keskasutuste enda andmekannete vaatamiste arv kooskõlas artikli 5 lõikega 5; |
| --- | --- |

iv)

keskasutuste enda andmekannete vaatamiste arv kooskõlas artikli 5 lõikega 5;

| v) | kolmandate riikide kodanike ja topeltkodakondsusega (kolmas riik/EL) kodanike kohta tehtud päringute arv; |
| --- | --- |

v)

kolmandate riikide kodanike ja topeltkodakondsusega (kolmas riik/EL) kodanike kohta tehtud päringute arv;

| b) | andmenäitajad:






  i) | kannete arv andmebaasis; |
| --- | --- | --- |

b)

andmenäitajad:

i)

kannete arv andmebaasis;

| ii) | sõrmejälgi sisaldavate kannete arv; |
| --- | --- |

ii)

sõrmejälgi sisaldavate kannete arv;

| iii) | määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punkti c kohast märget sisaldavate kannete arv eraldi terroriaktis ja muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos süüdimõistmiste kohta; |
| --- | --- |

iii)

määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punkti c kohast märget sisaldavate kannete arv eraldi terroriaktis ja muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos süüdimõistmiste kohta;

| iv) | teadaanne tähtnumbriliste andmete olemasolu kohta; |
| --- | --- |

iv)

teadaanne tähtnumbriliste andmete olemasolu kohta;

| v) | teadaanne sünnikuupäevade täpsuse kohta; |
| --- | --- |

v)

teadaanne sünnikuupäevade täpsuse kohta;

| vi) | süsteemi tagasilükatud kannete arv; |
| --- | --- |

vi)

süsteemi tagasilükatud kannete arv;

| vii) | selliste sõrmejäljeandmete arv, mille süsteem on käesoleva otsuse artikli 4 lõike 7 kohaselt tagasi lükanud; |
| --- | --- |

vii)

selliste sõrmejäljeandmete arv, mille süsteem on käesoleva otsuse artikli 4 lõike 7 kohaselt tagasi lükanud;

| c) | kokkulangevuste tulemuslikkus:






  i) | süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriikide täpse otsingu käigus saadud kannete arv; |
| --- | --- | --- |

c)

kokkulangevuste tulemuslikkus:

i)

süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriikide täpse otsingu käigus saadud kannete arv;

| ii) | süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriikide hägusotsingu saadud kannete arv; |
| --- | --- |

ii)

süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriikide hägusotsingu saadud kannete arv;

| iii) | tähtnumbrilisi andmeid ja/või sõrmejälgi kasutades tehtud täpsete otsingute arv; |
| --- | --- |

iii)

tähtnumbrilisi andmeid ja/või sõrmejälgi kasutades tehtud täpsete otsingute arv;

| iv) | tähtnumbrilisi andmeid ja/või sõrmejälgi kasutades tehtud hägusotsingute arv; |
| --- | --- |

iv)

tähtnumbrilisi andmeid ja/või sõrmejälgi kasutades tehtud hägusotsingute arv;

| v) | täpsete otsingute tabamuste arv, päringu tulemusel tehtud ECRISe taotluste põhjal; |
| --- | --- |

v)

täpsete otsingute tabamuste arv, päringu tulemusel tehtud ECRISe taotluste põhjal;

| vi) | ebatäpsete otsingute tabamuste arv, päringu tulemusel tehtud ECRISe taotluste põhjal; |
| --- | --- |

vi)

ebatäpsete otsingute tabamuste arv, päringu tulemusel tehtud ECRISe taotluste põhjal;

| d) | muud näitajad:






  i) | milline pädev asutus otsingu tegi; |
| --- | --- | --- |

d)

muud näitajad:

i)

milline pädev asutus otsingu tegi;

| ii) | määruse (EL) 2019/816 artikli 7 kohaste otsingute eesmärk otsinguid teinud pädevate asutuste kaupa. |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) 2019/816 artikli 7 kohaste otsingute eesmärk otsinguid teinud pädevate asutuste kaupa.

3.   Vajaduse korral koostatakse lõikes 2 osutatud statistika iga pädeva asutuse kohta eraldi.

4.   Lõikes 1 osutatud statistika hõlmab teenuse kvaliteeti käsitlevate näitajate kohta eelkõige järgmist tehnilist statistikat:

| a) | taotluste edukuse/läbikukkumise määr; |
| --- | --- |

a)

taotluste edukuse/läbikukkumise määr;

| b) | süsteemi kättesaadavus; |
| --- | --- |

b)

süsteemi kättesaadavus;

| c) | reaktsiooniaja statistika iga kasutusmalli kohta, mida süsteem võimaldab. |
| --- | --- |

c)

reaktsiooniaja statistika iga kasutusmalli kohta, mida süsteem võimaldab.

5.   Lõigetes 1–4 osutatud statistikat koostatakse iga päeva kohta.

6.   Liikmesriigid, kes kasutavad oma riiklikku ECRISe rakendustarkvara, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/816 artikli 4 lõigetes 4–7, tagavad, et nende riiklik ECRISe rakendustarkvara võimaldab koostada samasugust statistikat nagu ECRISe etalonteostus.

Artikkel 8

ECRIS-TCN-süsteemi toimivusnõuded

1.   ECRIS-TCN-kesksüsteemi toimivusnõuded, millega reguleeritakse andmekannete loomist, muutmist, kustutamist ja vaatamist ning süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi otsimist, on esitatud lisa III jaos.

2.   Eu-LISA teeb liikmesriikide poolt ECRIS-TCN-süsteemi sisestatud andmete põhjal ECRIS-TCN-süsteemi sõrmejäljeandmete täpsuse kohta keskset järelevalvet, tuginedes esindavale juhtumivalimile.

3.   Lõikes 2 osutatud järelevalvet tehakse korrapäraselt ja vähemalt kord kuus. Eu-LISA edastab selle järelevalve aruanded liikmesriikidele.

4.   Sõrmejäljeandmete täpsuse mõõtmine peab olema nii automatiseeritud kui võimalik ega tohi võimaldada isiku tuvastamist. Mõõtmise üksikasjad määratakse kindlaks pärast rakendusetappi, kui on tehtud määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 1 osutatud asjakohased testid.

5.   Sõrmejäljeandmete täpsuse järelevalves kasutatakse täpsusnäitajat „registreerimise ebaõnnestumise määr“, mis näitab ebapiisava kvaliteediga registreeringute osakaalu.

Kõnealuse näitaja täpsuseesmärk määratakse kindlaks pärast rakendusetappi, kui on tehtud määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 1 osutatud asjakohased testid.

Artikkel 9

ECRIS-TCN-süsteemi kättesaadavus- ja taastenõuded

1.   ECRIS-TCN-kesksüsteemi kättesaadavuse määr peab olema aasta kohta arvutatuna vähemalt 97,6 %. Kavandatud hooldus peab toimuma väljaspool eu-LISA ja keskasutuste tööaega.

2.   ECRIS-TCN-süsteemi toimingud peavad iga võimaliku häiriva sündmuse ja kahjustava olukorra korral jätkuma vastavalt ettenähtud taaste sihtkestusele, mille eu-LISA ja liikmesriigid on heaks kiitnud pärast igal aastal tehtavat toimeanalüüsi.

3.   Eu-LISA tagab, et ECRIS-TCN-süsteemi lisatud andmed on võimalik iga võimaliku häiriva sündmuse või kahjustava olukorra korral taastada vastavalt ettenähtud taaste sihtseisule, mille eu-LISA ja liikmesriigid on igal aastal tehtava toimeanalüüsi käigus kokku leppinud.

Artikkel 10

ECRIS-TCN-süsteemi sidetaristu

1.   Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud sidetaristuna kasutatakse üleeuroopalise valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi (TESTA) EuroDomaini võrgustikku, mis koosneb TESTA EuroDomaini pääsupunktist (TAP) ja TESTA Euroopa tuumvõrgust. Selle edasise arendamise või mis tahes muu alternatiivse turvalise võrguga tagatakse, et kasutatav sidetaristu vastab jätkuvalt vajalikele turvanõuetele, mis on sätestatud kooskõlas määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 3 osutatud ECRIS-TCN-süsteemi füüsilise arhitektuuri projektis ja ECRIS-TCNi määruses tervikuna sisalduvate põhimõtetega.

2.   Kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 ning ECRIS-TCNi määruse artikli 3 lõikega 15 ja artikli 4 lõike 1 punktiga d käsitatakse seni, kui ECRIS-TCN-süsteemi sidetaristuks on TESTA EuroDomaini võrgustik, ECRIS-TCN-süsteemi riikliku keskse juurdepääsupunktina TESTA EuroDomaini pääsupunkti.

Artikkel 11

Liidese tarkvara

Liidese tarkvara tehnilised kirjeldused kehtestatakse kooskõlas määruse (EL) 2019/816 artikli 11 lõikes 3 osutatud ECRIS-TCN-süsteemi füüsilise arhitektuuri projektis sisalduvate põhimõtetega.

Artikkel 12

Tehniliste kirjelduste väljatöötamine

Kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud nõuetega vastutab eu-LISA ECRIS-TCNi nõuanderühmaga konsulteerides artiklis 1, artikli 2 lõikes 3, artikli 4 lõike 5 punktis g, artikli 5 lõigetes 3 ja 4, artikli 8 lõigetes 4 ja 5 ning artiklis 11 osutatud ECRIS-TCN-süsteemi üksikasjalike tehniliste kirjelduste väljatöötamise eest.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 14. detsember 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 135, 22.5.2019, lk 85.

1

(2)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsus 2009/315/JSK, mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja andmete sisu (ELT L 93, 7.4.2009, lk 23), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiviga (EL) 2019/884, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2009/315/JSK teabe vahetamise osas kolmandate riikide kodanike kohta ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) osas ning asendatakse nõukogu otsus 2009/316/JSK (ELT L 151, 7.6.2019, lk 143).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 99).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK (ELT L 135, 22.5.2019, lk 27).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 85).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1133, millega muudetakse määrusi (EL) nr 603/2013, (EL) 2016/794, (EL) 2018/1862, (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 seoses tingimuste kehtestamisega juurdepääsu saamiseks muudele ELi infosüsteemidele viisainfosüsteemi kasutamise eesmärgil (ELT L 248, 13.7.2021, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1151, millega muudetakse määrusi (EL) 2019/816 ja (EL) 2019/818 seoses Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi tarbeks muudele ELi infosüsteemidele juurdepääsu tingimuste kehtestamisega (ELT L 249, 14.7.2021, lk 7).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).

