# Den Europæiske Unions L 277/2022

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 277 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 65. årgang27. oktober 2022 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 277

Dansk udgave

Retsforskrifter

65. årgang27. oktober 2022

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2065 af 19. oktober 2022 om et indre marked for digitale tjenester og om ændring af direktiv 2000/31/EF (forordning om digitale tjenester) (
  1
  ) | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2065 af 19. oktober 2022 om et indre marked for digitale tjenester og om ændring af direktiv 2000/31/EF (forordning om digitale tjenester) (
  1
  )

1

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2022/2066 af 21. februar 2022 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af gennemførelsesprotokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026) | 103 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2067 af 25. oktober 2022 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (
  1
  ) | 106 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2068 af 26. oktober 2022 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 149 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2069 af 30. september 2022 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Nederlandene i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
  (Meddelt under nummer C(2022) 6859) | 195 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2070 af 26. oktober 2022 om ikke at suspendere den endelige antidumpingtold på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, Trinidad og Tobago samt Amerikas Forenede Stater, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688 | 208 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2022/2071 af 20. oktober 2022 om overgangsbestemmelser for Den Europæiske Centralbanks anvendelse af mindstereserver efter indførelsen af euro i Kroatien (ECB/2022/36) | 215 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse (EU) 2022/2066 af 21. februar 2022 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af gennemførelsesprotokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026)

103

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2067 af 25. oktober 2022 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (
  1
  )

1

106

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2068 af 26. oktober 2022 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

149

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2069 af 30. september 2022 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Nederlandene i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
  (Meddelt under nummer C(2022) 6859)

(Meddelt under nummer C(2022) 6859)

195

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2070 af 26. oktober 2022 om ikke at suspendere den endelige antidumpingtold på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, Trinidad og Tobago samt Amerikas Forenede Stater, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688

208

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2022/2071 af 20. oktober 2022 om overgangsbestemmelser for Den Europæiske Centralbanks anvendelse af mindstereserver efter indførelsen af euro i Kroatien (ECB/2022/36)

(ECB/2022/36)

215

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 029/22/COL af 9. februar 2022 om ændring af de materielle regler på statsstøtteområdet ved indførelse af nye retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022 [2022/2072] | 218 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 029/22/COL af 9. februar 2022 om ændring af de materielle regler på statsstøtteområdet ved indførelse af nye retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022 [2022/2072]

218

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/719 af 29. april 2015 om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet ( EUT L 115 af 6.5.2015 ) | 314 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/719 af 29. april 2015 om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet ( EUT L 115 af 6.5.2015 )

( EUT L 115 af 6.5.2015 )

314

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 27.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/2065

af 19. oktober 2022

om et indre marked for digitale tjenester og om ændring af direktiv 2000/31/EF (forordning om digitale tjenester)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Informationssamfundstjenester og navnlig formidlingstjenester er blevet en vigtig del af Unionens økonomi og EU-borgernes dagligdag. Tyve år efter vedtagelsen af den eksisterende retlige ramme for sådanne tjenester, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF (4), har nye og innovative forretningsmodeller og tjenester såsom sociale netværk og onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, givet erhvervsbrugere og forbrugere mulighed for at give og få adgang til oplysninger og indgå i transaktioner på nye måder. Et flertal af EU-borgerne bruger nu disse tjenester dagligt. Den digitale omstilling og den øgede brug af disse tjenester har imidlertid også medført nye risici og udfordringer for de enkelte modtagere af den relevante tjeneste, virksomheder og samfundet som helhed. |
| --- | --- |

(1)

Informationssamfundstjenester og navnlig formidlingstjenester er blevet en vigtig del af Unionens økonomi og EU-borgernes dagligdag. Tyve år efter vedtagelsen af den eksisterende retlige ramme for sådanne tjenester, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF (4), har nye og innovative forretningsmodeller og tjenester såsom sociale netværk og onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, givet erhvervsbrugere og forbrugere mulighed for at give og få adgang til oplysninger og indgå i transaktioner på nye måder. Et flertal af EU-borgerne bruger nu disse tjenester dagligt. Den digitale omstilling og den øgede brug af disse tjenester har imidlertid også medført nye risici og udfordringer for de enkelte modtagere af den relevante tjeneste, virksomheder og samfundet som helhed.

| (2) | Medlemsstaterne indfører eller overvejer i stigende grad at indføre national lovgivning om de forhold, der er omfattet af denne forordning, og pålægger navnlig udbydere af formidlingstjenester at udvise omhu, med hensyn til hvordan de bør håndtere ulovligt indhold, desinformation på internettet eller andre samfundsmæssige risici. Denne divergerende nationale lovgivning har en negativ indvirkning på det indre marked, som i henhold til artikel 26 i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) indebærer et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser og etableringsfrihed, da internettet, som normalt anvendes til at yde disse tjenester, i sagens natur er grænseoverskridende. Betingelserne for ydelse af formidlingstjenester i hele det indre marked bør harmoniseres for at give virksomhederne adgang til nye markeder og muligheder for at udnytte fordelene ved det indre marked, samtidig med at forbrugerne og andre tjenestemodtagere får flere valgmuligheder. Erhvervsbrugere, forbrugere og andre brugere betragtes som »tjenestemodtagere« med henblik på denne forordning. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterne indfører eller overvejer i stigende grad at indføre national lovgivning om de forhold, der er omfattet af denne forordning, og pålægger navnlig udbydere af formidlingstjenester at udvise omhu, med hensyn til hvordan de bør håndtere ulovligt indhold, desinformation på internettet eller andre samfundsmæssige risici. Denne divergerende nationale lovgivning har en negativ indvirkning på det indre marked, som i henhold til artikel 26 i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) indebærer et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser og etableringsfrihed, da internettet, som normalt anvendes til at yde disse tjenester, i sagens natur er grænseoverskridende. Betingelserne for ydelse af formidlingstjenester i hele det indre marked bør harmoniseres for at give virksomhederne adgang til nye markeder og muligheder for at udnytte fordelene ved det indre marked, samtidig med at forbrugerne og andre tjenestemodtagere får flere valgmuligheder. Erhvervsbrugere, forbrugere og andre brugere betragtes som »tjenestemodtagere« med henblik på denne forordning.

| (3) | Ansvarlig og påpasselig adfærd udvist af udbydere af formidlingstjenester er afgørende for et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø og for, at EU-borgere og andre personer har mulighed for at udøve deres grundlæggende rettigheder garanteret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), navnlig ytrings- og informationsfriheden og friheden til at oprette og drive egen virksomhed, retten til ikkeforskelsbehandling og opnåelsen af et højt niveau af forbrugerbeskyttelse. |
| --- | --- |

(3)

Ansvarlig og påpasselig adfærd udvist af udbydere af formidlingstjenester er afgørende for et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø og for, at EU-borgere og andre personer har mulighed for at udøve deres grundlæggende rettigheder garanteret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), navnlig ytrings- og informationsfriheden og friheden til at oprette og drive egen virksomhed, retten til ikkeforskelsbehandling og opnåelsen af et højt niveau af forbrugerbeskyttelse.

| (4) | For at sikre og forbedre det indre markeds funktion bør der derfor fastsættes et sæt målrettede ensartede, effektive og forholdsmæssige ufravigelige regler på EU-plan. Denne forordning fastsætter betingelserne for udvikling og opskalering af nye innovative digitale tjenester i det indre marked. En indbyrdes tilnærmelse af nationale reguleringsforanstaltninger på EU-plan vedrørende krav til udbydere af formidlingstjenester er nødvendig for at undgå og sætte en stopper for fragmenteringen af det indre marked og for at sikre retssikkerheden og dermed mindske usikkerheden for udviklere og fremme interoperabilitet. Ved at stille teknologineutrale krav bør innovation ikke blive hæmmet, men i stedet stimuleret. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre og forbedre det indre markeds funktion bør der derfor fastsættes et sæt målrettede ensartede, effektive og forholdsmæssige ufravigelige regler på EU-plan. Denne forordning fastsætter betingelserne for udvikling og opskalering af nye innovative digitale tjenester i det indre marked. En indbyrdes tilnærmelse af nationale reguleringsforanstaltninger på EU-plan vedrørende krav til udbydere af formidlingstjenester er nødvendig for at undgå og sætte en stopper for fragmenteringen af det indre marked og for at sikre retssikkerheden og dermed mindske usikkerheden for udviklere og fremme interoperabilitet. Ved at stille teknologineutrale krav bør innovation ikke blive hæmmet, men i stedet stimuleret.

| (5) | Denne forordning bør finde anvendelse på udbydere af visse informationssamfundstjenester som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 (5), dvs. enhver tjeneste, der normalt ydes mod betaling, og som teleformidles ad elektronisk vej på individuel anmodning fra en tjenestemodtager. Denne forordning bør specifikt finde anvendelse på udbydere af formidlingstjenester, navnlig formidlingstjenester i form af ren videreformidling (»mere conduit«) og caching- og oplagringstjenester, da den eksponentielle vækst i anvendelsen af disse tjenester, hovedsagelig til legitime og samfundsnyttige formål af enhver art, også har givet dem en større rolle i formidlingen og udbredelsen af ulovlige eller på anden måde skadelige oplysninger og aktiviteter. |
| --- | --- |

(5)

Denne forordning bør finde anvendelse på udbydere af visse informationssamfundstjenester som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 (5), dvs. enhver tjeneste, der normalt ydes mod betaling, og som teleformidles ad elektronisk vej på individuel anmodning fra en tjenestemodtager. Denne forordning bør specifikt finde anvendelse på udbydere af formidlingstjenester, navnlig formidlingstjenester i form af ren videreformidling (»mere conduit«) og caching- og oplagringstjenester, da den eksponentielle vækst i anvendelsen af disse tjenester, hovedsagelig til legitime og samfundsnyttige formål af enhver art, også har givet dem en større rolle i formidlingen og udbredelsen af ulovlige eller på anden måde skadelige oplysninger og aktiviteter.

| (6) | I praksis formidler visse udbydere af formidlingstjenester tjenester, der kan formidles ad elektronisk vej eller på anden vis, f.eks. IT-fjerntjenester og transport-, indkvarterings- eller leveringstjenester. Denne forordning bør kun finde anvendelse på formidlingstjenester og ikke berøre krav i EU-retten eller national ret vedrørende produkter eller tjenester, der formidles gennem formidlingstjenester, herunder i situationer, hvor formidlingstjenesten udgør en integrerende del af en anden tjeneste, som ikke er en formidlingstjeneste som anerkendt i Den Europæiske Unions Domstols retspraksis. |
| --- | --- |

(6)

I praksis formidler visse udbydere af formidlingstjenester tjenester, der kan formidles ad elektronisk vej eller på anden vis, f.eks. IT-fjerntjenester og transport-, indkvarterings- eller leveringstjenester. Denne forordning bør kun finde anvendelse på formidlingstjenester og ikke berøre krav i EU-retten eller national ret vedrørende produkter eller tjenester, der formidles gennem formidlingstjenester, herunder i situationer, hvor formidlingstjenesten udgør en integrerende del af en anden tjeneste, som ikke er en formidlingstjeneste som anerkendt i Den Europæiske Unions Domstols retspraksis.

| (7) | For at sikre at de regler, der er fastsat i denne forordning, er effektive, og for at sikre lige vilkår i det indre marked bør disse regler finde anvendelse på udbydere af formidlingstjenester, uanset etableringssted eller placering, for så vidt som de udbyder tjenester i Unionen, der har en væsentlig tilknytning til Unionen. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre at de regler, der er fastsat i denne forordning, er effektive, og for at sikre lige vilkår i det indre marked bør disse regler finde anvendelse på udbydere af formidlingstjenester, uanset etableringssted eller placering, for så vidt som de udbyder tjenester i Unionen, der har en væsentlig tilknytning til Unionen.

| (8) | En sådan væsentlig tilknytning til Unionen anses for at eksistere, hvis en tjenesteudbyder er etableret i Unionen, eller hvis dette ikke er tilfældet, hvis antallet af tjenestemodtagere i en eller flere medlemsstater er betydeligt i forhold til deres befolkningstal, eller at tjenesteudbyderen retter sin virksomhed mod en eller flere medlemsstater. Målretning af virksomheden mod en eller flere medlemsstater kan fastslås på grundlag af alle relevante omstændigheder, herunder faktorer såsom anvendelsen af et sprog eller en valuta, der almindeligvis anvendes i en medlemsstat, eller muligheden for at bestille produkter eller tjenester eller anvendelsen af et relevant topdomæne. Målretningen af virksomheden mod en medlemsstat kan ligeledes udledes af tilgængeligheden af en applikation i den relevante nationale appbutik, af lokal annoncering eller annoncering på et sprog, der anvendes i den pågældende medlemsstat, eller ved håndteringen af kunderelationer, f.eks. ved at yde kundeservice på et sprog, der normalt anvendes i den pågældende medlemsstat. Det må endvidere antages, at der er en væsentlig tilknytning, hvis tjenesteudbyderen retter sin virksomhed mod en eller flere medlemsstater, jf. artikel 17, stk. 1, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1215/2012 (6). Derimod kan den blotte tekniske adgang til et websted fra Unionen ikke i sig selv anses for at skabe en væsentlig tilknytning til Unionen. |
| --- | --- |

(8)

En sådan væsentlig tilknytning til Unionen anses for at eksistere, hvis en tjenesteudbyder er etableret i Unionen, eller hvis dette ikke er tilfældet, hvis antallet af tjenestemodtagere i en eller flere medlemsstater er betydeligt i forhold til deres befolkningstal, eller at tjenesteudbyderen retter sin virksomhed mod en eller flere medlemsstater. Målretning af virksomheden mod en eller flere medlemsstater kan fastslås på grundlag af alle relevante omstændigheder, herunder faktorer såsom anvendelsen af et sprog eller en valuta, der almindeligvis anvendes i en medlemsstat, eller muligheden for at bestille produkter eller tjenester eller anvendelsen af et relevant topdomæne. Målretningen af virksomheden mod en medlemsstat kan ligeledes udledes af tilgængeligheden af en applikation i den relevante nationale appbutik, af lokal annoncering eller annoncering på et sprog, der anvendes i den pågældende medlemsstat, eller ved håndteringen af kunderelationer, f.eks. ved at yde kundeservice på et sprog, der normalt anvendes i den pågældende medlemsstat. Det må endvidere antages, at der er en væsentlig tilknytning, hvis tjenesteudbyderen retter sin virksomhed mod en eller flere medlemsstater, jf. artikel 17, stk. 1, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1215/2012 (6). Derimod kan den blotte tekniske adgang til et websted fra Unionen ikke i sig selv anses for at skabe en væsentlig tilknytning til Unionen.

| (9) | Denne forordning harmoniserer fuldt ud de gældende regler for formidlingstjenester i det indre marked med henblik på at sikre et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø, håndtere udbredelsen af ulovligt indhold på internettet og de samfundsmæssige risici, som udbredelsen af desinformation eller andet indhold kan generere, hvor de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret, beskyttes effektivt, og innovation fremmes. Medlemsstaterne bør derfor ikke vedtage eller opretholde yderligere nationale krav vedrørende de forhold, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, medmindre det udtrykkeligt er fastsat i denne forordning, da dette ville berøre den direkte og ensartede anvendelse af de fuldt ud harmoniserede regler, der finder anvendelse på udbydere af formidlingstjenester i overensstemmelse med denne forordnings mål. Dette bør ikke udelukke muligheden for at anvende anden national lovgivning, der finder anvendelse på udbydere af formidlingstjenester, i overensstemmelse med EU-retten, herunder direktiv 2000/31/EF, navnlig artikel 3 i nævnte direktiv, hvis disse nationale retsregler forfølger andre legitime mål af almen interesse end dem, der forfølges med denne forordning. |
| --- | --- |

(9)

Denne forordning harmoniserer fuldt ud de gældende regler for formidlingstjenester i det indre marked med henblik på at sikre et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø, håndtere udbredelsen af ulovligt indhold på internettet og de samfundsmæssige risici, som udbredelsen af desinformation eller andet indhold kan generere, hvor de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret, beskyttes effektivt, og innovation fremmes. Medlemsstaterne bør derfor ikke vedtage eller opretholde yderligere nationale krav vedrørende de forhold, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, medmindre det udtrykkeligt er fastsat i denne forordning, da dette ville berøre den direkte og ensartede anvendelse af de fuldt ud harmoniserede regler, der finder anvendelse på udbydere af formidlingstjenester i overensstemmelse med denne forordnings mål. Dette bør ikke udelukke muligheden for at anvende anden national lovgivning, der finder anvendelse på udbydere af formidlingstjenester, i overensstemmelse med EU-retten, herunder direktiv 2000/31/EF, navnlig artikel 3 i nævnte direktiv, hvis disse nationale retsregler forfølger andre legitime mål af almen interesse end dem, der forfølges med denne forordning.

| (10) | Denne forordning bør ikke berøre andre EU-retsakter, der regulerer ydelsen af informationssamfundstjenester generelt, regulerer andre aspekter af ydelsen af formidlingstjenester i det indre marked eller præciserer og supplerer de harmoniserede regler i denne forordning såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (7), herunder nævnte direktivs bestemmelser om videodelingsplatforme, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1148 (8), (EU) 2019/1150 (9), (EU) 2021/784 (10), (EU) 2021/1232 (11), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF (12), og EU-retlige bestemmelser i en forordning om europæiske editions- og sikringskendelser om elektronisk bevismateriale i straffesager og i et direktiv om fastsættelse af harmoniserede regler for udpegelse af retlige repræsentanter med henblik på indsamling af bevismateriale i straffesager.
  Ligeledes bør denne forordning af klarhedshensyn ikke berøre EU-retten om forbrugerbeskyttelse, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2394 (13) og (EU) 2019/1020 (14), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (15), 2005/29/EF (16), 2011/83/EU (17) og 2013/11/EU (18) og Rådets direktiv 93/13/EØF (19), og om beskyttelse af personoplysninger, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (20).
  Nærværende forordning bør heller ikke berøre EU-reglerne om international privatret, navnlig reglerne om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område, som forordning (EU) nr. 1215/2012, samt lovvalgsreglerne for kontraktlige forpligtelser og forpligtelser uden for kontrakt. Beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger er udelukkende reguleret af EU-rettens bestemmelser på dette område, navnlig forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF. Denne forordning bør heller ikke berøre EU-rettens bestemmelser om arbejdsvilkår og EU-rettens bestemmelser om civil- og strafferetligt samarbejde. I det omfang disse EU-retsakter forfølger de samme mål som dem, der er fastsat i denne forordning, bør reglerne i denne forordning imidlertid finde anvendelse på spørgsmål, der ikke eller ikke fuldt ud behandles i disse andre retsakter, samt på spørgsmål, hvor disse andre retsakter giver medlemsstaterne mulighed for at vedtage visse foranstaltninger på nationalt plan. |
| --- | --- |

(10)

Denne forordning bør ikke berøre andre EU-retsakter, der regulerer ydelsen af informationssamfundstjenester generelt, regulerer andre aspekter af ydelsen af formidlingstjenester i det indre marked eller præciserer og supplerer de harmoniserede regler i denne forordning såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (7), herunder nævnte direktivs bestemmelser om videodelingsplatforme, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1148 (8), (EU) 2019/1150 (9), (EU) 2021/784 (10), (EU) 2021/1232 (11), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF (12), og EU-retlige bestemmelser i en forordning om europæiske editions- og sikringskendelser om elektronisk bevismateriale i straffesager og i et direktiv om fastsættelse af harmoniserede regler for udpegelse af retlige repræsentanter med henblik på indsamling af bevismateriale i straffesager.

Ligeledes bør denne forordning af klarhedshensyn ikke berøre EU-retten om forbrugerbeskyttelse, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2394 (13) og (EU) 2019/1020 (14), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (15), 2005/29/EF (16), 2011/83/EU (17) og 2013/11/EU (18) og Rådets direktiv 93/13/EØF (19), og om beskyttelse af personoplysninger, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (20).

Nærværende forordning bør heller ikke berøre EU-reglerne om international privatret, navnlig reglerne om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område, som forordning (EU) nr. 1215/2012, samt lovvalgsreglerne for kontraktlige forpligtelser og forpligtelser uden for kontrakt. Beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger er udelukkende reguleret af EU-rettens bestemmelser på dette område, navnlig forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF. Denne forordning bør heller ikke berøre EU-rettens bestemmelser om arbejdsvilkår og EU-rettens bestemmelser om civil- og strafferetligt samarbejde. I det omfang disse EU-retsakter forfølger de samme mål som dem, der er fastsat i denne forordning, bør reglerne i denne forordning imidlertid finde anvendelse på spørgsmål, der ikke eller ikke fuldt ud behandles i disse andre retsakter, samt på spørgsmål, hvor disse andre retsakter giver medlemsstaterne mulighed for at vedtage visse foranstaltninger på nationalt plan.

| (11) | Det bør præciseres, at denne forordning ikke berører EU-retten om ophavsret og beslægtede rettigheder, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF (21), 2004/48/EF (22) og (EU) 2019/790 (23), som fastsætter specifikke regler og procedurer, som ikke bør berøres. |
| --- | --- |

(11)

Det bør præciseres, at denne forordning ikke berører EU-retten om ophavsret og beslægtede rettigheder, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF (21), 2004/48/EF (22) og (EU) 2019/790 (23), som fastsætter specifikke regler og procedurer, som ikke bør berøres.

| (12) | For at nå målet om at sikre et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø bør begrebet »ulovligt indhold« med henblik på denne forordning generelt afspejle de gældende regler i offlinemiljøet. Navnlig bør begrebet »ulovligt indhold« defineres bredt for at omfatte information om ulovligt indhold og ulovlige produkter, tjenester og aktiviteter. Dette begreb bør navnlig forstås som en henvisning til information, uanset form, der i henhold til gældende ret enten i sig selv er ulovlig, f.eks. ulovlig hadefuld tale eller terrorrelateret indhold og ulovligt forskelsbehandlende indhold, eller som de anvendelige regler gør ulovlig, i betragtning af at den vedrører ulovlige aktiviteter. Illustrative eksempler omfatter deling af billeder, der viser seksuelt misbrug af børn, ulovlig deling af private billeder uden samtykke, onlinestalking, salg af ulovlige eller forfalskede produkter, salg af produkter eller ydelse af tjenester, der overtræder forbrugerbeskyttelseslovgivningen, ulovlig brug af ophavsretligt beskyttet materiale, ulovligt udbud af indkvarteringstjenester eller ulovligt salg af levende dyr. Derimod bør en øjenvidnevideooptagelse af en potentiel forbrydelse ikke betragtes som ulovligt indhold, blot fordi den afbilder en ulovlig handling, når optagelse eller udbredelse af en sådan video til offentligheden ikke er ulovlig i henhold til national ret eller EU-retten. I denne henseende er det uden betydning, om informationens eller aktivitetens ulovlighed følger af EU-retten eller national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, og denne rets art eller særlige genstand er ligeledes uden betydning. |
| --- | --- |

(12)

For at nå målet om at sikre et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø bør begrebet »ulovligt indhold« med henblik på denne forordning generelt afspejle de gældende regler i offlinemiljøet. Navnlig bør begrebet »ulovligt indhold« defineres bredt for at omfatte information om ulovligt indhold og ulovlige produkter, tjenester og aktiviteter. Dette begreb bør navnlig forstås som en henvisning til information, uanset form, der i henhold til gældende ret enten i sig selv er ulovlig, f.eks. ulovlig hadefuld tale eller terrorrelateret indhold og ulovligt forskelsbehandlende indhold, eller som de anvendelige regler gør ulovlig, i betragtning af at den vedrører ulovlige aktiviteter. Illustrative eksempler omfatter deling af billeder, der viser seksuelt misbrug af børn, ulovlig deling af private billeder uden samtykke, onlinestalking, salg af ulovlige eller forfalskede produkter, salg af produkter eller ydelse af tjenester, der overtræder forbrugerbeskyttelseslovgivningen, ulovlig brug af ophavsretligt beskyttet materiale, ulovligt udbud af indkvarteringstjenester eller ulovligt salg af levende dyr. Derimod bør en øjenvidnevideooptagelse af en potentiel forbrydelse ikke betragtes som ulovligt indhold, blot fordi den afbilder en ulovlig handling, når optagelse eller udbredelse af en sådan video til offentligheden ikke er ulovlig i henhold til national ret eller EU-retten. I denne henseende er det uden betydning, om informationens eller aktivitetens ulovlighed følger af EU-retten eller national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, og denne rets art eller særlige genstand er ligeledes uden betydning.

| (13) | I betragtning af de pågældende tjenesters særlige karakteristika og det tilsvarende behov for at pålægge udbydere heraf visse specifikke forpligtelser er det inden for den bredere kategori af udbydere af oplagringstjenester som defineret i denne forordning nødvendigt at skelne mellem underkategorien af onlineplatforme. Onlineplatforme såsom sociale netværk eller onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, bør defineres som udbydere af oplagringstjenester, der ikke blot lagrer information fra tjenestemodtagerne på deres anmodning, men som også udbreder denne information til offentligheden, på tjenestemodtagerens anmodning. For at undgå at pålægge alt for brede forpligtelser bør udbydere af oplagringstjenester imidlertid ikke betragtes som onlineplatforme, hvis udbredelsen til offentligheden blot udgør en mindre eller rent accessorisk funktion, der er uløseligt knyttet til en anden tjeneste, eller en mindre funktionalitet under den primære tjeneste, og som af objektive tekniske grunde ikke kan anvendes uden den anden eller primære tjeneste, og hvis integration af denne funktion eller funktionalitet ikke er et middel til at omgå anvendelsen af de regler i denne forordning, der finder anvendelse på onlineplatforme. F.eks. kan kommentarsektionen i en onlineavis udgøre en sådan funktion, hvor det er klart, at den er accessorisk i forhold til den primære tjeneste, nemlig offentliggørelsen af nyheder under udgiverens redaktionelle ansvar. Derimod bør lagring af kommentarer på et socialt netværk anses for en onlineplatformstjeneste, hvor det er klart, at det ikke er en mindre del af den tjeneste, der udbydes, også hvis den er accessorisk i forhold til offentliggørelsen af tjenestemodtageres indlæg. Med henblik på denne forordning bør cloud computing eller weboplagringstjenester ikke betragtes som en onlineplatform, hvis udbredelsen af specifik information til offentligheden udgør en mindre og accessorisk funktion eller en mindre funktionalitet ved sådanne tjenester.
  Desuden bør cloud computingtjenester og weboplagringstjenester, når de fungerer som infrastruktur, f.eks. som understøttende infrastrukturelle lager- og cloud computingtjenester for en internetbaseret applikation, et websted eller en onlineplatform, ikke i sig selv anses for at udbrede information til offentligheden, der lagres eller behandles på anmodning af en modtager af applikationen, webstedet eller onlineplatformen, som de oplagrer. |
| --- | --- |

(13)

I betragtning af de pågældende tjenesters særlige karakteristika og det tilsvarende behov for at pålægge udbydere heraf visse specifikke forpligtelser er det inden for den bredere kategori af udbydere af oplagringstjenester som defineret i denne forordning nødvendigt at skelne mellem underkategorien af onlineplatforme. Onlineplatforme såsom sociale netværk eller onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, bør defineres som udbydere af oplagringstjenester, der ikke blot lagrer information fra tjenestemodtagerne på deres anmodning, men som også udbreder denne information til offentligheden, på tjenestemodtagerens anmodning. For at undgå at pålægge alt for brede forpligtelser bør udbydere af oplagringstjenester imidlertid ikke betragtes som onlineplatforme, hvis udbredelsen til offentligheden blot udgør en mindre eller rent accessorisk funktion, der er uløseligt knyttet til en anden tjeneste, eller en mindre funktionalitet under den primære tjeneste, og som af objektive tekniske grunde ikke kan anvendes uden den anden eller primære tjeneste, og hvis integration af denne funktion eller funktionalitet ikke er et middel til at omgå anvendelsen af de regler i denne forordning, der finder anvendelse på onlineplatforme. F.eks. kan kommentarsektionen i en onlineavis udgøre en sådan funktion, hvor det er klart, at den er accessorisk i forhold til den primære tjeneste, nemlig offentliggørelsen af nyheder under udgiverens redaktionelle ansvar. Derimod bør lagring af kommentarer på et socialt netværk anses for en onlineplatformstjeneste, hvor det er klart, at det ikke er en mindre del af den tjeneste, der udbydes, også hvis den er accessorisk i forhold til offentliggørelsen af tjenestemodtageres indlæg. Med henblik på denne forordning bør cloud computing eller weboplagringstjenester ikke betragtes som en onlineplatform, hvis udbredelsen af specifik information til offentligheden udgør en mindre og accessorisk funktion eller en mindre funktionalitet ved sådanne tjenester.

Desuden bør cloud computingtjenester og weboplagringstjenester, når de fungerer som infrastruktur, f.eks. som understøttende infrastrukturelle lager- og cloud computingtjenester for en internetbaseret applikation, et websted eller en onlineplatform, ikke i sig selv anses for at udbrede information til offentligheden, der lagres eller behandles på anmodning af en modtager af applikationen, webstedet eller onlineplatformen, som de oplagrer.

| (14) | Begrebet »udbredelse til offentligheden« i denne forordning bør forstås således, at information stilles til rådighed for et potentielt ubegrænset antal personer, dvs. at informationen gøres let tilgængelig for tjenestemodtagerne generelt, uden at den tjenestemodtager, der leverer informationen, skal foretage sig andet, uanset om disse personer rent faktisk har adgang til den pågældende information. Hvis adgang til information kræver registrering hos eller adgang til en gruppe af tjenestemodtagere, bør denne information derfor kun anses for at blive udbredt til offentligheden, hvis tjenestemodtagere, der ønsker adgang til informationen, automatisk registreres eller gives adgang, uden at et menneske træffer beslutning om eller foretager udvælgelse af, hvem der skal tildeles adgang. Interpersonelle kommunikationstjenester som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 (24), f.eks. e-mail eller private beskedtjenester, er ikke omfattet af anvendelsesområdet for definitionen af onlineplatforme, da de anvendes til interpersonel kommunikation mellem et afgrænset antal personer bestemt af afsenderen af meddelelsen. Forpligtelserne i denne forordning for udbydere af onlineplatforme kan dog finde anvendelse på tjenester, der gør det muligt at stille information til rådighed for et potentielt ubegrænset antal modtagere, der ikke bestemmes af afsenderen af meddelelsen, f.eks. gennem offentlige grupper eller åbne kanaler. Information bør kun anses for at blive udbredt til offentligheden i henhold til denne forordning, hvis udbredelsen sker efter direkte anmodning fra den tjenestemodtager, der leverer informationen. |
| --- | --- |

(14)

Begrebet »udbredelse til offentligheden« i denne forordning bør forstås således, at information stilles til rådighed for et potentielt ubegrænset antal personer, dvs. at informationen gøres let tilgængelig for tjenestemodtagerne generelt, uden at den tjenestemodtager, der leverer informationen, skal foretage sig andet, uanset om disse personer rent faktisk har adgang til den pågældende information. Hvis adgang til information kræver registrering hos eller adgang til en gruppe af tjenestemodtagere, bør denne information derfor kun anses for at blive udbredt til offentligheden, hvis tjenestemodtagere, der ønsker adgang til informationen, automatisk registreres eller gives adgang, uden at et menneske træffer beslutning om eller foretager udvælgelse af, hvem der skal tildeles adgang. Interpersonelle kommunikationstjenester som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 (24), f.eks. e-mail eller private beskedtjenester, er ikke omfattet af anvendelsesområdet for definitionen af onlineplatforme, da de anvendes til interpersonel kommunikation mellem et afgrænset antal personer bestemt af afsenderen af meddelelsen. Forpligtelserne i denne forordning for udbydere af onlineplatforme kan dog finde anvendelse på tjenester, der gør det muligt at stille information til rådighed for et potentielt ubegrænset antal modtagere, der ikke bestemmes af afsenderen af meddelelsen, f.eks. gennem offentlige grupper eller åbne kanaler. Information bør kun anses for at blive udbredt til offentligheden i henhold til denne forordning, hvis udbredelsen sker efter direkte anmodning fra den tjenestemodtager, der leverer informationen.

| (15) | Hvis nogle af de tjenester, der ydes af en tjenesteyder, er omfattet af denne forordning, mens andre ikke er omfattet, eller hvis de tjenester, der ydes af en tjenesteyder, er omfattet af forskellige afdelinger i denne forordning, bør de relevante bestemmelser i denne forordning kun finde anvendelse på de tjenester, der falder ind under deres anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(15)

Hvis nogle af de tjenester, der ydes af en tjenesteyder, er omfattet af denne forordning, mens andre ikke er omfattet, eller hvis de tjenester, der ydes af en tjenesteyder, er omfattet af forskellige afdelinger i denne forordning, bør de relevante bestemmelser i denne forordning kun finde anvendelse på de tjenester, der falder ind under deres anvendelsesområde.

| (16) | Den retssikkerhed, som den horisontale ramme for tjenesteyderes betingede fritagelse for formidleransvar fastsat i direktiv 2000/31/EF giver, har gjort det muligt at udvikle og opskalere mange nye tjenester i hele det indre marked. Denne ramme bør derfor opretholdes. I betragtning af den forskellige gennemførelse og anvendelse af de relevante regler på nationalt plan og af hensyn til klarheden og sammenhængen bør denne ramme imidlertid indarbejdes i denne forordning. Det er også nødvendigt at præcisere visse elementer i denne ramme under hensyntagen til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis. |
| --- | --- |

(16)

Den retssikkerhed, som den horisontale ramme for tjenesteyderes betingede fritagelse for formidleransvar fastsat i direktiv 2000/31/EF giver, har gjort det muligt at udvikle og opskalere mange nye tjenester i hele det indre marked. Denne ramme bør derfor opretholdes. I betragtning af den forskellige gennemførelse og anvendelse af de relevante regler på nationalt plan og af hensyn til klarheden og sammenhængen bør denne ramme imidlertid indarbejdes i denne forordning. Det er også nødvendigt at præcisere visse elementer i denne ramme under hensyntagen til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis.