9

---

LISA

I.   Andmete sisestamine ECRIS-TCN-süsteemi – sõnumi „Saada andmed“ andmemudel

Kui süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus sisestab määruse (EL) 2019/816 kohaselt andmeid ECRIS-TCN-süsteemi või muudab ECRIS-TCN-süsteemis sisalduvaid andmeid, kasutab ta järgmises tabelis esitatud andmemudelit. Lisada ja nõuda võib ka täiendavaid tehnilisi elemente.

| Andmeelement | Andmete liik | Võimalik on väärtus „Teadmata“ |
| --- | --- | --- |
| [Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik]: Liikmesriik | Kohustuslik | Ei kohaldata (1) |
| [Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik]: Liikmesriikide keskasutused | Kohustuslik | Ei kohaldata |
| [Kontaktisik]: Eesnimi (eesnimed) | Valikuline | Ei kohaldata |
| [Kontaktisik]: Perekonnanimi | Valikuline | Ei kohaldata |
| [Kontaktisik]: Teine perekonnanimi | Valikuline | Ei kohaldata |
| [Kontaktisik]: Telefon | Valikuline | Ei kohaldata |
| [Kontaktisik]: Faks | Valikuline | Ei kohaldata |
| [Kontaktisik]: E-post | Kohustuslik | Ei kohaldata |
| Ametniku kasutajanimi | Kohustuslik | Ei kohaldata |
| Liikmesriigi viitenumber (*1) | Kohustuslik | Ei |
| Kordumatu tunnus (2) | Kohustuslik | Ei |
| Andmekande ECRISe etalonteostusest või riiklikust rakendustarkvarast ECRIS-TCN-süsteemi saatmise ajatempel | Kohustuslik | Ei kohaldata |
| Perekonnanimi (perekonnanimed) (*1) | Kohustuslik | Jah |
| Eesnimi (eesnimed) (*1) | Kohustuslik | Jah |
| Täisnimi (*1) | Valikuline | Ei |
| Sünniaeg (*1) | Kohustuslik | Jah |
| Sünnikoht: [Koht]: Riik (*1) | Kohustuslik | Jah |
| Sünnikoht: [Koht]: Linna nimi (*1) | Kohustuslik | Jah |
| Sünnikoht: [Koht]: Riigi allüksus (*1) | Valikuline | Ei |
| Sünnikoht: [Koht]: Linna kood (*1) | Valikuline | Ei |
| Kodakondsus või kodakondsused (*1) | Kohustuslik | Jah |
| Sugu (*1) | Kohustuslik | Jah |
| Varasem perekonnanimi (varasemad perekonnanimed) (*1) | Kohustuslik, kui see on asjakohane (3) | Jah |
| Varasem eesnimi (varasemad eesnimed) (*1) | Kohustuslik, kui see on asjakohane (4) | Jah |
| Ema perekonnanimi (perekonnanimed) (*1) | Valikuline | Ei |
| Ema eesnimi (eesnimed) (*1) | Valikuline | Ei |
| Isa perekonnanimi (perekonnanimed) (*1) | Valikuline | Ei |
| Isa eesnimi (eesnimed) (*1) | Valikuline | Ei |
| Isikukood (*1) | Valikuline | Ei |
| [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi kategooria (*1) | Valikuline | Ei |
| [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi number (*1) | Valikuline | Ei |
| [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi tüüp (*1) | Valikuline | Ei |
| [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi väljastanud asutuse nimi | Valikuline | Ei |
| [Isikut tõendav dokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood (*1) | Valikuline | Ei |
| [Reisidokument] (5): Reisidokumendi number (*1) | Valikuline | Ei |
| [Reisidokument]: Reisidokumendi tüüp (*1) | Valikuline | Ei |
| [Reisidokument]: Reisidokumendi väljastanud asutuse nimi (*1) | Valikuline | Ei |
| [Reisidokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood (*1) | Valikuline | Ei |
| Pseudonüüm | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku eesnimi (eesnimed) | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku perekonnanimi (perekonnanimed) | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku täisnimi | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sugu | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: Riik | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: Linna nimi | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: Riigi allüksus | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: Linna kood | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Sünnikuupäev | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku kodakondsus (kodakondsused) | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku ema eesnimi (eesnimed) | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku ema perekonnanimi (perekonnanimed) | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku isa eesnimi (eesnimed) | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku isa perekonnanimi (perekonnanimed) | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi number | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi tüüp | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi väljastanud asutuse nimi | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi number | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi tüüp | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi väljastanud asutuse nimi | Valikuline | Ei |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood | Valikuline | Ei |
| Digitaalsed sõrmejäljekujutised (NIST-fail) | Valikuline | Ei |
| Digitaalse sõrmejäljekujutise viitenumber | Kohustuslik, kui esitatakse digitaalsed sõrmejäljekujutised | Ei |
| Parameeter, mis näitab määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 5 kohaselt loodud andmekannet (pärandandmete parameeter) | Kohustuslik, kui esitatakse digitaalsed sõrmejäljekujutised | Ei |
| Määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punkti c kohane märge | Valikuline | Ei |

Andmeelement

Andmete liik

Võimalik on väärtus „Teadmata“

[Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik]: Liikmesriik

Kohustuslik

Ei kohaldata (1)

[Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik]: Liikmesriikide keskasutused

Kohustuslik

Ei kohaldata

[Kontaktisik]: Eesnimi (eesnimed)

Valikuline

Ei kohaldata

[Kontaktisik]: Perekonnanimi

Valikuline

Ei kohaldata

[Kontaktisik]: Teine perekonnanimi

Valikuline

Ei kohaldata

[Kontaktisik]: Telefon

Valikuline

Ei kohaldata

[Kontaktisik]: Faks

Valikuline

Ei kohaldata

[Kontaktisik]: E-post

Kohustuslik

Ei kohaldata

Ametniku kasutajanimi

Kohustuslik

Ei kohaldata

Liikmesriigi viitenumber (*1)

Kohustuslik

Ei

Kordumatu tunnus (2)

Kohustuslik

Ei

Andmekande ECRISe etalonteostusest või riiklikust rakendustarkvarast ECRIS-TCN-süsteemi saatmise ajatempel

Kohustuslik

Ei kohaldata

Perekonnanimi (perekonnanimed) (*1)

Kohustuslik

Jah

Eesnimi (eesnimed) (*1)

Kohustuslik

Jah

Täisnimi (*1)

Valikuline

Ei

Sünniaeg (*1)

Kohustuslik

Jah

Sünnikoht: [Koht]: Riik (*1)

Kohustuslik

Jah

Sünnikoht: [Koht]: Linna nimi (*1)

Kohustuslik

Jah

Sünnikoht: [Koht]: Riigi allüksus (*1)

Valikuline

Ei

Sünnikoht: [Koht]: Linna kood (*1)

Valikuline

Ei

Kodakondsus või kodakondsused (*1)

Kohustuslik

Jah

Sugu (*1)

Kohustuslik

Jah

Varasem perekonnanimi (varasemad perekonnanimed) (*1)

Kohustuslik, kui see on asjakohane (3)

Jah

Varasem eesnimi (varasemad eesnimed) (*1)

Kohustuslik, kui see on asjakohane (4)

Jah

Ema perekonnanimi (perekonnanimed) (*1)

Valikuline

Ei

Ema eesnimi (eesnimed) (*1)

Valikuline

Ei

Isa perekonnanimi (perekonnanimed) (*1)

Valikuline

Ei

Isa eesnimi (eesnimed) (*1)

Valikuline

Ei

Isikukood (*1)

Valikuline

Ei

[Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi kategooria (*1)

Valikuline

Ei

[Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi number (*1)

Valikuline

Ei

[Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi tüüp (*1)

Valikuline

Ei

[Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi väljastanud asutuse nimi

Valikuline

Ei

[Isikut tõendav dokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood (*1)

Valikuline

Ei

[Reisidokument] (5): Reisidokumendi number (*1)

Valikuline

Ei

[Reisidokument]: Reisidokumendi tüüp (*1)

Valikuline

Ei

[Reisidokument]: Reisidokumendi väljastanud asutuse nimi (*1)

Valikuline

Ei

[Reisidokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood (*1)

Valikuline

Ei

Pseudonüüm

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku eesnimi (eesnimed)

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku perekonnanimi (perekonnanimed)

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku täisnimi

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sugu

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: Riik

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: Linna nimi

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: Riigi allüksus

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: Linna kood

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Sünnikuupäev

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku kodakondsus (kodakondsused)

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku ema eesnimi (eesnimed)

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku ema perekonnanimi (perekonnanimed)

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku isa eesnimi (eesnimed)

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku isa perekonnanimi (perekonnanimed)

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi number

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi tüüp

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi väljastanud asutuse nimi

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi number

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi tüüp

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi väljastanud asutuse nimi

Valikuline

Ei

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood

Valikuline

Ei

Digitaalsed sõrmejäljekujutised (NIST-fail)

Valikuline

Ei

Digitaalse sõrmejäljekujutise viitenumber

Kohustuslik, kui esitatakse digitaalsed sõrmejäljekujutised

Ei

Parameeter, mis näitab määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 5 kohaselt loodud andmekannet (pärandandmete parameeter)

Kohustuslik, kui esitatakse digitaalsed sõrmejäljekujutised

Ei

Määruse (EL) 2019/816 artikli 5 lõike 1 punkti c kohane märge

Valikuline

Ei

II.   Juurdepääs ECRIS-TCN-süsteemile ja päringute tegemine ECRIS-TCN-süsteemis– sõnumi „Otsi süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriiki“ andmemudel

Kui pädevad asutused teevad ECRIS-TCN-süsteemis päringu, et teha määruse (EL) 2019/816 artikli 7 kohaselt kindlaks liikmesriigid, kellel on kolmanda riigi kodaniku kohta karistusregistriandmeid, kasutavad nad järgmises tabelis esitatud andmemudelit.

| Andmeelement | Andmete liik |
| --- | --- |
| Päringu teinud pädev asutus | Kohustuslik |
| Ametniku kasutajanimi | Kohustuslik |
| Otsingusõnumi eesmärk | Kohustuslik |
| Liikmesriigi viitenumber | Valikuline |
| Otsinguandmete ECRISe etalonteostusest või riiklikust rakendustarkvarast ECRIS-TCN-kesksüsteemi saatmise ajatempel | Kohustuslik |
| Täpne otsing/hägusotsing | Kohustuslik |
| Perekonnanimi (perekonnanimed) (*2) | Valikuline |
| Eesnimi (eesnimed) (*2) | Valikuline |
| Täisnimi | Valikuline |
| Sünniaeg (*2) | Valikuline |
| Sünnikoht: [Koht]: riik (*2) | Valikuline |
| Sünnikoht: [Koht]: linna nimi | Valikuline |
| Sünnikoht: [Koht]: Riigi allüksus | Valikuline |
| Sünnikoht: [Koht]: Linna kood | Valikuline |
| Kodakondsus või kodakondsused (*2) | Valikuline |
| Sugu | Valikuline |
| Varasem perekonnanimi (varasemad perekonnanimed) (*2) | Valikuline |
| Varasem eesnimi (varasemad eesnimed) (*2) | Valikuline |
| Ema perekonnanimi (perekonnanimed) | Valikuline |
| Ema eesnimi (eesnimed) | Valikuline |
| Isa perekonnanimi (perekonnanimed) | Valikuline |
| Isa eesnimi (eesnimed) | Valikuline |
| Isikukood  (*2) | Valikuline |
| [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi kategooria | Valikuline |
| [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi number | Valikuline |
| [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi tüüp | Valikuline |
| [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi väljastanud asutuse nimi | Valikuline |
| [Isikut tõendav dokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood | Valikuline |
| [Reisidokument]: Reisidokumendi number | Valikuline |
| [Reisidokument]: Reisidokumendi tüüp | Valikuline |
| [Reisidokument]: Reisidokumendi väljastanud asutuse nimi | Valikuline |
| [Reisidokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood | Valikuline |
| Pseudonüüm | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku eesnimi (eesnimed) (*2) | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku perekonnanimi (perekonnanimed) (*2) | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku täisnimi | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sugu | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: riik | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: linna nimi | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: riigi allüksus | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: Linna kood | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Sünnikuupäev | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku kodakondsus (kodakondsused) | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku ema eesnimi (eesnimed) | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku ema perekonnanimi (perekonnanimed) | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku isa eesnimi (eesnimed) | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku isa perekonnanimi (perekonnanimed) | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi number | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi tüüp | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi väljastanud asutuse nimi | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi number | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi tüüp | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi väljastanud asutuse nimi | Valikuline |
| [Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood | Valikuline |
| Digitaalsed sõrmejäljekujutised (NIST-fail) | Valikuline |

Andmeelement

Andmete liik

Päringu teinud pädev asutus

Kohustuslik

Ametniku kasutajanimi

Kohustuslik

Otsingusõnumi eesmärk

Kohustuslik

Liikmesriigi viitenumber

Valikuline

Otsinguandmete ECRISe etalonteostusest või riiklikust rakendustarkvarast ECRIS-TCN-kesksüsteemi saatmise ajatempel

Kohustuslik

Täpne otsing/hägusotsing

Kohustuslik

Perekonnanimi (perekonnanimed) (*2)

Valikuline

Eesnimi (eesnimed) (*2)

Valikuline

Täisnimi

Valikuline

Sünniaeg (*2)

Valikuline

Sünnikoht: [Koht]: riik (*2)

Valikuline

Sünnikoht: [Koht]: linna nimi

Valikuline

Sünnikoht: [Koht]: Riigi allüksus

Valikuline

Sünnikoht: [Koht]: Linna kood

Valikuline

Kodakondsus või kodakondsused (*2)

Valikuline

Sugu

Valikuline

Varasem perekonnanimi (varasemad perekonnanimed) (*2)

Valikuline

Varasem eesnimi (varasemad eesnimed) (*2)

Valikuline

Ema perekonnanimi (perekonnanimed)

Valikuline

Ema eesnimi (eesnimed)

Valikuline

Isa perekonnanimi (perekonnanimed)

Valikuline

Isa eesnimi (eesnimed)

Valikuline

Isikukood  (*2)

Valikuline

[Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi kategooria

Valikuline

[Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi number

Valikuline

[Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi tüüp

Valikuline

[Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi väljastanud asutuse nimi

Valikuline

[Isikut tõendav dokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood

Valikuline

[Reisidokument]: Reisidokumendi number

Valikuline

[Reisidokument]: Reisidokumendi tüüp

Valikuline

[Reisidokument]: Reisidokumendi väljastanud asutuse nimi

Valikuline

[Reisidokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood

Valikuline

Pseudonüüm

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku eesnimi (eesnimed) (*2)

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku perekonnanimi (perekonnanimed) (*2)

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku täisnimi

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sugu

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: riik

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: linna nimi

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: riigi allüksus

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku sünnikoht: [Koht]: Linna kood

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Sünnikuupäev

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku kodakondsus (kodakondsused)

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku ema eesnimi (eesnimed)

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku ema perekonnanimi (perekonnanimed)

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku isa eesnimi (eesnimed)

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku isa perekonnanimi (perekonnanimed)

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi number

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi tüüp

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Isikut tõendava dokumendi väljastanud asutuse nimi

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Isikut tõendav dokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi number

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi tüüp

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Reisidokumendi väljastanud asutuse nimi

Valikuline

[Varjunimega loodud isik]: Varjunimega loodud isiku [Reisidokument]: Vajaduse korral dokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood

Valikuline

Digitaalsed sõrmejäljekujutised (NIST-fail)

Valikuline

III.   ECRIS-TCN-süsteemi toimivusnõuded

ECRIS-TCN-süsteemi toimivusnõuded peaksid olema järgnevas tabelis loetletud väärtustest paremad või nendega võrdsed.

| Kasutusmall | Reaktsiooniaeg 95 % päringute puhul (jagamatu toimingu põhjal) | Maksimaalne reaktsiooniaeg (jagamatu toimingu põhjal) |
| --- | --- | --- |
| Kolmanda riigi kodanikku käsitleva andmekande loomine/muutmine (ilma sõrmejälgedeta) | 30 sekundit | 60 sekundit |
| Kolmanda riigi kodanikku käsitleva andmekande loomine/muutmine (koos sõrmejälgedega) | Vastuvõtuteade: 30 sekundit
  Toimingu lõpuleviimine: 5 minutit | Vastuvõtuteade: 60 sekundit
  Toimingu lõpuleviimine: 10 minutit |
| Kolmanda riigi kodanikku käsitleva andmekande kustutamine (koos sõrmejälgedega või ilma) | 30 sekundit | 60 sekundit |
| Sama liikmesriigi loodud andmekande vaatamine (koos sõrmejälgedega või ilma) | 15 sekundit | 30 sekundit |
| Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi otsing (täpne otsing; ilma sõrmejälgedeta) | 15 sekundit | 30 sekundit |
| Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi otsing (koos sõrmejälgedega) | 30 sekundit | 60 sekundit |
| Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi otsing (hägusotsing; sõrmejälgedega või ilma) | 30 sekundit | 60 sekundit |
| Sõrmejäljeandmete kvaliteedi kontrollimine | 10 sekundit | 20 sekundit |

Kasutusmall

Reaktsiooniaeg 95 % päringute puhul (jagamatu toimingu põhjal)

Maksimaalne reaktsiooniaeg (jagamatu toimingu põhjal)

Kolmanda riigi kodanikku käsitleva andmekande loomine/muutmine (ilma sõrmejälgedeta)

30 sekundit

60 sekundit

Kolmanda riigi kodanikku käsitleva andmekande loomine/muutmine (koos sõrmejälgedega)

Vastuvõtuteade: 30 sekundit

Toimingu lõpuleviimine: 5 minutit

Vastuvõtuteade: 60 sekundit

Toimingu lõpuleviimine: 10 minutit

Kolmanda riigi kodanikku käsitleva andmekande kustutamine (koos sõrmejälgedega või ilma)

30 sekundit

60 sekundit

Sama liikmesriigi loodud andmekande vaatamine (koos sõrmejälgedega või ilma)

15 sekundit

30 sekundit

Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi otsing (täpne otsing; ilma sõrmejälgedeta)

15 sekundit

30 sekundit

Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi otsing (koos sõrmejälgedega)

30 sekundit

60 sekundit

Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi otsing (hägusotsing; sõrmejälgedega või ilma)

30 sekundit

60 sekundit

Sõrmejäljeandmete kvaliteedi kontrollimine

10 sekundit

20 sekundit

---

(1)  Seda kriteeriumit ei kohaldata.

(2)  Liikmesriigi viitenumbri ja süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi ISO-koodi kombinatsioon

(3)  Kehtib ainult juhul, kui isikul on varasem nimi (varasemad nimed) või perekonnanimi (varasemad perekonnanimed), nt sünninimi.

(4)  Sama

(5)  Reisidokument – pass või muu samaväärne dokument, mis annab selle kasutajale õiguse ületada välispiiri ja kuhu võib kanda viisa ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsuses nr 1105/2011/EL selliste reisidokumentide, mille kasutajal on õigus ületada välispiire ja kuhu võib kanda viisa, nimekirja kohta ning sellise nimekirja koostamise korra kehtestamise kohta (ELT L 287, 4.11.2011, lk 9).

(*1)  olemasoleva andmekande tähtnumbriline andmeelement, mida võrreldakse artikli 3 lõike 4 kohaselt loodava andmekande vastava andmeelemendiga.

(*2)  Andmeelement, mille võib valida ECRIS-TCN-süsteemis artikli 5 lõike 2 kohaste päringute tegemiseks ühena kolmest vajalikust andmeelemendist.

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 16.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/122

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE ÕHUTRANSPORDIALASE KOKKULEPPE ALUSEL LOODUD EUROOPA LIIDU / ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2022,

24. november 2022,

millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2022/2471]

EUROOPA LIIDU / ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDIKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist õhutranspordialast kokkulepet (edaspidi „kokkulepe“), eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Alates 1. jaanuarist 2023 asendatakse kokkuleppe lisa käesoleva otsuse lisaga.

Bern ja Brüssel, 24. november 2022

Ühiskomitee nimel

Euroopa Liidu delegatsiooni juht

Filip CORNELIS

Šveitsi delegatsiooni juht

Christian HEGNER

---

LISA

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel arvestatakse järgmist:

| — | 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane; |
| --- | --- |

—

1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane;

| — | iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes; |
| --- | --- |

—

iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes;

| — | kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja (EMÜ) nr 2408/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja (EMÜ) nr 2408/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008;

| — | ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes ühenduse direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja“ ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes ühenduse direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja“ ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1008/2008;

| — | kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9. |
| --- | --- |

—

kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9.

1.   Lennunduse liberaliseerimise ja muud tsiviillennunduses kohaldatavad õigusaktid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta
  määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1),

| — | määrus (EL) 2020/696 (ELT L 165, 27.5.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2020/696 (ELT L 165, 27.5.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2114 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 1). Määrust (EL) 2020/2114 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020, |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2114 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 1). Määrust (EL) 2020/2114 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020,

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2115 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 4). Määrust (EL) 2020/2115 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020. |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2115 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 4). Määrust (EL) 2020/2115 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020.

Nõukogu
  27. novembri 2000. aasta
  direktiiv 2000/79/EÜ, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 302, 1.12.2000, lk 57).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta
  direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, 18.11.2003, lk 9).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta
  määrus (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (ELT L 66, 11.3.2003, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9).

Komisjoni
  31. juuli 2003. aasta
  määrus (EÜ) nr 1358/2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste andmete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele (ELT L 138, 30.4.2004, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 285/2010 (ELT L 87, 7.4.2010, lk 19), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 285/2010 (ELT L 87, 7.4.2010, lk 19),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1118 (ELT L 243, 29.7.2020, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1118 (ELT L 243, 29.7.2020, lk 1).

Nõukogu
  18. jaanuari 1993. aasta
  määrus (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1) (artiklid 1–12), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50),

| — | määrus (EL) 2020/459 (ELT L 99, 31.3.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2020/459 (ELT L 99, 31.3.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1477 (ELT L 338, 15.10.2020, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1477 (ELT L 338, 15.10.2020, lk 4),

| — | määrus (EL) 2021/250 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 1). Määruse (EMÜ) nr 95/93 (mida on muudetud määruse (EL) 2021/250 artikli 1 lõikega 6) artikli 10a lõikeid 1 ja 4 kohaldatakse Šveitsis alates 20. veebruarist 2021, |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2021/250 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 1). Määruse (EMÜ) nr 95/93 (mida on muudetud määruse (EL) 2021/250 artikli 1 lõikega 6) artikli 10a lõikeid 1 ja 4 kohaldatakse Šveitsis alates 20. veebruarist 2021,

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1889 (ELT L 384, 29.10.2021, lk 20), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1889 (ELT L 384, 29.10.2021, lk 20),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/255 (ELT L 42, 23.2.2022, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/255 (ELT L 42, 23.2.2022, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta
  direktiiv 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 70, 14.3.2009, lk 11).

Nõukogu
  15. oktoobri 1996. aasta
  direktiiv 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36). (artiklid 1–9, 11–23 ja 25)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 80/2009 toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 35, 4.2.2009, lk 47).

2.   Konkurentsieeskirjad

Nõukogu
  16. detsembri 2002. aasta
  määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) (artiklid 1–13, 15–45).

(Sel määral, mil kõnealune määrus on käesoleva kokkuleppe kohaldamiseks oluline. Kõnealuse määruse lisamine ei mõjuta käesoleva kokkuleppe kohast ülesannete jaotust.)