| (17) | I reglerne om ansvar for udbydere af formidlingstjenester fastsat i denne forordning bør det kun fastsættes, hvornår den berørte udbyder af formidlingstjenester ikke kan drages til ansvar for ulovligt indhold, der leveres af tjenestemodtagerne. Disse regler bør ikke forstås som et positivt grundlag for at fastslå, hvornår en tjenesteyder kan drages til ansvar, idet dette henhører under gældende EU-ret eller national ret. Desuden bør de ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning, finde anvendelse på enhver form for ansvar for enhver form for ulovligt indhold, uanset denne rets særlige genstand eller art. |
| --- | --- |

(17)

I reglerne om ansvar for udbydere af formidlingstjenester fastsat i denne forordning bør det kun fastsættes, hvornår den berørte udbyder af formidlingstjenester ikke kan drages til ansvar for ulovligt indhold, der leveres af tjenestemodtagerne. Disse regler bør ikke forstås som et positivt grundlag for at fastslå, hvornår en tjenesteyder kan drages til ansvar, idet dette henhører under gældende EU-ret eller national ret. Desuden bør de ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning, finde anvendelse på enhver form for ansvar for enhver form for ulovligt indhold, uanset denne rets særlige genstand eller art.

| (18) | De ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning, bør ikke finde anvendelse, hvis udbyderen af formidlingstjenester i stedet for at begrænse sig til at yde tjenesterne neutralt ved en udelukkende teknisk og automatisk behandling af den information, der leveres af tjenestemodtageren, spiller en aktiv rolle på en måde, der giver udbyderen viden om eller kontrol over denne information. Disse fritagelser bør derfor ikke indrømmes for ansvar for information, der ikke leveres af tjenestemodtageren, men af udbyderen af formidlingstjenesten selv, herunder når informationen er blevet udarbejdet under denne udbyders redaktionelle ansvar. |
| --- | --- |

(18)

De ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning, bør ikke finde anvendelse, hvis udbyderen af formidlingstjenester i stedet for at begrænse sig til at yde tjenesterne neutralt ved en udelukkende teknisk og automatisk behandling af den information, der leveres af tjenestemodtageren, spiller en aktiv rolle på en måde, der giver udbyderen viden om eller kontrol over denne information. Disse fritagelser bør derfor ikke indrømmes for ansvar for information, der ikke leveres af tjenestemodtageren, men af udbyderen af formidlingstjenesten selv, herunder når informationen er blevet udarbejdet under denne udbyders redaktionelle ansvar.

| (19) | I betragtning af den forskellige karakter af ren videreformidling (»mere conduit«) og caching- og oplagringsaktiviteter og de pågældende tjenesteyderes forskellige position og muligheder er det nødvendigt at sondre mellem de regler, der finder anvendelse på disse aktiviteter, for så vidt de er underlagt forskellige krav og betingelser i denne forordning, og deres anvendelsesområde er forskelligt, som fortolket af Den Europæiske Unions Domstol. |
| --- | --- |

(19)

I betragtning af den forskellige karakter af ren videreformidling (»mere conduit«) og caching- og oplagringsaktiviteter og de pågældende tjenesteyderes forskellige position og muligheder er det nødvendigt at sondre mellem de regler, der finder anvendelse på disse aktiviteter, for så vidt de er underlagt forskellige krav og betingelser i denne forordning, og deres anvendelsesområde er forskelligt, som fortolket af Den Europæiske Unions Domstol.

| (20) | Hvis en udbyder af formidlingstjenester bevidst samarbejder med en tjenestemodtager om at begå ulovlige handlinger, bør tjenesten anses for ikke at være blevet ydet neutralt, og udbyderen bør derfor ikke kunne omfattes af de ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning. Dette bør f.eks. være tilfældet, når udbyderen udbyder sin tjeneste med det hovedformål at lette ulovlige aktiviteter, f.eks. ved at gøre det tydeligt, at dens formål er at lette ulovlige aktiviteter, eller at dens tjenester egner sig til dette formål. Alene den omstændighed, at en tjeneste udbyder krypterede transmissioner eller ethvert andet system, der gør det umuligt at identificere brugeren, bør ikke i sig selv betragtes som fremme af ulovlige aktiviteter. |
| --- | --- |

(20)

Hvis en udbyder af formidlingstjenester bevidst samarbejder med en tjenestemodtager om at begå ulovlige handlinger, bør tjenesten anses for ikke at være blevet ydet neutralt, og udbyderen bør derfor ikke kunne omfattes af de ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning. Dette bør f.eks. være tilfældet, når udbyderen udbyder sin tjeneste med det hovedformål at lette ulovlige aktiviteter, f.eks. ved at gøre det tydeligt, at dens formål er at lette ulovlige aktiviteter, eller at dens tjenester egner sig til dette formål. Alene den omstændighed, at en tjeneste udbyder krypterede transmissioner eller ethvert andet system, der gør det umuligt at identificere brugeren, bør ikke i sig selv betragtes som fremme af ulovlige aktiviteter.

| (21) | En udbyder bør kunne fritages for ansvar for ren videreformidling (»mere conduit«) og for cachingtjenester, hvis udbyderen på ingen måde er involveret i de informationer, der transmitteres eller tilgås. Dette kræver bl.a., at udbyderen ikke ændrer de informationer, den pågældende transmitterer, eller som denne giver adgang til. Dette krav bør dog ikke fortolkes således, at det omfatter tekniske manipulationer, der finder sted i løbet af transmissionen eller under adgangen, så længe disse manipulationer ikke ændrer de transmitterede informationers integritet eller integriteten af de informationer, som der er givet adgang til. |
| --- | --- |

(21)

En udbyder bør kunne fritages for ansvar for ren videreformidling (»mere conduit«) og for cachingtjenester, hvis udbyderen på ingen måde er involveret i de informationer, der transmitteres eller tilgås. Dette kræver bl.a., at udbyderen ikke ændrer de informationer, den pågældende transmitterer, eller som denne giver adgang til. Dette krav bør dog ikke fortolkes således, at det omfatter tekniske manipulationer, der finder sted i løbet af transmissionen eller under adgangen, så længe disse manipulationer ikke ændrer de transmitterede informationers integritet eller integriteten af de informationer, som der er givet adgang til.

| (22) | For at blive omfattet af ansvarsfritagelsen for oplagringstjenester bør tjenesteyderen, når denne har fået konkret kendskab til ulovlige aktiviteter eller ulovligt indhold, straks tage skridt til at fjerne det pågældende indhold eller hindre adgangen hertil. Fjernelse af informationen eller hindring af adgangen hertil bør ske under overholdelse af tjenestemodtagernes grundlæggende rettigheder, herunder retten til ytrings- og informationsfrihed. Udbyderen kan bl.a. få dette konkrete kendskab til indholdets ulovlige karakter gennem undersøgelser på eget initiativ eller gennem anmeldelser indgivet til udbyderen af enkeltpersoner eller enheder i overensstemmelse med denne forordning, for så vidt disse anmeldelser er tilstrækkelig præcise og underbyggede til, at en påpasselig erhvervsdrivende med rimelighed kan identificere, vurdere og i givet fald gribe ind over for det påståede ulovlige indhold. Dette konkrete kendskab kan dog ikke anses for at være opnået alene med den begrundelse, at udbyderen generelt har kendskab til, at dens tjeneste også anvendes til at lagre ulovligt indhold. Desuden er den omstændighed, at en udbyder automatisk indekserer information, der uploades til dens tjeneste, at den har en søgefunktion, eller at den anbefaler information på grundlag af tjenestemodtagernes profiler eller præferencer, ikke tilstrækkelig grund til at antage, at den pågældende udbyder har et »specifikt« kendskab til ulovlige aktiviteter, der udføres på den pågældende platform, eller til ulovligt indhold, der er lagret på den. |
| --- | --- |

(22)

For at blive omfattet af ansvarsfritagelsen for oplagringstjenester bør tjenesteyderen, når denne har fået konkret kendskab til ulovlige aktiviteter eller ulovligt indhold, straks tage skridt til at fjerne det pågældende indhold eller hindre adgangen hertil. Fjernelse af informationen eller hindring af adgangen hertil bør ske under overholdelse af tjenestemodtagernes grundlæggende rettigheder, herunder retten til ytrings- og informationsfrihed. Udbyderen kan bl.a. få dette konkrete kendskab til indholdets ulovlige karakter gennem undersøgelser på eget initiativ eller gennem anmeldelser indgivet til udbyderen af enkeltpersoner eller enheder i overensstemmelse med denne forordning, for så vidt disse anmeldelser er tilstrækkelig præcise og underbyggede til, at en påpasselig erhvervsdrivende med rimelighed kan identificere, vurdere og i givet fald gribe ind over for det påståede ulovlige indhold. Dette konkrete kendskab kan dog ikke anses for at være opnået alene med den begrundelse, at udbyderen generelt har kendskab til, at dens tjeneste også anvendes til at lagre ulovligt indhold. Desuden er den omstændighed, at en udbyder automatisk indekserer information, der uploades til dens tjeneste, at den har en søgefunktion, eller at den anbefaler information på grundlag af tjenestemodtagernes profiler eller præferencer, ikke tilstrækkelig grund til at antage, at den pågældende udbyder har et »specifikt« kendskab til ulovlige aktiviteter, der udføres på den pågældende platform, eller til ulovligt indhold, der er lagret på den.

| (23) | Ansvarsfritagelsen bør ikke finde anvendelse, hvis tjenestemodtageren handler under oplagringstjenesteudbyderens myndighed eller kontrol. Hvis udbyderen af en onlineplatform, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, fastsætter prisen på de varer eller tjenester, som den erhvervsdrivende udbyder, bør det antages, at den erhvervsdrivende handler under denne platforms myndighed eller kontrol. |
| --- | --- |

(23)

Ansvarsfritagelsen bør ikke finde anvendelse, hvis tjenestemodtageren handler under oplagringstjenesteudbyderens myndighed eller kontrol. Hvis udbyderen af en onlineplatform, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, fastsætter prisen på de varer eller tjenester, som den erhvervsdrivende udbyder, bør det antages, at den erhvervsdrivende handler under denne platforms myndighed eller kontrol.

| (24) | For at sikre en effektiv beskyttelse af forbrugere, der indgår i formidlede kommercielle transaktioner på internettet, bør visse udbydere af oplagringstjenester, nemlig onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, ikke kunne nyde godt af den ansvarsfritagelse for udbydere af oplagringstjenester, der er fastsat i denne forordning, for så vidt som disse onlineplatforme præsenterer den relevante information vedrørende de pågældende transaktioner på en sådan måde, at forbrugerne får den opfattelse, at informationen blev leveret af disse onlineplatforme selv eller af erhvervsdrivende, der handler under deres myndighed eller kontrol, og at disse onlineplatforme derfor har kendskab til eller kontrol over informationen, selv om det i realiteten ikke altid er tilfældet. Eksempler på sådan opførsel kunne være, hvis en onlineplatform ikke tydeligt viser den erhvervsdrivendes identitet som krævet ved denne forordning, eller hvis en onlineplatform tilbageholder den erhvervsdrivendes identitets- eller kontaktoplysninger indtil efter indgåelse af aftalen mellem den erhvervsdrivende og forbrugeren, eller hvis en onlineplatform markedsfører produktet eller tjenesten i eget navn i stedet for at bruge navnet på den erhvervsdrivende, der vil levere produktet eller yde tjenesten. I denne forbindelse bør det på grundlag af alle relevante omstændigheder objektivt bestemmes, om præsentationen kunne få en gennemsnitsforbruger til at tro, at den pågældende oplysning blev givet af selve onlineplatformen eller af erhvervsdrivende, der handler under dennes myndighed eller kontrol. |
| --- | --- |

(24)

For at sikre en effektiv beskyttelse af forbrugere, der indgår i formidlede kommercielle transaktioner på internettet, bør visse udbydere af oplagringstjenester, nemlig onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, ikke kunne nyde godt af den ansvarsfritagelse for udbydere af oplagringstjenester, der er fastsat i denne forordning, for så vidt som disse onlineplatforme præsenterer den relevante information vedrørende de pågældende transaktioner på en sådan måde, at forbrugerne får den opfattelse, at informationen blev leveret af disse onlineplatforme selv eller af erhvervsdrivende, der handler under deres myndighed eller kontrol, og at disse onlineplatforme derfor har kendskab til eller kontrol over informationen, selv om det i realiteten ikke altid er tilfældet. Eksempler på sådan opførsel kunne være, hvis en onlineplatform ikke tydeligt viser den erhvervsdrivendes identitet som krævet ved denne forordning, eller hvis en onlineplatform tilbageholder den erhvervsdrivendes identitets- eller kontaktoplysninger indtil efter indgåelse af aftalen mellem den erhvervsdrivende og forbrugeren, eller hvis en onlineplatform markedsfører produktet eller tjenesten i eget navn i stedet for at bruge navnet på den erhvervsdrivende, der vil levere produktet eller yde tjenesten. I denne forbindelse bør det på grundlag af alle relevante omstændigheder objektivt bestemmes, om præsentationen kunne få en gennemsnitsforbruger til at tro, at den pågældende oplysning blev givet af selve onlineplatformen eller af erhvervsdrivende, der handler under dennes myndighed eller kontrol.

| (25) | De ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning, bør ikke berøre muligheden for udstedelse af påbud af forskellig art til udbydere af formidlingstjenester, selv om de opfylder de betingelser, der er fastsat for disse fritagelser. Sådanne påbud kunne navnlig bestå i påbud fra domstole eller administrative myndigheder, udstedt i overensstemmelse med EU-retten, hvori det kræves, at eventuelle overtrædelser bringes til ophør eller forhindres, herunder at ulovligt indhold præciseret i sådanne påbud, fjernes, eller at adgangen hertil hindres. |
| --- | --- |

(25)

De ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning, bør ikke berøre muligheden for udstedelse af påbud af forskellig art til udbydere af formidlingstjenester, selv om de opfylder de betingelser, der er fastsat for disse fritagelser. Sådanne påbud kunne navnlig bestå i påbud fra domstole eller administrative myndigheder, udstedt i overensstemmelse med EU-retten, hvori det kræves, at eventuelle overtrædelser bringes til ophør eller forhindres, herunder at ulovligt indhold præciseret i sådanne påbud, fjernes, eller at adgangen hertil hindres.

| (26) | For at skabe retssikkerhed og undgå at hæmme aktiviteter, der har til formål at påvise, identificere og bekæmpe ulovligt indhold, som udbydere af alle kategorier af formidlingstjenester udfører på frivillig basis, bør det præciseres, at den blotte omstændighed, at udbydere udfører sådanne aktiviteter, ikke betyder, at de ikke kan omfattes af de ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning, forudsat at disse aktiviteter udføres i god tro og omhyggeligt. Betingelsen om at handle i god tro og omhyggeligt bør omfatte handling på en objektiv, ikkeforskelsbehandlende og forholdsmæssigt afpasset måde under behørig hensyntagen til alle involverede parters rettigheder og legitime interesser og tilvejebringelse af de nødvendige garantier mod uberettiget fjernelse af lovligt indhold i overensstemmelse med denne forordnings mål og krav. Med henblik herpå bør de pågældende udbydere f.eks. træffe rimelige foranstaltninger til at sikre, at den relevante teknologi, når der anvendes automatiserede værktøjer til at udføre sådanne aktiviteter, er tilstrækkelig pålidelig til i videst muligt omfang at begrænse fejlprocenten. Det bør desuden præciseres, at den blotte omstændighed, at disse udbydere i god tro træffer foranstaltninger for at opfylde kravene i EU-retten, herunder kravene i denne forordning vedrørende gennemførelse af deres vilkår og betingelser, ikke betyder, at de ikke kan omfattes af ansvarsfritagelserne fastsat i denne forordning. Derfor bør sådanne aktiviteter og foranstaltninger, som en udbyder måtte have gennemført, ikke tages i betragtning ved afgørelsen af, om udbyderen kan indrømmes ansvarsfritagelse, navnlig for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt udbyderen udbyder sin tjeneste neutralt og derfor kan omfattes af anvendelsesområdet for den relevante bestemmelse, om end denne regel ikke betyder, at udbyderen nødvendigvis indrømmes ansvarsfritagelse. Frivillige tiltag bør ikke anvendes til at omgå forpligtelserne for alle udbydere af formidlingstjenester i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(26)

For at skabe retssikkerhed og undgå at hæmme aktiviteter, der har til formål at påvise, identificere og bekæmpe ulovligt indhold, som udbydere af alle kategorier af formidlingstjenester udfører på frivillig basis, bør det præciseres, at den blotte omstændighed, at udbydere udfører sådanne aktiviteter, ikke betyder, at de ikke kan omfattes af de ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning, forudsat at disse aktiviteter udføres i god tro og omhyggeligt. Betingelsen om at handle i god tro og omhyggeligt bør omfatte handling på en objektiv, ikkeforskelsbehandlende og forholdsmæssigt afpasset måde under behørig hensyntagen til alle involverede parters rettigheder og legitime interesser og tilvejebringelse af de nødvendige garantier mod uberettiget fjernelse af lovligt indhold i overensstemmelse med denne forordnings mål og krav. Med henblik herpå bør de pågældende udbydere f.eks. træffe rimelige foranstaltninger til at sikre, at den relevante teknologi, når der anvendes automatiserede værktøjer til at udføre sådanne aktiviteter, er tilstrækkelig pålidelig til i videst muligt omfang at begrænse fejlprocenten. Det bør desuden præciseres, at den blotte omstændighed, at disse udbydere i god tro træffer foranstaltninger for at opfylde kravene i EU-retten, herunder kravene i denne forordning vedrørende gennemførelse af deres vilkår og betingelser, ikke betyder, at de ikke kan omfattes af ansvarsfritagelserne fastsat i denne forordning. Derfor bør sådanne aktiviteter og foranstaltninger, som en udbyder måtte have gennemført, ikke tages i betragtning ved afgørelsen af, om udbyderen kan indrømmes ansvarsfritagelse, navnlig for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt udbyderen udbyder sin tjeneste neutralt og derfor kan omfattes af anvendelsesområdet for den relevante bestemmelse, om end denne regel ikke betyder, at udbyderen nødvendigvis indrømmes ansvarsfritagelse. Frivillige tiltag bør ikke anvendes til at omgå forpligtelserne for alle udbydere af formidlingstjenester i henhold til denne forordning.

| (27) | Selv om der i reglerne om ansvar for udbydere af formidlingstjenester fastsat i denne forordning er fokus på ansvarsfritagelse for udbydere af formidlingstjenester, er det vigtigt at minde om, at problemet med ulovligt indhold og ulovlige aktiviteter på internettet på trods af disse udbyderes generelt vigtige rolle ikke bør løses ved udelukkende at fokusere på deres forpligtelser og ansvar. Tredjeparter, som berøres af ulovligt indhold, der transmitteres eller lagres online, bør så vidt muligt forsøge at løse konflikter vedrørende sådant indhold uden at inddrage de berørte udbydere af formidlingstjenester. Tjenestemodtagere bør drages til ansvar for det ulovlige indhold, som de leverer, og som de kan udbrede til offentligheden gennem formidlingstjenester, hvor dette er foreskrevet i gældende EU-retlige regler og nationale retsregler på dette område. Andre aktører såsom gruppemoderatorer i lukkede onlinemiljøer, navnlig i tilfælde af store grupper, bør i givet fald også bidrage til at undgå udbredelsen af ulovligt indhold på internettet i overensstemmelse med gældende ret. Når det er nødvendigt at inddrage udbydere af informationssamfundstjenester, herunder udbydere af formidlingstjenester, bør anmodninger eller påbud om en sådan inddragelse desuden som hovedregel rettes til den specifikke udbyder, der har den tekniske og operationelle evne til at gribe ind over for specifikt ulovligt indhold, med henblik på at forhindre og minimere eventuelle negative virkninger for tilgængeligheden af og adgangen til information, der ikke er ulovligt indhold. |
| --- | --- |

(27)

Selv om der i reglerne om ansvar for udbydere af formidlingstjenester fastsat i denne forordning er fokus på ansvarsfritagelse for udbydere af formidlingstjenester, er det vigtigt at minde om, at problemet med ulovligt indhold og ulovlige aktiviteter på internettet på trods af disse udbyderes generelt vigtige rolle ikke bør løses ved udelukkende at fokusere på deres forpligtelser og ansvar. Tredjeparter, som berøres af ulovligt indhold, der transmitteres eller lagres online, bør så vidt muligt forsøge at løse konflikter vedrørende sådant indhold uden at inddrage de berørte udbydere af formidlingstjenester. Tjenestemodtagere bør drages til ansvar for det ulovlige indhold, som de leverer, og som de kan udbrede til offentligheden gennem formidlingstjenester, hvor dette er foreskrevet i gældende EU-retlige regler og nationale retsregler på dette område. Andre aktører såsom gruppemoderatorer i lukkede onlinemiljøer, navnlig i tilfælde af store grupper, bør i givet fald også bidrage til at undgå udbredelsen af ulovligt indhold på internettet i overensstemmelse med gældende ret. Når det er nødvendigt at inddrage udbydere af informationssamfundstjenester, herunder udbydere af formidlingstjenester, bør anmodninger eller påbud om en sådan inddragelse desuden som hovedregel rettes til den specifikke udbyder, der har den tekniske og operationelle evne til at gribe ind over for specifikt ulovligt indhold, med henblik på at forhindre og minimere eventuelle negative virkninger for tilgængeligheden af og adgangen til information, der ikke er ulovligt indhold.

| (28) | Siden 2000 er der fremkommet nye teknologier, som forbedrer tilgængeligheden, effektiviteten, hastigheden, pålideligheden, kapaciteten og sikkerheden af systemer til transmission, søgbarhed og lagring af data online, hvilket fører til et stadig mere komplekst onlineøkosystem. I denne forbindelse bør det erindres, at de tjenesteydere, der etablerer og fremmer internettets underliggende logiske arkitektur og korrekte funktion, herunder tekniske hjælpefunktioner, også kan omfattes af de ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning, i det omfang deres tjenester kan betegnes som ren videreformidling (»mere conduit«) eller caching- eller oplagringstjenester. Sådanne tjenester omfatter alt efter omstændighederne, trådløse lokalnet, DNS-tjenester, topdomæneadministratorer og -registratorer, certificeringsmyndigheder, der udsteder digitale certifikater, virtuelle private netværk, onlinesøgemaskiner, cloud-infrastrukturtjenester eller netværk til levering af indhold, der muliggør, lokaliserer eller forbedrer andre udbydere af formidlingstjenesters funktioner. På samme måde har de tjenester, der anvendes til kommunikationsformål, og de tekniske midler til ydelse heraf også udviklet sig betydeligt, hvilket har givet anledning til onlinetjenester som f.eks. internettelefoni, beskedtjenester og webbaserede e-posttjenester, hvor kommunikationen leveres via en internetadgangstjeneste. Disse tjenester kan også omfattes af ansvarsfritagelserne, i det omfang de kan betegnes som ren videreformidling (»mere conduit«) eller caching- eller oplagringstjenester. |
| --- | --- |

(28)

Siden 2000 er der fremkommet nye teknologier, som forbedrer tilgængeligheden, effektiviteten, hastigheden, pålideligheden, kapaciteten og sikkerheden af systemer til transmission, søgbarhed og lagring af data online, hvilket fører til et stadig mere komplekst onlineøkosystem. I denne forbindelse bør det erindres, at de tjenesteydere, der etablerer og fremmer internettets underliggende logiske arkitektur og korrekte funktion, herunder tekniske hjælpefunktioner, også kan omfattes af de ansvarsfritagelser, der er fastsat i denne forordning, i det omfang deres tjenester kan betegnes som ren videreformidling (»mere conduit«) eller caching- eller oplagringstjenester. Sådanne tjenester omfatter alt efter omstændighederne, trådløse lokalnet, DNS-tjenester, topdomæneadministratorer og -registratorer, certificeringsmyndigheder, der udsteder digitale certifikater, virtuelle private netværk, onlinesøgemaskiner, cloud-infrastrukturtjenester eller netværk til levering af indhold, der muliggør, lokaliserer eller forbedrer andre udbydere af formidlingstjenesters funktioner. På samme måde har de tjenester, der anvendes til kommunikationsformål, og de tekniske midler til ydelse heraf også udviklet sig betydeligt, hvilket har givet anledning til onlinetjenester som f.eks. internettelefoni, beskedtjenester og webbaserede e-posttjenester, hvor kommunikationen leveres via en internetadgangstjeneste. Disse tjenester kan også omfattes af ansvarsfritagelserne, i det omfang de kan betegnes som ren videreformidling (»mere conduit«) eller caching- eller oplagringstjenester.

| (29) | Formidlingstjenester omfatter en lang række økonomiske aktiviteter, der finder sted online, og som løbende udvikler sig for at sørge for hurtig og sikker transmission af information og for at sikre bekvemmelighed for alle deltagere i onlineøkosystemet. Rene videreformidlingstjenester (»mere conduit«-tjenester) omfatter f.eks. generiske kategorier af tjenester såsom internetudvekslingspunkter, trådløse adgangspunkter, virtuelle private netværk, DNS-tjenester og -resolvere, topdomæneadministratorer og -registratorer, certificeringsmyndigheder, der udsteder digitale certifikater, internettelefoni og andre interpersonelle kommunikationstjenester, mens generiske eksempler på »caching«-formidlingstjenester kun omfatter udbud af netværk til levering af indhold, omvendte proxyservere eller proxyservere til tilpasning af indhold. Sådanne tjenester er afgørende for at sikre gnidningsløs og effektiv transmission af information, der leveres på internettet. Eksempler på »oplagringstjenester« omfatter kategorier af tjenester såsom cloudcomputing, weboplagring, søge- og annonceringsydelser mod betaling eller tjenester, der gør det muligt at dele information og indhold online, herunder fillagring og -deling. Formidlingstjenester kan ydes isoleret som en del af en anden type formidlingstjeneste eller samtidig med andre formidlingstjenester. Hvorvidt en bestemt tjeneste udgør en ren videreformidlings- (»mere conduit«-), caching- eller oplagringstjeneste afhænger udelukkende af dens tekniske funktionaliteter, som kan udvikle sig med tiden, og bør vurderes fra sag til sag. |
| --- | --- |

(29)

Formidlingstjenester omfatter en lang række økonomiske aktiviteter, der finder sted online, og som løbende udvikler sig for at sørge for hurtig og sikker transmission af information og for at sikre bekvemmelighed for alle deltagere i onlineøkosystemet. Rene videreformidlingstjenester (»mere conduit«-tjenester) omfatter f.eks. generiske kategorier af tjenester såsom internetudvekslingspunkter, trådløse adgangspunkter, virtuelle private netværk, DNS-tjenester og -resolvere, topdomæneadministratorer og -registratorer, certificeringsmyndigheder, der udsteder digitale certifikater, internettelefoni og andre interpersonelle kommunikationstjenester, mens generiske eksempler på »caching«-formidlingstjenester kun omfatter udbud af netværk til levering af indhold, omvendte proxyservere eller proxyservere til tilpasning af indhold. Sådanne tjenester er afgørende for at sikre gnidningsløs og effektiv transmission af information, der leveres på internettet. Eksempler på »oplagringstjenester« omfatter kategorier af tjenester såsom cloudcomputing, weboplagring, søge- og annonceringsydelser mod betaling eller tjenester, der gør det muligt at dele information og indhold online, herunder fillagring og -deling. Formidlingstjenester kan ydes isoleret som en del af en anden type formidlingstjeneste eller samtidig med andre formidlingstjenester. Hvorvidt en bestemt tjeneste udgør en ren videreformidlings- (»mere conduit«-), caching- eller oplagringstjeneste afhænger udelukkende af dens tekniske funktionaliteter, som kan udvikle sig med tiden, og bør vurderes fra sag til sag.

| (30) | Udbydere af formidlingstjenester bør hverken de jure eller de facto være underlagt generelle overvågningsforpligtelser. Dette vedrører ikke overvågningsforpligtelser i et specifikt tilfælde, og navnlig berører det ikke nationale myndigheders påbud i overensstemmelse med national lovgivning, som er i overensstemmelse med EU-retten som fortolket af Den Europæiske Unions Domstol, og i overensstemmelse med betingelserne fastsat i denne forordning. Intet i denne forordning bør fortolkes som en generel overvågningsforpligtelse eller en generel forpligtelse til aktivt at undersøge forhold eller som en generel forpligtelse for udbyderne til at træffe proaktive foranstaltninger vedrørende ulovligt indhold. |
| --- | --- |

(30)

Udbydere af formidlingstjenester bør hverken de jure eller de facto være underlagt generelle overvågningsforpligtelser. Dette vedrører ikke overvågningsforpligtelser i et specifikt tilfælde, og navnlig berører det ikke nationale myndigheders påbud i overensstemmelse med national lovgivning, som er i overensstemmelse med EU-retten som fortolket af Den Europæiske Unions Domstol, og i overensstemmelse med betingelserne fastsat i denne forordning. Intet i denne forordning bør fortolkes som en generel overvågningsforpligtelse eller en generel forpligtelse til aktivt at undersøge forhold eller som en generel forpligtelse for udbyderne til at træffe proaktive foranstaltninger vedrørende ulovligt indhold.

| (31) | Afhængigt af den enkelte medlemsstats retssystem og det pågældende retsområde kan de nationale retslige eller administrative myndigheder, herunder de retshåndhævende myndigheder, pålægge udbydere af formidlingstjenester at gribe ind over for en eller flere specifikke forekomster af ulovligt indhold eller give visse specifikke oplysninger. Der er stor forskel på den nationale lovgivning, som ligger til grund for udstedelsen af sådanne påbud, og påbuddene anvendes i stigende grad i grænseoverskridende situationer. For at sikre at disse påbud kan efterkommes på en effektiv måde, navnlig i en grænseoverskridende sammenhæng, uden at krænke tredjemands rettigheder og legitime interesser unødigt, således at de berørte offentlige myndigheder kan udføre deres opgaver og udbyderne ikke pålægges uforholdsmæssige byrder, er det nødvendigt at fastsætte visse betingelser, som disse påbud skal opfylde, og visse supplerende krav vedrørende behandlingen af disse påbud. Derfor bør denne forordning kun harmonisere visse specifikke minimumsbetingelser, som sådanne påbud bør opfylde for at gøre forpligtelsen for udbydere af formidlingstjenester til at underrette de relevante myndigheder om disse påbuds virkninger gældende i overensstemmelse med denne forordning. Denne forordning udgør derfor hverken et retsgrundlag for udstedelse af sådanne påbud og regulerer ikke deres territoriale anvendelsesområde eller grænseoverskridende håndhævelse. |
| --- | --- |

(31)

Afhængigt af den enkelte medlemsstats retssystem og det pågældende retsområde kan de nationale retslige eller administrative myndigheder, herunder de retshåndhævende myndigheder, pålægge udbydere af formidlingstjenester at gribe ind over for en eller flere specifikke forekomster af ulovligt indhold eller give visse specifikke oplysninger. Der er stor forskel på den nationale lovgivning, som ligger til grund for udstedelsen af sådanne påbud, og påbuddene anvendes i stigende grad i grænseoverskridende situationer. For at sikre at disse påbud kan efterkommes på en effektiv måde, navnlig i en grænseoverskridende sammenhæng, uden at krænke tredjemands rettigheder og legitime interesser unødigt, således at de berørte offentlige myndigheder kan udføre deres opgaver og udbyderne ikke pålægges uforholdsmæssige byrder, er det nødvendigt at fastsætte visse betingelser, som disse påbud skal opfylde, og visse supplerende krav vedrørende behandlingen af disse påbud. Derfor bør denne forordning kun harmonisere visse specifikke minimumsbetingelser, som sådanne påbud bør opfylde for at gøre forpligtelsen for udbydere af formidlingstjenester til at underrette de relevante myndigheder om disse påbuds virkninger gældende i overensstemmelse med denne forordning. Denne forordning udgør derfor hverken et retsgrundlag for udstedelse af sådanne påbud og regulerer ikke deres territoriale anvendelsesområde eller grænseoverskridende håndhævelse.

| (32) | Gældende EU-ret eller national ret, som ligger til grund for udstedelsen af disse påbud, kan kræve yderligere betingelser og bør danne grundlag for håndhævelsen af de respektive påbud. I tilfælde af manglende overholdelse af sådanne påbud bør den udstedende medlemsstat kunne håndhæve dem i overensstemmelse med sin nationale ret. Den gældende nationale ret bør være i overensstemmelse med EU-retten, herunder chartret og de i TEUF fastsatte bestemmelser om etableringsfrihed og frihed til udveksling af tjenesteydelser inden for Unionen, navnlig med hensyn til onlinespil og -væddemål. Tilsvarende berører anvendelsen af sådan national lovgivning til håndhævelse af de respektive påbud ikke gældende EU-retsakter eller internationale aftaler, som Unionen eller medlemsstaterne har indgået vedrørende grænseoverskridende anerkendelse, fuldbyrdelse og håndhævelse af disse påbud, navnlig i civilretlige sager og straffesager. På den anden side bør håndhævelsen af forpligtelsen til at underrette de relevante myndigheder om virkningerne af påbuddene i modsætning til håndhævelsen af selve påbuddet være omfattet af reglerne fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

(32)

Gældende EU-ret eller national ret, som ligger til grund for udstedelsen af disse påbud, kan kræve yderligere betingelser og bør danne grundlag for håndhævelsen af de respektive påbud. I tilfælde af manglende overholdelse af sådanne påbud bør den udstedende medlemsstat kunne håndhæve dem i overensstemmelse med sin nationale ret. Den gældende nationale ret bør være i overensstemmelse med EU-retten, herunder chartret og de i TEUF fastsatte bestemmelser om etableringsfrihed og frihed til udveksling af tjenesteydelser inden for Unionen, navnlig med hensyn til onlinespil og -væddemål. Tilsvarende berører anvendelsen af sådan national lovgivning til håndhævelse af de respektive påbud ikke gældende EU-retsakter eller internationale aftaler, som Unionen eller medlemsstaterne har indgået vedrørende grænseoverskridende anerkendelse, fuldbyrdelse og håndhævelse af disse påbud, navnlig i civilretlige sager og straffesager. På den anden side bør håndhævelsen af forpligtelsen til at underrette de relevante myndigheder om virkningerne af påbuddene i modsætning til håndhævelsen af selve påbuddet være omfattet af reglerne fastsat i denne forordning.

| (33) | Udbyderen af formidlingstjenester bør underrette udstedelsesmyndigheden om enhver opfølgning på sådanne påbud uden unødig forsinkelse i overensstemmelse med de frister, der er fastsat i relevant EU-ret eller national ret. |
| --- | --- |

(33)

Udbyderen af formidlingstjenester bør underrette udstedelsesmyndigheden om enhver opfølgning på sådanne påbud uden unødig forsinkelse i overensstemmelse med de frister, der er fastsat i relevant EU-ret eller national ret.

| (34) | De relevante nationale myndigheder bør kunne udstede sådanne påbud mod indhold, der anses for at være ulovligt, eller påbud om at give oplysninger på grundlag af EU-retten eller national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, navnlig chartret, og rette dem mod udbydere af formidlingstjenester, herunder dem, der er etableret i en anden medlemsstat. Denne forordning bør dog ikke berøre EU-retten på området for civil- og strafferetligt samarbejde, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1215/2012 og en forordning om europæiske editions- og sikringskendelser om elektronisk bevismateriale i straffesager, og national straffeprocesret eller civilprocesret. Hvis denne lovgivning i forbindelse med straffesager eller civile sager fastsætter betingelser, der er supplerende eller uforenelige med betingelserne fastsat i denne forordning, for så vidt angår påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold eller om at give oplysninger, kan det derfor være, at betingelserne i denne forordning ikke finder anvendelse eller tilpasses. Navnlig kan det være, at forpligtelsen om, at koordinatoren for digitale tjenester i den udstedende myndigheds medlemsstat skal fremsende en kopi af påbuddene til alle andre koordinatorer for digitale tjenester, ikke finder anvendelse i forbindelse med straffesager eller tilpasses, hvis det er fastsat i gældende national straffeprocesret.
  Desuden bør forpligtelsen om, at påbuddene skal indeholde en begrundelse for, hvorfor oplysningerne er ulovligt indhold, om nødvendigt tilpasses i henhold til gældende national straffeprocesret med henblik på forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger. Endelig kan forpligtelsen om, at udbyderne af formidlingstjenester skal underrette tjenestemodtageren udsættes i overensstemmelse med gældende EU-ret eller national ret, navnlig i forbindelse med strafferetlige, civilretlige eller administrative procedurer. Desuden bør påbuddene udstedes i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 og forbuddet mod generelle forpligtelser til at overvåge information eller aktivt at undersøge forhold eller omstændigheder, der tyder på ulovlig aktivitet, som fastsat i denne forordning. De betingelser og krav, der er fastsat i denne forordning, og som finder anvendelse på påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold, berører ikke andre EU-retsakter med bestemmelser om tilsvarende systemer til bekæmpelse af specifikke former for ulovligt indhold, f.eks. forordning (EU) 2021/784, forordning (EU) 2019/1020 eller forordning (EU) 2017/2394, der tillægger medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder på forbrugerområdet specifikke beføjelser til at udstede påbud om at give oplysninger, selv om de betingelser og krav, der gælder for påbud om at give oplysninger, ikke berører andre EU-retsakter med tilsvarende relevante regler for specifikke sektorer. Disse betingelser og krav bør ikke berøre reglerne om opbevaring og sikring af data i gældende national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, og de retshåndhævende myndigheders anmodninger om fortrolig behandling i forbindelse med afslag på aktindsigt. Disse betingelser og krav bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at kræve, at en udbyder af formidlingstjenester forebygger en overtrædelse i overensstemmelse med EU-retten, herunder denne forordning, og navnlig forbuddet mod generelle overvågningsforpligtelser. |
| --- | --- |

(34)

De relevante nationale myndigheder bør kunne udstede sådanne påbud mod indhold, der anses for at være ulovligt, eller påbud om at give oplysninger på grundlag af EU-retten eller national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, navnlig chartret, og rette dem mod udbydere af formidlingstjenester, herunder dem, der er etableret i en anden medlemsstat. Denne forordning bør dog ikke berøre EU-retten på området for civil- og strafferetligt samarbejde, herunder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1215/2012 og en forordning om europæiske editions- og sikringskendelser om elektronisk bevismateriale i straffesager, og national straffeprocesret eller civilprocesret. Hvis denne lovgivning i forbindelse med straffesager eller civile sager fastsætter betingelser, der er supplerende eller uforenelige med betingelserne fastsat i denne forordning, for så vidt angår påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold eller om at give oplysninger, kan det derfor være, at betingelserne i denne forordning ikke finder anvendelse eller tilpasses. Navnlig kan det være, at forpligtelsen om, at koordinatoren for digitale tjenester i den udstedende myndigheds medlemsstat skal fremsende en kopi af påbuddene til alle andre koordinatorer for digitale tjenester, ikke finder anvendelse i forbindelse med straffesager eller tilpasses, hvis det er fastsat i gældende national straffeprocesret.