Komisjoni
  7. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2008 (ELT L 171, 1.7.2008, lk 3). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2008 (ELT L 171, 1.7.2008, lk 3).

Nõukogu
  20. jaanuari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1). (artiklid 1–18, artikli 19 lõiked 1–2 ja artiklid 20–23)

Vastavalt ühinemismääruse artikli 4 lõikele 5 kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel järgmist:

| 1) | määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon; |
| --- | --- |

1)

määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon;

| 2) | Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõigu kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile; |
| --- | --- |

2)

Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõigu kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile;

| 3) | kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja. |
| --- | --- |

3)

kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja.

Seoses ühinemismääruse artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegadega kohaldatakse järgmist:

| 1) | Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele;

| 2) | Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud. |
| --- | --- |

2)

Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud.

Komisjoni
  21. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1) (artiklid 1–24), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2008 (ELT L 279, 22.10.2008, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2008 (ELT L 279, 22.10.2008, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1269/2013 (ELT L 336, 14.12.2013, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1269/2013 (ELT L 336, 14.12.2013, lk 1).

Komisjoni
  16. novembri 2006. aasta
  direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

Nõukogu
  25. mai 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 487/2009 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes õhutranspordi sektoris (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 148, 11.6.2009, lk 1).

3.   Lennuohutus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1087 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1087 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 1).

Lennundusohutusametil on Šveitsis talle kõnealuse määruse kohaselt antud volitused.

Komisjonil on Šveitsis talle antud volitused otsuste puhul, mis on tehtud kõnealuse määruse artikli 2 lõigete 6 ja 7, artikli 41 lõike 6, artikli 62 lõike 5, artikli 67 lõigete 2 ja 3, artikli 70 lõike 4, artikli 71 lõike 2, artikli 76 lõike 4, artikli 84 lõike 1, artikli 85 lõike 9, artikli 104 lõike 3 punkti i, artikli 105 lõike 1 ja artikli 106 lõigete 1 ja 6 kohaselt.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teise taandega ettenähtud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EL) 2018/1139 artiklis 127 nimetatud määruse (EL) nr 182/2011 sätetes viidatud „liikmesriiki“ Šveitsi kohta kehtivana.

Kõnealust määrust ei tõlgendata mingil juhul selliselt, et see annaks Euroopa Lennundusohutusametile volitused tegutseda Šveitsi nimel rahvusvaheliste lepingute raames muudel põhjustel kui tema selliste lepingute järgsete kohustuste täitmisel.

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõike 1 punkti a lisatakse pärast sõna „liiduga“ sõnad „või Šveitsiga“; |
| --- | --- | --- |

a)

Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:

i)

lõike 1 punkti a lisatakse pärast sõna „liiduga“ sõnad „või Šveitsiga“;

| ii) | lisatakse järgmine lõige:






  „4. | Kui liit peab läbirääkimisi kolmanda riigiga, et sõlmida leping, mille kohaselt liikmesriik või lennundusohutusamet võivad välja anda sertifikaate asjaomase kolmanda riigi pädeva lennundusasutuse väljaantud sertifikaatide alusel, püüab ta tagada Šveitsile pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. Šveits püüab omakorda sõlmida kolmandate riikidega samalaadsed lepingud, kui on sõlminud liit.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõige:

„4.

| b) | Artiklisse 95 lisatakse järgmine lõige:






  „3. | Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib lennundusohutusameti tegevdirektor võtta Šveitsi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.“ |
| --- | --- | --- |

b)

Artiklisse 95 lisatakse järgmine lõige:

„3.

| c) | Artiklisse 96 lisatakse järgmine lõik:

  „Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.“ |
| --- | --- |

c)

Artiklisse 96 lisatakse järgmine lõik:

„Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.“

| d) | Artiklisse 102 lisatakse järgmine lõik:






  „5. | Šveits osaleb täielikult lennundusohutusameti juhatuses ning tal on seal ELi liikmesriikidega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud hääleõigus.“ |
| --- | --- | --- |

d)

Artiklisse 102 lisatakse järgmine lõik:

„5.

| e) | Artiklisse 120 lisatakse järgmine lõige:






  „13. | Šveits osaleb lõike 1 punktis b osutatud ühenduse rahalises panuses vastavalt järgmisele valemile:
  S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C,
  kus:







  S | = | lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | = | assotsieerunud riikide arv, |
| b | = | ELi liikmesriikide arv, |
| c | = | Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse, |
| C | = | ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.“ |

e)

Artiklisse 120 lisatakse järgmine lõige:

„13.

S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C,

kus:

S

=

lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega;

a

=

assotsieerunud riikide arv,

b

=

ELi liikmesriikide arv,

c

=

Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse,

C

=

ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.“

| f) | Artiklisse 122 lisatakse järgmine lõik:






  „6. | Šveitsis lennundusohutusameti tegevusega seotud osalejate suhtes teostatavat liidu finantskontrolli käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lisa B lisas.“ |
| --- | --- | --- |

f)

Artiklisse 122 lisatakse järgmine lõik:

„6.

| g) | Määruse I lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 3. augusti 2012. aasta määruse (EL) nr 748/2012 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 3 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse: | õhusõiduk [HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V; |
| --- | --- | --- |

g)

Määruse I lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 3. augusti 2012. aasta määruse (EL) nr 748/2012 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 3 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse:

õhusõiduk [HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V;

| | õhusõiduk [HB-ZDF] – tüüp MD 900. |
| --- | --- |

õhusõiduk [HB-ZDF] – tüüp MD 900.

| h) | Artikli 132 lõikes 1 käsitatakse viidet määrusele (EL) 2016/679 Šveitsi puhul viitena asjakohastele riiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

h)

Artikli 132 lõikes 1 käsitatakse viidet määrusele (EL) 2016/679 Šveitsi puhul viitena asjakohastele riiklikele õigusaktidele.

| i) | Artikli 140 lõige 6 ei kehti Šveitsi kohta. |
| --- | --- |

i)

Artikli 140 lõige 6 ei kehti Šveitsi kohta.

Komisjoni
  3. novembri 2011. aasta
  määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 290/2012 (ELT L 100, 5.4.2012, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 290/2012 (ELT L 100, 5.4.2012, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 70/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 25), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 70/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 25),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 245/2014 (ELT L 74, 14.3.2014, lk 33), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 245/2014 (ELT L 74, 14.3.2014, lk 33),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/445 (ELT L 74, 18.3.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/445 (ELT L 74, 18.3.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/539 (ELT L 91, 7.4.2016, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/539 (ELT L 91, 7.4.2016, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1065 (ELT L 192, 30.7.2018, lk 21), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1065 (ELT L 192, 30.7.2018, lk 21),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1119 (ELT L 204, 13.8.2018, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1119 (ELT L 204, 13.8.2018, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1974 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1974 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2019/27 (ELT L 8, 10.1.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2019/27 (ELT L 8, 10.1.2019, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/430 (ELT L 75, 19.3.2019, lk 66), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/430 (ELT L 75, 19.3.2019, lk 66),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1747 (ELT L 268, 22.10.2019, lk 23), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1747 (ELT L 268, 22.10.2019, lk 23),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/359 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 82), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/359 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 82),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/723 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/723 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2193 (ELT L 434, 23.12.2020, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2193 (ELT L 434, 23.12.2020, lk 13),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1310 (ELT L 284, 9.8.2021, lk 15), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1310 (ELT L 284, 9.8.2021, lk 15),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2227 (ELT L 448, 15.12.2021, lk 39), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2227 (ELT L 448, 15.12.2021, lk 39),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/844 (ELT L 148, 31.5.2022, lk 24). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/844 (ELT L 148, 31.5.2022, lk 24).

Komisjoni
  4. märtsi 2020. aasta
  delegeeritud määrus (EL) 2020/723, millega kehtestatakse üksikasjalikud normid kolmandate riikide piloodilubade tunnustamise kohta ja muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1).

Nõukogu
  16. detsembri 1991. aasta
  määrus (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4) (artiklid 1–3, artikli 4 lõige 2, artiklid 5–11 ja 13), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EÜ) nr 1899/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1899/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 1),

| — | määrus (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008 (ELT L 10, 12.1.2008, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008 (ELT L 10, 12.1.2008, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008 (ELT L 254, 20.9.2008, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008 (ELT L 254, 20.9.2008, lk 1).

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artiklile 139 tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 3922/91 kehtetuks alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL) 2018/1139 artikli 32 lõike 1 punkti a kohaselt vastu võetud üksikasjalikke norme lennu- ja tööajapiirangute ning puhkeajanõuete kohta seoses lennukitega tehtavate taksolendude, kiirabilendude ja ühe piloodiga ärilise lennutranspordi tegevustega.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta
  määrus (EL) nr 996/2010 tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 295, 12.11.2010, lk 35), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EL) nr 376/2014 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 376/2014 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18),

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

Komisjoni
  22. jaanuari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 104/2004, milles sätestatakse Euroopa Lennundusohutusameti apellatsiooninõukogu korraldust ja koosseisu käsitlevad eeskirjad (ELT L 16, 23.1.2004, lk 20).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta
  määrus (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

Komisjoni
  22. märtsi 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 473/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis osutatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8).

Komisjoni
  22. märtsi 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 14), viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/862 (ELT L 151, 2.6.2022, lk 45). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/862 (ELT L 151, 2.6.2022, lk 45).

Komisjoni
  16. detsembri 2011. aasta
  määrus (EL) nr 1332/2011, millega kehtestatakse ühised õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid õhukokkupõrke vältimiseks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 336, 20.12.2011, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/583 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 7). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/583 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 7).

Komisjoni
  16. juuli 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 646/2012, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste trahvide ja perioodiliste karistusmaksete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 29).

Komisjoni
  3. augusti 2012. aasta
  määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 7/2013 (ELT L 4, 9.1.2013, lk 36), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 7/2013 (ELT L 4, 9.1.2013, lk 36),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 69/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 12), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 69/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 12),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1039 (ELT L 167, 1.7.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1039 (ELT L 167, 1.7.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/5 (ELT L 3, 6.1.2016, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/5 (ELT L 3, 6.1.2016, lk 3),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/897 (ELT L 144, 3.6.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/897 (ELT L 144, 3.6.2019, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/570 (ELT L 132, 27.4.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/570 (ELT L 132, 27.4.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/699 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/699 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1088 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1088 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 3),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/201 (ELT L 33, 15.2.2022, lk 7), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/201 (ELT L 33, 15.2.2022, lk 7),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/203 (ELT L 33, 15.2.2022, lk 46). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/203 (ELT L 33, 15.2.2022, lk 46).

Komisjoni
  5. oktoobri 2012. aasta
  määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 800/2013 (ELT L 227, 24.8.2013, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 800/2013 (ELT L 227, 24.8.2013, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 71/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 27), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 71/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 27),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 83/2014 (ELT L 28, 31.1.2014, lk 17), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 83/2014 (ELT L 28, 31.1.2014, lk 17),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 379/2014 (ELT L 123, 24.4.2014, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 379/2014 (ELT L 123, 24.4.2014, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/140 (ELT L 24, 30.1.2015, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/140 (ELT L 24, 30.1.2015, lk 5),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1329 (ELT L 206, 1.8.2015, lk 21), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1329 (ELT L 206, 1.8.2015, lk 21),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/640 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/640 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/2338 (ELT L 330, 16.12.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/2338 (ELT L 330, 16.12.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/1199 (ELT L 198, 23.7.2016, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/1199 (ELT L 198, 23.7.2016, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/363 (ELT L 55, 2.3.2017, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/363 (ELT L 55, 2.3.2017, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/394 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/394 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1042 (ELT L 188, 25.7.2018, lk 3), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/745 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 11), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1042 (ELT L 188, 25.7.2018, lk 3), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/745 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 11),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1975 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 53), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1975 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 53),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1387 (ELT L 229, 5.9.2019, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1176 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 10), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1387 (ELT L 229, 5.9.2019, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1176 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 10),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2036 (ELT L 416, 11.12.2020, lk 24); määruse (EL) 2020/2036 lisa punkte 4–6 kohaldatakse Šveitsis alates 31. detsembrist 2020, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2036 (ELT L 416, 11.12.2020, lk 24); määruse (EL) 2020/2036 lisa punkte 4–6 kohaldatakse Šveitsis alates 31. detsembrist 2020,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1062 (ELT L 229, 29.6.2021, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1062 (ELT L 229, 29.6.2021, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1296 (ELT L 282, 5.8.2021, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1296 (ELT L 282, 5.8.2021, lk 5),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2237 (ELT L 450, 16.12.2021, lk 21), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2237 (ELT L 450, 16.12.2021, lk 21),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/414 (ELT L 85, 14.3.2022, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/414 (ELT L 85, 14.3.2022, lk 4),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/790 (ELT L 141, 20.5.2022, lk 13). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/790 (ELT L 141, 20.5.2022, lk 13).

Komisjoni
  28. juuni 2013. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 628/2013, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 179, 29.6.2013, lk 46).

Komisjoni
  12. veebruari 2014. aasta
  määrus (EL) nr 139/2014, millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 44, 14.2.2014, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/161 (ELT L 27, 1.2.2017, lk 99), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/161 (ELT L 27, 1.2.2017, lk 99),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/401 (ELT L 72, 15.3.2018, lk 17), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/401 (ELT L 72, 15.3.2018, lk 17),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1234 (ELT L 282, 31.8.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1234 (ELT L 282, 31.8.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2148 (ELT L 428, 18.12.2020, lk 10), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2148 (ELT L 428, 18.12.2020, lk 10),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/208 (ELT L 35, 17.2.2022, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/208 (ELT L 35, 17.2.2022, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/697 (ELT L 130, 4.5.2022, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/697 (ELT L 130, 4.5.2022, lk 1).

Komisjoni
  16. detsembri 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/2153, milles käsitletakse Euroopa Liidu lennundusohutusametile makstavaid lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 319/2014 (ELT L 327, 17.12.2019, lk 36).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta
  määrus (EL) nr 376/2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

Komisjoni
  26. novembri 2021. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2021/2082, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 376/2014 rakendamise kord seoses Euroopa ühise riskiklassifitseerimissüsteemiga (ELT L 426, 29.11.2021, lk 32).

Komisjoni
  29. aprilli 2014. aasta
  määrus (EL) nr 452/2014, millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 133, 6.5.2014, lk 12), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/1158 (ELT L 192, 16.7.2016, lk 21). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/1158 (ELT L 192, 16.7.2016, lk 21).

Komisjoni
  26. novembri 2014. aasta
  määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 362, 17.12.2014, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1088 (ELT L 176, 7.7.2015, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1088 (ELT L 176, 7.7.2015, lk 4),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1536 (ELT L 241, 17.9.2015, lk 16), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1536 (ELT L 241, 17.9.2015, lk 16),

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/334 (ELT L 50, 28.2.2017, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/334 (ELT L 50, 28.2.2017, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/750 (ELT L 126, 23.5.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/750 (ELT L 126, 23.5.2018, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1142 (ELT L 207, 16.8.2018, lk 2), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1142 (ELT L 207, 16.8.2018, lk 2),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1383 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1383 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/270 (ELT L 56, 27.2.2020, lk 20), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/270 (ELT L 56, 27.2.2020, lk 20),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/685 (ELT L 143, 27.4.2021, lk 6), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/685 (ELT L 143, 27.4.2021, lk 6),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/700 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 20). Määruse (EL) 2021/700 artikli 1 punkti 1 ja I lisa punkte 5, 6 ja 8 kohaldatakse Šveitsis alates 18. maist 2021, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/700 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 20). Määruse (EL) 2021/700 artikli 1 punkti 1 ja I lisa punkte 5, 6 ja 8 kohaldatakse Šveitsis alates 18. maist 2021,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1963 (ELT L 400, 12.11.2021, lk 18), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1963 (ELT L 400, 12.11.2021, lk 18),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/410 (ELT L 84, 11.3.2022, lk 20). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/410 (ELT L 84, 11.3.2022, lk 20).

Komisjoni
  20. veebruari 2015. aasta
  määrus (EL) 2015/340, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1).

Komisjoni
  23. aprilli 2015. aasta
  määrus (EL) 2015/640, milles käsitletakse teatavat liiki lennutegevuse suhtes kohaldatavaid täiendavaid lennukõlblikkustingimusi ja millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/133 (ELT L 25, 29.1.2019, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/133 (ELT L 25, 29.1.2019, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/97 (ELT L 31, 29.1.2021, lk 208); määruse (EL) 2021/97 artiklit 1 kohaldatakse Šveitsis alates 26. veebruarist 2021, välja arvatud I lisa punkti 1, mida kohaldatakse Šveitsis alates 16. veebruarist 2021. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/97 (ELT L 31, 29.1.2021, lk 208); määruse (EL) 2021/97 artiklit 1 kohaldatakse Šveitsis alates 26. veebruarist 2021, välja arvatud I lisa punkti 1, mida kohaldatakse Šveitsis alates 16. veebruarist 2021.

Komisjoni
  29. juuni 2015. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2015/1018, millega kehtestatakse tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras teatada (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 163, 30.6.2015, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/3 (ELT L 1, 5.1.2022, lk 3). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/3 (ELT L 1, 5.1.2022, lk 3).

Komisjoni
  19. detsembri 2016. aasta
  otsus (EL) 2016/2357, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade tõhusa järgimisega seotud puudusi koolitusorganisatsiooni Hellenic Aviation Training Academy (HATA) välja antud tunnistuste ja nende alusel välja antud osa 66 kohaste lubade osas (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8645 all) (ELT L 348, 21.12.2016, lk 72).

Komisjoni
  13. märtsi 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/395, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude ja õhupalli lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/357 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 34), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/357 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 34),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1874 (ELT L 378, 26.10.2021, lk 4). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1874 (ELT L 378, 26.10.2021, lk 4).

Komisjoni
  14. detsembri 2018. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude ja õhupalli lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/358 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 57), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/358 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 57),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1874 (ELT L 378, 26.10.2021, lk 4). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1874 (ELT L 378, 26.10.2021, lk 4).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2019. aasta
  määrus (EL) 2019/494 lennundusohutuse teatavate aspektide kohta seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi väljaastumisega liidust (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 85 I, 27.3.2019, lk 11).

Komisjoni
  12. märtsi 2019. aasta
  delegeeritud määrus (EL) 2019/945 mehitamata õhusõidukite süsteemide ja mehitamata õhusõidukite süsteemide kolmandate riikide käitajate kohta (ELT L 152, 11.6.2019, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 27. aprilli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1058 (ELT L 232, 20.7.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni 27. aprilli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1058 (ELT L 232, 20.7.2020, lk 1),

| — | komisjoni 22. märtsi 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/851 (ELT L 150, 1.6.2022, lk 21). |
| --- | --- |

—

komisjoni 22. märtsi 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/851 (ELT L 150, 1.6.2022, lk 21).

Määruse (EL) 2019/945 artikli 2 lõikes 1 loetletud toodete suhtes kohaldab Šveits kõnealuses määruses osutatud õigusakte, nagu need on lisatud käesolevasse lisasse, võttes arvesse alljärgnevat loetelu ja asjaolu, et käesoleva lisa teist taanet kohaldatakse ka nende õigusaktide suhtes:

| — | määrus (EÜ) nr 765/2008, (2) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 3 punktis 9, artiklis 15, artikli 19 lõikes 2 ja artikli 39 lõike 1 punktis a, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 765/2008, (2) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 3 punktis 9, artiklis 15, artikli 19 lõikes 2 ja artikli 39 lõike 1 punktis a,

| — | määrus (EL) nr 1025/2012, (3) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 3 punktis 20 ja artikli 37 lõikes 3, |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 1025/2012, (3) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 3 punktis 20 ja artikli 37 lõikes 3,

| — | direktiiv 2009/48/EÜ, (4) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 4 lõikes 2 ja artikli 13 lõike 2 punktis c ning lisa 1. osa punktis 10, |
| --- | --- |

—

direktiiv 2009/48/EÜ, (4) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 4 lõikes 2 ja artikli 13 lõike 2 punktis c ning lisa 1. osa punktis 10,

| — | direktiiv 2006/42/EÜ, (5) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 4 lõikes 2, kaasa arvatud






  — | direktiiv 73/23/EMÜ, (6) nagu on osutatud direktiivi 2006/42/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis k ja I lisa punktis 1.5.1, pidades silmas, et direktiiv 73/23/EMÜ on kehtetuks tunnistatud ja viiteid sellele tuleb tõlgendada viidetena direktiivi 2014/35/EL (7) asjakohastele sätetele, |
| --- | --- | --- |

—

direktiiv 2006/42/EÜ, (5) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 4 lõikes 2, kaasa arvatud

—

direktiiv 73/23/EMÜ, (6) nagu on osutatud direktiivi 2006/42/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis k ja I lisa punktis 1.5.1, pidades silmas, et direktiiv 73/23/EMÜ on kehtetuks tunnistatud ja viiteid sellele tuleb tõlgendada viidetena direktiivi 2014/35/EL (7) asjakohastele sätetele,

| — | määrus (EL) 2019/1020, (8) sealhulgas määruse (EL) 2019/945 artikli 5 lõikes 3 ning artiklis 35 ja artikli 36 lõikes 1 sisalduvad viited asjaomasele määrusele, pidades silmas, et viiteid määrusest (EÜ) nr 765/2008 välja jäetud sätetele tuleb tõlgendada viidetena määruse (EL) 2019/1020 (9) asjakohastele sätetele, ning see hõlmab ka järgmist:






  — | määrus (EL) 2019/515, (10) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 8 lõikes 2, selles ulatuses, mis on seotud toodete kontaktpunktidega, |
| --- | --- | --- |

—

määrus (EL) 2019/1020, (8) sealhulgas määruse (EL) 2019/945 artikli 5 lõikes 3 ning artiklis 35 ja artikli 36 lõikes 1 sisalduvad viited asjaomasele määrusele, pidades silmas, et viiteid määrusest (EÜ) nr 765/2008 välja jäetud sätetele tuleb tõlgendada viidetena määruse (EL) 2019/1020 (9) asjakohastele sätetele, ning see hõlmab ka järgmist:

—

määrus (EL) 2019/515, (10) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 8 lõikes 2, selles ulatuses, mis on seotud toodete kontaktpunktidega,

| — | määrus (EÜ) nr 765/2008, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 11 lõikes 5, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 765/2008, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 11 lõikes 5,

| — | direktiiv 2001/95/EÜ, (11) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 20 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 4. |
| --- | --- |

—

direktiiv 2001/95/EÜ, (11) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 20 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 4.