Desuden bør forpligtelsen om, at påbuddene skal indeholde en begrundelse for, hvorfor oplysningerne er ulovligt indhold, om nødvendigt tilpasses i henhold til gældende national straffeprocesret med henblik på forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger. Endelig kan forpligtelsen om, at udbyderne af formidlingstjenester skal underrette tjenestemodtageren udsættes i overensstemmelse med gældende EU-ret eller national ret, navnlig i forbindelse med strafferetlige, civilretlige eller administrative procedurer. Desuden bør påbuddene udstedes i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 og forbuddet mod generelle forpligtelser til at overvåge information eller aktivt at undersøge forhold eller omstændigheder, der tyder på ulovlig aktivitet, som fastsat i denne forordning. De betingelser og krav, der er fastsat i denne forordning, og som finder anvendelse på påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold, berører ikke andre EU-retsakter med bestemmelser om tilsvarende systemer til bekæmpelse af specifikke former for ulovligt indhold, f.eks. forordning (EU) 2021/784, forordning (EU) 2019/1020 eller forordning (EU) 2017/2394, der tillægger medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder på forbrugerområdet specifikke beføjelser til at udstede påbud om at give oplysninger, selv om de betingelser og krav, der gælder for påbud om at give oplysninger, ikke berører andre EU-retsakter med tilsvarende relevante regler for specifikke sektorer. Disse betingelser og krav bør ikke berøre reglerne om opbevaring og sikring af data i gældende national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, og de retshåndhævende myndigheders anmodninger om fortrolig behandling i forbindelse med afslag på aktindsigt. Disse betingelser og krav bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at kræve, at en udbyder af formidlingstjenester forebygger en overtrædelse i overensstemmelse med EU-retten, herunder denne forordning, og navnlig forbuddet mod generelle overvågningsforpligtelser.

| (35) | De betingelser og krav, der er fastsat i denne forordning, bør være opfyldt senest, når påbuddet sendes til den pågældende udbyder. Derfor kan påbuddet udstedes på et af den berørte medlemsstats udstedende myndigheds officielle sprog. Hvis dette sprog imidlertid er forskelligt fra det sprog, som udbyderen af formidlingstjenester har angivet, eller fra et andet officielt sprog i medlemsstaten, der er aftalt mellem den myndighed, der har udstedt påbuddet, og udbyderen af formidlingstjenester, bør fremsendelsen af påbuddet ledsages af en oversættelse af mindst de elementer i påbuddet, der er fastsat i denne forordning. Hvis en udbyder af formidlingstjenester har aftalt med en medlemsstats myndigheder at anvende et bestemt sprog, bør den tilskyndes til at acceptere påbud på samme sprog udstedt af myndigheder i andre medlemsstater. Påbuddene bør indeholde elementer, der gør det muligt for adressaten at identificere den udstedende myndighed, herunder kontaktoplysninger for et kontaktpunkt i denne myndighed, hvor det er relevant, og at kontrollere ægtheden af påbuddet. |
| --- | --- |

(35)

De betingelser og krav, der er fastsat i denne forordning, bør være opfyldt senest, når påbuddet sendes til den pågældende udbyder. Derfor kan påbuddet udstedes på et af den berørte medlemsstats udstedende myndigheds officielle sprog. Hvis dette sprog imidlertid er forskelligt fra det sprog, som udbyderen af formidlingstjenester har angivet, eller fra et andet officielt sprog i medlemsstaten, der er aftalt mellem den myndighed, der har udstedt påbuddet, og udbyderen af formidlingstjenester, bør fremsendelsen af påbuddet ledsages af en oversættelse af mindst de elementer i påbuddet, der er fastsat i denne forordning. Hvis en udbyder af formidlingstjenester har aftalt med en medlemsstats myndigheder at anvende et bestemt sprog, bør den tilskyndes til at acceptere påbud på samme sprog udstedt af myndigheder i andre medlemsstater. Påbuddene bør indeholde elementer, der gør det muligt for adressaten at identificere den udstedende myndighed, herunder kontaktoplysninger for et kontaktpunkt i denne myndighed, hvor det er relevant, og at kontrollere ægtheden af påbuddet.

| (36) | Det territoriale anvendelsesområde for sådanne påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold bør fastsættes klart på grundlag af gældende EU-ret eller national ret om udstedelse af påbud og bør ikke gå ud over, hvad der er strengt nødvendigt for at nå dets mål. I denne henseende bør den nationale retslige eller administrative myndighed, der kan være en retshåndhævende myndighed, der udsteder påbuddet, afveje det mål, som det pågældende påbud søger at opfylde i overensstemmelse med retsgrundlaget for udstedelse heraf, med alle potentielt berørte tredjeparters rettigheder og legitime interesser, navnlig deres grundlæggende rettigheder i henhold til chartret. Navnlig i en grænseoverskridende sammenhæng bør påbuddets virkninger principielt begrænses til den udstedende medlemsstats område, medmindre indholdets ulovlighed følger direkte af EU-retten, eller den udstedende myndighed mener, at de rettigheder, der er på spil, kræver et bredere territorialt anvendelsesområde i overensstemmelse med EU-retten og folkeretten, samtidig med at der tages hensyn til venskabelig international sameksistens. |
| --- | --- |

(36)

Det territoriale anvendelsesområde for sådanne påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold bør fastsættes klart på grundlag af gældende EU-ret eller national ret om udstedelse af påbud og bør ikke gå ud over, hvad der er strengt nødvendigt for at nå dets mål. I denne henseende bør den nationale retslige eller administrative myndighed, der kan være en retshåndhævende myndighed, der udsteder påbuddet, afveje det mål, som det pågældende påbud søger at opfylde i overensstemmelse med retsgrundlaget for udstedelse heraf, med alle potentielt berørte tredjeparters rettigheder og legitime interesser, navnlig deres grundlæggende rettigheder i henhold til chartret. Navnlig i en grænseoverskridende sammenhæng bør påbuddets virkninger principielt begrænses til den udstedende medlemsstats område, medmindre indholdets ulovlighed følger direkte af EU-retten, eller den udstedende myndighed mener, at de rettigheder, der er på spil, kræver et bredere territorialt anvendelsesområde i overensstemmelse med EU-retten og folkeretten, samtidig med at der tages hensyn til venskabelig international sameksistens.

| (37) | De påbud om at give oplysninger, der reguleres i denne forordning, vedrører specifikke oplysninger om individuelle modtagere af den pågældende formidlingstjeneste, som angives i disse påbud, med henblik på at fastslå, om tjenestemodtagerne overholder gældende EU-regler eller nationale regler. Sådanne påbud bør anmode om oplysninger, der gør det muligt at identificere den berørte tjenestemodtager. Påbud vedrørende oplysninger om en gruppe af tjenestemodtagere, som ikke er specifikt identificeret, herunder påbud om at levere sammenfattede oplysninger til statistiske formål eller evidensbaseret politikudformning, er ikke omfattet af kravene i denne forordning om tilvejebringelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(37)

De påbud om at give oplysninger, der reguleres i denne forordning, vedrører specifikke oplysninger om individuelle modtagere af den pågældende formidlingstjeneste, som angives i disse påbud, med henblik på at fastslå, om tjenestemodtagerne overholder gældende EU-regler eller nationale regler. Sådanne påbud bør anmode om oplysninger, der gør det muligt at identificere den berørte tjenestemodtager. Påbud vedrørende oplysninger om en gruppe af tjenestemodtagere, som ikke er specifikt identificeret, herunder påbud om at levere sammenfattede oplysninger til statistiske formål eller evidensbaseret politikudformning, er ikke omfattet af kravene i denne forordning om tilvejebringelse af oplysninger.

| (38) | Påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold og give oplysninger er omfattet af de regler, der fastsætter kompetencen i den medlemsstat, hvor den berørte tjenesteyder er etableret, med mulighed for fravigelser fra denne kompetence i visse tilfælde, jf. artikel 3 i direktiv 2000/31/EF, hvis betingelserne i nævnte artikel er opfyldt. Da de pågældende påbud vedrører specifikt ulovligt indhold og specifik ulovlig information, begrænser disse påbud udstedt til udbydere af formidlingstjenester, som er etableret i en anden medlemsstat, i princippet ikke disse udbyderes frihed til at yde deres tjenester på tværs af grænserne. Derfor finder bestemmelserne i artikel 3 i direktiv 2000/31/EF, herunder bestemmelserne om at begrunde foranstaltninger, der fraviger kompetencen i den medlemsstat, hvor tjenesteyderen er etableret, med henvisning til visse specifikke grunde, og om meddelelse af sådanne foranstaltninger, ikke anvendelse på disse påbud. |
| --- | --- |

(38)

Påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold og give oplysninger er omfattet af de regler, der fastsætter kompetencen i den medlemsstat, hvor den berørte tjenesteyder er etableret, med mulighed for fravigelser fra denne kompetence i visse tilfælde, jf. artikel 3 i direktiv 2000/31/EF, hvis betingelserne i nævnte artikel er opfyldt. Da de pågældende påbud vedrører specifikt ulovligt indhold og specifik ulovlig information, begrænser disse påbud udstedt til udbydere af formidlingstjenester, som er etableret i en anden medlemsstat, i princippet ikke disse udbyderes frihed til at yde deres tjenester på tværs af grænserne. Derfor finder bestemmelserne i artikel 3 i direktiv 2000/31/EF, herunder bestemmelserne om at begrunde foranstaltninger, der fraviger kompetencen i den medlemsstat, hvor tjenesteyderen er etableret, med henvisning til visse specifikke grunde, og om meddelelse af sådanne foranstaltninger, ikke anvendelse på disse påbud.

| (39) | Kravene om at give oplysninger om klagemekanismer for udbyderen af formidlingstjenesten og den tjenestemodtager, der leverede indholdet, omfatter et krav om at give oplysninger om administrative klagebehandlingsmekanismer og domstolsprøvelse, herunder klager over påbud udstedt af retslige myndigheder. Desuden kan koordinatorerne for digitale tjenester udvikle nationale værktøjer og national vejledning for så vidt angår klage- og søgsmålsmekanismer, der finder anvendelse på deres respektive områder, for at lette tjenestemodtagernes adgang til sådanne mekanismer. Endelig bør medlemsstaterne ved anvendelsen af denne forordning overholde den grundlæggende ret til effektive retsmidler og til en upartisk domstol som fastsat i chartrets artikel 47. Denne forordning bør derfor ikke forhindre de relevante nationale retslige eller administrative myndigheder på grundlag af gældende EU-ret eller national ret i at udstede et påbud om at genetablere indhold, hvis et sådant indhold har været i overensstemmelse med udbyderen af formidlingstjenesters vilkår og betingelser, men fejlagtigt er blevet betragtet som ulovligt af denne udbyder og er blevet fjernet. |
| --- | --- |

(39)

Kravene om at give oplysninger om klagemekanismer for udbyderen af formidlingstjenesten og den tjenestemodtager, der leverede indholdet, omfatter et krav om at give oplysninger om administrative klagebehandlingsmekanismer og domstolsprøvelse, herunder klager over påbud udstedt af retslige myndigheder. Desuden kan koordinatorerne for digitale tjenester udvikle nationale værktøjer og national vejledning for så vidt angår klage- og søgsmålsmekanismer, der finder anvendelse på deres respektive områder, for at lette tjenestemodtagernes adgang til sådanne mekanismer. Endelig bør medlemsstaterne ved anvendelsen af denne forordning overholde den grundlæggende ret til effektive retsmidler og til en upartisk domstol som fastsat i chartrets artikel 47. Denne forordning bør derfor ikke forhindre de relevante nationale retslige eller administrative myndigheder på grundlag af gældende EU-ret eller national ret i at udstede et påbud om at genetablere indhold, hvis et sådant indhold har været i overensstemmelse med udbyderen af formidlingstjenesters vilkår og betingelser, men fejlagtigt er blevet betragtet som ulovligt af denne udbyder og er blevet fjernet.

| (40) | For at nå målene i denne forordning og navnlig for at forbedre det indre markeds funktion og sikre et sikkert og gennemsigtigt onlinemiljø er det nødvendigt at fastsætte et klart, effektivt, forudsigeligt og afbalanceret sæt harmoniserede due diligence-forpligtelser for udbydere af formidlingstjenester. Disse forpligtelser bør navnlig have til formål at sikre forskellige offentlige politiske mål såsom at skabe sikkerhed og tillid for tjenestemodtagerne, herunder forbrugere, mindreårige og brugere, der har en særlig risiko for at blive udsat for hadefuld tale, seksuel chikane eller andre forskelsbehandlende handlinger, at beskytte de relevante grundlæggende rettigheder nedfældet i chartret, at sikre, at udbyderne er reelt ansvarlige, og at styrke tjenestemodtagerne og andre berørte parter og samtidig lette de kompetente myndigheders nødvendige tilsyn. |
| --- | --- |

(40)

For at nå målene i denne forordning og navnlig for at forbedre det indre markeds funktion og sikre et sikkert og gennemsigtigt onlinemiljø er det nødvendigt at fastsætte et klart, effektivt, forudsigeligt og afbalanceret sæt harmoniserede due diligence-forpligtelser for udbydere af formidlingstjenester. Disse forpligtelser bør navnlig have til formål at sikre forskellige offentlige politiske mål såsom at skabe sikkerhed og tillid for tjenestemodtagerne, herunder forbrugere, mindreårige og brugere, der har en særlig risiko for at blive udsat for hadefuld tale, seksuel chikane eller andre forskelsbehandlende handlinger, at beskytte de relevante grundlæggende rettigheder nedfældet i chartret, at sikre, at udbyderne er reelt ansvarlige, og at styrke tjenestemodtagerne og andre berørte parter og samtidig lette de kompetente myndigheders nødvendige tilsyn.

| (41) | I denne forbindelse er det vigtigt, at due diligence-forpligtelserne tilpasses typen, størrelsen og arten af den pågældende formidlingstjeneste. I denne forordning fastsættes derfor grundlæggende forpligtelser for alle udbydere af formidlingstjenester og yderligere forpligtelser for udbydere af oplagringstjenester og mere specifikt udbydere af onlineplatforme og af meget store onlineplatforme samt af meget store onlinesøgemaskiner. Udbydere af formidlingstjenester, der henhører under et antal forskellige kategorier som følge af arten af deres tjenester og deres størrelse, bør opfylde alle de tilsvarende forpligtelser i denne forordning med relation til disse tjenester. Disse harmoniserede due diligence-forpligtelser, som bør være rimelige og ikkevilkårlige, er nødvendige for at imødekomme de identificerede offentlige politiske mål såsom beskyttelse af tjenestemodtagernes legitime interesser, bekæmpelse af ulovlig praksis og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret, online. Due diligence-forpligtelserne er forenelige med og uafhængige af spørgsmålet om formidlingstjenesteudbyderes ansvar og skal derfor vurderes særskilt. |
| --- | --- |

(41)

I denne forbindelse er det vigtigt, at due diligence-forpligtelserne tilpasses typen, størrelsen og arten af den pågældende formidlingstjeneste. I denne forordning fastsættes derfor grundlæggende forpligtelser for alle udbydere af formidlingstjenester og yderligere forpligtelser for udbydere af oplagringstjenester og mere specifikt udbydere af onlineplatforme og af meget store onlineplatforme samt af meget store onlinesøgemaskiner. Udbydere af formidlingstjenester, der henhører under et antal forskellige kategorier som følge af arten af deres tjenester og deres størrelse, bør opfylde alle de tilsvarende forpligtelser i denne forordning med relation til disse tjenester. Disse harmoniserede due diligence-forpligtelser, som bør være rimelige og ikkevilkårlige, er nødvendige for at imødekomme de identificerede offentlige politiske mål såsom beskyttelse af tjenestemodtagernes legitime interesser, bekæmpelse af ulovlig praksis og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret, online. Due diligence-forpligtelserne er forenelige med og uafhængige af spørgsmålet om formidlingstjenesteudbyderes ansvar og skal derfor vurderes særskilt.

| (42) | For at fremme en gnidningsløs og effektiv tovejskommunikation, herunder, hvor det er relevant, ved at anerkende modtagelsen af en sådan kommunikation, vedrørende forhold, der er omfattet af denne forordning, bør udbydere af formidlingstjenester pålægges at udpege ét enkelt elektronisk kontaktpunkt og offentliggøre og ajourføre relevante oplysninger om dette kontaktpunkt, herunder om de sprog, der skal anvendes i denne kommunikation. Det elektroniske kontaktpunkt kan også anvendes af pålidelige indberettere og af professionelle enheder, som har en særlig tilknytning til udbyderen af formidlingstjenester. I modsætning til den retlige repræsentant bør det elektroniske kontaktpunkt tjene operationelle formål og bør ikke pålægges at have en fysisk placering. Udbydere af formidlingstjenester kan udpege det samme enkelte kontaktpunkt med henblik på kravene i denne forordning samt med henblik på andre EU-retsakter. Ved fastlæggelsen af kommunikationssprogene tilskyndes udbydere af formidlingstjenester til at sikre, at de valgte sprog ikke i sig selv udgør en hindring for kommunikationen. Udbydere af formidlingstjenester og medlemsstaternes myndigheder bør om nødvendigt kunne indgå en særskilt aftale om kommunikationssproget eller kunne søge alternative metoder til at overvinde sprogbarrieren, herunder ved hjælp af alle tilgængelige teknologiske midler eller interne og eksterne menneskelige ressourcer. |
| --- | --- |

(42)

For at fremme en gnidningsløs og effektiv tovejskommunikation, herunder, hvor det er relevant, ved at anerkende modtagelsen af en sådan kommunikation, vedrørende forhold, der er omfattet af denne forordning, bør udbydere af formidlingstjenester pålægges at udpege ét enkelt elektronisk kontaktpunkt og offentliggøre og ajourføre relevante oplysninger om dette kontaktpunkt, herunder om de sprog, der skal anvendes i denne kommunikation. Det elektroniske kontaktpunkt kan også anvendes af pålidelige indberettere og af professionelle enheder, som har en særlig tilknytning til udbyderen af formidlingstjenester. I modsætning til den retlige repræsentant bør det elektroniske kontaktpunkt tjene operationelle formål og bør ikke pålægges at have en fysisk placering. Udbydere af formidlingstjenester kan udpege det samme enkelte kontaktpunkt med henblik på kravene i denne forordning samt med henblik på andre EU-retsakter. Ved fastlæggelsen af kommunikationssprogene tilskyndes udbydere af formidlingstjenester til at sikre, at de valgte sprog ikke i sig selv udgør en hindring for kommunikationen. Udbydere af formidlingstjenester og medlemsstaternes myndigheder bør om nødvendigt kunne indgå en særskilt aftale om kommunikationssproget eller kunne søge alternative metoder til at overvinde sprogbarrieren, herunder ved hjælp af alle tilgængelige teknologiske midler eller interne og eksterne menneskelige ressourcer.

| (43) | Udbydere af formidlingstjenester bør desuden pålægges at udpege ét enkelt kontaktpunkt for tjenestemodtagere, som muliggør hurtig, direkte og effektiv kommunikation, navnlig ved brug af lettilgængelige midler såsom telefonnumre, e-mailadresser, elektroniske kontaktformularer, chatbots eller instant messaging. Det bør udtrykkeligt angives, når en tjenestemodtager kommunikerer med chatbots. Udbydere af formidlingstjenester bør gøre det muligt for tjenestemodtagerne at vælge metoder til direkte og effektiv kommunikation, som ikke udelukkende er baseret på automatiske værktøjer. Udbydere af formidlingstjenester bør gøre enhver rimelig indsats for at sikre, at der afsættes tilstrækkelige menneskelige og økonomiske ressourcer til at sikre, at denne kommunikation gennemføres rettidigt og effektivt. |
| --- | --- |

(43)

Udbydere af formidlingstjenester bør desuden pålægges at udpege ét enkelt kontaktpunkt for tjenestemodtagere, som muliggør hurtig, direkte og effektiv kommunikation, navnlig ved brug af lettilgængelige midler såsom telefonnumre, e-mailadresser, elektroniske kontaktformularer, chatbots eller instant messaging. Det bør udtrykkeligt angives, når en tjenestemodtager kommunikerer med chatbots. Udbydere af formidlingstjenester bør gøre det muligt for tjenestemodtagerne at vælge metoder til direkte og effektiv kommunikation, som ikke udelukkende er baseret på automatiske værktøjer. Udbydere af formidlingstjenester bør gøre enhver rimelig indsats for at sikre, at der afsættes tilstrækkelige menneskelige og økonomiske ressourcer til at sikre, at denne kommunikation gennemføres rettidigt og effektivt.

| (44) | Udbydere af formidlingstjenester, der er etableret i et tredjeland, og som udbyder tjenester i Unionen, bør udpege en tilstrækkelig bemyndiget retlig repræsentant i Unionen og give oplysninger om deres retlige repræsentanter til de relevante myndigheder og gøre dem offentligt tilgængelige. For at opfylde denne forpligtelse bør sådanne udbyderne af formidlingstjenester desuden sikre, at den udpegede retlige repræsentant har de nødvendige beføjelser og ressourcer til at samarbejde med de relevante myndigheder. Dette kan f.eks. være tilfældet, hvis en udbyder af formidlingstjenester udpeger en dattervirksomhed i samme koncern som udbyderen eller dens modervirksomhed, hvis dattervirksomheden eller modervirksomheden er etableret i Unionen. Det er dog muligvis ikke tilfældet, når den retlige repræsentant f.eks. er omfattet af rekonstruktionsprocedurer, konkurs, personlig insolvens eller en virksomheds insolvens. Denne forpligtelse bør muliggøre et effektivt tilsyn med og om nødvendigt en effektiv håndhævelse af denne forordning i forhold til disse udbydere. Det bør være muligt for en retlig repræsentant i overensstemmelse med national ret at blive bemyndiget af mere end én udbyder af formidlingstjenester. Den retlige repræsentant bør også kunne fungere som kontaktpunkt, forudsat at de relevante krav i denne forordning er opfyldt. |
| --- | --- |

(44)

Udbydere af formidlingstjenester, der er etableret i et tredjeland, og som udbyder tjenester i Unionen, bør udpege en tilstrækkelig bemyndiget retlig repræsentant i Unionen og give oplysninger om deres retlige repræsentanter til de relevante myndigheder og gøre dem offentligt tilgængelige. For at opfylde denne forpligtelse bør sådanne udbyderne af formidlingstjenester desuden sikre, at den udpegede retlige repræsentant har de nødvendige beføjelser og ressourcer til at samarbejde med de relevante myndigheder. Dette kan f.eks. være tilfældet, hvis en udbyder af formidlingstjenester udpeger en dattervirksomhed i samme koncern som udbyderen eller dens modervirksomhed, hvis dattervirksomheden eller modervirksomheden er etableret i Unionen. Det er dog muligvis ikke tilfældet, når den retlige repræsentant f.eks. er omfattet af rekonstruktionsprocedurer, konkurs, personlig insolvens eller en virksomheds insolvens. Denne forpligtelse bør muliggøre et effektivt tilsyn med og om nødvendigt en effektiv håndhævelse af denne forordning i forhold til disse udbydere. Det bør være muligt for en retlig repræsentant i overensstemmelse med national ret at blive bemyndiget af mere end én udbyder af formidlingstjenester. Den retlige repræsentant bør også kunne fungere som kontaktpunkt, forudsat at de relevante krav i denne forordning er opfyldt.

| (45) | Selv om aftalefriheden for udbydere af formidlingstjenester i princippet bør respekteres, er det hensigtsmæssigt at fastsætte visse regler for indholdet, anvendelsen og håndhævelsen af disse udbyderes vilkår og betingelser af hensyn til gennemsigtigheden og beskyttelsen af tjenestemodtagere og for at undgå urimelige eller vilkårlige resultater. Udbydere af formidlingstjenester bør i deres vilkår og betingelser klart angive og vedligeholde ajourført information om de forhold, på grundlag af hvilke de kan begrænse udbuddet af deres tjenester. Disse oplysninger bør navnlig omfatte oplysninger om alle politikker, procedurer, foranstaltninger og værktøjer, der anvendes med henblik på indholdsmoderation, herunder algoritmisk beslutningstagning og menneskelig gennemgang, og procedurereglerne for deres interne klagebehandlingssystem. De bør ligeledes medtage let tilgængelige oplysninger om retten til at opsige brugen af tjenesten. Udbydere af formidlingstjenester kan i deres tjenestevilkår anvende grafiske elementer såsom ikoner eller billeder til at illustrere de væsentligste elementer i de i denne forordning fastsatte oplysningskrav. Udbydere bør ved hjælp af passende midler underrette tjenestemodtagerne om væsentlige ændringer i vilkår og betingelser, f.eks. når de ændrer reglerne for, hvilke oplysninger der er tilladt på deres tjeneste, eller andre sådanne ændringer, der direkte kan påvirke modtagernes mulighed for at gøre brug af tjenesten. |
| --- | --- |

(45)

Selv om aftalefriheden for udbydere af formidlingstjenester i princippet bør respekteres, er det hensigtsmæssigt at fastsætte visse regler for indholdet, anvendelsen og håndhævelsen af disse udbyderes vilkår og betingelser af hensyn til gennemsigtigheden og beskyttelsen af tjenestemodtagere og for at undgå urimelige eller vilkårlige resultater. Udbydere af formidlingstjenester bør i deres vilkår og betingelser klart angive og vedligeholde ajourført information om de forhold, på grundlag af hvilke de kan begrænse udbuddet af deres tjenester. Disse oplysninger bør navnlig omfatte oplysninger om alle politikker, procedurer, foranstaltninger og værktøjer, der anvendes med henblik på indholdsmoderation, herunder algoritmisk beslutningstagning og menneskelig gennemgang, og procedurereglerne for deres interne klagebehandlingssystem. De bør ligeledes medtage let tilgængelige oplysninger om retten til at opsige brugen af tjenesten. Udbydere af formidlingstjenester kan i deres tjenestevilkår anvende grafiske elementer såsom ikoner eller billeder til at illustrere de væsentligste elementer i de i denne forordning fastsatte oplysningskrav. Udbydere bør ved hjælp af passende midler underrette tjenestemodtagerne om væsentlige ændringer i vilkår og betingelser, f.eks. når de ændrer reglerne for, hvilke oplysninger der er tilladt på deres tjeneste, eller andre sådanne ændringer, der direkte kan påvirke modtagernes mulighed for at gøre brug af tjenesten.

| (46) | Udbydere af formidlingstjenester, der primært er rettet mod mindreårige, f.eks. gennem tjenestens udformning eller markedsføring, eller som hovedsagelig anvendes af mindreårige, bør gøre en særlig indsats for at gøre forklaringen af deres vilkår og betingelser let forståelig for mindreårige. |
| --- | --- |

(46)

Udbydere af formidlingstjenester, der primært er rettet mod mindreårige, f.eks. gennem tjenestens udformning eller markedsføring, eller som hovedsagelig anvendes af mindreårige, bør gøre en særlig indsats for at gøre forklaringen af deres vilkår og betingelser let forståelig for mindreårige.

| (47) | Udbydere af formidlingstjenester bør ved udformningen, anvendelsen og håndhævelsen af disse begrænsninger handle på en ikkevilkårlig og ikkeforskelsbehandlende måde og tage hensyn til tjenestemodtagernes rettigheder og legitime interesser, herunder de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret. F.eks. bør udbydere af meget store onlineplatforme navnlig tage behørigt hensyn til ytrings- og informationsfriheden, herunder mediefrihed og mediepluralisme. Alle udbydere af formidlingstjenester bør også tage behørigt hensyn til relevante internationale standarder for beskyttelse af menneskerettighederne såsom De Forenede Nationers vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder. |
| --- | --- |

(47)

Udbydere af formidlingstjenester bør ved udformningen, anvendelsen og håndhævelsen af disse begrænsninger handle på en ikkevilkårlig og ikkeforskelsbehandlende måde og tage hensyn til tjenestemodtagernes rettigheder og legitime interesser, herunder de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret. F.eks. bør udbydere af meget store onlineplatforme navnlig tage behørigt hensyn til ytrings- og informationsfriheden, herunder mediefrihed og mediepluralisme. Alle udbydere af formidlingstjenester bør også tage behørigt hensyn til relevante internationale standarder for beskyttelse af menneskerettighederne såsom De Forenede Nationers vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder.

| (48) | I betragtning af deres særlige rolle og rækkevidde er det hensigtsmæssigt at pålægge meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner yderligere krav vedrørende oplysning om og gennemsigtighed af deres vilkår og betingelser. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør derfor fastsætte deres vilkår og betingelser på alle de officielle sprog i alle de medlemsstater, hvor de udbyder deres tjenester, og bør også give tjenestemodtagerne et kortfattet og letlæseligt sammendrag af hovedelementerne i vilkårene og betingelserne. Dette sammendrag bør udpege de væsentligste elementer i oplysningskravene, herunder muligheden for let fravælgelse af frivillige betingelser. |
| --- | --- |

(48)

I betragtning af deres særlige rolle og rækkevidde er det hensigtsmæssigt at pålægge meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner yderligere krav vedrørende oplysning om og gennemsigtighed af deres vilkår og betingelser. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør derfor fastsætte deres vilkår og betingelser på alle de officielle sprog i alle de medlemsstater, hvor de udbyder deres tjenester, og bør også give tjenestemodtagerne et kortfattet og letlæseligt sammendrag af hovedelementerne i vilkårene og betingelserne. Dette sammendrag bør udpege de væsentligste elementer i oplysningskravene, herunder muligheden for let fravælgelse af frivillige betingelser.