Määruse (EL) 2019/1020 artikli 1 lõikes 1 (lause viimane osa), artikli 3 punktis 1, artikli 3 punktis 2, artikli 3 punktis 9, artikli 3 punktis 12 (lause esimene osa), artikli 3 punktis 21, artikli 4 lõikes 1 (lause viimane osa), artikli 4 lõike 2 punktis a, artikli 4 lõike 2 punktis b, artikli 4 lõike 2 punktis d, artikli 5 lõikes 2, artiklis 6, artikli 21 lõikes 1 (lause viimane osa), artikli 29 lõikes 2, artikli 31 lõike 2 punktis p esitatud viiteid „liidule“ käsitatakse samamoodi viidetena Šveitsile.

Määruse (EL) 2019/1020 artikli 14 lõikes 2 ja artiklis 17 esitatud viiteid liidu õigusele käsitatakse Šveitsi puhul viidetena asjakohastele riiklikele õigusaktidele.

Määruse (EL) 2019/945 artikli 1 lõikes 2, artikli 2 lõikes 3, artikli 3 punktis 14, artikli 3 punktis 15, artikli 3 punktis 18, artikli 3 punktis 19, artikli 6 lõikes 1, artikli 7 lõike 2 punktis a, artikli 8 lõikes 1, artikli 8 lõikes 2, artikli 9 lõikes 1, artikli 35 lõikes 1, artikli 36 lõikes 3, artikli 38 lõikes 2, artikli 41 lõikes 3 ja 5. jao pealkirja esimeses viites esitatud viiteid „liidule“ käsitatakse samamoodi viidetena Šveitsile.

Komisjoni
  24. mai 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/947 mehitamata õhusõidukite käitamise normide ja menetluste kohta (ELT L 152, 11.6.2019, lk 45), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 12. mai 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/639 (ELT L 150, 13.5.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni 12. mai 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/639 (ELT L 150, 13.5.2020, lk 1),

| — | komisjoni 4. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/746 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni 4. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/746 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 13),

| — | komisjoni 15. juuli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1166 (ELT L 253, 16.7.2021, lk 49), |
| --- | --- |

—

komisjoni 15. juuli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1166 (ELT L 253, 16.7.2021, lk 49),

| — | komisjoni 14. märtsi 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/425 (ELT L 87, 15.3.2022, lk 20), |
| --- | --- |

—

komisjoni 14. märtsi 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/425 (ELT L 87, 15.3.2022, lk 20),

| — | komisjoni 1. aprilli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/525 (ELT L 105, 4.4.2022, lk 3). |
| --- | --- |

—

komisjoni 1. aprilli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/525 (ELT L 105, 4.4.2022, lk 3).

Mehitamata õhusõidukite süsteemide suhtes kohaldab Šveits määruses (EL) 2019/947 osutatud õigusakte, nagu need on lisatud käesolevasse lisasse, võttes arvesse alljärgnevat loetelu ja asjaolu, et käesoleva lisa teist taanet kohaldatakse ka nende õigusaktide suhtes:

| — | direktiiv 2009/48/EÜ, (12) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/947 artikli 9 lõike 2 punktis a ja artikli 14 lõike 5 punkti a alapunktis ii. |
| --- | --- |

—

direktiiv 2009/48/EÜ, (12) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/947 artikli 9 lõike 2 punktis a ja artikli 14 lõike 5 punkti a alapunktis ii.

Viidet määrusele (EL) 2016/679 (13) määruse (EL) 2019/947 lisa B osa punkti UAS.SPEC.050 alapunkti 1 alapunkti a alapunktis iv käsitatakse Šveitsi puhul viitena asjakohastele riiklikele õigusaktidele.

Komisjoni
  1. juuli 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/1128, milles käsitletakse Euroopa keskses andmekogus talletatud lennuohutusalastele soovitustele ja neile antud vastustele juurdepääsu õigusi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/780/EL (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 177, 2.7.2019, lk 112).

Komisjoni
  6. oktoobri 2020. aasta
  delegeeritud määrus (EL) 2020/2034, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 376/2014 seoses Euroopa ühise riskiklassifitseerimissüsteemiga (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 416, 11.12.2020, lk 1).

Komisjoni
  22. aprilli 2021. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2021/664 U-space’i õigusraamistiku kohta (ELT L 139, 23.4.2021, lk 161).

4.   Lennundusjulgestus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta
  määrus (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 18/2010 (ELT L 7, 12.1.2010, lk 3). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 18/2010 (ELT L 7, 12.1.2010, lk 3).

Komisjoni
  2. aprilli 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 272/2009, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid (ELT L 91, 3.4.2009, lk 7), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 297/2010 (ELT L 90, 10.4.2010, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 297/2010 (ELT L 90, 10.4.2010, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 720/2011 (ELT L 193, 23.7.2011, lk 19), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 720/2011 (ELT L 193, 23.7.2011, lk 19),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011 (ELT L 293, 11.11.2011, lk 22), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011 (ELT L 293, 11.11.2011, lk 22),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 245/2013 (ELT L 77, 20.3.2013, lk 5). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 245/2013 (ELT L 77, 20.3.2013, lk 5).

Komisjoni
  18. detsembri 2009. aasta
  määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/2096 (ELT L 326, 1.12.2016, lk 7). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/2096 (ELT L 326, 1.12.2016, lk 7).

Komisjoni
  26. jaanuari 2010. aasta
  määrus (EL) nr 72/2010, millega nähakse ette tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 23, 27.1.2010, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/472 (ELT L 85, 1.4.2016, lk 28). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/472 (ELT L 85, 1.4.2016, lk 28).

Komisjoni
  5. novembri 2015. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2015/1998, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 299, 14.11.2015, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2426 (ELT L 334, 22.12.2015, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2426 (ELT L 334, 22.12.2015, lk 5),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/815 (ELT L 122, 13.5.2017, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/815 (ELT L 122, 13.5.2017, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/55 (ELT L 10, 13.1.2018, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/55 (ELT L 10, 13.1.2018, lk 5),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103 (ELT L 21, 24.1.2019, lk 13), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103 (ELT L 21, 24.1.2019, lk 13), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/413 (ELT L 73, 15.3.2019, lk 98), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/413 (ELT L 73, 15.3.2019, lk 98),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1583 (ELT L 246, 26.9.2019, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1583 (ELT L 246, 26.9.2019, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/111 (ELT L 21, 27.1.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/111 (ELT L 21, 27.1.2020, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/255 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 23). Määruse (EL) 2021/255 lisa punkte 15, 18–19 ja 32 kohaldatakse Šveitsis alates 11. märtsist 2021, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/255 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 23). Määruse (EL) 2021/255 lisa punkte 15, 18–19 ja 32 kohaldatakse Šveitsis alates 11. märtsist 2021,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/421 (ELT L 87, 15.3.2022, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/421 (ELT L 87, 15.3.2022, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/463 (ELT L 94, 23.3.2022, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/463 (ELT L 94, 23.3.2022, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1174 (ELT L 183, 8.7.2022, lk 35), v.a määruse (EL) 2015/1998 lisa uue punkti 11.1.1 alapunkt b, nagu on osutatud määruse (EL) 2022/1174 lisa punktis 35. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1174 (ELT L 183, 8.7.2022, lk 35), v.a määruse (EL) 2015/1998 lisa uue punkti 11.1.1 alapunkt b, nagu on osutatud määruse (EL) 2022/1174 lisa punktis 35.

Komisjoni
  16. novembri 2015. aasta
  rakendusotsus C(2015) 8005, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a osutatud teavet sisaldavate lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (ELTs avaldamata), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusotsus C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2017) 3030,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2018) 4857,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2019) 132, muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusotsus C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2019) 132, muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusotsus C(2020) 4241,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2021) 0996, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2021) 0996,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2022) 4638. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2022) 4638.

Komisjoni
  3. detsembri 2021. aasta
  otsus (EL) 2021/2147 ELi märgist kandvate tsiviillennundusjulgestusseadmete heakskiitmise kohta (ELT L 433, 6.12.2021, lk 25).

5.   Lennuliikluse korraldamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 6, 8, 10, 11 ja 12 kohaselt antud volitused.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikes 2 tuleks sõnad „ühenduse tasandil“ asendada sõnadega „ühenduse tasandil, kaasates Šveitsi“.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teises taandes sätestatud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 5 ega selles mainitud otsuse 1999/468/EÜ sätetes viidatud „liikmesriiki“ Šveitsi kohta kehtivana.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 9a, 9b, 15, 15a, 16 ja 17 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt.

| a) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

a)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| c) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

c)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| d) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

d)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| e) | Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjassepuutuv.“ |
| --- | --- | --- |

e)

Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 3a, 6 ja 10 kohaselt antud volitused.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 4 ja 7 ning artikli 10 lõike 3 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt.

| a) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“. |
| --- | --- |

a)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“.

| b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“. |
| --- | --- |

b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“.

| c) | III lisa muudetakse järgmiselt:
  punkti 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „või Šveitsis“.
  Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artiklile 139 on määrus (EÜ) nr 552/2004 kehtetuks tunnistatud alates 11. septembrist 2018. Siiski jätkatakse kõnealuse määruse artiklite 4, 5, 6, 6a ja 7 ning III ja IV lisa kohaldamist kuni määruse (EL) 2018/1139 artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaldamise alguskuupäevani ning selles ulatuses, milles nimetatud õigusaktid hõlmavad määruse (EÜ) nr 552/2004 asjakohaste sätete sisu, ent igal juhul mitte kauem kui 12. septembrini 2023. |
| --- | --- |

c)

III lisa muudetakse järgmiselt:

punkti 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „või Šveitsis“.

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artiklile 139 on määrus (EÜ) nr 552/2004 kehtetuks tunnistatud alates 11. septembrist 2018. Siiski jätkatakse kõnealuse määruse artiklite 4, 5, 6, 6a ja 7 ning III ja IV lisa kohaldamist kuni määruse (EL) 2018/1139 artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaldamise alguskuupäevani ning selles ulatuses, milles nimetatud õigusaktid hõlmavad määruse (EÜ) nr 552/2004 asjakohaste sätete sisu, ent igal juhul mitte kauem kui 12. septembrini 2023.

Komisjoni
  23. detsembri 2005. aasta
  määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 342, 24.12.2005, lk 20).

Komisjoni
  4. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1033/2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 186, 7.7.2006, lk 46), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 (ELT L 127, 9.5.2013, lk 23), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 (ELT L 127, 9.5.2013, lk 23),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2120 (ELT L 329, 3.12.2016, lk 70), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2120 (ELT L 329, 3.12.2016, lk 70),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/139 (ELT L 25, 30.1.2018, lk 4). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/139 (ELT L 25, 30.1.2018, lk 4).

Komisjoni
  6. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1032/2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 186, 7.7.2006, lk 27), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009 (ELT L 13, 17.1.2009, lk 20). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009 (ELT L 13, 17.1.2009, lk 20).

Nõukogu
  27. veebruari 2007. aasta
  määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12),

| — | nõukogu määrus (EL) nr 721/2014 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 721/2014 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).

Komisjoni
  7. juuni 2007. aasta
  määrus (EÜ) nr 633/2007, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 146, 8.6.2007, lk 7), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 283/2011 (ELT L 77, 23.3.2011, lk 23). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 283/2011 (ELT L 77, 23.3.2011, lk 23).

Komisjoni
  1. märtsi 2017. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/665 (ELT L 139, 23.4.2021, lk 184), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/665 (ELT L 139, 23.4.2021, lk 184),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1338 (ELT L 289, 12.8.2021, lk 12). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1338 (ELT L 289, 12.8.2021, lk 12).