| (49) | For at sikre en passende grad af gennemsigtighed og ansvarlighed bør udbydere af formidlingstjenester i overensstemmelse med de harmoniserede krav i denne forordning offentliggøre en årlig rapport om deres indholdsmoderation i et maskinlæsbart format, som de forpligter sig til, herunder om de trufne foranstaltninger som følge af anvendelsen og håndhævelsen af deres vilkår og betingelser. For at undgå uforholdsmæssige byrder bør disse rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed dog ikke gælde for udbydere, der er mikrovirksomheder eller små virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (25), og som ikke er meget store onlineplatforme i den i denne forordning anvendte betydning. |
| --- | --- |

(49)

For at sikre en passende grad af gennemsigtighed og ansvarlighed bør udbydere af formidlingstjenester i overensstemmelse med de harmoniserede krav i denne forordning offentliggøre en årlig rapport om deres indholdsmoderation i et maskinlæsbart format, som de forpligter sig til, herunder om de trufne foranstaltninger som følge af anvendelsen og håndhævelsen af deres vilkår og betingelser. For at undgå uforholdsmæssige byrder bør disse rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed dog ikke gælde for udbydere, der er mikrovirksomheder eller små virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (25), og som ikke er meget store onlineplatforme i den i denne forordning anvendte betydning.

| (50) | Udbydere af oplagringstjenester spiller en særlig vigtig rolle i bekæmpelsen af ulovligt indhold på internettet, da de lagrer oplysninger, der leveres af tjenestemodtagerne og på disses anmodning, og typisk giver andre brugere adgang hertil, nogle gange i stor skala. Det er vigtigt, at alle udbydere af oplagringstjenester, uanset deres størrelse, indfører let tilgængelige og brugervenlige anmeldelsesmekanismer og handlepligt, der gør det lettere at anmelde specifik information, som anmelderen anser for at være ulovligt indhold, til den berørte udbyder af oplagringstjenester (anmeldelse), som derefter afgør, om vedkommende er enig i denne vurdering og vil fjerne det pågældende indhold eller hindre adgangen hertil (indgreb). Sådanne mekanismer bør klart kunne identificeres, placeres tæt på de pågældende oplysninger og være mindst lige så lette at finde og anvende som anmeldelsesmekanismer for indhold, der er i strid med oplagringstjenesteyderens vilkår og betingelser. Forudsat at kravene til anmeldelser er opfyldt, bør det være muligt for enkeltpersoner eller enheder at anmelde flere specifikke eksempler på påstået ulovligt indhold i en enkelt anmeldelse med henblik på at sikre en effektiv funktion af anmeldelsesmekanismerne og handlepligten. Anmeldelsesmekanismen bør muliggøre, men ikke kræve, identificering af den enkeltperson eller enhed, som indgiver en anmeldelse. For visse typer af oplysninger, der anmeldes, kan identiteten på den enkeltperson eller enhed, som indgiver en anmeldelse, være nødvendig for at afgøre, om de pågældende oplysninger udgør ulovligt indhold som påstået. Forpligtelsen til at indføre anmeldelsesmekanismer og handlepligt bør f.eks. gælde for fillagrings- og delingstjenester, weboplagringstjenester, reklameservere og pastebins, hvis de er oplagringstjenester og omfattet af denne forordning. |
| --- | --- |

(50)

Udbydere af oplagringstjenester spiller en særlig vigtig rolle i bekæmpelsen af ulovligt indhold på internettet, da de lagrer oplysninger, der leveres af tjenestemodtagerne og på disses anmodning, og typisk giver andre brugere adgang hertil, nogle gange i stor skala. Det er vigtigt, at alle udbydere af oplagringstjenester, uanset deres størrelse, indfører let tilgængelige og brugervenlige anmeldelsesmekanismer og handlepligt, der gør det lettere at anmelde specifik information, som anmelderen anser for at være ulovligt indhold, til den berørte udbyder af oplagringstjenester (anmeldelse), som derefter afgør, om vedkommende er enig i denne vurdering og vil fjerne det pågældende indhold eller hindre adgangen hertil (indgreb). Sådanne mekanismer bør klart kunne identificeres, placeres tæt på de pågældende oplysninger og være mindst lige så lette at finde og anvende som anmeldelsesmekanismer for indhold, der er i strid med oplagringstjenesteyderens vilkår og betingelser. Forudsat at kravene til anmeldelser er opfyldt, bør det være muligt for enkeltpersoner eller enheder at anmelde flere specifikke eksempler på påstået ulovligt indhold i en enkelt anmeldelse med henblik på at sikre en effektiv funktion af anmeldelsesmekanismerne og handlepligten. Anmeldelsesmekanismen bør muliggøre, men ikke kræve, identificering af den enkeltperson eller enhed, som indgiver en anmeldelse. For visse typer af oplysninger, der anmeldes, kan identiteten på den enkeltperson eller enhed, som indgiver en anmeldelse, være nødvendig for at afgøre, om de pågældende oplysninger udgør ulovligt indhold som påstået. Forpligtelsen til at indføre anmeldelsesmekanismer og handlepligt bør f.eks. gælde for fillagrings- og delingstjenester, weboplagringstjenester, reklameservere og pastebins, hvis de er oplagringstjenester og omfattet af denne forordning.

| (51) | Under hensyntagen til behovet for at tage behørigt hensyn til alle berørte parters grundlæggende rettigheder i henhold til chartret bør ethvert tiltag, der iværksættes af en udbyder af oplagringstjenester i forbindelse med modtagelse af en anmeldelse, være strengt målrettet i den forstand, at det bør tjene til at fjerne eller hindre adgangen til den specifikke information, der anses for at udgøre ulovligt indhold, uden at det unødigt berører tjenestemodtagernes ytrings- og informationsfrihed. Anmeldelser bør derfor som hovedregel rettes til udbydere af oplagringstjenester, som med rimelighed kan forventes at have den tekniske og operationelle evne til at gribe ind mod sådan specifik information. Udbydere af oplagringstjenester, der modtager en anmeldelse om specifik information, som de af tekniske eller operationelle årsager ikke kan fjerne, bør underrette den person eller enhed, der har indgivet anmeldelsen. |
| --- | --- |

(51)

Under hensyntagen til behovet for at tage behørigt hensyn til alle berørte parters grundlæggende rettigheder i henhold til chartret bør ethvert tiltag, der iværksættes af en udbyder af oplagringstjenester i forbindelse med modtagelse af en anmeldelse, være strengt målrettet i den forstand, at det bør tjene til at fjerne eller hindre adgangen til den specifikke information, der anses for at udgøre ulovligt indhold, uden at det unødigt berører tjenestemodtagernes ytrings- og informationsfrihed. Anmeldelser bør derfor som hovedregel rettes til udbydere af oplagringstjenester, som med rimelighed kan forventes at have den tekniske og operationelle evne til at gribe ind mod sådan specifik information. Udbydere af oplagringstjenester, der modtager en anmeldelse om specifik information, som de af tekniske eller operationelle årsager ikke kan fjerne, bør underrette den person eller enhed, der har indgivet anmeldelsen.

| (52) | Reglerne om disse anmeldelsesmekanismer og denne handlepligt bør harmoniseres på EU-plan for at sikre rettidig, omhyggelig og ikkevilkårlig behandling af anmeldelser på grundlag af ensartede, gennemsigtige og klare regler, der giver solide garantier for beskyttelse af alle berørte parters rettigheder og legitime interesser, navnlig deres grundlæggende rettigheder garanteret i chartret, uanset i hvilken medlemsstat disse parter er etableret eller har bopæl, og uanset det pågældende retsområde. De grundlæggende rettigheder omfatter, men er ikke begrænset til: for tjenestemodtagerne retten til ytrings- og informationsfrihed, retten til respekt for privatliv og familieliv, retten til beskyttelse af personoplysninger, retten til ikkeforskelsbehandling og retten til effektive retsmidler; for tjenesteudbyderne friheden til at oprette og drive egen virksomhed, herunder aftalefrihed; for parter, der er berørt af ulovligt indhold, retten til menneskelig værdighed, børns rettigheder, retten til beskyttelse af ejendom, herunder intellektuel ejendomsret, og retten til ikkeforskelsbehandling. Udbydere af oplagringstjenester bør følge op på anmeldelser rettidigt, navnlig ved at tage hensyn til, hvilken form for ulovligt indhold der anmeldes, og hvor meget det haster at iværksætte tiltag. Sådanne udbydere kan f.eks. forventes at gribe ind straks, når det påståede ulovlige indhold, der anmeldes, indebærer en trussel mod menneskers liv eller sikkerhed. Udbyderen af oplagringstjenester bør underrette den enkeltperson eller enhed, der anmelder det specifikke indhold, uden unødig forsinkelse, efter at den har truffet beslutning om, hvorvidt der skal følges op på anmeldelsen eller ej. |
| --- | --- |

(52)

Reglerne om disse anmeldelsesmekanismer og denne handlepligt bør harmoniseres på EU-plan for at sikre rettidig, omhyggelig og ikkevilkårlig behandling af anmeldelser på grundlag af ensartede, gennemsigtige og klare regler, der giver solide garantier for beskyttelse af alle berørte parters rettigheder og legitime interesser, navnlig deres grundlæggende rettigheder garanteret i chartret, uanset i hvilken medlemsstat disse parter er etableret eller har bopæl, og uanset det pågældende retsområde. De grundlæggende rettigheder omfatter, men er ikke begrænset til: for tjenestemodtagerne retten til ytrings- og informationsfrihed, retten til respekt for privatliv og familieliv, retten til beskyttelse af personoplysninger, retten til ikkeforskelsbehandling og retten til effektive retsmidler; for tjenesteudbyderne friheden til at oprette og drive egen virksomhed, herunder aftalefrihed; for parter, der er berørt af ulovligt indhold, retten til menneskelig værdighed, børns rettigheder, retten til beskyttelse af ejendom, herunder intellektuel ejendomsret, og retten til ikkeforskelsbehandling. Udbydere af oplagringstjenester bør følge op på anmeldelser rettidigt, navnlig ved at tage hensyn til, hvilken form for ulovligt indhold der anmeldes, og hvor meget det haster at iværksætte tiltag. Sådanne udbydere kan f.eks. forventes at gribe ind straks, når det påståede ulovlige indhold, der anmeldes, indebærer en trussel mod menneskers liv eller sikkerhed. Udbyderen af oplagringstjenester bør underrette den enkeltperson eller enhed, der anmelder det specifikke indhold, uden unødig forsinkelse, efter at den har truffet beslutning om, hvorvidt der skal følges op på anmeldelsen eller ej.

| (53) | Anmeldelsesmekanismerne og handlepligten bør gøre det muligt at indgive anmeldelser, der er tilstrækkelig præcise og tilstrækkelig underbyggede til, at den pågældende udbyder af oplagringstjenester kan træffe en informeret og omhyggelig beslutning, der er forenelig med ytrings- og informationsfriheden, med hensyn til det indhold, som anmeldelsen vedrører, navnlig om det pågældende indhold skal anses for at være ulovligt indhold og skal fjernes, eller om adgangen til det skal hindres. De pågældende mekanismer bør gøre det let at foretage anmeldelser, som indeholder en begrundelse for, hvorfor den enkeltperson eller enhed, der indgiver en anmeldelse, anser indholdet for ulovligt, og en klar angivelse af, hvor indholdet er placeret. Hvis en anmeldelse indeholder tilstrækkelige oplysninger til, at en påpasselig udbyder af oplagringstjenester uden en detaljeret juridisk undersøgelse kan fastslå, at det er tydeligt, at indholdet er ulovligt, bør anmeldelsen anses for at give anledning til, at der foreligger et konkret kendskab til eller bevidsthed om ulovlig aktivitet. Bortset fra indgivelse af anmeldelser vedrørende lovovertrædelser, der er omhandlet i artikel 3-7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU (26), bør sådanne mekanismer anmode den enkeltperson eller enhed, der indgiver en anmeldelse, om at oplyse sin identitet for at undgå misbrug. |
| --- | --- |

(53)

Anmeldelsesmekanismerne og handlepligten bør gøre det muligt at indgive anmeldelser, der er tilstrækkelig præcise og tilstrækkelig underbyggede til, at den pågældende udbyder af oplagringstjenester kan træffe en informeret og omhyggelig beslutning, der er forenelig med ytrings- og informationsfriheden, med hensyn til det indhold, som anmeldelsen vedrører, navnlig om det pågældende indhold skal anses for at være ulovligt indhold og skal fjernes, eller om adgangen til det skal hindres. De pågældende mekanismer bør gøre det let at foretage anmeldelser, som indeholder en begrundelse for, hvorfor den enkeltperson eller enhed, der indgiver en anmeldelse, anser indholdet for ulovligt, og en klar angivelse af, hvor indholdet er placeret. Hvis en anmeldelse indeholder tilstrækkelige oplysninger til, at en påpasselig udbyder af oplagringstjenester uden en detaljeret juridisk undersøgelse kan fastslå, at det er tydeligt, at indholdet er ulovligt, bør anmeldelsen anses for at give anledning til, at der foreligger et konkret kendskab til eller bevidsthed om ulovlig aktivitet. Bortset fra indgivelse af anmeldelser vedrørende lovovertrædelser, der er omhandlet i artikel 3-7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU (26), bør sådanne mekanismer anmode den enkeltperson eller enhed, der indgiver en anmeldelse, om at oplyse sin identitet for at undgå misbrug.

| (54) | Hvis en udbyder af oplagringstjenester beslutter at fjerne eller hindre adgangen til information fra en tjenestemodtager eller på anden måde at begrænse synligheden eller den kommercielle udnyttelse heraf med den begrundelse, at informationen leveret af modtagerne er ulovligt indhold eller i strid med platformens vilkår og betingelser, f.eks. efter modtagelse af en anmeldelse eller på eget initiativ, herunder udelukkende ved anvendelse af automatiserede redskaber, bør denne udbyder på en klar og let forståelig måde underrette modtageren om sin beslutning og om begrundelsen herfor og om de tilgængelige muligheder for at klage over beslutningen i betragtning af de negative konsekvenser, som sådanne beslutninger kan have for modtageren, herunder for så vidt angår udøvelsen af dennes grundlæggende ret til ytringsfrihed. Denne forpligtelse bør gælde uanset begrundelsen for beslutningen, navnlig om der er iværksat tiltag, fordi den anmeldte information anses for at være ulovligt indhold eller i strid med de gældende vilkår og betingelser. Hvis beslutningen blev truffet efter modtagelsen af en anmeldelse, bør udbyderen af oplagringstjenester kun afsløre identiteten af den person eller enhed, der indgav anmeldelsen til tjenestemodtageren, hvis disse oplysninger er nødvendige for at identificere indholdets ulovlighed såsom i tilfælde af overtrædelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

(54)

Hvis en udbyder af oplagringstjenester beslutter at fjerne eller hindre adgangen til information fra en tjenestemodtager eller på anden måde at begrænse synligheden eller den kommercielle udnyttelse heraf med den begrundelse, at informationen leveret af modtagerne er ulovligt indhold eller i strid med platformens vilkår og betingelser, f.eks. efter modtagelse af en anmeldelse eller på eget initiativ, herunder udelukkende ved anvendelse af automatiserede redskaber, bør denne udbyder på en klar og let forståelig måde underrette modtageren om sin beslutning og om begrundelsen herfor og om de tilgængelige muligheder for at klage over beslutningen i betragtning af de negative konsekvenser, som sådanne beslutninger kan have for modtageren, herunder for så vidt angår udøvelsen af dennes grundlæggende ret til ytringsfrihed. Denne forpligtelse bør gælde uanset begrundelsen for beslutningen, navnlig om der er iværksat tiltag, fordi den anmeldte information anses for at være ulovligt indhold eller i strid med de gældende vilkår og betingelser. Hvis beslutningen blev truffet efter modtagelsen af en anmeldelse, bør udbyderen af oplagringstjenester kun afsløre identiteten af den person eller enhed, der indgav anmeldelsen til tjenestemodtageren, hvis disse oplysninger er nødvendige for at identificere indholdets ulovlighed såsom i tilfælde af overtrædelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.

| (55) | Begrænsning af synligheden kan bestå i nedrangering i rangordningen eller i anbefalingssystemet samt i begrænsning af tilgængeligheden for en eller flere tjenestemodtagere eller blokering af brugeren fra et onlinefællesskab, uden at brugeren er klar over det (»shadow banning«). Kommerciel udnyttelse via reklameindtægter af information, der leveres af tjenestemodtageren, kan begrænses ved at suspendere eller bringe den pengebetaling eller de indtægter, der er forbundet med den pågældende information, til ophør. Forpligtelsen til at give en begrundelse bør dog ikke gælde, hvis indholdet er vildledende kommercielt indhold i store mængder, der udbredes gennem forsætlig manipulation af tjenesten, navnlig ikkeautentisk brug af tjenesten såsom brug af botter, oprettelse af falske konti eller vildledende brug af en tjenesten. Uanset de tilgængelige retsmidler til anfægtelse af udbydere af oplagringstjenesters beslutning, bør tjenestemodtageren altid have ret til at anlægge sag ved en domstol i overensstemmelse med national ret. |
| --- | --- |

(55)

Begrænsning af synligheden kan bestå i nedrangering i rangordningen eller i anbefalingssystemet samt i begrænsning af tilgængeligheden for en eller flere tjenestemodtagere eller blokering af brugeren fra et onlinefællesskab, uden at brugeren er klar over det (»shadow banning«). Kommerciel udnyttelse via reklameindtægter af information, der leveres af tjenestemodtageren, kan begrænses ved at suspendere eller bringe den pengebetaling eller de indtægter, der er forbundet med den pågældende information, til ophør. Forpligtelsen til at give en begrundelse bør dog ikke gælde, hvis indholdet er vildledende kommercielt indhold i store mængder, der udbredes gennem forsætlig manipulation af tjenesten, navnlig ikkeautentisk brug af tjenesten såsom brug af botter, oprettelse af falske konti eller vildledende brug af en tjenesten. Uanset de tilgængelige retsmidler til anfægtelse af udbydere af oplagringstjenesters beslutning, bør tjenestemodtageren altid have ret til at anlægge sag ved en domstol i overensstemmelse med national ret.

| (56) | En udbyder af oplagringstjenester kan i visse tilfælde, f.eks. gennem en anmeldelse fra en anmeldende part eller gennem sine egne frivillige foranstaltninger, få kendskab til oplysninger om visse aktiviteter, der udføres af en tjenestemodtager, såsom levering af visse former for ulovligt indhold, der under hensyntagen til alle relevante omstændigheder, som udbyderen af oplagringstjenester er bekendt med, med rimelighed kan begrunde mistanken om, at denne modtager kan have begået, begår eller sandsynligvis vil begå en strafbar handling, der indebærer en trussel mod menneskers liv eller sikkerhed, såsom de lovovertrædelser, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU (27), direktiv 2011/93/EU eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 (28). For eksempel kan specifikt indhold give anledning til mistanke om en trussel mod offentligheden såsom opfordring til terrorisme som omhandlet i artikel 21 i direktiv (EU) 2017/541. I sådanne tilfælde bør udbyderen af oplagringstjenester straks underrette de kompetente retshåndhævende myndigheder om en sådan mistanke. Udbyderen af oplagringstjenester bør give alle relevante oplysninger, den har adgang til, herunder, hvis det er relevant, det pågældende indhold og, hvis det er tilgængeligt, tidspunktet for indholdets offentliggørelse, herunder den udpegede tidszone, en begrundelse for sin mistanke og de oplysninger, der er nødvendige for at lokalisere og identificere den relevante tjenestemodtager. Denne forordning udgør ikke retsgrundlaget for profilering af tjenestemodtagere med henblik på oplagringstjenesteudbyderes mulige identifikation af strafbare handlinger. Udbydere af oplagringstjenester bør også overholde andre gældende EU-regler eller national ret til beskyttelse af enkeltpersoners rettigheder og frihedsrettigheder, når de underretter de retshåndhævende myndigheder. |
| --- | --- |

(56)

En udbyder af oplagringstjenester kan i visse tilfælde, f.eks. gennem en anmeldelse fra en anmeldende part eller gennem sine egne frivillige foranstaltninger, få kendskab til oplysninger om visse aktiviteter, der udføres af en tjenestemodtager, såsom levering af visse former for ulovligt indhold, der under hensyntagen til alle relevante omstændigheder, som udbyderen af oplagringstjenester er bekendt med, med rimelighed kan begrunde mistanken om, at denne modtager kan have begået, begår eller sandsynligvis vil begå en strafbar handling, der indebærer en trussel mod menneskers liv eller sikkerhed, såsom de lovovertrædelser, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU (27), direktiv 2011/93/EU eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 (28). For eksempel kan specifikt indhold give anledning til mistanke om en trussel mod offentligheden såsom opfordring til terrorisme som omhandlet i artikel 21 i direktiv (EU) 2017/541. I sådanne tilfælde bør udbyderen af oplagringstjenester straks underrette de kompetente retshåndhævende myndigheder om en sådan mistanke. Udbyderen af oplagringstjenester bør give alle relevante oplysninger, den har adgang til, herunder, hvis det er relevant, det pågældende indhold og, hvis det er tilgængeligt, tidspunktet for indholdets offentliggørelse, herunder den udpegede tidszone, en begrundelse for sin mistanke og de oplysninger, der er nødvendige for at lokalisere og identificere den relevante tjenestemodtager. Denne forordning udgør ikke retsgrundlaget for profilering af tjenestemodtagere med henblik på oplagringstjenesteudbyderes mulige identifikation af strafbare handlinger. Udbydere af oplagringstjenester bør også overholde andre gældende EU-regler eller national ret til beskyttelse af enkeltpersoners rettigheder og frihedsrettigheder, når de underretter de retshåndhævende myndigheder.

| (57) | For at undgå uforholdsmæssigt store byrder bør de yderligere forpligtelser, der i medfør af denne forordning pålægges udbydere af onlineplatforme, herunder platforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, ikke gælde for udbydere, der er mikrovirksomheder eller små virksomheder som defineret i henstilling 2003/361/EF. Af samme grund bør disse yderligere forpligtelser heller ikke gælde for udbydere af onlineplatforme, der tidligere har kvalificeret sig som mikrovirksomheder eller små virksomheder i en periode på 12 måneder efter, at de mister denne status. Sådanne udbydere bør ikke udelukkes fra forpligtelsen til at give oplysninger om de gennemsnitlige månedlige aktive tjenestemodtagere efter anmodning fra koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet eller Kommissionen. I betragtning af at meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner har større rækkevidde og en større indvirkning med hensyn til at påvirke, hvordan tjenestemodtagere indhenter information og kommunikerer online, bør sådanne udbydere imidlertid ikke drage fordel af denne udelukkelse, uanset om de er eller for nylig blev mikrovirksomheder eller små virksomheder. Konsolideringsreglerne i henstilling 2003/361/EF bidrager til at sikre, at enhver omgåelse af disse yderligere forpligtelser hindres. Intet i denne forordning forhindrer udbydere af onlineplatforme, der er omfattet af denne udelukkelse, i på frivillig basis at etablere et system, der opfylder en eller flere af disse forpligtelser. |
| --- | --- |

(57)

For at undgå uforholdsmæssigt store byrder bør de yderligere forpligtelser, der i medfør af denne forordning pålægges udbydere af onlineplatforme, herunder platforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, ikke gælde for udbydere, der er mikrovirksomheder eller små virksomheder som defineret i henstilling 2003/361/EF. Af samme grund bør disse yderligere forpligtelser heller ikke gælde for udbydere af onlineplatforme, der tidligere har kvalificeret sig som mikrovirksomheder eller små virksomheder i en periode på 12 måneder efter, at de mister denne status. Sådanne udbydere bør ikke udelukkes fra forpligtelsen til at give oplysninger om de gennemsnitlige månedlige aktive tjenestemodtagere efter anmodning fra koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet eller Kommissionen. I betragtning af at meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner har større rækkevidde og en større indvirkning med hensyn til at påvirke, hvordan tjenestemodtagere indhenter information og kommunikerer online, bør sådanne udbydere imidlertid ikke drage fordel af denne udelukkelse, uanset om de er eller for nylig blev mikrovirksomheder eller små virksomheder. Konsolideringsreglerne i henstilling 2003/361/EF bidrager til at sikre, at enhver omgåelse af disse yderligere forpligtelser hindres. Intet i denne forordning forhindrer udbydere af onlineplatforme, der er omfattet af denne udelukkelse, i på frivillig basis at etablere et system, der opfylder en eller flere af disse forpligtelser.

| (58) | Tjenestemodtagerne bør have let og effektiv adgang til at anfægte visse beslutninger truffet af udbydere af onlineplatforme vedrørende ulovligheden af indhold eller dettes uforenelighed med vilkårene og betingelserne, som påvirker dem negativt. Derfor bør udbydere af onlineplatforme forpligtes til at indføre interne klagebehandlingssystemer, som opfylder visse betingelser, der skal sikre, at systemerne er let tilgængelige og fører til hurtige, ikkeforskelsbehandlende, ikkevilkårlige og retfærdige resultater, og at de underkastes menneskelig gennemgang, når der benyttes automatiserede metoder. Sådanne systemer bør gøre det muligt for alle tjenestemodtagere at indgive en klage og bør ikke fastsætte formkrav såsom henvisning til specifikke relevante lovbestemmelser eller udførlige juridiske redegørelser. Tjenestemodtagere, der har indgivet en anmeldelse gennem den anmeldelsesmekanisme og handlepligt, der er fastsat i denne forordning, eller gennem anmeldelsesmekanismen for indhold, der er i strid med vilkår og betingelser hos udbyderen af onlineplatforme, bør have ret til at anvende klagemekanismen til at anfægte beslutningen fra udbyderen af onlineplatforme om deres anmeldelser, herunder når de mener, at de tiltag, som udbyderen har iværksat, ikke var tilstrækkelige. Muligheden for at indgive en klage med henblik på omgørelse af de anfægtede beslutninger bør være tilgængelig i mindst seks måneder regnet fra det tidspunkt, hvor udbyderen af onlineplatforme underrettede tjenestemodtageren om beslutningen. |
| --- | --- |

(58)

Tjenestemodtagerne bør have let og effektiv adgang til at anfægte visse beslutninger truffet af udbydere af onlineplatforme vedrørende ulovligheden af indhold eller dettes uforenelighed med vilkårene og betingelserne, som påvirker dem negativt. Derfor bør udbydere af onlineplatforme forpligtes til at indføre interne klagebehandlingssystemer, som opfylder visse betingelser, der skal sikre, at systemerne er let tilgængelige og fører til hurtige, ikkeforskelsbehandlende, ikkevilkårlige og retfærdige resultater, og at de underkastes menneskelig gennemgang, når der benyttes automatiserede metoder. Sådanne systemer bør gøre det muligt for alle tjenestemodtagere at indgive en klage og bør ikke fastsætte formkrav såsom henvisning til specifikke relevante lovbestemmelser eller udførlige juridiske redegørelser. Tjenestemodtagere, der har indgivet en anmeldelse gennem den anmeldelsesmekanisme og handlepligt, der er fastsat i denne forordning, eller gennem anmeldelsesmekanismen for indhold, der er i strid med vilkår og betingelser hos udbyderen af onlineplatforme, bør have ret til at anvende klagemekanismen til at anfægte beslutningen fra udbyderen af onlineplatforme om deres anmeldelser, herunder når de mener, at de tiltag, som udbyderen har iværksat, ikke var tilstrækkelige. Muligheden for at indgive en klage med henblik på omgørelse af de anfægtede beslutninger bør være tilgængelig i mindst seks måneder regnet fra det tidspunkt, hvor udbyderen af onlineplatforme underrettede tjenestemodtageren om beslutningen.

| (59) | Desuden bør der være mulighed for udenretslig tvistbilæggelse i god tro, herunder af sådanne tvister, der ikke kan løses på tilfredsstillende vis gennem de interne klagebehandlingssystemer, forestået af certificerede organer, der har den nødvendige uafhængighed og midlerne og ekspertisen til at udføre deres aktiviteter på en retfærdig, hurtig og omkostningseffektiv måde. Udenretslige tvistbilæggelsesorganernes uafhængighed bør også sikres hos de fysiske personer, der er ansvarlige for tvistebilæggelse, herunder ved hjælp af regler om interessekonflikter. De gebyrer, som de udenretslige tvistbilæggelsesorganer opkræver, bør være rimelige, tilgængelige, attraktive, billige for forbrugere og forholdsmæssige og bør vurderes fra sag til sag. Hvis et udenretsligt tvistbilæggelsesorgan certificeres af den kompetente koordinator for digitale tjenester, bør denne certificering være gyldig i alle medlemsstater. Udbydere af onlineplatforme bør kunne nægte at indlede tvistbilæggelse i henhold til denne forordning, såfremt den samme tvist, navnlig for så vidt angår de pågældende oplysninger og grundlaget for at træffe den anfægtede beslutning, virkningerne af beslutningen og grundlaget for at anfægte beslutningen, allerede er blevet løst eller allerede er genstand for en igangværende procedure ved den kompetente domstol eller ved et andet kompetent udenretsligt tvistbilæggelsesorgan. Tjenestemodtagerne bør kunne vælge mellem den interne klagemekanisme, en udenretslig tvistbilæggelse og muligheden for på et hvilket som helst tidspunkt at indlede en retssag. Da resultatet af den udenretslige tvistbilæggelsesprocedure ikke er bindende, bør parterne ikke forhindres i at indlede en retssag vedrørende den samme tvist. Mulighederne for at anfægte beslutninger truffet af udbydere af onlineplatforme bør på ingen måde berøre muligheden for domstolsprøvelse i overensstemmelse med lovgivningen i den pågældende medlemsstat og dermed ikke berøre udøvelsen af deres adgang til effektive retsmidler i henhold til chartrets artikel 47. Bestemmelserne i denne forordning om udenretslig tvistbilæggelse bør ikke medføre en forpligtelse for medlemsstaterne til at oprette sådanne udenretslige tvistbilæggelsesorganer. |
| --- | --- |

(59)

Desuden bør der være mulighed for udenretslig tvistbilæggelse i god tro, herunder af sådanne tvister, der ikke kan løses på tilfredsstillende vis gennem de interne klagebehandlingssystemer, forestået af certificerede organer, der har den nødvendige uafhængighed og midlerne og ekspertisen til at udføre deres aktiviteter på en retfærdig, hurtig og omkostningseffektiv måde. Udenretslige tvistbilæggelsesorganernes uafhængighed bør også sikres hos de fysiske personer, der er ansvarlige for tvistebilæggelse, herunder ved hjælp af regler om interessekonflikter. De gebyrer, som de udenretslige tvistbilæggelsesorganer opkræver, bør være rimelige, tilgængelige, attraktive, billige for forbrugere og forholdsmæssige og bør vurderes fra sag til sag. Hvis et udenretsligt tvistbilæggelsesorgan certificeres af den kompetente koordinator for digitale tjenester, bør denne certificering være gyldig i alle medlemsstater. Udbydere af onlineplatforme bør kunne nægte at indlede tvistbilæggelse i henhold til denne forordning, såfremt den samme tvist, navnlig for så vidt angår de pågældende oplysninger og grundlaget for at træffe den anfægtede beslutning, virkningerne af beslutningen og grundlaget for at anfægte beslutningen, allerede er blevet løst eller allerede er genstand for en igangværende procedure ved den kompetente domstol eller ved et andet kompetent udenretsligt tvistbilæggelsesorgan. Tjenestemodtagerne bør kunne vælge mellem den interne klagemekanisme, en udenretslig tvistbilæggelse og muligheden for på et hvilket som helst tidspunkt at indlede en retssag. Da resultatet af den udenretslige tvistbilæggelsesprocedure ikke er bindende, bør parterne ikke forhindres i at indlede en retssag vedrørende den samme tvist. Mulighederne for at anfægte beslutninger truffet af udbydere af onlineplatforme bør på ingen måde berøre muligheden for domstolsprøvelse i overensstemmelse med lovgivningen i den pågældende medlemsstat og dermed ikke berøre udøvelsen af deres adgang til effektive retsmidler i henhold til chartrets artikel 47. Bestemmelserne i denne forordning om udenretslig tvistbilæggelse bør ikke medføre en forpligtelse for medlemsstaterne til at oprette sådanne udenretslige tvistbilæggelsesorganer.

| (60) | I forbindelse med aftaleretlige tvister mellem forbrugere og erhvervsdrivende vedrørende køb af varer eller tjenesteydelser sikrer direktiv 2013/11/EU, at EU-forbrugere og EU-virksomheder har adgang til kvalitetscertificerede alternative tvistbilæggelsesinstanser. I denne forbindelse bør det præciseres, at denne forordnings bestemmelser om udenretslig tvistbilæggelse ikke berører nævnte direktiv, herunder forbrugernes ret i henhold til nævnte direktiv til at trække sig ud af proceduren på ethvert trin, hvis de er utilfredse med den måde, proceduren foregår eller udføres på. |
| --- | --- |

(60)

I forbindelse med aftaleretlige tvister mellem forbrugere og erhvervsdrivende vedrørende køb af varer eller tjenesteydelser sikrer direktiv 2013/11/EU, at EU-forbrugere og EU-virksomheder har adgang til kvalitetscertificerede alternative tvistbilæggelsesinstanser. I denne forbindelse bør det præciseres, at denne forordnings bestemmelser om udenretslig tvistbilæggelse ikke berører nævnte direktiv, herunder forbrugernes ret i henhold til nævnte direktiv til at trække sig ud af proceduren på ethvert trin, hvis de er utilfredse med den måde, proceduren foregår eller udføres på.

| (61) | Der kan gribes hurtigere og mere pålideligt ind over for ulovligt indhold, hvis udbydere af onlineplatforme træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at behandlingen af anmeldelser indgivet af pålidelige indberettere inden for deres respektive udpegede ekspertiseområde gennem de anmeldelsesmekanismer og den handlepligt, der foreskrives i denne forordning, prioriteres, uden at dette berører kravet om at behandle og træffe afgørelse om alle anmeldelser indgivet gennem disse mekanismer på en rettidig, omhyggelig og ikkevilkårlig måde. En sådan status som pålidelig indberetter bør tildeles af koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor ansøgeren er etableret, og bør anerkendes af alle udbydere af onlineplatforme inden for denne forordnings anvendelsesområde. En sådan status som pålidelig indberetter bør kun tildeles enheder og ikke enkeltpersoner, der bl.a. har påvist, at de har særlig ekspertise og kompetence til at bekæmpe ulovligt indhold, og at de arbejder på en rettidig, omhyggelig og ikkevilkårlig måde. Sådanne enheder kan være offentlige, f.eks. for så vidt angår terrorrelateret indhold, nationale retshåndhævende myndigheders enheder for internetindberetning eller Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (»Europol«), eller de kan være ikkestatslige organisationer og private eller halvoffentlige organer såsom de organisationer, der indgår i INHOPE-netværket af hotlines til indberetning af materiale med seksuelt misbrug af børn, og organisationer, der anmelder ulovlige, racistiske og fremmedfjendske tilkendegivelser online. For ikke at mindske merværdien af en sådan mekanisme bør det samlede antal pålidelige indberettere, der tildeles status i overensstemmelse med denne forordning, begrænses. Navnlig opfordres erhvervssammenslutninger, der repræsenterer deres medlemmers interesser, til at ansøge om status som pålidelige indberettere, uden at dette berører private enheders eller enkeltpersoners ret til at indgå bilaterale aftaler med udbydere af onlineplatforme. |
| --- | --- |

(61)

Der kan gribes hurtigere og mere pålideligt ind over for ulovligt indhold, hvis udbydere af onlineplatforme træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at behandlingen af anmeldelser indgivet af pålidelige indberettere inden for deres respektive udpegede ekspertiseområde gennem de anmeldelsesmekanismer og den handlepligt, der foreskrives i denne forordning, prioriteres, uden at dette berører kravet om at behandle og træffe afgørelse om alle anmeldelser indgivet gennem disse mekanismer på en rettidig, omhyggelig og ikkevilkårlig måde. En sådan status som pålidelig indberetter bør tildeles af koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor ansøgeren er etableret, og bør anerkendes af alle udbydere af onlineplatforme inden for denne forordnings anvendelsesområde. En sådan status som pålidelig indberetter bør kun tildeles enheder og ikke enkeltpersoner, der bl.a. har påvist, at de har særlig ekspertise og kompetence til at bekæmpe ulovligt indhold, og at de arbejder på en rettidig, omhyggelig og ikkevilkårlig måde. Sådanne enheder kan være offentlige, f.eks. for så vidt angår terrorrelateret indhold, nationale retshåndhævende myndigheders enheder for internetindberetning eller Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (»Europol«), eller de kan være ikkestatslige organisationer og private eller halvoffentlige organer såsom de organisationer, der indgår i INHOPE-netværket af hotlines til indberetning af materiale med seksuelt misbrug af børn, og organisationer, der anmelder ulovlige, racistiske og fremmedfjendske tilkendegivelser online. For ikke at mindske merværdien af en sådan mekanisme bør det samlede antal pålidelige indberettere, der tildeles status i overensstemmelse med denne forordning, begrænses. Navnlig opfordres erhvervssammenslutninger, der repræsenterer deres medlemmers interesser, til at ansøge om status som pålidelige indberettere, uden at dette berører private enheders eller enkeltpersoners ret til at indgå bilaterale aftaler med udbydere af onlineplatforme.

| (62) | Pålidelige indberettere bør offentliggøre let forståelige og detaljerede rapporter om anmeldelser, der er indgivet i overensstemmelse med denne forordning. Disse rapporter bør angive oplysninger såsom antallet af anmeldelser kategoriseret efter oplagringstjenesteudbydere, typen af anmeldt indhold og udbyderens iværksatte tiltag. Eftersom pålidelige indberettere har påvist ekspertise og kompetence, kan behandlingen af indgivne anmeldelser fra pålidelige indberettere forventes at blive mindre byrdefuld og derfor hurtigere i forhold til anmeldelser indgivet af andre tjenestemodtagere. Den gennemsnitlige behandlingstid kan dog stadig variere afhængigt af faktorer, herunder formen for ulovligt indhold, anmeldelsernes kvalitet og de faktiske tekniske procedurer, der er indført for indgivelse af sådanne anmeldelser.
  Selv om adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale på internettet fra 2016 f.eks. fastsætter et benchmark for de deltagende virksomheder med hensyn til den tid, der er nødvendig for at behandle gyldige anmeldelser om fjernelse af ulovlig hadefuld tale, kan andre former for ulovligt indhold kræve længere eller kortere frister for behandling afhængigt af de specifikke faktiske forhold og omstændigheder og former for ulovligt indhold. For at undgå misbrug af status som pålidelig indberetter bør det være muligt at suspendere en sådan status, når en koordinator for digitale tjenester i etableringslandet har indledt en undersøgelse af legitime grunde. Reglerne i denne forordning om pålidelige indberettere bør ikke forstås således, at de forhindrer udbydere af onlineplatforme i at behandle anmeldelser indgivet af enheder eller enkeltpersoner, der ikke er blevet tildelt status som pålidelige indberettere i henhold til denne forordning, på samme måde og i at samarbejde med andre enheder på anden vis i overensstemmelse med gældende ret, herunder denne forordning og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 (29). Reglerne i denne forordning bør ikke forhindre udbydere af onlineplatforme i at gøre brug af sådanne pålidelige indberettere eller lignende mekanismer til at gribe hurtigt og pålideligt ind over for indhold, som er i strid med deres vilkår og betingelser, navnlig over for indhold, der er skadeligt for sårbare tjenestemodtagere såsom mindreårige. |
| --- | --- |

(62)

Pålidelige indberettere bør offentliggøre let forståelige og detaljerede rapporter om anmeldelser, der er indgivet i overensstemmelse med denne forordning. Disse rapporter bør angive oplysninger såsom antallet af anmeldelser kategoriseret efter oplagringstjenesteudbydere, typen af anmeldt indhold og udbyderens iværksatte tiltag. Eftersom pålidelige indberettere har påvist ekspertise og kompetence, kan behandlingen af indgivne anmeldelser fra pålidelige indberettere forventes at blive mindre byrdefuld og derfor hurtigere i forhold til anmeldelser indgivet af andre tjenestemodtagere. Den gennemsnitlige behandlingstid kan dog stadig variere afhængigt af faktorer, herunder formen for ulovligt indhold, anmeldelsernes kvalitet og de faktiske tekniske procedurer, der er indført for indgivelse af sådanne anmeldelser.

Selv om adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale på internettet fra 2016 f.eks. fastsætter et benchmark for de deltagende virksomheder med hensyn til den tid, der er nødvendig for at behandle gyldige anmeldelser om fjernelse af ulovlig hadefuld tale, kan andre former for ulovligt indhold kræve længere eller kortere frister for behandling afhængigt af de specifikke faktiske forhold og omstændigheder og former for ulovligt indhold. For at undgå misbrug af status som pålidelig indberetter bør det være muligt at suspendere en sådan status, når en koordinator for digitale tjenester i etableringslandet har indledt en undersøgelse af legitime grunde. Reglerne i denne forordning om pålidelige indberettere bør ikke forstås således, at de forhindrer udbydere af onlineplatforme i at behandle anmeldelser indgivet af enheder eller enkeltpersoner, der ikke er blevet tildelt status som pålidelige indberettere i henhold til denne forordning, på samme måde og i at samarbejde med andre enheder på anden vis i overensstemmelse med gældende ret, herunder denne forordning og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 (29). Reglerne i denne forordning bør ikke forhindre udbydere af onlineplatforme i at gøre brug af sådanne pålidelige indberettere eller lignende mekanismer til at gribe hurtigt og pålideligt ind over for indhold, som er i strid med deres vilkår og betingelser, navnlig over for indhold, der er skadeligt for sårbare tjenestemodtagere såsom mindreårige.

| (63) | Misbrug af onlineplatforme ved hyppigt at levere åbenbart ulovligt indhold eller ved hyppigt at indgive åbenbart grundløse anmeldelser eller klager inden for rammerne af de respektive mekanismer og systemer oprettet i henhold til denne forordning underminerer tilliden og skader de berørte parters rettigheder og legitime interesser. Der er derfor behov for at indføre passende, forholdsmæssige og effektive forholdsregler mod et sådant misbrug, som skal respektere alle involverede parters rettigheder og legitime interesser, herunder de gældende grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder som nedfældet i chartret, navnlig ytringsfriheden. Information bør betragtes som åbenbart ulovligt indhold, og anmeldelser eller klager bør betragtes som åbenbart grundløse, hvis det er indlysende for en lægmand uden nogen materiel analyse, henholdsvis at indholdet er ulovligt, eller at anmeldelserne eller klagerne er grundløse. |
| --- | --- |

(63)

Misbrug af onlineplatforme ved hyppigt at levere åbenbart ulovligt indhold eller ved hyppigt at indgive åbenbart grundløse anmeldelser eller klager inden for rammerne af de respektive mekanismer og systemer oprettet i henhold til denne forordning underminerer tilliden og skader de berørte parters rettigheder og legitime interesser. Der er derfor behov for at indføre passende, forholdsmæssige og effektive forholdsregler mod et sådant misbrug, som skal respektere alle involverede parters rettigheder og legitime interesser, herunder de gældende grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder som nedfældet i chartret, navnlig ytringsfriheden. Information bør betragtes som åbenbart ulovligt indhold, og anmeldelser eller klager bør betragtes som åbenbart grundløse, hvis det er indlysende for en lægmand uden nogen materiel analyse, henholdsvis at indholdet er ulovligt, eller at anmeldelserne eller klagerne er grundløse.

| (64) | Under visse omstændigheder bør udbydere af onlineplatforme midlertidigt suspendere de pågældende aktiviteter relateret til den person, der er involveret i misbrug. Dette berører ikke udbydere af onlineplatformes frihed til at fastsætte deres vilkår og betingelser og indføre strengere foranstaltninger i tilfælde af åbenbart ulovligt indhold i forbindelse med grov kriminalitet såsom materiale med seksuelt misbrug af børn. Af hensyn til gennemsigtigheden bør denne mulighed fastsættes klart og tilstrækkelig detaljeret i onlineplatformenes vilkår og betingelser. Der bør altid være mulighed for at klage over de beslutninger, der træffes af udbydere af onlineplatforme i denne henseende, og de bør være underlagt den kompetente koordinator for digitale tjenesters tilsyn. Udbydere af onlineplatforme bør, inden der træffes beslutning om suspension, sende en forudgående advarsel, som bør omfatte årsagerne til en eventuel suspension og mulighederne for at klage over den beslutning, som udbyderne af onlineplatformen har truffet. Når udbydere af onlineplatforme træffer beslutning om suspension, bør de sende begrundelsen i overensstemmelse med reglerne fastsat i denne forordning. Reglerne i denne forordning om misbrug bør ikke forhindre udbydere af onlineplatforme i at træffe andre foranstaltninger til at håndtere ulovligt indhold fra modtagere af deres tjeneste eller andre former for misbrug af deres tjenester, herunder gennem overtrædelse af deres vilkår og betingelser, i overensstemmelse med gældende EU-ret og national ret. Disse regler berører ikke muligheden for at holde de personer, der er involveret i misbrug, ansvarlige, herunder for skadeserstatning, i henhold til EU-retten eller national ret. |
| --- | --- |

(64)

Under visse omstændigheder bør udbydere af onlineplatforme midlertidigt suspendere de pågældende aktiviteter relateret til den person, der er involveret i misbrug. Dette berører ikke udbydere af onlineplatformes frihed til at fastsætte deres vilkår og betingelser og indføre strengere foranstaltninger i tilfælde af åbenbart ulovligt indhold i forbindelse med grov kriminalitet såsom materiale med seksuelt misbrug af børn. Af hensyn til gennemsigtigheden bør denne mulighed fastsættes klart og tilstrækkelig detaljeret i onlineplatformenes vilkår og betingelser. Der bør altid være mulighed for at klage over de beslutninger, der træffes af udbydere af onlineplatforme i denne henseende, og de bør være underlagt den kompetente koordinator for digitale tjenesters tilsyn. Udbydere af onlineplatforme bør, inden der træffes beslutning om suspension, sende en forudgående advarsel, som bør omfatte årsagerne til en eventuel suspension og mulighederne for at klage over den beslutning, som udbyderne af onlineplatformen har truffet. Når udbydere af onlineplatforme træffer beslutning om suspension, bør de sende begrundelsen i overensstemmelse med reglerne fastsat i denne forordning. Reglerne i denne forordning om misbrug bør ikke forhindre udbydere af onlineplatforme i at træffe andre foranstaltninger til at håndtere ulovligt indhold fra modtagere af deres tjeneste eller andre former for misbrug af deres tjenester, herunder gennem overtrædelse af deres vilkår og betingelser, i overensstemmelse med gældende EU-ret og national ret. Disse regler berører ikke muligheden for at holde de personer, der er involveret i misbrug, ansvarlige, herunder for skadeserstatning, i henhold til EU-retten eller national ret.

| (65) | I betragtning af udbydere af onlineplatformenes særlige ansvar og forpligtelser bør de være underlagt en række rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed, der anvendes i tillæg til de rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed, der gælder for alle udbydere af formidlingstjenester i henhold til denne forordning. Med henblik på at fastslå, om onlineplatforme og onlinesøgemaskiner er henholdsvis meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner, der er underlagt visse yderligere forpligtelser i henhold til denne forordning, bør onlineplatformenes og onlinesøgemaskinernes rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed omfatte visse forpligtelser vedrørende offentliggørelse og meddelelse af oplysninger om antallet af aktive modtagere af tjenesten i Unionen i gennemsnit pr. måned. |
| --- | --- |

(65)

I betragtning af udbydere af onlineplatformenes særlige ansvar og forpligtelser bør de være underlagt en række rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed, der anvendes i tillæg til de rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed, der gælder for alle udbydere af formidlingstjenester i henhold til denne forordning. Med henblik på at fastslå, om onlineplatforme og onlinesøgemaskiner er henholdsvis meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner, der er underlagt visse yderligere forpligtelser i henhold til denne forordning, bør onlineplatformenes og onlinesøgemaskinernes rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed omfatte visse forpligtelser vedrørende offentliggørelse og meddelelse af oplysninger om antallet af aktive modtagere af tjenesten i Unionen i gennemsnit pr. måned.

| (66) | For at sikre gennemsigtighed og muliggøre kontrol med beslutninger om indholdsmoderation truffet af udbydere af onlineplatforme og overvågning af udbredelsen af ulovligt indhold på internettet bør Kommissionen vedligeholde og offentliggøre en database, der indeholder beslutninger og begrundelser fra udbyderne af onlineplatforme, når de fjerner eller på anden måde begrænser tilgængeligheden af og adgangen til information. For at holde databasen løbende ajour bør udbydere af onlineplatforme i et standardformat indgive beslutninger og begrundelser uden unødig forsinkelse, efter at en beslutning er truffet, for at give mulighed for realtidsopdateringer, hvor det er teknisk muligt og står i et rimeligt forhold til den pågældende onlineplatforms midler. Den strukturerede database bør give adgang til og muliggøre forespørgsler om relevante oplysninger, navnlig hvad angår den pågældende form for påstået ulovligt indhold. |
| --- | --- |

(66)

For at sikre gennemsigtighed og muliggøre kontrol med beslutninger om indholdsmoderation truffet af udbydere af onlineplatforme og overvågning af udbredelsen af ulovligt indhold på internettet bør Kommissionen vedligeholde og offentliggøre en database, der indeholder beslutninger og begrundelser fra udbyderne af onlineplatforme, når de fjerner eller på anden måde begrænser tilgængeligheden af og adgangen til information. For at holde databasen løbende ajour bør udbydere af onlineplatforme i et standardformat indgive beslutninger og begrundelser uden unødig forsinkelse, efter at en beslutning er truffet, for at give mulighed for realtidsopdateringer, hvor det er teknisk muligt og står i et rimeligt forhold til den pågældende onlineplatforms midler. Den strukturerede database bør give adgang til og muliggøre forespørgsler om relevante oplysninger, navnlig hvad angår den pågældende form for påstået ulovligt indhold.

| (67) | Mørke mønstre (»dark patterns«) på onlineplatformes onlinegrænseflader er praksis, der enten bevidst eller reelt i væsentlig grad forvrider eller forringer tjenestemodtagernes evne til at træffe selvstændige og informerede valg eller beslutninger. Denne praksis kan anvendes til at påvirke tjenestemodtagerne til at udvise uønsket adfærd eller træffe uønskede beslutninger, som har negative konsekvenser for dem. Udbydere af onlineplatforme bør derfor forbydes at vildlede eller tilskynde tjenestemodtagere og at undergrave eller fordreje tjenestemodtagernes autonomi, beslutningstagning eller valg via strukturen, udformningen eller funktionen af en onlinegrænseflade eller en del deraf. Dette bør omfatte, men ikke være begrænset til, udnyttende designvalg for at lede modtageren til handlinger, som er til fordel for udbyderen af onlineplatforme, men som ikke nødvendigvis er i modtagerens interesse, præsentation af valg på en ikkeneutral måde, f.eks. ved at give visse valgmuligheder en mere fremtrædende plads gennem visuelle, auditive eller andre komponenter, når tjenestemodtageren anmodes om at træffe et valg.
  Det bør også omfatte gentagne gange at anmode en tjenestemodtager om at træffe et valg, hvis et sådant valg allerede er truffet, at gøre det væsentligt mere besværligt at opsige en tjeneste end at tilmelde sig den eller at gøre visse valg mere vanskelige eller tidskrævende end andre, at gøre det urimeligt vanskeligt at afbryde køb eller at logge ud fra en given onlineplatform, der giver forbrugerne mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, og at vildlede tjenestemodtagerne ved at presse dem til at træffe beslutninger om transaktioner eller standardindstillinger, der er meget vanskelige at ændre, og dermed på urimelig vis skævvride tjenestemodtagerens beslutningstagning på en måde, der forvrider og forringer deres autonomi, beslutningstagning og valgmuligheder. Regler, der forhindrer mørke mønstre, bør imidlertid ikke forstås således, at de forhindrer udbyderne i at interagere direkte med tjenestemodtagerne og tilbyde dem nye eller supplerende tjenester. Legitim praksis, f.eks. inden for reklame, der er i overensstemmelse med EU-retten, bør ikke i sig selv betragtes som mørke mønstre. Disse regler om mørke mønstre bør fortolkes således, at de omfatter forbudte praksisser, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, i det omfang disse praksisser ikke allerede er omfattet af direktiv 2005/29/EF eller forordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(67)

Mørke mønstre (»dark patterns«) på onlineplatformes onlinegrænseflader er praksis, der enten bevidst eller reelt i væsentlig grad forvrider eller forringer tjenestemodtagernes evne til at træffe selvstændige og informerede valg eller beslutninger. Denne praksis kan anvendes til at påvirke tjenestemodtagerne til at udvise uønsket adfærd eller træffe uønskede beslutninger, som har negative konsekvenser for dem. Udbydere af onlineplatforme bør derfor forbydes at vildlede eller tilskynde tjenestemodtagere og at undergrave eller fordreje tjenestemodtagernes autonomi, beslutningstagning eller valg via strukturen, udformningen eller funktionen af en onlinegrænseflade eller en del deraf. Dette bør omfatte, men ikke være begrænset til, udnyttende designvalg for at lede modtageren til handlinger, som er til fordel for udbyderen af onlineplatforme, men som ikke nødvendigvis er i modtagerens interesse, præsentation af valg på en ikkeneutral måde, f.eks. ved at give visse valgmuligheder en mere fremtrædende plads gennem visuelle, auditive eller andre komponenter, når tjenestemodtageren anmodes om at træffe et valg.

Det bør også omfatte gentagne gange at anmode en tjenestemodtager om at træffe et valg, hvis et sådant valg allerede er truffet, at gøre det væsentligt mere besværligt at opsige en tjeneste end at tilmelde sig den eller at gøre visse valg mere vanskelige eller tidskrævende end andre, at gøre det urimeligt vanskeligt at afbryde køb eller at logge ud fra en given onlineplatform, der giver forbrugerne mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, og at vildlede tjenestemodtagerne ved at presse dem til at træffe beslutninger om transaktioner eller standardindstillinger, der er meget vanskelige at ændre, og dermed på urimelig vis skævvride tjenestemodtagerens beslutningstagning på en måde, der forvrider og forringer deres autonomi, beslutningstagning og valgmuligheder. Regler, der forhindrer mørke mønstre, bør imidlertid ikke forstås således, at de forhindrer udbyderne i at interagere direkte med tjenestemodtagerne og tilbyde dem nye eller supplerende tjenester. Legitim praksis, f.eks. inden for reklame, der er i overensstemmelse med EU-retten, bør ikke i sig selv betragtes som mørke mønstre. Disse regler om mørke mønstre bør fortolkes således, at de omfatter forbudte praksisser, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, i det omfang disse praksisser ikke allerede er omfattet af direktiv 2005/29/EF eller forordning (EU) 2016/679.

| (68) | Onlinereklame spiller en vigtig rolle i onlinemiljøet, herunder i forbindelse med ydelse af onlineplatformes tjenester, hvor ydelsen af tjenesten undertiden helt eller delvist betales direkte eller indirekte gennem reklameindtægter. Onlinereklame kan imidlertid indebære betydelige risici, lige fra reklamer, der i sig selv er ulovligt indhold, til finansielle incitamenter til offentliggørelse eller udbredelse af ulovligt eller på anden vis skadeligt indhold og aktiviteter på internettet eller en forskelsbehandlende visning af reklamer med indvirkning på lige muligheder for og ligebehandlingen af borgerne. Ud over kravene i artikel 6 i direktiv 2000/31/EF bør udbydere af onlineplatforme derfor være forpligtet til at sikre, at tjenestemodtagerne har visse individualiserede oplysninger, der er nødvendige for, at de kan forstå, hvornår og på hvis vegne reklamen vises. De bør sikre, at oplysningerne er fremtrædende, herunder gennem standardiserede visuelle eller lydlige tegn, som er klart identificerbare og utvetydige for den gennemsnitlige tjenestemodtager, og de bør tilpasses arten af den enkelte tjenestes onlinegrænseflade. Desuden bør tjenestemodtagerne have direkte adgang til oplysninger fra den onlinegrænseflade, hvor reklamen præsenteres, om de vigtigste parametre, der anvendes til at bestemme, at en specifik reklame præsenteres for dem, med en meningsfuld forklaring af logikken heri, herunder når den er baseret på profilering.
  Sådanne forklaringer bør omfatte oplysninger om den metode, der anvendes til at vise reklamen – f.eks. om der er tale om kontekstuel eller anden form for reklame – og, hvor det er relevant, de vigtigste anvendte profileringskriterier; den bør også underrette modtageren om, hvilke midler vedkommende råder over til at ændre sådanne kriterier. Kravene i denne forordning om tilvejebringelse af oplysninger i forbindelse med reklame berører ikke anvendelsen af de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2016/679, navnlig bestemmelserne om retten til at gøre indsigelse, automatiske individuelle afgørelser, herunder profilering, og specifikt kravet om at indhente den registreredes samtykke forud for behandlingen af personoplysninger med henblik på målrettet reklame. De berører heller ikke bestemmelserne i direktiv 2002/58/EF, navnlig bestemmelserne om lagring af oplysninger i terminaludstyr og adgang til oplysninger, som er lagret på dette udstyr. Endelig supplerer denne forordning anvendelsen af direktiv 2010/13/EU, som pålægger foranstaltninger, der skal gøre det muligt for brugerne at angive oplysning om audiovisuel kommerciel kommunikation i brugergenererede videoer. Den supplerer også de erhvervsdrivendes forpligtelser med hensyn til oplysning om kommerciel kommunikation, der følger af direktiv 2005/29/EF. |
| --- | --- |

(68)

Onlinereklame spiller en vigtig rolle i onlinemiljøet, herunder i forbindelse med ydelse af onlineplatformes tjenester, hvor ydelsen af tjenesten undertiden helt eller delvist betales direkte eller indirekte gennem reklameindtægter. Onlinereklame kan imidlertid indebære betydelige risici, lige fra reklamer, der i sig selv er ulovligt indhold, til finansielle incitamenter til offentliggørelse eller udbredelse af ulovligt eller på anden vis skadeligt indhold og aktiviteter på internettet eller en forskelsbehandlende visning af reklamer med indvirkning på lige muligheder for og ligebehandlingen af borgerne. Ud over kravene i artikel 6 i direktiv 2000/31/EF bør udbydere af onlineplatforme derfor være forpligtet til at sikre, at tjenestemodtagerne har visse individualiserede oplysninger, der er nødvendige for, at de kan forstå, hvornår og på hvis vegne reklamen vises. De bør sikre, at oplysningerne er fremtrædende, herunder gennem standardiserede visuelle eller lydlige tegn, som er klart identificerbare og utvetydige for den gennemsnitlige tjenestemodtager, og de bør tilpasses arten af den enkelte tjenestes onlinegrænseflade. Desuden bør tjenestemodtagerne have direkte adgang til oplysninger fra den onlinegrænseflade, hvor reklamen præsenteres, om de vigtigste parametre, der anvendes til at bestemme, at en specifik reklame præsenteres for dem, med en meningsfuld forklaring af logikken heri, herunder når den er baseret på profilering.

Sådanne forklaringer bør omfatte oplysninger om den metode, der anvendes til at vise reklamen – f.eks. om der er tale om kontekstuel eller anden form for reklame – og, hvor det er relevant, de vigtigste anvendte profileringskriterier; den bør også underrette modtageren om, hvilke midler vedkommende råder over til at ændre sådanne kriterier. Kravene i denne forordning om tilvejebringelse af oplysninger i forbindelse med reklame berører ikke anvendelsen af de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2016/679, navnlig bestemmelserne om retten til at gøre indsigelse, automatiske individuelle afgørelser, herunder profilering, og specifikt kravet om at indhente den registreredes samtykke forud for behandlingen af personoplysninger med henblik på målrettet reklame. De berører heller ikke bestemmelserne i direktiv 2002/58/EF, navnlig bestemmelserne om lagring af oplysninger i terminaludstyr og adgang til oplysninger, som er lagret på dette udstyr. Endelig supplerer denne forordning anvendelsen af direktiv 2010/13/EU, som pålægger foranstaltninger, der skal gøre det muligt for brugerne at angive oplysning om audiovisuel kommerciel kommunikation i brugergenererede videoer. Den supplerer også de erhvervsdrivendes forpligtelser med hensyn til oplysning om kommerciel kommunikation, der følger af direktiv 2005/29/EF.

| (69) | Når tjenestemodtagerne får forelagt reklamer baseret på målretningsteknikker, der er optimeret til at matche deres interesser og potentielt appellerer til deres sårbarheder, kan dette have særligt alvorlige negative virkninger. I visse tilfælde kan manipulerende teknikker have en negativ indvirkning på hele grupper og forstærke samfundsmæssige skader, f.eks. ved at bidrage til desinformationskampagner eller ved at forskelsbehandle visse grupper. Onlineplatforme udgør miljøer, der er særligt følsomme for en sådan praksis, og de udgør en større samfundsmæssig risiko. Udbydere af onlineplatforme bør derfor ikke præsentere reklamer baseret på profilering, som defineret i artikel 4, nr. 4), i forordning (EU) 2016/679 ved anvendelse af særlige kategorier af personoplysninger som omhandlet i artikel 9, stk. 1, i nævnte forordning, herunder ved at anvende profileringskategorier baseret på disse særlige kategorier. Dette forbud berører ikke de forpligtelser, der gælder for udbydere af onlineplatforme eller enhver anden tjenesteudbyder eller annoncør, der er involveret i udbredelsen af reklamer, i henhold til EU-retten om beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

(69)

Når tjenestemodtagerne får forelagt reklamer baseret på målretningsteknikker, der er optimeret til at matche deres interesser og potentielt appellerer til deres sårbarheder, kan dette have særligt alvorlige negative virkninger. I visse tilfælde kan manipulerende teknikker have en negativ indvirkning på hele grupper og forstærke samfundsmæssige skader, f.eks. ved at bidrage til desinformationskampagner eller ved at forskelsbehandle visse grupper. Onlineplatforme udgør miljøer, der er særligt følsomme for en sådan praksis, og de udgør en større samfundsmæssig risiko. Udbydere af onlineplatforme bør derfor ikke præsentere reklamer baseret på profilering, som defineret i artikel 4, nr. 4), i forordning (EU) 2016/679 ved anvendelse af særlige kategorier af personoplysninger som omhandlet i artikel 9, stk. 1, i nævnte forordning, herunder ved at anvende profileringskategorier baseret på disse særlige kategorier. Dette forbud berører ikke de forpligtelser, der gælder for udbydere af onlineplatforme eller enhver anden tjenesteudbyder eller annoncør, der er involveret i udbredelsen af reklamer, i henhold til EU-retten om beskyttelse af personoplysninger.

| (70) | En central del af onlineplatformens virksomhed er den måde, hvorpå information prioriteres og præsenteres på dens onlinegrænseflade for at lette og optimere tjenestemodtagernes adgang til information. Dette sker f.eks. ved at foreslå, rangordne og prioritere information ved at skelne gennem tekst eller andre visuelle fremstillinger eller på anden vis kuratere informationen fra modtagerne ved brug af algoritmer. Sådanne anbefalingssystemer kan have en betydelig indvirkning på modtagernes evne til at hente og interagere med oplysninger online, herunder til at lette søgningen efter relevant information for tjenestemodtagere og bidrage til en forbedret brugeroplevelse. De spiller også en vigtig rolle i forstærkningen af visse budskaber, den virale udbredelse af information og stimuleringen af onlineadfærd. Derfor bør onlineplatformene konsekvent sikre, at modtagerne af deres tjenester informeres på passende vis om, hvordan anbefalingssystemerne påvirker den måde, hvorpå oplysninger vises, og kan have en indvirkning på, hvordan oplysningerne præsenteres for dem. De bør anføre parametrene for sådanne anbefalingssystemer på en klar og let forståelig måde for at sikre, at tjenestemodtagerne forstår, hvordan informationen prioriteres for dem. Disse parametre bør som minimum omfatte de vigtigste kriterier for fastlæggelse af de oplysninger, der foreslås tjenestemodtageren, og årsagerne til deres respektive betydning, herunder hvor oplysninger prioriteres på grundlag af profilering og deres onlineadfærd. |
| --- | --- |

(70)

En central del af onlineplatformens virksomhed er den måde, hvorpå information prioriteres og præsenteres på dens onlinegrænseflade for at lette og optimere tjenestemodtagernes adgang til information. Dette sker f.eks. ved at foreslå, rangordne og prioritere information ved at skelne gennem tekst eller andre visuelle fremstillinger eller på anden vis kuratere informationen fra modtagerne ved brug af algoritmer. Sådanne anbefalingssystemer kan have en betydelig indvirkning på modtagernes evne til at hente og interagere med oplysninger online, herunder til at lette søgningen efter relevant information for tjenestemodtagere og bidrage til en forbedret brugeroplevelse. De spiller også en vigtig rolle i forstærkningen af visse budskaber, den virale udbredelse af information og stimuleringen af onlineadfærd. Derfor bør onlineplatformene konsekvent sikre, at modtagerne af deres tjenester informeres på passende vis om, hvordan anbefalingssystemerne påvirker den måde, hvorpå oplysninger vises, og kan have en indvirkning på, hvordan oplysningerne præsenteres for dem. De bør anføre parametrene for sådanne anbefalingssystemer på en klar og let forståelig måde for at sikre, at tjenestemodtagerne forstår, hvordan informationen prioriteres for dem. Disse parametre bør som minimum omfatte de vigtigste kriterier for fastlæggelse af de oplysninger, der foreslås tjenestemodtageren, og årsagerne til deres respektive betydning, herunder hvor oplysninger prioriteres på grundlag af profilering og deres onlineadfærd.

| (71) | Beskyttelse af mindreårige er et vigtigt politisk mål for Unionen. En onlineplatform kan anses for at være tilgængelig for mindreårige, hvis dens vilkår og betingelser tillader mindreårige at bruge tjenesten, når dens tjeneste er rettet mod eller overvejende anvendes af mindreårige, eller hvis udbyderen på anden måde er klar over, at nogle af modtagerne af dens tjeneste er mindreårige, f.eks. fordi den allerede behandler personoplysninger om modtageren af dens tjeneste, der afslører deres alder til andre formål. Udbydere af onlineplatforme, der anvendes af mindreårige, bør træffe passende og forholdsmæssige foranstaltninger for at beskytte mindreårige, f.eks. ved at udforme deres onlinegrænseflader eller dele heraf med det højeste niveau af privatlivets fred, tryghed og sikkerhed for mindreårige som standard, hvis det er relevant, eller ved at vedtage standarder for beskyttelse af mindreårige eller ved at deltage i adfærdskodekser til beskyttelse af mindreårige. De bør tage hensyn til bedste praksis og tilgængelig vejledning, f.eks. Kommissionens meddelelsen om Et digitalt årti for børn og unge: den nye europæiske strategi for et bedre internet for børn (BIK+). Udbydere af onlineplatforme bør ikke vise reklamer baseret på profilering ved brug af personoplysninger om tjenestemodtageren, hvis de med rimelig sikkerhed er klar over, at tjenestemodtageren er mindreårig. I overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679, navnlig princippet om dataminimering, jf. nævnte forordnings artikel 5, stk. 1, litra c), bør dette forbud ikke føre til, at udbyderen af onlineplatformen opbevarer, erhverver eller behandler flere personoplysninger, end udbyderen allerede har for at vurdere, om tjenestemodtageren er mindreårig. Denne forpligtelse bør derfor ikke tilskynde udbydere af onlineplatforme til at indsamle tjenestemodtagerens alder, inden de anvendes. Dette bør ikke berøre EU-retten om beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

(71)

Beskyttelse af mindreårige er et vigtigt politisk mål for Unionen. En onlineplatform kan anses for at være tilgængelig for mindreårige, hvis dens vilkår og betingelser tillader mindreårige at bruge tjenesten, når dens tjeneste er rettet mod eller overvejende anvendes af mindreårige, eller hvis udbyderen på anden måde er klar over, at nogle af modtagerne af dens tjeneste er mindreårige, f.eks. fordi den allerede behandler personoplysninger om modtageren af dens tjeneste, der afslører deres alder til andre formål. Udbydere af onlineplatforme, der anvendes af mindreårige, bør træffe passende og forholdsmæssige foranstaltninger for at beskytte mindreårige, f.eks. ved at udforme deres onlinegrænseflader eller dele heraf med det højeste niveau af privatlivets fred, tryghed og sikkerhed for mindreårige som standard, hvis det er relevant, eller ved at vedtage standarder for beskyttelse af mindreårige eller ved at deltage i adfærdskodekser til beskyttelse af mindreårige. De bør tage hensyn til bedste praksis og tilgængelig vejledning, f.eks. Kommissionens meddelelsen om Et digitalt årti for børn og unge: den nye europæiske strategi for et bedre internet for børn (BIK+). Udbydere af onlineplatforme bør ikke vise reklamer baseret på profilering ved brug af personoplysninger om tjenestemodtageren, hvis de med rimelig sikkerhed er klar over, at tjenestemodtageren er mindreårig. I overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679, navnlig princippet om dataminimering, jf. nævnte forordnings artikel 5, stk. 1, litra c), bør dette forbud ikke føre til, at udbyderen af onlineplatformen opbevarer, erhverver eller behandler flere personoplysninger, end udbyderen allerede har for at vurdere, om tjenestemodtageren er mindreårig. Denne forpligtelse bør derfor ikke tilskynde udbydere af onlineplatforme til at indsamle tjenestemodtagerens alder, inden de anvendes. Dette bør ikke berøre EU-retten om beskyttelse af personoplysninger.

| (72) | For at bidrage til et sikkert, pålideligt og gennemsigtigt onlinemiljø for forbrugerne og for andre berørte parter såsom konkurrerende erhvervsdrivende og indehavere af intellektuelle ejendomsrettigheder og for at afskrække erhvervsdrivende fra at sælge produkter eller tjenester i strid med de gældende regler bør onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, sikre, at sådanne erhvervsdrivende er sporbare. Den erhvervsdrivende bør derfor forpligtes til at give visse væsentlige oplysninger til udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, herunder med henblik på at fremme budskaber om eller udbyde produkter. Dette krav bør også gælde for erhvervsdrivende, der fremmer budskaber om produkter eller tjenester på vegne af varemærker på grundlag af underliggende aftaler. Disse udbydere af onlineplatforme bør lagre alle oplysninger på en sikker måde, under hele varigheden af deres kontraktforhold med den erhvervsdrivende, og i yderligere seks måneder for at gøre det muligt at rejse eventuelle krav mod den erhvervsdrivende, eller at påbud vedrørende den erhvervsdrivende efterkommes.
  Denne forpligtelse er nødvendig og forholdsmæssig, således at offentlige myndigheder og private parter med en legitim interesse kan få adgang til oplysningerne i overensstemmelse med gældende ret, herunder om beskyttelse af personoplysninger, f.eks. gennem de påbud om at give oplysninger, der er omhandlet i denne forordning. Denne forpligtelse berører ikke eventuelle forpligtelser til at bevare visse former for indhold i længere perioder på grundlag af anden EU-ret eller national lovgivning, som er i overensstemmelse med EU-retten. Uden at det berører definitionen i denne forordning, bør enhver erhvervsdrivende, uanset om det er en fysisk eller juridisk person, der er identificeret på grundlag af artikel 6a, stk. 1, litra b), i direktiv 2011/83/EU og artikel 7, stk. 4, litra f), i direktiv 2005/29/EF, være sporbar, når vedkommende udbyder et produkt eller en tjeneste gennem en onlineplatform. Direktiv 2000/31/EF forpligter alle leverandører af informationssamfundstjenester til at give tjenestemodtagerne og de kompetente myndigheder let, umiddelbar og vedvarende adgang til visse oplysninger, der gør det muligt at identificere alle tjenesteydere. De sporbarhedskrav for udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, der er fastsat i denne forordning, berører ikke anvendelsen af Rådets direktiv (EU) 2021/514 (30), som forfølger andre legitime mål af samfundsmæssig interesse. |
| --- | --- |

(72)

For at bidrage til et sikkert, pålideligt og gennemsigtigt onlinemiljø for forbrugerne og for andre berørte parter såsom konkurrerende erhvervsdrivende og indehavere af intellektuelle ejendomsrettigheder og for at afskrække erhvervsdrivende fra at sælge produkter eller tjenester i strid med de gældende regler bør onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, sikre, at sådanne erhvervsdrivende er sporbare. Den erhvervsdrivende bør derfor forpligtes til at give visse væsentlige oplysninger til udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, herunder med henblik på at fremme budskaber om eller udbyde produkter. Dette krav bør også gælde for erhvervsdrivende, der fremmer budskaber om produkter eller tjenester på vegne af varemærker på grundlag af underliggende aftaler. Disse udbydere af onlineplatforme bør lagre alle oplysninger på en sikker måde, under hele varigheden af deres kontraktforhold med den erhvervsdrivende, og i yderligere seks måneder for at gøre det muligt at rejse eventuelle krav mod den erhvervsdrivende, eller at påbud vedrørende den erhvervsdrivende efterkommes.