Komisjoni
  16. jaanuari 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 29/2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 13, 17.1.2009, lk 3), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/310 (ELT L 56, 27.2.2015, lk 30), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/310 (ELT L 56, 27.2.2015, lk 30),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1170 (ELT L 183, 9.7.2019, lk 6), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1170 (ELT L 183, 9.7.2019, lk 6),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/208 (ELT L 43, 17.2.2020, lk 72). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/208 (ELT L 43, 17.2.2020, lk 72).

Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

| | I lisa A osasse lisatakse „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

I lisa A osasse lisatakse „Switzerland UIR“.

Komisjoni
  30. märtsi 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 262/2009, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 31.3.2009, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11).

Komisjoni
  25. märtsi 2010. aasta
  määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 80, 26.3.2010, lk 10), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1006 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 8), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1006 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 8),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 45). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 45).

Komisjoni
  29. juuli 2010. aasta
  otsus C(2010)5134 ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse hindamise organi määramise kohta (ELTs avaldamata).

Komisjoni
  24. veebruari 2011. aasta
  määrus (EL) nr 176/2011 teabe kohta, mis tuleb esitada enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist ja muutmist (ELT L 51, 25.2.2011, lk 2).

Komisjoni
  7. juuli 2011. aasta
  otsus C(2011) 4130 võrgustiku haldusasutuse määramise kohta ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise võrgustikule (EMPs kohaldatav tekst) (ELTs avaldamata).

Komisjoni
  22. novembri 2011. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 305, 23.11.2011, lk 23), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1).

Käesolevas kokkuleppes loetakse rakendusmääruse (EL) nr 1206/2011 sätteid järgmises kohanduses:

| | I lisasse lisatakse „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

I lisasse lisatakse „Switzerland UIR“.

Komisjoni
  22. novembri 2011. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 305, 23.11.2011, lk 35), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 7), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 7),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/386 (ELT L 59, 7.3.2017, lk 34), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/386 (ELT L 59, 7.3.2017, lk 34),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2 (ELT L 1, 5.1.2022, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2 (ELT L 1, 5.1.2022, lk 1).

Komisjoni
  26. septembri 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/340 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/340 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1185 (ELT L 196, 21.7.2016, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1185 (ELT L 196, 21.7.2016, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/835 (ELT L 124, 17.5.2017, lk 35), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/835 (ELT L 124, 17.5.2017, lk 35),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/666 (ELT L 139, 23.4.2021, lk 187). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/666 (ELT L 139, 23.4.2021, lk 187).

Komisjoni
  16. novembri 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 320, 17.11.2012, lk 14), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013 (ELT L 190, 11.7.2013, lk 37), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013 (ELT L 190, 11.7.2013, lk 37),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 47). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 47).

Komisjoni
  3. mai 2013. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 409/2013, milles käsitletakse ühisprojektide määratlemist, juhtimiskorra kehtestamist ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimist toetavate stiimulite väljaselgitamist (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 123, 4.5.2013, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/116 (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/116 (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10).

Komisjoni
  1. veebruari 2021. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2021/116, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 550/2004 sätestatud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamist toetav esimene ühisprojekt, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 409/2013 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 716/2014 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10).

Käesoleva kokkuleppe kohaldamiseks loetakse määruse lisa järgmises redaktsioonis:

| (a) | pärast punkti 1.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

(a)

pärast punkti 1.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| (b) | pärast punkti 2.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

(b)

pärast punkti 2.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| (c) | pärast punkti 2.2.2.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

(c)

pärast punkti 2.2.2.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| (d) | pärast punkti 2.2.3.bb lisatakse järgmised punktid: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten“. |
| --- | --- |

(d)

pärast punkti 2.2.3.bb lisatakse järgmised punktid: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten“.

Komisjoni
  18. juuli 2018. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2018/1048, millega kehtestatakse suutlikkusel põhineva navigatsiooni suhtes kohaldatavad õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid (ELT L 189, 26.7.2018, lk 3).

Komisjoni
  24. jaanuari 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/123, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 28, 31.1.2019, lk 1).

Komisjoni
  11. veebruari 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/317, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva algatuse raames tulemuslikkuse kava ja tasude süsteem ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärused (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 56, 25.2.2019, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1880 (ELT L 380, 27.10.2021, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1880 (ELT L 380, 27.10.2021, lk 1).

Komisjoni
  6. mai 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/709, millega määratakse võrgu haldaja, kes vastutab ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide rakendamise eest (teatavaks tehtud numbri C(2019) 3228 all) (ELT L 120, 8.5.2019, lk 27).

Komisjoni
  2. juuni 2021. aasta
  rakendusotsus (EL) 2021/891, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu läbivaadatud tulemuseesmärgid kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024) ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2019/903 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 195, 3.6.2021, lk 3).

Komisjoni
  17. detsembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2167, millega kiidetakse heaks ühtse Euroopa taeva lennuliikluse juhtimise võrgu funktsioone käsitlev võrgu strateegiline kava aastateks 2020–2029 (ELT L 328, 18.12.2019, lk 89).

Komisjoni
  17. detsembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2168, võrgu haldusnõukogu esimehe, liikmete ja asendusliikmete ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta seoses lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide rakendamisega kolmandal võrdlusperioodil (2020–2024) (ELT L 328, 18.12.2019, lk 90).

Komisjoni
  29. novembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2012, komisjoni määruse (EÜ) nr 29/2009 (millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks) artiklis 14 sätestatud erandite kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 312, 3.12.2019, lk 95).

Komisjoni
  3. novembri 2020. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2020/1627 COVID-19 pandeemiast põhjustatud erakorraliste meetmete kohta ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024) (ELT L 366, 4.11.2020, lk 7).

6.   Keskkond ja müra

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. märtsi 2002. aasta
  direktiiv 2002/30/EÜ müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel (EMPs kohaldatav tekst) (artiklid 1–12 ja 14–18) (EÜT L 85, 28.3.2002, lk 40).

(Kehtivad Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Leedu Vabariigi, Läti Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Tšehhi Vabariigi ja Ungari Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti I lisa muudatused, mis tulenevad II lisa 8. peatüki („Transpordipoliitika“) G jao („Õhutransport“) punktist 2.)

Nõukogu
  4. detsembri 1989. aasta
  direktiiv 89/629/EMÜ tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite müra piiramise kohta (EÜT L 363, 13.12.1989, lk 27).

(artiklid 1–8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta
  direktiiv 2006/93/EÜ rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 374, 27.12.2006, lk 1).

7.   Tarbijakaitse

Nõukogu
  13. juuni 1990. aasta
  direktiiv 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59) (artiklid 1–10).

Nõukogu
  5. aprilli 1993. aasta
  direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29) (artiklid 1–11), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | direktiiv 2011/83/EL (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64). |
| --- | --- |

—

direktiiv 2011/83/EL (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).

Nõukogu
  9. oktoobri 1997. aasta
  määrus (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul (EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1) (artiklid 1–8), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 889/2002 (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 889/2002 (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1). (artiklid 1–18)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1).

8.   Muud

Nõukogu
  27. oktoobri 2003. aasta
  direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).

(artikli 14 lõike 1 punkt b ja artikli 14 lõige 2)

9.   Lisad:

| A | : | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll |
| --- | --- | --- |
| B | : | Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted |

A

:

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll

B

:

Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted

---

(1)  
  ELT L 224, 21.8.2012, lk 1.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30), muudetud määrusega (EL) 2019/1020 (ELT L 169, 25.6.2019, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12), viimati muudetud direktiiviga (EL) 2015/1535 (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 30.6.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni direktiiviga (EL) 2021/903 (ELT L 197, 4.6.2021, lk 110).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 24), viimati muudetud määrusega (EL) 2019/1243 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 241).

(6)  Nõukogu 19. veebruari 1973. aasta direktiiv 73/23/EMÜ teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 77, 26.3.1973, lk 29), kehtetuks tunnistatud järgmise õigusaktiga:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/95/EÜ (ELT L 374, 27.12.2006, lk 10), kehtetuks tunnistatud järgmise õigusaktiga: |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/95/EÜ (ELT L 374, 27.12.2006, lk 10), kehtetuks tunnistatud järgmise õigusaktiga:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL (ELT L 96, 29.3.2014, lk 357). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL (ELT L 96, 29.3.2014, lk 357).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL teatavates pingevahemikes kasutatavate elektriseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 357).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011 (ELT L 169, 25.6.2019, lk 1).

(9)  Vaata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011, artikkel 39.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/515, mis käsitleb teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate kaupade vastastikust tunnustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 764/2008 (ELT L 91, 29.3.2019, lk 1).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 596/2009 (ELT L 188, 18.7.2009, lk 14).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 30.6.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni direktiiviga (EL) 2021/903 (ELT L 197, 4.6.2021, lk 110).

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

---

A LISA

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLL

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

(2)

VÕTTES ARVESSE, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 343 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 191 on Euroopa Liidul ja Euroopa Aatomienergiaühendusel liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid,

ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule:

I PEATÜKK

EUROOPA LIIDU OMAND, VARA JA TEGEVUS

EUROOPA LIIDU OMAND, VARA JA TEGEVUS

Artikkel 1

Liidu ruumid ja ehitised on puutumatud. Neid ei või läbi otsida, arestida, konfiskeerida ega sundvõõrandada. Liidu omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu loata ükski haldus- ega õiguslik piirang.

Artikkel 2

Liidu arhiivid on puutumatud.

Artikkel 3

Liit, tema vara, tulud ja muu omand on vabastatud kõikidest otsestest maksudest.

Alati kui võimalik, võtavad liikmesriikide valitsused asjakohased meetmed, et hüvitada või tagastada vallas- või kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud või müügimaksud, kui liit teeb oma ametlikuks kasutuseks ulatuslikke oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei kohaldata, kui nende mõjul liidu piires kahjustataks konkurentsi.

Vabastus ei kehti selliste maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.

Artikkel 4

Liidu ametialaseks kasutamiseks imporditavad ja eksporditavad kaubad on vabastatud kõikidest tollimaksudest, -keeldudest ja -piirangutest; selliselt imporditud kaupu ei või impordiriigi territooriumil müüa ega muul viisil võõrandada tasu eest ega tasuta, välja arvatud selle riigi valitsuse heakskiidetud tingimustel.

Samuti on liidu väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.

II PEATÜKK

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER)

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER

Artikkel 5

Liidu institutsioonidele võimaldatakse ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama kord, mille see riik tagab diplomaatilistele esindustele.

Liidu institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.

Artikkel 6

Liidu institutsioonide presidendid võivad liidu institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu poolt lihthäälteenamusega kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtiva reisidokumendina. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on ette nähtud liidu ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes.

Komisjon võib sõlmida lepinguid nende reisilubade tunnustamiseks kehtivate reisidokumentidena kolmandate riikide territooriumil.

III PEATÜKK

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

Artikkel 7

Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.

Euroopa Parlamendi liikmetele võimaldatakse seoses tollikontrolli ja rahavahetusega:

| a) | nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele; |
| --- | --- |

a)

nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;

| b) | teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel. |
| --- | --- |

b)

teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel.

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.

Artikkel 9

Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on parlamendi liikmetel:

| a) | oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

a)

oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| b) | teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes. |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.