Denne forpligtelse er nødvendig og forholdsmæssig, således at offentlige myndigheder og private parter med en legitim interesse kan få adgang til oplysningerne i overensstemmelse med gældende ret, herunder om beskyttelse af personoplysninger, f.eks. gennem de påbud om at give oplysninger, der er omhandlet i denne forordning. Denne forpligtelse berører ikke eventuelle forpligtelser til at bevare visse former for indhold i længere perioder på grundlag af anden EU-ret eller national lovgivning, som er i overensstemmelse med EU-retten. Uden at det berører definitionen i denne forordning, bør enhver erhvervsdrivende, uanset om det er en fysisk eller juridisk person, der er identificeret på grundlag af artikel 6a, stk. 1, litra b), i direktiv 2011/83/EU og artikel 7, stk. 4, litra f), i direktiv 2005/29/EF, være sporbar, når vedkommende udbyder et produkt eller en tjeneste gennem en onlineplatform. Direktiv 2000/31/EF forpligter alle leverandører af informationssamfundstjenester til at give tjenestemodtagerne og de kompetente myndigheder let, umiddelbar og vedvarende adgang til visse oplysninger, der gør det muligt at identificere alle tjenesteydere. De sporbarhedskrav for udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, der er fastsat i denne forordning, berører ikke anvendelsen af Rådets direktiv (EU) 2021/514 (30), som forfølger andre legitime mål af samfundsmæssig interesse.

| (73) | For at sikre en effektiv og hensigtsmæssig anvendelse af denne forpligtelse, uden at der pålægges uforholdsmæssige byrder, bør udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, gøre deres bedste for at vurdere pålideligheden af de oplysninger, som de pågældende erhvervsdrivende fremlægger, navnlig ved at anvende frit tilgængelige officielle onlinedatabaser og onlinegrænseflader såsom nationale handelsregistre og momsinformationsudvekslingssystemet, eller ved at anmode de pågældende erhvervsdrivende om at fremlægge troværdig dokumentation såsom kopier af identitetsdokumenter, bekræftede betalingskontoudtog, virksomhedscertifikater og handelsregistercertifikater. De kan også anvende andre fjernkilder, som giver en tilsvarende grad af pålidelighed med henblik på at opfylde denne forpligtelse. De berørte udbydere af onlineplatforme bør dog ikke være forpligtet til at foretage uforholdsmæssigt store eller omkostningstunge onlineundersøgelser eller overdreven kontrol på stedet. Det bør heller ikke forstås således, at sådanne udbydere, der har gjort deres bedste som krævet i denne forordning, garanterer for pålideligheden af oplysningerne over for forbrugerne eller andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(73)

For at sikre en effektiv og hensigtsmæssig anvendelse af denne forpligtelse, uden at der pålægges uforholdsmæssige byrder, bør udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, gøre deres bedste for at vurdere pålideligheden af de oplysninger, som de pågældende erhvervsdrivende fremlægger, navnlig ved at anvende frit tilgængelige officielle onlinedatabaser og onlinegrænseflader såsom nationale handelsregistre og momsinformationsudvekslingssystemet, eller ved at anmode de pågældende erhvervsdrivende om at fremlægge troværdig dokumentation såsom kopier af identitetsdokumenter, bekræftede betalingskontoudtog, virksomhedscertifikater og handelsregistercertifikater. De kan også anvende andre fjernkilder, som giver en tilsvarende grad af pålidelighed med henblik på at opfylde denne forpligtelse. De berørte udbydere af onlineplatforme bør dog ikke være forpligtet til at foretage uforholdsmæssigt store eller omkostningstunge onlineundersøgelser eller overdreven kontrol på stedet. Det bør heller ikke forstås således, at sådanne udbydere, der har gjort deres bedste som krævet i denne forordning, garanterer for pålideligheden af oplysningerne over for forbrugerne eller andre interesserede parter.

| (74) | Udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, bør udforme og organisere deres onlinegrænseflade på en måde, der giver erhvervsdrivende mulighed for at opfylde deres forpligtelser i henhold til relevant EU-ret, navnlig kravene i artikel 6 og 8 i direktiv 2011/83/EU, artikel 7 i direktiv 2005/29/EF, artikel 5 og 6 i direktiv 2000/31/EF og artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF (31). Med henblik herpå bør berørte udbydere af onlineplatforme gøre deres bedste for at vurdere, om de erhvervsdrivende, der benytter deres tjenester, har uploadet fuldstændige oplysninger på deres onlinegrænseflader i overensstemmelse med den relevante gældende EU-ret. Udbydere af onlineplatforme bør sikre, at produkter eller tjenester ikke tilbydes, så længe sådanne oplysninger ikke er fuldstændige. Dette bør ikke udgøre en forpligtelse for berørte udbydere af onlineplatforme til generelt at overvåge de produkter eller tjenester, der leveres eller ydes af erhvervsdrivende gennem deres tjenester, eller en generel forpligtelse til at undersøge forhold, navnlig til at vurdere nøjagtigheden af oplysningerne fra de erhvervsdrivende. Onlinegrænsefladerne bør være brugervenlige og lettilgængelige for erhvervsdrivende og forbrugere. Desuden bør berørte udbydere af onlineplatforme, efter at have givet den erhvervsdrivende mulighed for at tilbyde produktet eller tjenesten, gøre en rimelig indsats for stikprøvevis at kontrollere, om de udbudte produkter eller tjenester er blevet identificeret som ulovlige i officielle, frit tilgængelige og maskinlæsbare onlinedatabaser eller onlinegrænseflader, der er tilgængelige i en medlemsstat eller i Unionen. Kommissionen bør også tilskynde til produkters sporbarhed ved hjælp af teknologiske løsninger såsom digitalt underskrevne Quick Response-koder (eller »QR-koder«) eller ikkefungible tokens. Kommissionen bør fremme udviklingen af standarder og i mangel heraf markedsstyrede løsninger, som kan accepteres af de berørte parter. |
| --- | --- |

(74)

Udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, bør udforme og organisere deres onlinegrænseflade på en måde, der giver erhvervsdrivende mulighed for at opfylde deres forpligtelser i henhold til relevant EU-ret, navnlig kravene i artikel 6 og 8 i direktiv 2011/83/EU, artikel 7 i direktiv 2005/29/EF, artikel 5 og 6 i direktiv 2000/31/EF og artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF (31). Med henblik herpå bør berørte udbydere af onlineplatforme gøre deres bedste for at vurdere, om de erhvervsdrivende, der benytter deres tjenester, har uploadet fuldstændige oplysninger på deres onlinegrænseflader i overensstemmelse med den relevante gældende EU-ret. Udbydere af onlineplatforme bør sikre, at produkter eller tjenester ikke tilbydes, så længe sådanne oplysninger ikke er fuldstændige. Dette bør ikke udgøre en forpligtelse for berørte udbydere af onlineplatforme til generelt at overvåge de produkter eller tjenester, der leveres eller ydes af erhvervsdrivende gennem deres tjenester, eller en generel forpligtelse til at undersøge forhold, navnlig til at vurdere nøjagtigheden af oplysningerne fra de erhvervsdrivende. Onlinegrænsefladerne bør være brugervenlige og lettilgængelige for erhvervsdrivende og forbrugere. Desuden bør berørte udbydere af onlineplatforme, efter at have givet den erhvervsdrivende mulighed for at tilbyde produktet eller tjenesten, gøre en rimelig indsats for stikprøvevis at kontrollere, om de udbudte produkter eller tjenester er blevet identificeret som ulovlige i officielle, frit tilgængelige og maskinlæsbare onlinedatabaser eller onlinegrænseflader, der er tilgængelige i en medlemsstat eller i Unionen. Kommissionen bør også tilskynde til produkters sporbarhed ved hjælp af teknologiske løsninger såsom digitalt underskrevne Quick Response-koder (eller »QR-koder«) eller ikkefungible tokens. Kommissionen bør fremme udviklingen af standarder og i mangel heraf markedsstyrede løsninger, som kan accepteres af de berørte parter.

| (75) | I betragtning af betydningen af meget store onlineplatforme som følge af deres rækkevidde, navnlig som udtrykt i antallet af tjenestemodtagere, med hensyn til at fremme den offentlige debat, økonomiske transaktioner og udbredelsen af oplysninger til offentligheden, holdninger og idéer og med hensyn til at påvirke måden, hvorpå modtagerne indhenter og videregiver oplysninger online, er det nødvendigt at pålægge udbydere af disse platforme specifikke forpligtelser ud over de forpligtelser, der gælder for alle onlineplatforme. På grund af deres afgørende rolle med hensyn til at lokalisere og gøre det muligt at hente oplysninger online er det også nødvendigt at pålægge udbydere af meget store onlinesøgemaskiner disse forpligtelser, i det omfang de finder anvendelse. Disse yderligere forpligtelser for udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner er nødvendige for at imødekomme disse offentlige hensyn, da der ikke findes alternative og mindre restriktive foranstaltninger, som effektivt vil kunne opnå det samme resultat. |
| --- | --- |

(75)

I betragtning af betydningen af meget store onlineplatforme som følge af deres rækkevidde, navnlig som udtrykt i antallet af tjenestemodtagere, med hensyn til at fremme den offentlige debat, økonomiske transaktioner og udbredelsen af oplysninger til offentligheden, holdninger og idéer og med hensyn til at påvirke måden, hvorpå modtagerne indhenter og videregiver oplysninger online, er det nødvendigt at pålægge udbydere af disse platforme specifikke forpligtelser ud over de forpligtelser, der gælder for alle onlineplatforme. På grund af deres afgørende rolle med hensyn til at lokalisere og gøre det muligt at hente oplysninger online er det også nødvendigt at pålægge udbydere af meget store onlinesøgemaskiner disse forpligtelser, i det omfang de finder anvendelse. Disse yderligere forpligtelser for udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner er nødvendige for at imødekomme disse offentlige hensyn, da der ikke findes alternative og mindre restriktive foranstaltninger, som effektivt vil kunne opnå det samme resultat.

| (76) | Meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner kan medføre samfundsmæssige risici, der er forskellige med hensyn til omfang og virkninger fra dem, som mindre platforme medfører. Udbydere af sådanne meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør derfor have den højeste standard for due diligence-forpligtelser, der står i rimeligt forhold til deres samfundsmæssige betydning. Når antallet af aktive modtagere af en onlineplatform eller aktive modtagere af en onlinesøgemaskine beregnet som et gennemsnit over en periode på seks måneder når op på en betydelig andel af EU's befolkning, kan de systemiske risici, som onlineplatformen eller onlinesøgemaskinen udgør, have en uforholdsmæssig stor indvirkning i Unionen. En sådan betydelig rækkevidde bør anses for at eksistere, hvis et sådant antal overstiger en operationel tærskel på 45 mio., dvs. et antal svarende til 10 % af Unionens befolkning. Denne operationelle tærskel bør i givet fald ajourføres, og derfor bør Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere bestemmelserne i denne forordning ved at vedtage delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(76)

Meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner kan medføre samfundsmæssige risici, der er forskellige med hensyn til omfang og virkninger fra dem, som mindre platforme medfører. Udbydere af sådanne meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør derfor have den højeste standard for due diligence-forpligtelser, der står i rimeligt forhold til deres samfundsmæssige betydning. Når antallet af aktive modtagere af en onlineplatform eller aktive modtagere af en onlinesøgemaskine beregnet som et gennemsnit over en periode på seks måneder når op på en betydelig andel af EU's befolkning, kan de systemiske risici, som onlineplatformen eller onlinesøgemaskinen udgør, have en uforholdsmæssig stor indvirkning i Unionen. En sådan betydelig rækkevidde bør anses for at eksistere, hvis et sådant antal overstiger en operationel tærskel på 45 mio., dvs. et antal svarende til 10 % af Unionens befolkning. Denne operationelle tærskel bør i givet fald ajourføres, og derfor bør Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere bestemmelserne i denne forordning ved at vedtage delegerede retsakter.

| (77) | For at fastslå rækkevidden af en given onlineplatform eller onlinesøgemaskine er det nødvendigt at fastslå det gennemsnitlige antal aktive modtagere af hver tjeneste individuelt. Antallet af gennemsnitlige månedlige aktive modtagere af en onlineplatform bør derfor afspejle alle de modtagere, der rent faktisk bruger tjenesten, mindst én gang i en given periode ved at blive eksponeret for information, der udbredes på onlineplatformens onlinegrænseflade, f.eks. ved at se det eller lytte til det eller ved at levere information såsom erhvervsdrivende på en onlineplatform, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende.
  I denne forordning er brug ikke begrænset til interaktion med information ved at klikke på, kommentere, forbinde, dele, købe eller gennemføre transaktioner på en onlineplatform. Følgelig er begrebet aktiv tjenestemodtager ikke nødvendigvis sammenfaldende med begrebet registreret bruger af en tjeneste. Hvad angår onlinesøgemaskiner, bør begrebet aktive tjenestemodtagere omfatte dem, der ser information på deres onlinegrænseflade, men ikke f.eks. indehaverne af de websteder, der indekseres af en onlinesøgemaskine, da de ikke gør aktiv brug af tjenesten. Antallet af aktive modtagere af en tjeneste bør omfatte alle unikke tjenestemodtagere, der bruger den specifikke tjeneste. Med henblik herpå bør en tjenestemodtager, der anvender forskellige onlinegrænseflader såsom websteder eller applikationer, herunder når tjenesterne tilgås via forskellige Uniform Resource Locators (URL'er) eller domænenavne, om muligt kun tælles én gang. Begrebet aktiv tjenestemodtager bør dog ikke omfatte tilfældig brug af tjenesten hos modtagere af andre onlineformidlingstjenester, der indirekte stiller information, der oplagres af udbyderen af onlineplatformen, til rådighed ved at linke eller indeksere indhold fra en udbyder af onlinesøgemaskiner. Desuden kræver denne forordning ikke, at udbydere af onlineplatforme eller onlinesøgemaskiner foretager specifik sporing af enkeltpersoner online. Hvis sådanne udbydere kan se bort fra automatiserede brugere såsom bots eller skrabere uden yderligere behandling af personoplysninger og sporing, må de gerne. Fastsættelsen af antallet af aktive tjenestemodtagere kan påvirkes af markedsudviklingen og den tekniske udvikling, og Kommissionen bør derfor tillægges beføjelser til at supplere bestemmelserne i denne forordning ved at vedtage delegerede retsakter, der fastsætter metoden til at bestemme de aktive modtagere af en onlineplatform eller af en onlinesøgemaskine, hvor det er nødvendigt, som afspejler tjenestens art og den måde, hvorpå tjenestemodtagerne interagerer med den. |
| --- | --- |

(77)

For at fastslå rækkevidden af en given onlineplatform eller onlinesøgemaskine er det nødvendigt at fastslå det gennemsnitlige antal aktive modtagere af hver tjeneste individuelt. Antallet af gennemsnitlige månedlige aktive modtagere af en onlineplatform bør derfor afspejle alle de modtagere, der rent faktisk bruger tjenesten, mindst én gang i en given periode ved at blive eksponeret for information, der udbredes på onlineplatformens onlinegrænseflade, f.eks. ved at se det eller lytte til det eller ved at levere information såsom erhvervsdrivende på en onlineplatform, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende.

I denne forordning er brug ikke begrænset til interaktion med information ved at klikke på, kommentere, forbinde, dele, købe eller gennemføre transaktioner på en onlineplatform. Følgelig er begrebet aktiv tjenestemodtager ikke nødvendigvis sammenfaldende med begrebet registreret bruger af en tjeneste. Hvad angår onlinesøgemaskiner, bør begrebet aktive tjenestemodtagere omfatte dem, der ser information på deres onlinegrænseflade, men ikke f.eks. indehaverne af de websteder, der indekseres af en onlinesøgemaskine, da de ikke gør aktiv brug af tjenesten. Antallet af aktive modtagere af en tjeneste bør omfatte alle unikke tjenestemodtagere, der bruger den specifikke tjeneste. Med henblik herpå bør en tjenestemodtager, der anvender forskellige onlinegrænseflader såsom websteder eller applikationer, herunder når tjenesterne tilgås via forskellige Uniform Resource Locators (URL'er) eller domænenavne, om muligt kun tælles én gang. Begrebet aktiv tjenestemodtager bør dog ikke omfatte tilfældig brug af tjenesten hos modtagere af andre onlineformidlingstjenester, der indirekte stiller information, der oplagres af udbyderen af onlineplatformen, til rådighed ved at linke eller indeksere indhold fra en udbyder af onlinesøgemaskiner. Desuden kræver denne forordning ikke, at udbydere af onlineplatforme eller onlinesøgemaskiner foretager specifik sporing af enkeltpersoner online. Hvis sådanne udbydere kan se bort fra automatiserede brugere såsom bots eller skrabere uden yderligere behandling af personoplysninger og sporing, må de gerne. Fastsættelsen af antallet af aktive tjenestemodtagere kan påvirkes af markedsudviklingen og den tekniske udvikling, og Kommissionen bør derfor tillægges beføjelser til at supplere bestemmelserne i denne forordning ved at vedtage delegerede retsakter, der fastsætter metoden til at bestemme de aktive modtagere af en onlineplatform eller af en onlinesøgemaskine, hvor det er nødvendigt, som afspejler tjenestens art og den måde, hvorpå tjenestemodtagerne interagerer med den.

| (78) | I lyset af de netværkseffekter, der karakteriserer platformsøkonomien, kan en onlineplatforms eller en onlinesøgemaskines brugerbase vokse hurtigt og blive til en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine med de deraf følgende virkninger i det indre marked, f.eks. i tilfælde af eksponentiel vækst i korte perioder eller en stor global tilstedeværelse og omsætning, der gør det muligt for onlineplatformen eller onlinesøgemaskinen at udnytte netværkseffekter og stordriftsfordele og synergieffekter. En høj årlig omsætning eller markedskapitalisering kan navnlig være et tegn på hurtig skalerbarhed med hensyn til brugerrækkevidde. I disse tilfælde bør koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet eller Kommissionen kunne anmode om hyppigere rapportering fra udbyderen af onlineplatformen eller af onlinesøgemaskinen om antallet af aktive tjenestemodtagere for rettidigt at kunne fastslå det tidspunkt, hvor platformen bør udpeges som henholdsvis en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine med henblik på denne forordning. |
| --- | --- |

(78)

I lyset af de netværkseffekter, der karakteriserer platformsøkonomien, kan en onlineplatforms eller en onlinesøgemaskines brugerbase vokse hurtigt og blive til en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine med de deraf følgende virkninger i det indre marked, f.eks. i tilfælde af eksponentiel vækst i korte perioder eller en stor global tilstedeværelse og omsætning, der gør det muligt for onlineplatformen eller onlinesøgemaskinen at udnytte netværkseffekter og stordriftsfordele og synergieffekter. En høj årlig omsætning eller markedskapitalisering kan navnlig være et tegn på hurtig skalerbarhed med hensyn til brugerrækkevidde. I disse tilfælde bør koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet eller Kommissionen kunne anmode om hyppigere rapportering fra udbyderen af onlineplatformen eller af onlinesøgemaskinen om antallet af aktive tjenestemodtagere for rettidigt at kunne fastslå det tidspunkt, hvor platformen bør udpeges som henholdsvis en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine med henblik på denne forordning.

| (79) | Meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner kan anvendes på en måde, der i høj grad påvirker onlinesikkerheden, udformningen af den offentlige meningsdannelse og debat samt onlinehandelen. Den måde, hvorpå de udformer deres tjenester, optimeres generelt til gavn for deres ofte reklamedrevne forretningsmodeller og kan give anledning til samfundsmæssige betænkeligheder. En effektiv regulering og håndhævelse er nødvendig for at afdække og afbøde risiciene og den potentielle samfundsmæssige og økonomiske skade, som kan opstå. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør derfor vurdere de systemiske risici, der udspringer af udformningen, funktionen og anvendelsen af deres tjenester samt tjenestemodtagernes potentielle misbrug, og bør træffe passende afbødende foranstaltninger under overholdelse af de grundlæggende rettigheder i henhold til denne forordning. Ved fastlæggelsen af betydningen af potentielle negative indvirkninger bør udbyderne tage hensyn til alvoren af den potentielle indvirkning og sandsynligheden for alle sådanne systemiske risici. De kan f.eks. vurdere, om den potentielle negative indvirkning kan påvirke et stort antal personer, dens potentielle irreversibilitet, eller hvor vanskeligt det er at afhjælpe og genoprette den situation, der var fremherskende forud for den potentielle indvirkning. |
| --- | --- |

(79)

Meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner kan anvendes på en måde, der i høj grad påvirker onlinesikkerheden, udformningen af den offentlige meningsdannelse og debat samt onlinehandelen. Den måde, hvorpå de udformer deres tjenester, optimeres generelt til gavn for deres ofte reklamedrevne forretningsmodeller og kan give anledning til samfundsmæssige betænkeligheder. En effektiv regulering og håndhævelse er nødvendig for at afdække og afbøde risiciene og den potentielle samfundsmæssige og økonomiske skade, som kan opstå. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør derfor vurdere de systemiske risici, der udspringer af udformningen, funktionen og anvendelsen af deres tjenester samt tjenestemodtagernes potentielle misbrug, og bør træffe passende afbødende foranstaltninger under overholdelse af de grundlæggende rettigheder i henhold til denne forordning. Ved fastlæggelsen af betydningen af potentielle negative indvirkninger bør udbyderne tage hensyn til alvoren af den potentielle indvirkning og sandsynligheden for alle sådanne systemiske risici. De kan f.eks. vurdere, om den potentielle negative indvirkning kan påvirke et stort antal personer, dens potentielle irreversibilitet, eller hvor vanskeligt det er at afhjælpe og genoprette den situation, der var fremherskende forud for den potentielle indvirkning.

| (80) | Fire kategorier af systemiske risici bør vurderes indgående af udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner. Den første kategori vedrører de risici, der er forbundet med udbredelse af ulovligt indhold, f.eks. udbredelse af materiale om seksuelt misbrug af børn eller ulovlig hadefuld tale eller andre former for misbrug af deres tjenester til strafbare handlinger, og ulovlige aktiviteter, f.eks. salg af produkter eller tjenester, der er forbudt i henhold til EU-retten eller national ret, herunder farlige eller forfalskede produkter eller ulovligt handlede dyr. F.eks. kan en sådan udbredelse eller sådanne aktiviteter udgøre en betydelig systemisk risiko, hvis adgangen til ulovligt indhold kan spredes hurtigt og bredt gennem konti med særlig stor rækkevidde eller andre forstærkningsmidler. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør vurdere risikoen for udbredelse af ulovligt indhold, uanset om informationen også er i strid med deres vilkår og betingelser. Denne vurdering berører ikke det personlige ansvar, der påhviler modtageren af tjenesten på meget store onlineplatforme eller ejerne af websteder indekseret af meget store onlinesøgemaskiner, for en eventuel ulovlighed af deres aktiviteter i henhold til gældende ret. |
| --- | --- |

(80)

Fire kategorier af systemiske risici bør vurderes indgående af udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner. Den første kategori vedrører de risici, der er forbundet med udbredelse af ulovligt indhold, f.eks. udbredelse af materiale om seksuelt misbrug af børn eller ulovlig hadefuld tale eller andre former for misbrug af deres tjenester til strafbare handlinger, og ulovlige aktiviteter, f.eks. salg af produkter eller tjenester, der er forbudt i henhold til EU-retten eller national ret, herunder farlige eller forfalskede produkter eller ulovligt handlede dyr. F.eks. kan en sådan udbredelse eller sådanne aktiviteter udgøre en betydelig systemisk risiko, hvis adgangen til ulovligt indhold kan spredes hurtigt og bredt gennem konti med særlig stor rækkevidde eller andre forstærkningsmidler. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør vurdere risikoen for udbredelse af ulovligt indhold, uanset om informationen også er i strid med deres vilkår og betingelser. Denne vurdering berører ikke det personlige ansvar, der påhviler modtageren af tjenesten på meget store onlineplatforme eller ejerne af websteder indekseret af meget store onlinesøgemaskiner, for en eventuel ulovlighed af deres aktiviteter i henhold til gældende ret.

| (81) | Den anden kategori vedrører tjenestens faktiske eller forventede indvirkning på udøvelsen af de grundlæggende rettigheder, som er beskyttet af chartret, herunder, men ikke begrænset til, den menneskelige værdighed, ytrings- og informationsfriheden, herunder mediefrihed og -pluralisme, retten til privatlivets fred, databeskyttelse, retten til ikkeforskelsbehandling, børns rettigheder og forbrugerbeskyttelse. Sådanne risici kan f.eks. opstå i forbindelse med udformningen af de algoritmiske systemer, der anvendes af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, eller misbrug af deres tjenester ved indgivelse af urimelige anmeldelser eller andre metoder til at bringe tale til tavshed eller hindre konkurrencen. Ved vurderingen af risici for børns rettigheder bør udbyderne af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner f.eks. tage hensyn til, hvor let det er for mindreårige at forstå tjenestens udformning og virkemåde, samt hvordan mindreårige gennem deres tjeneste kan udsættes for indhold, der kan skade mindreåriges helbred og fysiske, psykiske og moralske udvikling. Sådanne risici kan f.eks. opstå i forbindelse med udformningen af onlinegrænseflader, der forsætligt eller uforsætligt udnytter mindreåriges svagheder og manglende erfaring, eller som kan forårsage afhængighedsadfærd. |
| --- | --- |

(81)

Den anden kategori vedrører tjenestens faktiske eller forventede indvirkning på udøvelsen af de grundlæggende rettigheder, som er beskyttet af chartret, herunder, men ikke begrænset til, den menneskelige værdighed, ytrings- og informationsfriheden, herunder mediefrihed og -pluralisme, retten til privatlivets fred, databeskyttelse, retten til ikkeforskelsbehandling, børns rettigheder og forbrugerbeskyttelse. Sådanne risici kan f.eks. opstå i forbindelse med udformningen af de algoritmiske systemer, der anvendes af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, eller misbrug af deres tjenester ved indgivelse af urimelige anmeldelser eller andre metoder til at bringe tale til tavshed eller hindre konkurrencen. Ved vurderingen af risici for børns rettigheder bør udbyderne af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner f.eks. tage hensyn til, hvor let det er for mindreårige at forstå tjenestens udformning og virkemåde, samt hvordan mindreårige gennem deres tjeneste kan udsættes for indhold, der kan skade mindreåriges helbred og fysiske, psykiske og moralske udvikling. Sådanne risici kan f.eks. opstå i forbindelse med udformningen af onlinegrænseflader, der forsætligt eller uforsætligt udnytter mindreåriges svagheder og manglende erfaring, eller som kan forårsage afhængighedsadfærd.

| (82) | Den tredje kategori af risici vedrører de faktiske eller forventede negative virkninger for demokratiske processer, samfundsdebatten og valgprocesserne samt den offentlige sikkerhed. |
| --- | --- |

(82)

Den tredje kategori af risici vedrører de faktiske eller forventede negative virkninger for demokratiske processer, samfundsdebatten og valgprocesserne samt den offentlige sikkerhed.

| (83) | Den fjerde kategori af risici stammer fra lignende bekymringer vedrørende udformning, virkemåden eller brug, herunder gennem manipulation af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, med en faktisk eller forventet negativ indvirkning på beskyttelsen af folkesundheden, mindreårige og alvorlige negative konsekvenser for den pågældende persons fysiske og mentale velbefindende eller for kønsbaseret vold. Sådanne risici kan også stamme fra koordinerede desinformationskampagner vedrørende folkesundheden eller fra onlinegrænsefladedesign, der kan stimulere tjenestemodtagernes adfærdsmæssige afhængighed. |
| --- | --- |

(83)

Den fjerde kategori af risici stammer fra lignende bekymringer vedrørende udformning, virkemåden eller brug, herunder gennem manipulation af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, med en faktisk eller forventet negativ indvirkning på beskyttelsen af folkesundheden, mindreårige og alvorlige negative konsekvenser for den pågældende persons fysiske og mentale velbefindende eller for kønsbaseret vold. Sådanne risici kan også stamme fra koordinerede desinformationskampagner vedrørende folkesundheden eller fra onlinegrænsefladedesign, der kan stimulere tjenestemodtagernes adfærdsmæssige afhængighed.

| (84) | Ved vurderingen af sådanne systemiske risici bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner fokusere på de systemer eller andre elementer, der kan bidrage til risiciene, herunder alle de algoritmiske systemer, der kan være relevante, navnlig deres anbefalingssystemer og reklamesystemer, under hensyntagen til den tilknyttede dataindsamlings- og -anvendelsespraksis. De bør også vurdere, om deres vilkår og betingelser og håndhævelsen heraf er hensigtsmæssige, såvel som deres indholdsmoderationsprocesser, tekniske værktøjer og tildelte ressourcer. Ved vurderingen af de systemiske risici, der er konstateret i denne forordning, bør disse udbydere også fokusere på de oplysninger, der ikke er ulovlige, men som bidrager til de systemiske risici, der er konstateret i denne forordning. Sådanne udbyderne bør derfor være særligt opmærksomme på, hvordan deres tjenester anvendes til at udbrede eller forstærke misvisende eller vildledende indhold, herunder desinformation. Hvis den algoritmiske forstærkning af oplysninger bidrager til de systemiske risici, bør disse udbydere behørigt afspejle dette i deres risikovurderinger. Hvis risiciene er lokale, eller der er sproglige forskelle, bør disse udbydere også tage højde for dette i deres risikovurderinger. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør navnlig vurdere, hvordan udformningen og virkemåden af deres tjeneste samt den forsætlige og ofte koordinerede manipulation og brug af deres tjenester eller den systemiske overtrædelse af deres tjenestevilkår bidrager til sådanne risici. Sådanne risici kan f.eks. opstå i forbindelse med ikkeautentisk brug af tjenesten såsom oprettelse af falske konti, brug af botter eller vildledende brug af en tjeneste og anden automatiseret eller delvis automatiseret adfærd, som kan føre til en hurtig og bred udbredelse til offentligheden af information, der er ulovligt indhold eller i strid med en onlineplatforms eller onlinesøgemaskines vilkår og betingelser, og som bidrager til desinformationskampagner. |
| --- | --- |

(84)

Ved vurderingen af sådanne systemiske risici bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner fokusere på de systemer eller andre elementer, der kan bidrage til risiciene, herunder alle de algoritmiske systemer, der kan være relevante, navnlig deres anbefalingssystemer og reklamesystemer, under hensyntagen til den tilknyttede dataindsamlings- og -anvendelsespraksis. De bør også vurdere, om deres vilkår og betingelser og håndhævelsen heraf er hensigtsmæssige, såvel som deres indholdsmoderationsprocesser, tekniske værktøjer og tildelte ressourcer. Ved vurderingen af de systemiske risici, der er konstateret i denne forordning, bør disse udbydere også fokusere på de oplysninger, der ikke er ulovlige, men som bidrager til de systemiske risici, der er konstateret i denne forordning. Sådanne udbyderne bør derfor være særligt opmærksomme på, hvordan deres tjenester anvendes til at udbrede eller forstærke misvisende eller vildledende indhold, herunder desinformation. Hvis den algoritmiske forstærkning af oplysninger bidrager til de systemiske risici, bør disse udbydere behørigt afspejle dette i deres risikovurderinger. Hvis risiciene er lokale, eller der er sproglige forskelle, bør disse udbydere også tage højde for dette i deres risikovurderinger. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør navnlig vurdere, hvordan udformningen og virkemåden af deres tjeneste samt den forsætlige og ofte koordinerede manipulation og brug af deres tjenester eller den systemiske overtrædelse af deres tjenestevilkår bidrager til sådanne risici. Sådanne risici kan f.eks. opstå i forbindelse med ikkeautentisk brug af tjenesten såsom oprettelse af falske konti, brug af botter eller vildledende brug af en tjeneste og anden automatiseret eller delvis automatiseret adfærd, som kan føre til en hurtig og bred udbredelse til offentligheden af information, der er ulovligt indhold eller i strid med en onlineplatforms eller onlinesøgemaskines vilkår og betingelser, og som bidrager til desinformationskampagner.

| (85) | For at gøre det muligt at efterfølgende risikovurderinger bygger på hinanden og viser udviklingen i de konstaterede risici, samt for at lette efterforskninger og håndhævelsestiltag, bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner opbevare al dokumentation vedrørende de risikovurderinger, de har foretaget, såsom oplysninger om udarbejdelsen heraf, underliggende data og data om testning af deres algoritmiske systemer. |
| --- | --- |

(85)

For at gøre det muligt at efterfølgende risikovurderinger bygger på hinanden og viser udviklingen i de konstaterede risici, samt for at lette efterforskninger og håndhævelsestiltag, bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner opbevare al dokumentation vedrørende de risikovurderinger, de har foretaget, såsom oplysninger om udarbejdelsen heraf, underliggende data og data om testning af deres algoritmiske systemer.

| (86) | Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør anvende de nødvendige midler til omhyggeligt at afbøde de systemiske risici, der er konstateret i risikovurderingerne, under overholdelse af de grundlæggende rettigheder. De trufne foranstaltninger bør opfylde due diligence-kravene i denne forordning og være rimelige og effektive med hensyn til at afbøde de konstaterede specifikke systemiske risici. De bør være forholdsmæssige i lyset af den økonomiske kapacitet hos udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine og behovet for at undgå unødvendige begrænsninger i brugen af deres tjeneste under behørig hensyntagen til potentielle negative virkninger for disse grundlæggende rettigheder. Disse udbyderne bør tage særligt hensyn til indvirkningen på ytringsfriheden. |
| --- | --- |

(86)

Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør anvende de nødvendige midler til omhyggeligt at afbøde de systemiske risici, der er konstateret i risikovurderingerne, under overholdelse af de grundlæggende rettigheder. De trufne foranstaltninger bør opfylde due diligence-kravene i denne forordning og være rimelige og effektive med hensyn til at afbøde de konstaterede specifikke systemiske risici. De bør være forholdsmæssige i lyset af den økonomiske kapacitet hos udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine og behovet for at undgå unødvendige begrænsninger i brugen af deres tjeneste under behørig hensyntagen til potentielle negative virkninger for disse grundlæggende rettigheder. Disse udbyderne bør tage særligt hensyn til indvirkningen på ytringsfriheden.

| (87) | Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør overveje sådanne afbødende foranstaltninger, f.eks. tilpasning af nødvendigt design, funktion eller virkemåde af deres tjeneste, såsom udformningen af onlinegrænsefladen. De bør om nødvendigt tilpasse og anvende deres vilkår og betingelser i overensstemmelse med denne forordnings regler om vilkår og betingelser. Andre passende foranstaltninger kunne omfatte tilpasning af deres indholdsmoderationssystemer og interne processer eller tilpasning af deres beslutningsprocesser og ressourcer, herunder personalet til indholdsmoderation, deres uddannelse og lokal ekspertise. Dette vedrører navnlig hastigheden og kvaliteten af behandlingen af anmeldelser. I denne forbindelse er der f.eks. i adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale på internettet fra 2016 fastsat et benchmark for behandling af gyldige anmeldelser om fjernelse af ulovlig hadefuld tale på mindre end 24 timer. Udbydere af meget store onlineplatforme, navnlig dem, der primært anvendes til udbredelse til offentligheden af pornografisk indhold, bør omhyggeligt opfylde alle deres forpligtelser i henhold til denne forordning med hensyn til ulovligt indhold, der udgør cybervold, herunder ulovligt pornografisk indhold, navnlig med hensyn til at sikre, at ofre effektivt kan udøve deres rettigheder i forbindelse med indhold, der repræsenterer deling af intime eller manipuleret materiale uden samtykke, gennem hurtig behandling af anmeldelser og fjernelse af sådant indhold uden unødig forsinkelse. Andre former for ulovligt indhold kan kræve længere eller kortere frister for behandling af anmeldelser, hvilket vil afhænge af de pågældende forhold og omstændigheder og former for ulovligt indhold. Disse udbydere kan også indlede eller øge samarbejdet med pålidelige indberettere og tilrettelægge kurser og drøftelser med sammenslutninger af pålidelige indberettere. |
| --- | --- |

(87)

Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør overveje sådanne afbødende foranstaltninger, f.eks. tilpasning af nødvendigt design, funktion eller virkemåde af deres tjeneste, såsom udformningen af onlinegrænsefladen. De bør om nødvendigt tilpasse og anvende deres vilkår og betingelser i overensstemmelse med denne forordnings regler om vilkår og betingelser. Andre passende foranstaltninger kunne omfatte tilpasning af deres indholdsmoderationssystemer og interne processer eller tilpasning af deres beslutningsprocesser og ressourcer, herunder personalet til indholdsmoderation, deres uddannelse og lokal ekspertise. Dette vedrører navnlig hastigheden og kvaliteten af behandlingen af anmeldelser. I denne forbindelse er der f.eks. i adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale på internettet fra 2016 fastsat et benchmark for behandling af gyldige anmeldelser om fjernelse af ulovlig hadefuld tale på mindre end 24 timer. Udbydere af meget store onlineplatforme, navnlig dem, der primært anvendes til udbredelse til offentligheden af pornografisk indhold, bør omhyggeligt opfylde alle deres forpligtelser i henhold til denne forordning med hensyn til ulovligt indhold, der udgør cybervold, herunder ulovligt pornografisk indhold, navnlig med hensyn til at sikre, at ofre effektivt kan udøve deres rettigheder i forbindelse med indhold, der repræsenterer deling af intime eller manipuleret materiale uden samtykke, gennem hurtig behandling af anmeldelser og fjernelse af sådant indhold uden unødig forsinkelse. Andre former for ulovligt indhold kan kræve længere eller kortere frister for behandling af anmeldelser, hvilket vil afhænge af de pågældende forhold og omstændigheder og former for ulovligt indhold. Disse udbydere kan også indlede eller øge samarbejdet med pålidelige indberettere og tilrettelægge kurser og drøftelser med sammenslutninger af pålidelige indberettere.

| (88) | Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør også være opmærksomme på de foranstaltninger, de træffer for at teste og om nødvendigt tilpasse deres algoritmiske systemer, ikke mindst deres anbefalingssystemer. De kan være nødt til at afbøde de negative virkninger af de individualiserede anbefalinger og korrigere de kriterier, der anvendes i deres anbefalinger. De reklamesystemer, der anvendes af udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, kan også fungere som katalysator for de systemiske risici. Disse udbydere bør overveje korrigerende foranstaltninger såsom at give afkald på reklameindtægter for specifikke oplysninger eller andre tiltag såsom at øge synligheden af autoritative informationskilder eller en mere strukturel tilpasning af deres reklamesystemer. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner kan have behov for at styrke deres interne processer eller tilsyn med deres aktiviteter, navnlig med hensyn til afdækning af systemiske risici, og foretage hyppigere eller målrettede risikovurderinger i forbindelse med nye funktioner. Navnlig når risici deles på tværs af forskellige onlineplatforme eller onlinesøgemaskiner, bør de samarbejde med andre tjenesteudbydere, herunder ved at tage initiativ til eller tilslutte sig eksisterende adfærdskodekser eller træffe andre selvregulerende foranstaltninger. De bør også overveje opmærksomhedsskabende tiltag, navnlig når risiciene vedrører desinformationskampagner. |
| --- | --- |

(88)

Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør også være opmærksomme på de foranstaltninger, de træffer for at teste og om nødvendigt tilpasse deres algoritmiske systemer, ikke mindst deres anbefalingssystemer. De kan være nødt til at afbøde de negative virkninger af de individualiserede anbefalinger og korrigere de kriterier, der anvendes i deres anbefalinger. De reklamesystemer, der anvendes af udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, kan også fungere som katalysator for de systemiske risici. Disse udbydere bør overveje korrigerende foranstaltninger såsom at give afkald på reklameindtægter for specifikke oplysninger eller andre tiltag såsom at øge synligheden af autoritative informationskilder eller en mere strukturel tilpasning af deres reklamesystemer. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner kan have behov for at styrke deres interne processer eller tilsyn med deres aktiviteter, navnlig med hensyn til afdækning af systemiske risici, og foretage hyppigere eller målrettede risikovurderinger i forbindelse med nye funktioner. Navnlig når risici deles på tværs af forskellige onlineplatforme eller onlinesøgemaskiner, bør de samarbejde med andre tjenesteudbydere, herunder ved at tage initiativ til eller tilslutte sig eksisterende adfærdskodekser eller træffe andre selvregulerende foranstaltninger. De bør også overveje opmærksomhedsskabende tiltag, navnlig når risiciene vedrører desinformationskampagner.

| (89) | Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør tage hensyn til mindreåriges tarv, når de træffer foranstaltninger såsom tilpasning af udformningen af deres tjeneste og deres onlinegrænseflade, navnlig når deres tjenester er rettet mod mindreårige eller hovedsageligt anvendes af mindreårige. De bør sikre, at deres tjenester er organiseret på en sådan måde, at mindreårige let kan få adgang til de mekanismer, der er fastsat i denne forordning, hvor det er relevant, herunder anmeldelses- og fjernelses- og klagemekanismer. De bør også træffe foranstaltninger til at beskytte mindreårige mod indhold, der kan skade deres fysiske, psykiske eller moralske udvikling, og tilvejebringe værktøjer, der muliggør adgangsstyring til sådanne oplysninger. Ved valget af passende afbødende foranstaltninger kan udbyderne, hvor det er relevant, tage hensyn til branchens bedste praksis, herunder som fastlagt gennem selvregulerende samarbejde, såsom adfærdskodekser, og bør tage retningslinjer fra Kommissionen i betragtning. |
| --- | --- |

(89)

Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør tage hensyn til mindreåriges tarv, når de træffer foranstaltninger såsom tilpasning af udformningen af deres tjeneste og deres onlinegrænseflade, navnlig når deres tjenester er rettet mod mindreårige eller hovedsageligt anvendes af mindreårige. De bør sikre, at deres tjenester er organiseret på en sådan måde, at mindreårige let kan få adgang til de mekanismer, der er fastsat i denne forordning, hvor det er relevant, herunder anmeldelses- og fjernelses- og klagemekanismer. De bør også træffe foranstaltninger til at beskytte mindreårige mod indhold, der kan skade deres fysiske, psykiske eller moralske udvikling, og tilvejebringe værktøjer, der muliggør adgangsstyring til sådanne oplysninger. Ved valget af passende afbødende foranstaltninger kan udbyderne, hvor det er relevant, tage hensyn til branchens bedste praksis, herunder som fastlagt gennem selvregulerende samarbejde, såsom adfærdskodekser, og bør tage retningslinjer fra Kommissionen i betragtning.

| (90) | Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør sikre, at deres tilgang til risikovurdering og -afbødning er baseret på den bedste tilgængelige information og videnskabelige viden, og at de afprøver deres antagelser med de grupper, der er mest påvirket af risiciene, og de foranstaltninger, de træffer. Med henblik herpå bør de i givet fald gennemføre deres risikovurderinger og udforme deres risikobegrænsende foranstaltninger med inddragelse af repræsentanter for tjenestemodtagerne, repræsentanter for grupper, der kan blive berørt af deres tjenester, uafhængige eksperter og civilsamfundsorganisationer. De bør søge at indarbejde sådanne høringer i deres metoder til risikovurdering og udformning af afbødende foranstaltninger, herunder, hvis det er relevant, undersøgelser, fokusgrupper, rundbordsdiskussioner og andre hørings- og udformningsmetoder. Ved vurderingen af, om en foranstaltning er rimelig, forholdsmæssig og effektiv, bør der tages særligt hensyn til retten til ytringsfrihed. |
| --- | --- |

(90)

Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør sikre, at deres tilgang til risikovurdering og -afbødning er baseret på den bedste tilgængelige information og videnskabelige viden, og at de afprøver deres antagelser med de grupper, der er mest påvirket af risiciene, og de foranstaltninger, de træffer. Med henblik herpå bør de i givet fald gennemføre deres risikovurderinger og udforme deres risikobegrænsende foranstaltninger med inddragelse af repræsentanter for tjenestemodtagerne, repræsentanter for grupper, der kan blive berørt af deres tjenester, uafhængige eksperter og civilsamfundsorganisationer. De bør søge at indarbejde sådanne høringer i deres metoder til risikovurdering og udformning af afbødende foranstaltninger, herunder, hvis det er relevant, undersøgelser, fokusgrupper, rundbordsdiskussioner og andre hørings- og udformningsmetoder. Ved vurderingen af, om en foranstaltning er rimelig, forholdsmæssig og effektiv, bør der tages særligt hensyn til retten til ytringsfrihed.

| (91) | I krisetider kan der være behov for, at udbydere af meget store onlineplatforme hurtigst muligt træffer visse specifikke foranstaltninger ud over de foranstaltninger, de ville træffe i lyset af deres øvrige forpligtelser i henhold til denne forordning. I den forbindelse bør en krise anses for at være opstået, når ekstraordinære omstændigheder medfører en alvorlig trussel mod den offentlige sikkerhed eller folkesundheden i Unionen eller i væsentlige dele heraf. Sådanne kriser kan skyldes væbnede konflikter eller terrorhandlinger, herunder nye konflikter eller terrorhandlinger, naturkatastrofer såsom jordskælv og orkaner samt pandemier og andre alvorlige grænseoverskridende trusler mod folkesundheden. Kommissionen bør efter henstilling fra Det Europæiske Råd for Digitale Tjenester (»rådet«) kunne kræve, at udbydere af meget store onlineplatforme og udbydere af meget store onlinesøgemaskiner hurtigst muligt iværksætter en kriseindsats. Foranstaltninger, som disse udbydere kan udvælge og overveje at anvende, kan f.eks. omfatte tilpasning af indholdsmoderationsprocesser og forøgelse af de ressourcer, der er afsat til indholdsmoderation, tilpasning af vilkår og betingelser, relevante algoritmiske systemer og reklamesystemer, yderligere intensivering af samarbejdet med pålidelige indberettere, iværksættelse af opmærksomhedsskabende foranstaltninger og fremme af pålidelig information og tilpasning af udformningen af deres onlinegrænseflader. Der bør fastsættes de nødvendige krav for at sikre, at sådanne foranstaltninger træffes inden for meget kort tid, og at kriseresponsmekanismen kun anvendes, hvis og i det omfang dette er strengt nødvendigt, og alle foranstaltninger, der træffes i henhold til denne mekanisme, er effektive og forholdsmæssige under behørig hensyntagen til alle berørte parters rettigheder og legitime interesser. Anvendelsen af mekanismen bør ikke berøre de øvrige bestemmelser i denne forordning, f.eks. bestemmelserne om risikovurderinger og afbødende foranstaltninger og håndhævelsen heraf og bestemmelserne om kriseprotokoller. |
| --- | --- |

(91)

I krisetider kan der være behov for, at udbydere af meget store onlineplatforme hurtigst muligt træffer visse specifikke foranstaltninger ud over de foranstaltninger, de ville træffe i lyset af deres øvrige forpligtelser i henhold til denne forordning. I den forbindelse bør en krise anses for at være opstået, når ekstraordinære omstændigheder medfører en alvorlig trussel mod den offentlige sikkerhed eller folkesundheden i Unionen eller i væsentlige dele heraf. Sådanne kriser kan skyldes væbnede konflikter eller terrorhandlinger, herunder nye konflikter eller terrorhandlinger, naturkatastrofer såsom jordskælv og orkaner samt pandemier og andre alvorlige grænseoverskridende trusler mod folkesundheden. Kommissionen bør efter henstilling fra Det Europæiske Råd for Digitale Tjenester (»rådet«) kunne kræve, at udbydere af meget store onlineplatforme og udbydere af meget store onlinesøgemaskiner hurtigst muligt iværksætter en kriseindsats. Foranstaltninger, som disse udbydere kan udvælge og overveje at anvende, kan f.eks. omfatte tilpasning af indholdsmoderationsprocesser og forøgelse af de ressourcer, der er afsat til indholdsmoderation, tilpasning af vilkår og betingelser, relevante algoritmiske systemer og reklamesystemer, yderligere intensivering af samarbejdet med pålidelige indberettere, iværksættelse af opmærksomhedsskabende foranstaltninger og fremme af pålidelig information og tilpasning af udformningen af deres onlinegrænseflader. Der bør fastsættes de nødvendige krav for at sikre, at sådanne foranstaltninger træffes inden for meget kort tid, og at kriseresponsmekanismen kun anvendes, hvis og i det omfang dette er strengt nødvendigt, og alle foranstaltninger, der træffes i henhold til denne mekanisme, er effektive og forholdsmæssige under behørig hensyntagen til alle berørte parters rettigheder og legitime interesser. Anvendelsen af mekanismen bør ikke berøre de øvrige bestemmelser i denne forordning, f.eks. bestemmelserne om risikovurderinger og afbødende foranstaltninger og håndhævelsen heraf og bestemmelserne om kriseprotokoller.

| (92) | I betragtning af behovet for at sikre at uafhængige eksperter foretager en kontrol, bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner gennem uafhængig revision være ansvarlige for deres overholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, og i givet fald for supplerende tilsagn afgivet i medfør af adfærdskodekser og kriseprotokoller. For at sikre at revisioner gennemføres effektivt og rettidigt, bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner yde det nødvendige samarbejde og den nødvendige bistand til de organisationer, der udfører revisionerne, herunder ved at give revisoren adgang til alle relevante data og lokaler, der er nødvendige for at udføre revisionen korrekt, herunder, hvor det er relevant, til data vedrørende algoritmiske systemer og ved at besvare mundtlige eller skriftlige spørgsmål. Revisorerne bør også kunne gøre brug af andre objektive informationskilder, herunder undersøgelser foretaget af kontrolunderlagte forskere. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør ikke undergrave gennemførelsen af revisionen. Revisioner bør udføres i overensstemmelse med bedste praksis i branchen og høj faglig etik og objektivitet under behørig hensyntagen til revisionsstandarder og -kodekser, hvor det er relevant. Revisorerne bør garantere fortroligheden, sikkerheden og integriteten af de oplysninger, f.eks. forretningshemmeligheder, som de indhenter under udførelsen af deres opgaver. Denne garanti bør ikke bruges som et middel til at omgå anvendelsen af revisionsforpligtelserne i denne forordning. Revisorerne bør have den nødvendige ekspertise inden for risikostyring og den nødvendige tekniske kompetence til at revidere algoritmer. De bør være uafhængige, for at de kan udføre deres opgaver på en passende og troværdig måde. De bør opfylde de centrale uafhængighedskrav for forbudte ikkerevisionstjenester, rotation af revisionsfirmaer og ikkebetingede gebyrer. Hvis deres uafhængighed og tekniske kompetence ikke er uomtvistelig, bør de fratræde eller afstå fra revisionsopgaven. |
| --- | --- |

(92)

I betragtning af behovet for at sikre at uafhængige eksperter foretager en kontrol, bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner gennem uafhængig revision være ansvarlige for deres overholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, og i givet fald for supplerende tilsagn afgivet i medfør af adfærdskodekser og kriseprotokoller. For at sikre at revisioner gennemføres effektivt og rettidigt, bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner yde det nødvendige samarbejde og den nødvendige bistand til de organisationer, der udfører revisionerne, herunder ved at give revisoren adgang til alle relevante data og lokaler, der er nødvendige for at udføre revisionen korrekt, herunder, hvor det er relevant, til data vedrørende algoritmiske systemer og ved at besvare mundtlige eller skriftlige spørgsmål. Revisorerne bør også kunne gøre brug af andre objektive informationskilder, herunder undersøgelser foretaget af kontrolunderlagte forskere. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør ikke undergrave gennemførelsen af revisionen. Revisioner bør udføres i overensstemmelse med bedste praksis i branchen og høj faglig etik og objektivitet under behørig hensyntagen til revisionsstandarder og -kodekser, hvor det er relevant. Revisorerne bør garantere fortroligheden, sikkerheden og integriteten af de oplysninger, f.eks. forretningshemmeligheder, som de indhenter under udførelsen af deres opgaver. Denne garanti bør ikke bruges som et middel til at omgå anvendelsen af revisionsforpligtelserne i denne forordning. Revisorerne bør have den nødvendige ekspertise inden for risikostyring og den nødvendige tekniske kompetence til at revidere algoritmer. De bør være uafhængige, for at de kan udføre deres opgaver på en passende og troværdig måde. De bør opfylde de centrale uafhængighedskrav for forbudte ikkerevisionstjenester, rotation af revisionsfirmaer og ikkebetingede gebyrer. Hvis deres uafhængighed og tekniske kompetence ikke er uomtvistelig, bør de fratræde eller afstå fra revisionsopgaven.

| (93) | Revisionsrapporten bør underbygges for at give en meningsfuld redegørelse for de gennemførte aktiviteter og de konklusioner, der er draget. Den bør indgå i grundlaget for og i givet fald foreslå forbedringer af de foranstaltninger, som udbyderne af den meget store onlineplatform og af den meget store onlinesøgemaskine har truffet for at opfylde deres forpligtelser i henhold til denne forordning. Revisionsrapporten bør fremsendes til koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og til Kommissionen og rådet efter modtagelsen af revisionsrapporten. Udbyderne bør også uden unødig forsinkelse efter færdiggørelsen fremsende hver enkelt rapport om risikovurderingen og de afbødende foranstaltninger samt revisionsrapporten om gennemførelsen af revisionen af udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, der viser, hvordan de har fulgt op på revisionsanbefalingerne. Revisionsrapporten bør indeholde en revisionserklæring baseret på konklusionerne truffet på grundlag af det tilvejebragte revisionsbevis. Der bør afgives en »positiv udtalelse«, hvis al dokumentation viser, at udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine opfylder de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, eller i påkommende tilfælde tilsagn, som platformen har afgivet i medfør af en adfærdskodeks eller en kriseprotokol, navnlig ved at identificere, evaluere og afbøde de systemiske risici forbundet med platformens system og tjenester. En »positiv udtalelse« bør ledsages af bemærkninger, hvis revisor ønsker at medtage kommentarer, der ikke har væsentlig indflydelse på resultatet af revisionen. Der bør afgives en »negativ udtalelse«, hvis revisoren mener, at udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine ikke overholder denne forordning eller de afgivne tilsagn. Hvis der i revisionserklæringen ikke kunne drages en konklusion vedrørende specifikke elementer, som er omfattet af revisionen, bør revisionserklæringen indeholde en forklaring på, hvorfor der ikke kunne drages en sådan konklusion. Rapporten bør, når det er relevant, indeholde en beskrivelse af specifikke elementer, der ikke kunne underlægges revision, og en begrundelse herfor. |
| --- | --- |

(93)

Revisionsrapporten bør underbygges for at give en meningsfuld redegørelse for de gennemførte aktiviteter og de konklusioner, der er draget. Den bør indgå i grundlaget for og i givet fald foreslå forbedringer af de foranstaltninger, som udbyderne af den meget store onlineplatform og af den meget store onlinesøgemaskine har truffet for at opfylde deres forpligtelser i henhold til denne forordning. Revisionsrapporten bør fremsendes til koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og til Kommissionen og rådet efter modtagelsen af revisionsrapporten. Udbyderne bør også uden unødig forsinkelse efter færdiggørelsen fremsende hver enkelt rapport om risikovurderingen og de afbødende foranstaltninger samt revisionsrapporten om gennemførelsen af revisionen af udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, der viser, hvordan de har fulgt op på revisionsanbefalingerne. Revisionsrapporten bør indeholde en revisionserklæring baseret på konklusionerne truffet på grundlag af det tilvejebragte revisionsbevis. Der bør afgives en »positiv udtalelse«, hvis al dokumentation viser, at udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine opfylder de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, eller i påkommende tilfælde tilsagn, som platformen har afgivet i medfør af en adfærdskodeks eller en kriseprotokol, navnlig ved at identificere, evaluere og afbøde de systemiske risici forbundet med platformens system og tjenester. En »positiv udtalelse« bør ledsages af bemærkninger, hvis revisor ønsker at medtage kommentarer, der ikke har væsentlig indflydelse på resultatet af revisionen. Der bør afgives en »negativ udtalelse«, hvis revisoren mener, at udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine ikke overholder denne forordning eller de afgivne tilsagn. Hvis der i revisionserklæringen ikke kunne drages en konklusion vedrørende specifikke elementer, som er omfattet af revisionen, bør revisionserklæringen indeholde en forklaring på, hvorfor der ikke kunne drages en sådan konklusion. Rapporten bør, når det er relevant, indeholde en beskrivelse af specifikke elementer, der ikke kunne underlægges revision, og en begrundelse herfor.

| (94) | Forpligtelserne vedrørende vurdering og afbødning af risici bør fra sag til sag skabe et behov for, at udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner vurderer og, om nødvendigt, tilpasser udformningen af deres anbefalingssystemer, f.eks. ved at træffe foranstaltninger til at forhindre eller minimere skævheder, der fører til forskelsbehandling af personer i sårbare situationer, navnlig hvis sådan justering er i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen, og når oplysningerne personaliseres på grundlag af særlige kategorier af personoplysninger, jf. artikel 9 i forordning (EU) 2016/679. Som supplement til de gennemsigtighedsforpligtelser, der gælder for onlineplatforme for så vidt angår deres anbefalingssystemer, bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner desuden konsekvent sikre, at modtagerne af deres tjenester har alternative muligheder, som ikke er baseret på profilering, jf. forordning (EU) 2016/679, for de vigtigste parametre i deres anbefalingssystemer. Sådanne valg bør være direkte tilgængelige fra den onlinegrænseflade, hvor anbefalingerne fremlægges. |
| --- | --- |

(94)

Forpligtelserne vedrørende vurdering og afbødning af risici bør fra sag til sag skabe et behov for, at udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner vurderer og, om nødvendigt, tilpasser udformningen af deres anbefalingssystemer, f.eks. ved at træffe foranstaltninger til at forhindre eller minimere skævheder, der fører til forskelsbehandling af personer i sårbare situationer, navnlig hvis sådan justering er i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen, og når oplysningerne personaliseres på grundlag af særlige kategorier af personoplysninger, jf. artikel 9 i forordning (EU) 2016/679. Som supplement til de gennemsigtighedsforpligtelser, der gælder for onlineplatforme for så vidt angår deres anbefalingssystemer, bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner desuden konsekvent sikre, at modtagerne af deres tjenester har alternative muligheder, som ikke er baseret på profilering, jf. forordning (EU) 2016/679, for de vigtigste parametre i deres anbefalingssystemer. Sådanne valg bør være direkte tilgængelige fra den onlinegrænseflade, hvor anbefalingerne fremlægges.

| (95) | Reklamesystemer, der anvendes af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, er forbundet med særlige risici og kræver yderligere offentligt og lovmæssigt tilsyn på grund af deres omfang og evne til at fokusere på og nå ud til tjenestemodtagerne på grundlag af deres adfærd inden for og uden for platformens eller søgemaskinens onlinegrænseflade. Meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner bør sikre offentlig adgang til databaser med reklamer vist på deres onlinegrænseflader for at lette tilsynet med og forskningen i nye risici som følge af udbredelsen af reklamer på internettet, f.eks. i forbindelse med ulovlige reklamer eller manipulerende teknikker og desinformation med en reel og forventet negativ indvirkning på folkesundheden, den offentlige sikkerhed, samfundsdebatten, den politiske deltagelse og ligestillingen. Databaserne bør omfatte indholdet af reklamer, herunder produktets, tjenestens eller varemærkets navn og reklamens genstand, og relaterede oplysninger om annoncøren og, hvis forskellig herfra, den fysiske eller juridiske person, der betalte for reklamen, og leveringen af reklamen, navnlig når der er tale om målrettet reklame. Disse oplysninger bør omfatte både information om målretningskriterier og leveringskriterier, navnlig når der reklameres over for personer i sårbare situationer såsom mindreårige. |
| --- | --- |

(95)

Reklamesystemer, der anvendes af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, er forbundet med særlige risici og kræver yderligere offentligt og lovmæssigt tilsyn på grund af deres omfang og evne til at fokusere på og nå ud til tjenestemodtagerne på grundlag af deres adfærd inden for og uden for platformens eller søgemaskinens onlinegrænseflade. Meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner bør sikre offentlig adgang til databaser med reklamer vist på deres onlinegrænseflader for at lette tilsynet med og forskningen i nye risici som følge af udbredelsen af reklamer på internettet, f.eks. i forbindelse med ulovlige reklamer eller manipulerende teknikker og desinformation med en reel og forventet negativ indvirkning på folkesundheden, den offentlige sikkerhed, samfundsdebatten, den politiske deltagelse og ligestillingen. Databaserne bør omfatte indholdet af reklamer, herunder produktets, tjenestens eller varemærkets navn og reklamens genstand, og relaterede oplysninger om annoncøren og, hvis forskellig herfra, den fysiske eller juridiske person, der betalte for reklamen, og leveringen af reklamen, navnlig når der er tale om målrettet reklame. Disse oplysninger bør omfatte både information om målretningskriterier og leveringskriterier, navnlig når der reklameres over for personer i sårbare situationer såsom mindreårige.

| (96) | For behørigt at kunne overvåge og vurdere, at meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner overholder de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, kan koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet eller Kommissionen kræve adgang til eller rapportering af specifikke oplysninger, herunder data vedrørende algoritmer. Et sådant krav kan f.eks. omfatte de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere risiciene og de mulige skader forbundet med den meget store online platforms eller meget store onlinesøgemaskines systemer, oplysninger om nøjagtigheden, virkemåden og afprøvningen af algoritmiske systemer til indholdsmoderation, anbefalingssystemer eller reklamesystemer, herunder i givet fald indlæringsdata og algoritmer, eller oplysninger om processer og output af indholdsmoderation eller interne klagebehandlingssystemer som omhandlet i denne forordning. Sådanne anmodninger om adgang til data bør ikke omfatte anmodninger om at give specifikke oplysninger om individuelle modtagere af tjenesten med henblik på at fastslå, om sådanne modtagere overholder anden gældende EU-ret eller national ret. Forskernes undersøgelser af udviklingen og alvoren af systemiske risici på internettet er navnlig vigtige for at afbøde informationsasymmetrier og etablere et modstandsdygtigt system til risikobegrænsning og informere udbydere af onlineplatforme, udbydere af onlinesøgemaskiner, koordinatorer for digitale tjenester, andre kompetente myndigheder, Kommissionen og offentligheden. |
| --- | --- |

(96)

For behørigt at kunne overvåge og vurdere, at meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner overholder de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, kan koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet eller Kommissionen kræve adgang til eller rapportering af specifikke oplysninger, herunder data vedrørende algoritmer. Et sådant krav kan f.eks. omfatte de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere risiciene og de mulige skader forbundet med den meget store online platforms eller meget store onlinesøgemaskines systemer, oplysninger om nøjagtigheden, virkemåden og afprøvningen af algoritmiske systemer til indholdsmoderation, anbefalingssystemer eller reklamesystemer, herunder i givet fald indlæringsdata og algoritmer, eller oplysninger om processer og output af indholdsmoderation eller interne klagebehandlingssystemer som omhandlet i denne forordning. Sådanne anmodninger om adgang til data bør ikke omfatte anmodninger om at give specifikke oplysninger om individuelle modtagere af tjenesten med henblik på at fastslå, om sådanne modtagere overholder anden gældende EU-ret eller national ret. Forskernes undersøgelser af udviklingen og alvoren af systemiske risici på internettet er navnlig vigtige for at afbøde informationsasymmetrier og etablere et modstandsdygtigt system til risikobegrænsning og informere udbydere af onlineplatforme, udbydere af onlinesøgemaskiner, koordinatorer for digitale tjenester, andre kompetente myndigheder, Kommissionen og offentligheden.