Immuniteet kehtib Euroopa Parlamendi liikmete suhtes ka siis, kui nad reisivad Euroopa Parlamenti ja sealt tagasi.

Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteediga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud õigusrikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.

IV PEATÜKK

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

Artikkel 10

Liidu institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.

Käesolev artikkel kehtib ka liidu konsultatiivorganite kohta.

V PEATÜKK

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

Artikkel 11

Iga liikmesriigi territooriumil on liidu ametnikel ja muudel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:

| a) | vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist; |
| --- | --- |

a)

vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;

| b) | teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused; |
| --- | --- |

b)

teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;

| c) | valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel võimaldatakse neile samad soodustused, mis on ette nähtud rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele; |
| --- | --- |

c)

valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel võimaldatakse neile samad soodustused, mis on ette nähtud rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;

| d) | õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse; |
| --- | --- |

d)

õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;

| e) | õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus. |
| --- | --- |

e)

õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.

Artikkel 12

Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil kinnitanud, on liidu ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma liidule maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida liit neile maksab.

Euroopa Liidu makstud töö- ja muudelt tasudelt ei maksta riiklikke makse.

Artikkel 13

Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning liidu liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse nende liidu ametnike ja muude teenistujate elukohaks, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks liidu teenistuses asuvad elama liikmesriiki, kus nad liidu teenistusse astudes ei ole maksukohustuslased, nii riigis, kus nad tegelikult elavad, kui ka riigis, kus nad on maksukohustuslased, viimati nimetatud riiki, tingimusel et see riik on liidu liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta.

Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.

Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.

Artikkel 14

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil liidu ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.

Artikkel 15

Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist muude asjaomaste institutsioonidega määruste abil kindlaks liidu ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes osaliselt või täielikult kehtivad artikli 11, artikli 12 teise lõigu ja artikli 13 sätted.

Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.

VI PEATÜKK

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 16

Liikmesriik, mille territooriumil on liidu institutsiooni asukoht, annab kolmandate riikide esindustele, mis on akrediteeritud liidu juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.

VII PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

ÜLDSÄTTED

Artikkel 17

Liidu ametnikele ja muudele teenistujatele antakse privileegid, immuniteedid ja soodustused üksnes liidu huvides.

Iga liidu institutsioon peab ametnikule või muule teenistujale antud immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi tühistamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

Artikkel 18

Käesoleva protokolli kohaldamisel teevad liidu institutsioonid koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate asutustega.

Artikkel 19

Artikleid 11–14 ja artiklit 17 kohaldatakse komisjoni liikmete suhtes.

Artikkel 20

Artikleid 11 kuni 14 ja artiklit 17 kohaldatakse Euroopa Liidu Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäride ja kaasettekandjate suhtes, ilma et eelöeldu piiraks protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, kohtunike ja kohtujuristide kohtulikku puutumatust käsitleva artikli 3 sätete kohaldamist.

Artikkel 21

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist.

Euroopa Investeerimispank on vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Samuti ei anna tema tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Panga ja selle organite põhikirjalist tegevust ei maksustata käibemaksuga.

Artikkel 22

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.

Euroopa Keskpank on vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Panga ja selle organite tegevust, mis lähtub Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjast, ei maksustata käibemaksuga.

---

A LISA liide

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLLI ŠVEITSIS KOHALDAMISE MENETLUS

1.   Kohaldamise laiendamine Šveitsile

Igat viidet liikmesriikidele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis (edaspidi „protokoll“) mõistetakse nii, et see hõlmab ka Šveitsi, kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.

2.   Agentuuri vabastamine kaudsetest maksudest (kaasa arvatud käibemaks)

Šveitsist eksporditavatelt toodetelt ja teenustelt ei tule maksta Šveitsi käibemaksu. Kui tegemist on lennundusohutusameti ametlikuks kasutamiseks protokolli artikli 3 teise lõigu kohaselt Šveitsi tarnitavate toodete või seal osutatavate teenustega, vabastatakse need käibemaksust selle tagastamise teel. Käibemaksust vabastatakse juhul, kui toodete ja teenuste ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 Šveitsi franki (maksud kaasa arvatud).

Käibemaksu tagastamine toimub sellekohase Šveitsi vormi esitamisel föderaalse maksuameti käibemaksu osakonda. Taotlused tuleb üldjuhul läbi vaadata kolme kuu jooksul alates kuupäevast, kui tagastamistaotlus koos vajalike tõendavate dokumentidega esitati.

3.   Lennundusohutusameti personali käsitlevate eeskirjade kohaldamise menetlus

Vastavalt protokolli artikli 12 teisele lõigule vabastab Šveits vastavalt riigisisese õiguse põhimõtetele lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69 (1) artikli 2 tähenduses föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest palgalt, töötasult ja tasudelt, mida neile maksab Euroopa Liit ja mis on maksustatud liidusisese maksuga.

Kõnealuse protokolli artikli 13 kohaldamisel ei käsitata Šveitsi liikmesriigina eespool esitatud punkti 1 tähenduses.

Lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemi liikmed, ei pea tingimata olema allutatud Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemile.

Euroopa Liidu Kohtul on ainupädevus kõigis agentuuri või komisjoni ja tema personali vahelisi suhteid käsitlevates küsimustes seoses nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (2) ja teiste Euroopa Liidu õiguse töötingimusi määratlevate sätete kohaldamisega.

---

(1)  Nõukogu 25. märtsi 1969. aasta määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (EÜT L 74, 27.3.1969, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1749/2002 (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 13).

(2)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (muudele teenistujatele kohaldatav kord) (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2104/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 7).

---

B LISA

FINANTSKONTROLL ŠVEITSI-POOLSETE EUROOPA LENNUNDUSOHUTUSAMETI TEGEVUSES OSALEJATE ÜLE

Artikkel 1

Otsene teabevahetus

Lennundusohutusamet ja komisjon suhtlevad otse kõigi Šveitsis asuvate isikute või ettevõtjatega, kes osalevad lennundusohutusameti tegevuses lepinguosalistena, lennundusohutusameti programmis osalejatena, isikutena, kellele on tehtud makseid lennundusohutusameti või ühenduse eelarvest, või alltöövõtjatena. Need isikud võivad edastada otse komisjonile või lennundusohutusametile kogu olulise teabe ja dokumendid, mis nad peavad esitama vastavalt käesolevas otsuses viidatud vahenditele, sõlmitud lepingutele või kokkulepetele ja kõigile nende alusel vastuvõetud otsustele.

Artikkel 2

Kontrollid

1.   Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) ja lennundusohutusameti finantseeskirjale, mille haldusnõukogu võttis vastu 26. märtsil 2003, vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (2) ja muudele käesolevas otsuses osutatud õigusaktidele võib Šveitsis asutatud ettevõtetega sõlmitud lepingutes ja kokkulepetes ning nendega koos vastuvõetud otsustes ette näha, et nende ja nende alltöövõtjate juures võivad igal ajal toimuda teaduslikud, finants-, tehnoloogilised või muud auditid, mida viivad läbi lennundusohutusameti või komisjoni ametnikud või lennundusohutusameti ja komisjoni poolt volitatud muud isikud.

2.   Lennundusohutusameti või komisjoni ametnikele ja muudele kõnealuse ameti ja komisjoni volitatud isikutele peab olema tagatud kontrolli teostamiseks vajalik juurdepääs ruumidele, töödele ja dokumentidele ning kogu auditi teostamiseks vajalikule teabele, kaasa arvatud elektroonilisel kujul. Seda juurdepääsuõigust väljendatakse selgesõnaliselt lepingutes ja kokkulepetes, mis on sõlmitud käesolevas otsuses viidatud vahendite rakendamiseks.

3.   Euroopa Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.

4.   Auditid võivad toimuda kuni viis aastat pärast käesoleva otsuse kehtivuse lõppu või vastavalt sõlmitud lepingutes või kokkulepetes ning vastuvõetud otsustes ettenähtud tähtaegadele.

5.   Šveitsi föderaalset finantskontrolli teavitatakse eelnevalt Šveitsi territooriumil teostatavatest audititest. See teave ei ole niisuguste auditite teostamise seaduslik tingimus.

Artikkel 3

Kohapealne kontroll

1.   Käesoleva kokkuleppe kohaselt on komisjon (OLAF) volitatud teostama kohapealset kontrolli ja ülevaatusi Šveitsi territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (3).

2.   Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise valmistab komisjon ette ja viib läbi tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või teiste pädevate, Šveitsi föderaalse finantskontrolli määratud Šveitsi asutustega. Asjaomastele asutustele teatatakse võimalikult kiiresti kontrolli ja inspekteerimise objekt, eesmärk ja õiguslik alus, et nad võiksid tagada igakülgse vajaliku abi. Sel eesmärgil võivad Šveitsi pädevate asutuste töötajad osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.

3.   Kui asjaomased Šveitsi asutused soovivad, võivad kohapealse kontrolli ja inspekteerimise korraldada komisjon ja kõnealused asutused ühiselt.

4.   Kui programmis osalejad on kohapealse kontrolli või inspekteerimise vastu, tagavad Šveitsi asutused siseriiklikke eeskirju järgides komisjoni inspektoritele igakülgse vajaliku abi kohapealse kontrolli ja inspekteerimise edukaks teostamiseks.

5.   Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile kõik asjaolud või kahtlused selliste rikkumiste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul peab komisjon teavitama eespool nimetatud asutust kontrolli või inspekteerimise tulemustest.

Artikkel 4

Teavitamine ja nõustamine

1.   Käesoleva lisa edukaks rakendamiseks vahetavad ühenduse ja Šveitsi pädevad asutused regulaarselt teavet ning peavad ühe või teise lepinguosalise taotlusel nõupidamisi.

2.   Šveitsi pädevad asutused teavitavad viivitamatult lennundusohutusametit ja komisjoni kõigist neile teatavaks saanud asjaoludest või kahtlustest seoses eeskirjade eiramisega käesolevas otsuses viidatud vahendite kohaldamiseks sõlmitud lepingute ja kokkulepete sõlmimisel ja rakendamisel.

Artikkel 5

Konfidentsiaalsus

Kogu käesoleva lisa alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitletakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni Šveitsi õigusaktide ja ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate vastavate sätetega. Sellist teavet võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides, liikmesriikides või Šveitsis olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada üksnes selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tõhus kaitse.

Artikkel 6

Haldusmeetmed ja -sanktsioonid

Ilma et see piiraks Šveitsi karistusõiguse kohaldamist, võib agentuur või komisjon võtta haldusmeetmeid ja määrata halduskaristusi vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, samuti nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (4).

Artikkel 7

Sissenõudmine ja täitmine

Lennundusohutusameti ja komisjoni poolt käesoleva otsuse rakendusalas vastuvõetud otsused, mis sisaldavad rahalisi kohustusi muudele isikutele kui riikidele, kuuluvad täitmisele Šveitsis.

Täitekorraldus väljastatakse ilma muu kontrollita pärast dokumendi autentsuse tõestamist Šveitsi valitsuse määratud asutuse poolt, kes teavitab sellest lennundusohutusametit või komisjoni. Sundtäitmine toimub vastavalt Šveitsi menetlusõigusele. Täitedokumendi aluseks oleva otsuse seaduslikkust kontrollib Euroopa Liidu Kohus.

Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis tehakse vahekohtuklausli alusel, kuuluvad täitmisele samadel tingimustel.

---

(1)  
  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

1

(2)  
  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2

(3)  
  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

3

(4)  
  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

4

---