| (97) | Denne forordning udgør derfor en ramme, der giver bred adgang til oplysninger fra meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner for kontrolunderlagte forskere, der er tilknyttet en forskningsorganisation som omhandlet i artikel 2 i direktiv (EU) 2019/790, hvilket med henblik på denne forordning kan omfatte civilsamfundsorganisationer, der udfører videnskabelig forskning med det primære formål at støtte deres almennyttige opgaver. Alle anmodninger om adgang til oplysninger inden for denne ramme bør være forholdsmæssige og på passende vis beskytte den meget store onlineplatforms eller den meget store onlinesøgemaskines og eventuelle andre berørte parters, herunder tjenestemodtageres, rettigheder og legitime interesser, herunder beskyttelse af personoplysninger, forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger. For at sikre at denne forordnings mål nås, bør hensyntagen til udbydernes kommercielle interesser imidlertid ikke føre til afslag på at give adgang til data, der er nødvendige for det specifikke forskningsmål på grundlag af en anmodning i henhold til denne forordning. I denne henseende bør udbyderne, uden at det berører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 (32), sikre passende adgang for forskere, herunder om nødvendigt ved at træffe tekniske beskyttelsesforanstaltninger, f.eks. ved brug af datavaults. Anmodninger om dataadgang kan f.eks. omfatte antallet af websitebesøg eller, hvor det er relevant, andre former for adgang til indhold for tjenestemodtagere, forud for dets fjernelse af udbyderne af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner. |
| --- | --- |

(97)

Denne forordning udgør derfor en ramme, der giver bred adgang til oplysninger fra meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner for kontrolunderlagte forskere, der er tilknyttet en forskningsorganisation som omhandlet i artikel 2 i direktiv (EU) 2019/790, hvilket med henblik på denne forordning kan omfatte civilsamfundsorganisationer, der udfører videnskabelig forskning med det primære formål at støtte deres almennyttige opgaver. Alle anmodninger om adgang til oplysninger inden for denne ramme bør være forholdsmæssige og på passende vis beskytte den meget store onlineplatforms eller den meget store onlinesøgemaskines og eventuelle andre berørte parters, herunder tjenestemodtageres, rettigheder og legitime interesser, herunder beskyttelse af personoplysninger, forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger. For at sikre at denne forordnings mål nås, bør hensyntagen til udbydernes kommercielle interesser imidlertid ikke føre til afslag på at give adgang til data, der er nødvendige for det specifikke forskningsmål på grundlag af en anmodning i henhold til denne forordning. I denne henseende bør udbyderne, uden at det berører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 (32), sikre passende adgang for forskere, herunder om nødvendigt ved at træffe tekniske beskyttelsesforanstaltninger, f.eks. ved brug af datavaults. Anmodninger om dataadgang kan f.eks. omfatte antallet af websitebesøg eller, hvor det er relevant, andre former for adgang til indhold for tjenestemodtagere, forud for dets fjernelse af udbyderne af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner.

| (98) | Når data er offentligt tilgængelige, bør sådanne udbydere desuden ikke forhindre forskere, der opfylder en passende del af kriterierne, i at anvende disse data til forskningsformål, der bidrager til afdækning, kortlægning og forståelse af systemiske risici. De bør give sådanne forskere – herunder, hvor det er teknisk muligt, i realtid – adgang til offentligt tilgængelige data, f.eks. om aggregerede interaktioner med indhold fra offentlige sider, offentlige grupper eller offentlige figurer, herunder oplysninger om indtryk og engagement såsom antallet af reaktioner, delinger og kommentarer fra tjenestemodtagerne. Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner bør tilskyndes til at samarbejde med forskere og give bredere adgang til data til overvågning af samfundsmæssige problemer gennem frivillige bestræbelser, herunder gennem forpligtelser og procedurer, der er aftalt i henhold til adfærdskodekser eller kriseprotokoller. Disse udbydere og forskere bør være særligt opmærksomme på beskyttelsen af personoplysninger og sikre, at enhver behandling af personoplysninger er i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679. Udbydere bør anonymisere eller pseudonymisere personoplysninger, undtagen i de tilfælde, hvor det ville gøre det tilstræbte forskningsformål umuligt. |
| --- | --- |

(98)

Når data er offentligt tilgængelige, bør sådanne udbydere desuden ikke forhindre forskere, der opfylder en passende del af kriterierne, i at anvende disse data til forskningsformål, der bidrager til afdækning, kortlægning og forståelse af systemiske risici. De bør give sådanne forskere – herunder, hvor det er teknisk muligt, i realtid – adgang til offentligt tilgængelige data, f.eks. om aggregerede interaktioner med indhold fra offentlige sider, offentlige grupper eller offentlige figurer, herunder oplysninger om indtryk og engagement såsom antallet af reaktioner, delinger og kommentarer fra tjenestemodtagerne. Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner bør tilskyndes til at samarbejde med forskere og give bredere adgang til data til overvågning af samfundsmæssige problemer gennem frivillige bestræbelser, herunder gennem forpligtelser og procedurer, der er aftalt i henhold til adfærdskodekser eller kriseprotokoller. Disse udbydere og forskere bør være særligt opmærksomme på beskyttelsen af personoplysninger og sikre, at enhver behandling af personoplysninger er i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679. Udbydere bør anonymisere eller pseudonymisere personoplysninger, undtagen i de tilfælde, hvor det ville gøre det tilstræbte forskningsformål umuligt.

| (99) | I betragtning af kompleksiteten af de indførte systemer og de systemiske risici, de udgør for samfundet, bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner oprette en compliancefunktion, som bør være uafhængig af disse udbyderes operationelle funktioner. Compliancefunktionens leder bør rapportere direkte til disse udbyderes ledelse, herunder om tilfælde af manglende overholdelse af denne forordning. De compliancerådgivere, der indgår i compliancefunktionen, bør have de nødvendige kvalifikationer og den nødvendige viden, erfaring og evne til at gennemføre foranstaltninger og overvåge overholdelsen af denne forordning i udbyderne af meget store onlineplatformes eller af meget store onlinesøgemaskiners organisation. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør sikre, at compliancefunktionen inddrages tilstrækkeligt og rettidigt i alle spørgsmål vedrørende denne forordning, herunder i strategien for risikovurdering og risikoafbødning og specifikke foranstaltninger samt i givet fald vurderingen af overholdelsen af de forpligtelser, som disse udbydere har indgået i henhold til de adfærdskodekser og kriseprotokoller, de har tilsluttet sig. |
| --- | --- |

(99)

I betragtning af kompleksiteten af de indførte systemer og de systemiske risici, de udgør for samfundet, bør udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner oprette en compliancefunktion, som bør være uafhængig af disse udbyderes operationelle funktioner. Compliancefunktionens leder bør rapportere direkte til disse udbyderes ledelse, herunder om tilfælde af manglende overholdelse af denne forordning. De compliancerådgivere, der indgår i compliancefunktionen, bør have de nødvendige kvalifikationer og den nødvendige viden, erfaring og evne til at gennemføre foranstaltninger og overvåge overholdelsen af denne forordning i udbyderne af meget store onlineplatformes eller af meget store onlinesøgemaskiners organisation. Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner bør sikre, at compliancefunktionen inddrages tilstrækkeligt og rettidigt i alle spørgsmål vedrørende denne forordning, herunder i strategien for risikovurdering og risikoafbødning og specifikke foranstaltninger samt i givet fald vurderingen af overholdelsen af de forpligtelser, som disse udbydere har indgået i henhold til de adfærdskodekser og kriseprotokoller, de har tilsluttet sig.

| (100) | I betragtning af de yderligere risici forbundet med deres aktiviteter og deres yderligere forpligtelser i henhold til denne forordning bør der gælde supplerende gennemsigtighedskrav specifikt for meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner, navnlig vedrørende omfattende rapportering om gennemførte risikovurderinger og efterfølgende foranstaltninger truffet i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(100)

I betragtning af de yderligere risici forbundet med deres aktiviteter og deres yderligere forpligtelser i henhold til denne forordning bør der gælde supplerende gennemsigtighedskrav specifikt for meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner, navnlig vedrørende omfattende rapportering om gennemførte risikovurderinger og efterfølgende foranstaltninger truffet i henhold til denne forordning.

| (101) | Kommissionen bør råde over de nødvendige personale- og ekspertressourcer samt økonomiske midler til at udføre sine opgaver i henhold til denne forordning. For at sikre at de ressourcer, der er nødvendige for et tilstrækkeligt tilsyn på EU-plan i henhold til denne forordning, er til rådighed, og i betragtning af at medlemsstaterne bør have ret til at opkræve et tilsynsgebyr hos udbydere, der er etableret på deres område, for så vidt angår de tilsyns- og håndhævelsesopgaver, der udføres af deres myndigheder, bør Kommissionen opkræve et tilsynsgebyr, hvis størrelse bør fastsættes årligt, på meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner. Det samlede beløb for det årlige tilsynsgebyr, der opkræves, bør fastsættes på grundlag af de samlede omkostninger, som Kommissionen har afholdt i forbindelse med udførelsen af sine tilsynsopgaver i henhold til denne forordning, som det med rimelighed kan anslås på forhånd. Et sådant beløb bør omfatte omkostninger i forbindelse med udøvelsen af de specifikke beføjelser og opgaver vedrørende tilsyn, undersøgelse, håndhævelse og overvågning i forbindelse med udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, herunder omkostninger i forbindelse med udpegelse af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner eller oprettelse, vedligeholdelse og drift af de databaser, der er omhandlet i denne forordning.
  Det bør også omfatte også omkostninger i forbindelse med etablering, vedligeholdelse og drift af de grundlæggende oplysninger og den institutionelle infrastruktur for samarbejdet mellem koordinatorerne for digitale tjenester, rådet og Kommissionen under hensyntagen til det forhold, at deres størrelse og rækkevidde til meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner har en betydelig indvirkning på de ressourcer, der er nødvendige for at støtte en sådan infrastruktur. Ved vurderingen af de samlede omkostninger bør der tages hensyn til tilsynsomkostningerne i det foregående år, herunder, hvor det er relevant, de omkostninger, der overstiger det individuelle årlige tilsynsgebyr, der er opkrævet i det foregående år. De eksterne formålsbestemte indtægter fra de årlige tilsynsgebyrer kan anvendes til at finansiere yderligere menneskelige ressourcer såsom kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter og andre udgifter i forbindelse med udførelsen af disse opgaver, som overdrages til Kommissionen ved denne forordning. Det årlige tilsynsgebyr, der skal opkræves af udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, bør stå i et rimeligt forhold til tjenestens størrelse som afspejlet i antallet af aktive modtagere af tjenesten i Unionen. Desuden bør det individuelle årlige tilsynsgebyr ikke overstige et samlet loft for hver udbyder af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner under hensyntagen til den økonomiske kapacitet hos udbyderen af den eller de udpegede tjenester. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen bør råde over de nødvendige personale- og ekspertressourcer samt økonomiske midler til at udføre sine opgaver i henhold til denne forordning. For at sikre at de ressourcer, der er nødvendige for et tilstrækkeligt tilsyn på EU-plan i henhold til denne forordning, er til rådighed, og i betragtning af at medlemsstaterne bør have ret til at opkræve et tilsynsgebyr hos udbydere, der er etableret på deres område, for så vidt angår de tilsyns- og håndhævelsesopgaver, der udføres af deres myndigheder, bør Kommissionen opkræve et tilsynsgebyr, hvis størrelse bør fastsættes årligt, på meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner. Det samlede beløb for det årlige tilsynsgebyr, der opkræves, bør fastsættes på grundlag af de samlede omkostninger, som Kommissionen har afholdt i forbindelse med udførelsen af sine tilsynsopgaver i henhold til denne forordning, som det med rimelighed kan anslås på forhånd. Et sådant beløb bør omfatte omkostninger i forbindelse med udøvelsen af de specifikke beføjelser og opgaver vedrørende tilsyn, undersøgelse, håndhævelse og overvågning i forbindelse med udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, herunder omkostninger i forbindelse med udpegelse af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner eller oprettelse, vedligeholdelse og drift af de databaser, der er omhandlet i denne forordning.

Det bør også omfatte også omkostninger i forbindelse med etablering, vedligeholdelse og drift af de grundlæggende oplysninger og den institutionelle infrastruktur for samarbejdet mellem koordinatorerne for digitale tjenester, rådet og Kommissionen under hensyntagen til det forhold, at deres størrelse og rækkevidde til meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner har en betydelig indvirkning på de ressourcer, der er nødvendige for at støtte en sådan infrastruktur. Ved vurderingen af de samlede omkostninger bør der tages hensyn til tilsynsomkostningerne i det foregående år, herunder, hvor det er relevant, de omkostninger, der overstiger det individuelle årlige tilsynsgebyr, der er opkrævet i det foregående år. De eksterne formålsbestemte indtægter fra de årlige tilsynsgebyrer kan anvendes til at finansiere yderligere menneskelige ressourcer såsom kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter og andre udgifter i forbindelse med udførelsen af disse opgaver, som overdrages til Kommissionen ved denne forordning. Det årlige tilsynsgebyr, der skal opkræves af udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, bør stå i et rimeligt forhold til tjenestens størrelse som afspejlet i antallet af aktive modtagere af tjenesten i Unionen. Desuden bør det individuelle årlige tilsynsgebyr ikke overstige et samlet loft for hver udbyder af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner under hensyntagen til den økonomiske kapacitet hos udbyderen af den eller de udpegede tjenester.

| (102) | For at lette en effektiv og konsekvent anvendelse af de i denne forordning fastsatte forpligtelser, der kan kræve gennemførelse ad elektronisk vej, er det vigtigt at fremme frivillige standarder for visse tekniske procedurer, hvor industrien kan bidrage til udviklingen af standardiserede metoder med henblik på at støtte udbyderne af formidlingstjenester med overholdelse af denne forordning, f.eks. mulighed for indgivelse af anmeldelser, herunder via applikationsprogrammeringsgrænseflader, eller standarder vedrørende vilkår og betingelser eller standarder vedrørende revisioner eller standarder vedrørende interoperabilitet af reklamedatabaser. Desuden kan sådanne standarder omfatte standarder vedrørende onlinereklamer, anbefalingssystemer, tilgængelighed og beskyttelse af mindreårige online. Udbydere af formidlingstjenester kan frit vedtage standarderne, men vedtagelsen heraf er ikke ensbetydende med, at denne forordning er overholdt. Ved at levere bedste praksis kan sådanne standarder samtidig navnlig være nyttige for relativt små udbydere af formidlingstjenester. I standarderne kunne der i givet fald skelnes mellem forskellige former for ulovligt indhold eller forskellige typer formidlingstjenester. |
| --- | --- |

(102)

For at lette en effektiv og konsekvent anvendelse af de i denne forordning fastsatte forpligtelser, der kan kræve gennemførelse ad elektronisk vej, er det vigtigt at fremme frivillige standarder for visse tekniske procedurer, hvor industrien kan bidrage til udviklingen af standardiserede metoder med henblik på at støtte udbyderne af formidlingstjenester med overholdelse af denne forordning, f.eks. mulighed for indgivelse af anmeldelser, herunder via applikationsprogrammeringsgrænseflader, eller standarder vedrørende vilkår og betingelser eller standarder vedrørende revisioner eller standarder vedrørende interoperabilitet af reklamedatabaser. Desuden kan sådanne standarder omfatte standarder vedrørende onlinereklamer, anbefalingssystemer, tilgængelighed og beskyttelse af mindreårige online. Udbydere af formidlingstjenester kan frit vedtage standarderne, men vedtagelsen heraf er ikke ensbetydende med, at denne forordning er overholdt. Ved at levere bedste praksis kan sådanne standarder samtidig navnlig være nyttige for relativt små udbydere af formidlingstjenester. I standarderne kunne der i givet fald skelnes mellem forskellige former for ulovligt indhold eller forskellige typer formidlingstjenester.

| (103) | Kommissionen og rådet bør tilskynde til udarbejdelse af frivillige adfærdskodekser såvel som gennemførelse af disse kodeksers bestemmelser med henblik på at bidrage til anvendelsen af denne forordning. Kommissionen og rådet bør tilstræbe, at adfærdskodekserne klart fastsætter arten af de mål af almen interesse, der forfølges, at de indeholder mekanismer til uafhængig evaluering af opfyldelsen af disse mål, og at de relevante myndigheders rolle er klart fastsat. Der bør lægges særlig vægt på at undgå negative virkninger for sikkerheden, beskyttelsen af privatlivets fred og personoplysninger samt forbuddet mod at pålægge generelle overvågningsforpligtelser. Selv om gennemførelsen af adfærdskodekser bør kunne måles og være underlagt offentligt tilsyn, bør dette ikke ændre ved sådanne kodeksers frivillige karakter og de berørte parters mulighed for frit at afgøre, om de vil tilslutte sig. Under visse omstændigheder er det vigtigt, at meget store onlineplatforme samarbejder om at udarbejde og overholde specifikke adfærdskodekser. Intet i denne forordning er til hinder for, at andre tjenesteydere overholder de samme standarder for due diligence, vedtager bedste praksis og får gavn af Kommissionens og rådets retningslinjer ved at tilslutte sig de samme adfærdskodekser. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen og rådet bør tilskynde til udarbejdelse af frivillige adfærdskodekser såvel som gennemførelse af disse kodeksers bestemmelser med henblik på at bidrage til anvendelsen af denne forordning. Kommissionen og rådet bør tilstræbe, at adfærdskodekserne klart fastsætter arten af de mål af almen interesse, der forfølges, at de indeholder mekanismer til uafhængig evaluering af opfyldelsen af disse mål, og at de relevante myndigheders rolle er klart fastsat. Der bør lægges særlig vægt på at undgå negative virkninger for sikkerheden, beskyttelsen af privatlivets fred og personoplysninger samt forbuddet mod at pålægge generelle overvågningsforpligtelser. Selv om gennemførelsen af adfærdskodekser bør kunne måles og være underlagt offentligt tilsyn, bør dette ikke ændre ved sådanne kodeksers frivillige karakter og de berørte parters mulighed for frit at afgøre, om de vil tilslutte sig. Under visse omstændigheder er det vigtigt, at meget store onlineplatforme samarbejder om at udarbejde og overholde specifikke adfærdskodekser. Intet i denne forordning er til hinder for, at andre tjenesteydere overholder de samme standarder for due diligence, vedtager bedste praksis og får gavn af Kommissionens og rådets retningslinjer ved at tilslutte sig de samme adfærdskodekser.

| (104) | Denne forordning bør udpege visse områder, hvor det kan overvejes at indføre sådanne adfærdskodekser. Risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende specifikke former for ulovligt indhold bør navnlig undersøges gennem aftaler om selvregulering og samregulering. Et andet område, der bør overvejes, er de mulige negative virkninger af systemiske risici for samfundet og demokratiet såsom desinformation eller manipulerende og misbrugende aktiviteter eller eventuelle negative følger for mindreårige. Dette omfatter koordinerede operationer, der har til formål at forstærke information, herunder desinformation, såsom brug af botter eller falske konti til at frembringe forsætligt ukorrekte eller vildledende oplysninger, undertiden med henblik på at opnå en økonomisk gevinst, som er særlig skadelige for sårbare modtagere af tjenesten såsom mindreårige. På disse områder kan en meget stor onlineplatforms eller en meget stor onlinesøgemaskines tilslutning til og overholdelse af en bestemt adfærdskodeks betragtes som en passende risikobegrænsende foranstaltning. Hvis en udbyder af en onlineplatform eller af en onlinesøgemaskine nægter at følge Kommissionens opfordring til at deltage i anvendelsen af en sådan adfærdskodeks uden behørig forklaring, kan der i påkommende tilfælde tages hensyn hertil ved vurderingen af, om onlineplatformen eller onlinesøgemaskinen har overtrådt de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning. Den blotte deltagelse i og gennemførelse af en given adfærdskodeks bør ikke i sig selv være ensbetydende med, at denne forordning er overholdt. |
| --- | --- |

(104)

Denne forordning bør udpege visse områder, hvor det kan overvejes at indføre sådanne adfærdskodekser. Risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende specifikke former for ulovligt indhold bør navnlig undersøges gennem aftaler om selvregulering og samregulering. Et andet område, der bør overvejes, er de mulige negative virkninger af systemiske risici for samfundet og demokratiet såsom desinformation eller manipulerende og misbrugende aktiviteter eller eventuelle negative følger for mindreårige. Dette omfatter koordinerede operationer, der har til formål at forstærke information, herunder desinformation, såsom brug af botter eller falske konti til at frembringe forsætligt ukorrekte eller vildledende oplysninger, undertiden med henblik på at opnå en økonomisk gevinst, som er særlig skadelige for sårbare modtagere af tjenesten såsom mindreårige. På disse områder kan en meget stor onlineplatforms eller en meget stor onlinesøgemaskines tilslutning til og overholdelse af en bestemt adfærdskodeks betragtes som en passende risikobegrænsende foranstaltning. Hvis en udbyder af en onlineplatform eller af en onlinesøgemaskine nægter at følge Kommissionens opfordring til at deltage i anvendelsen af en sådan adfærdskodeks uden behørig forklaring, kan der i påkommende tilfælde tages hensyn hertil ved vurderingen af, om onlineplatformen eller onlinesøgemaskinen har overtrådt de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning. Den blotte deltagelse i og gennemførelse af en given adfærdskodeks bør ikke i sig selv være ensbetydende med, at denne forordning er overholdt.

| (105) | Adfærdskodekserne bør lette adgangen til tjenester for meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner i overensstemmelse med EU-retten og national ret med henblik på at gøre deres forventede anvendelse lettere for personer med handicap. Adfærdskodekserne kan navnlig sikre, at oplysningerne præsenteres på en måde, der kan opfattes, bruges og forstås af personer med handicap samt er sikre at bruge, og at formularer og foranstaltninger i henhold til denne forordning gøres tilgængelige på en måde, så de er lette at finde og er tilgængelige for personer med handicap. |
| --- | --- |

(105)

Adfærdskodekserne bør lette adgangen til tjenester for meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner i overensstemmelse med EU-retten og national ret med henblik på at gøre deres forventede anvendelse lettere for personer med handicap. Adfærdskodekserne kan navnlig sikre, at oplysningerne præsenteres på en måde, der kan opfattes, bruges og forstås af personer med handicap samt er sikre at bruge, og at formularer og foranstaltninger i henhold til denne forordning gøres tilgængelige på en måde, så de er lette at finde og er tilgængelige for personer med handicap.

| (106) | Reglerne om adfærdskodekser i denne forordning kan danne grundlag for allerede etablerede selvregulerende foranstaltninger på EU-plan, herunder hensigtserklæringen om produktsikkerhed (»Product Safety Pledge«), aftalememorandummet om salg af forfalskede varer på internettet (»Memorandum of Understanding on the sale of counterfeit goods on the internet«), adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale på internettet (»Code of Conduct on countering illegal hate speech online«) og adfærdskodeksen om desinformation (»EU Code of Practice on Disinformation«). Navnlig for sidstnævnte er adfærdskodeksen om desinformation efter Kommissionen vejledning blevet styrket som bebudet i handlingsplanen for europæisk demokrati. |
| --- | --- |

(106)

Reglerne om adfærdskodekser i denne forordning kan danne grundlag for allerede etablerede selvregulerende foranstaltninger på EU-plan, herunder hensigtserklæringen om produktsikkerhed (»Product Safety Pledge«), aftalememorandummet om salg af forfalskede varer på internettet (»Memorandum of Understanding on the sale of counterfeit goods on the internet«), adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale på internettet (»Code of Conduct on countering illegal hate speech online«) og adfærdskodeksen om desinformation (»EU Code of Practice on Disinformation«). Navnlig for sidstnævnte er adfærdskodeksen om desinformation efter Kommissionen vejledning blevet styrket som bebudet i handlingsplanen for europæisk demokrati.

| (107) | Onlinereklame involverer generelt en række aktører, herunder formidlingstjenester, der forbinder reklameudgivere og annoncører. Adfærdskodekser bør understøtte og supplere de gennemsigtighedsforpligtelser vedrørende reklame for udbydere af onlineplatforme, af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, der er fastsat i denne forordning, for at tilvejebringe fleksible og effektive mekanismer til at lette og øge overholdelsen af disse forpligtelser, navnlig for så vidt angår de nærmere bestemmelser for videregivelse af de relevante oplysninger. Dette bør omfatte lettelse af transmission af oplysningerne om den annoncør, der betaler for reklamen, når vedkommende adskiller sig fra den fysiske eller juridiske person, på hvis vegne reklamen vises på en onlineplatforms onlinegrænseflade. Adfærdskodekserne bør også omfatte foranstaltninger til at sikre, at meningsfulde oplysninger om kommerciel udnyttelse af data deles på passende vis i hele værdikæden. Inddragelsen af en bred vifte af interessenter bør sikre, at disse adfærdskodekser støttes bredt, er teknisk velfunderede og effektive og har den højeste grad af brugervenlighed for at sikre, at gennemsigtighedsforpligtelserne opfylder deres mål. For at sikre adfærdskodeksernes effektivitet bør Kommissionen medtage evalueringsmekanismer i udarbejdelsen af adfærdskodekserne. Kommissionen kan, hvis det er relevant, opfordre Agenturet for Grundlæggende Rettigheder eller Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse til at udtale sig om den pågældende adfærdskodeks. |
| --- | --- |

(107)

Onlinereklame involverer generelt en række aktører, herunder formidlingstjenester, der forbinder reklameudgivere og annoncører. Adfærdskodekser bør understøtte og supplere de gennemsigtighedsforpligtelser vedrørende reklame for udbydere af onlineplatforme, af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, der er fastsat i denne forordning, for at tilvejebringe fleksible og effektive mekanismer til at lette og øge overholdelsen af disse forpligtelser, navnlig for så vidt angår de nærmere bestemmelser for videregivelse af de relevante oplysninger. Dette bør omfatte lettelse af transmission af oplysningerne om den annoncør, der betaler for reklamen, når vedkommende adskiller sig fra den fysiske eller juridiske person, på hvis vegne reklamen vises på en onlineplatforms onlinegrænseflade. Adfærdskodekserne bør også omfatte foranstaltninger til at sikre, at meningsfulde oplysninger om kommerciel udnyttelse af data deles på passende vis i hele værdikæden. Inddragelsen af en bred vifte af interessenter bør sikre, at disse adfærdskodekser støttes bredt, er teknisk velfunderede og effektive og har den højeste grad af brugervenlighed for at sikre, at gennemsigtighedsforpligtelserne opfylder deres mål. For at sikre adfærdskodeksernes effektivitet bør Kommissionen medtage evalueringsmekanismer i udarbejdelsen af adfærdskodekserne. Kommissionen kan, hvis det er relevant, opfordre Agenturet for Grundlæggende Rettigheder eller Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse til at udtale sig om den pågældende adfærdskodeks.

| (108) | Ud over kriseresponsmekanismen for meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner kan Kommissionen tage initiativ til udarbejdelsen af frivillige kriseprotokoller for at koordinere en hurtig, kollektiv og grænseoverskridende indsats i onlinemiljøet. Dette kan f.eks. være tilfældet, hvis onlineplatforme misbruges til hurtig udbredelse af ulovligt indhold eller desinformation, eller hvor der opstår behov for hurtig udbredelse af pålidelig information. I lyset af den vigtige rolle, som meget store onlineplatforme spiller i formidling af information i vores samfund og på tværs af grænserne, bør udbydere af sådanne platforme tilskyndes til at udarbejde og anvende specifikke kriseprotokoller. Sådanne kriseprotokoller bør kun aktiveres i en begrænset periode, og de trufne foranstaltninger bør også begrænses til, hvad der er strengt nødvendigt for at håndtere de ekstraordinære omstændigheder. Disse foranstaltninger bør være i overensstemmelse med denne forordning og bør ikke udgøre en generel forpligtelse for de deltagende udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner til at overvåge den information, de transmitterer eller lagrer, eller til aktivt at undersøge forhold eller omstændigheder, der tyder på ulovligt indhold. |
| --- | --- |

(108)

Ud over kriseresponsmekanismen for meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner kan Kommissionen tage initiativ til udarbejdelsen af frivillige kriseprotokoller for at koordinere en hurtig, kollektiv og grænseoverskridende indsats i onlinemiljøet. Dette kan f.eks. være tilfældet, hvis onlineplatforme misbruges til hurtig udbredelse af ulovligt indhold eller desinformation, eller hvor der opstår behov for hurtig udbredelse af pålidelig information. I lyset af den vigtige rolle, som meget store onlineplatforme spiller i formidling af information i vores samfund og på tværs af grænserne, bør udbydere af sådanne platforme tilskyndes til at udarbejde og anvende specifikke kriseprotokoller. Sådanne kriseprotokoller bør kun aktiveres i en begrænset periode, og de trufne foranstaltninger bør også begrænses til, hvad der er strengt nødvendigt for at håndtere de ekstraordinære omstændigheder. Disse foranstaltninger bør være i overensstemmelse med denne forordning og bør ikke udgøre en generel forpligtelse for de deltagende udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner til at overvåge den information, de transmitterer eller lagrer, eller til aktivt at undersøge forhold eller omstændigheder, der tyder på ulovligt indhold.

| (109) | For at sikre passende tilsyn med og håndhævelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, bør medlemsstaterne udpege mindst én myndighed, der skal have til opgave at føre tilsyn med anvendelsen af og håndhæve denne forordning, uden at det berører muligheden for at udpege en eksisterende myndighed og dens retlige form i overensstemmelse med national ret. Medlemsstaterne bør dog kunne overdrage specifikke tilsyns- eller håndhævelsesopgaver og kompetencer vedrørende anvendelsen af denne forordning til mere end én kompetent myndighed, f.eks. for specifikke sektorer, hvor eksisterende myndigheder også kan have beføjelser, såsom tilsynsmyndigheder for elektronisk kommunikation, mediemyndigheder eller forbrugerbeskyttelsesmyndigheder, i overensstemmelse med deres nationale forfatningsmæssige, organisatoriske og administrative struktur. Alle udpegede kompetente myndigheder bør i forbindelse med udførelsen af deres opgaver bidrage til at nå denne forordnings mål, nemlig et velfungerende indre marked for formidlingstjenester, hvor de harmoniserede regler for et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø, der fremmer innovation, og navnlig de due diligence-forpligtelser, der gælder for forskellige kategorier af udbydere af formidlingstjenester, overvåges og håndhæves effektivt med henblik på at sikre, at de grundlæggende rettigheder, som er nedfældet i chartret, herunder princippet om forbrugerbeskyttelse, beskyttes effektivt. Denne forordning forpligter ikke medlemsstaterne til at overlade det til de kompetente myndigheder at træffe afgørelse om lovligheden af specifikt indhold. |
| --- | --- |

(109)

For at sikre passende tilsyn med og håndhævelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, bør medlemsstaterne udpege mindst én myndighed, der skal have til opgave at føre tilsyn med anvendelsen af og håndhæve denne forordning, uden at det berører muligheden for at udpege en eksisterende myndighed og dens retlige form i overensstemmelse med national ret. Medlemsstaterne bør dog kunne overdrage specifikke tilsyns- eller håndhævelsesopgaver og kompetencer vedrørende anvendelsen af denne forordning til mere end én kompetent myndighed, f.eks. for specifikke sektorer, hvor eksisterende myndigheder også kan have beføjelser, såsom tilsynsmyndigheder for elektronisk kommunikation, mediemyndigheder eller forbrugerbeskyttelsesmyndigheder, i overensstemmelse med deres nationale forfatningsmæssige, organisatoriske og administrative struktur. Alle udpegede kompetente myndigheder bør i forbindelse med udførelsen af deres opgaver bidrage til at nå denne forordnings mål, nemlig et velfungerende indre marked for formidlingstjenester, hvor de harmoniserede regler for et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø, der fremmer innovation, og navnlig de due diligence-forpligtelser, der gælder for forskellige kategorier af udbydere af formidlingstjenester, overvåges og håndhæves effektivt med henblik på at sikre, at de grundlæggende rettigheder, som er nedfældet i chartret, herunder princippet om forbrugerbeskyttelse, beskyttes effektivt. Denne forordning forpligter ikke medlemsstaterne til at overlade det til de kompetente myndigheder at træffe afgørelse om lovligheden af specifikt indhold.

| (110) | I betragtning af de pågældende tjenesters grænseoverskridende karakter og den horisontale karakter af de forpligtelser, der indføres med denne forordning, bør én myndighed, der er udpeget til at føre tilsyn med anvendelsen af denne forordning og om nødvendigt til at håndhæve denne forordning, også udpeges som koordinator for digitale tjenester i hver medlemsstat. Hvis mere end én kompetent myndighed udpeges til at føre tilsyn med anvendelsen af og håndhæve denne forordning, bør der kun udpeges én myndighed i den pågældende medlemsstat som koordinator for digitale tjenester. Koordinatoren for digitale tjenester bør fungere som et enkelt kontaktpunkt i alle forhold vedrørende anvendelsen af denne forordning for Kommissionen, rådet, koordinatorerne for digitale tjenester i andre medlemsstater og for andre kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat. Koordinatoren for digitale tjenester bør navnlig, hvis flere kompetente myndigheder har fået overdraget opgaver i henhold til denne forordning i en bestemt medlemsstat, koordinere og samarbejde med disse myndigheder i overensstemmelse med den nationale ret, der fastsætter deres respektive opgaver, og uden at det berører de andre kompetente myndigheders uafhængige vurdering. Selv om koordinatoren for digitale tjenester ikke udøver nogen form for hierarkisk overstyring i forhold til andre kompetente myndigheder i forbindelse med udførelsen af deres opgaver, bør denne sikre en effektiv inddragelse af alle relevante kompetente myndigheder og rapportere rettidigt om deres vurdering inden for rammerne af samarbejdet om tilsyn og håndhævelse på EU-plan. Ud over de specifikke mekanismer, der er fastsat i denne forordning for så vidt angår samarbejde på EU-plan, bør medlemsstaterne endvidere sikre samarbejde mellem koordinatoren for digitale tjenester og andre udpegede kompetente myndigheder på nationalt plan, eventuelt ved hjælp af passende værktøjer, f.eks. ved at samle ressourcer, fælles taskforcer, fælles undersøgelser og mekanismer for gensidig bistand. |
| --- | --- |

(110)

I betragtning af de pågældende tjenesters grænseoverskridende karakter og den horisontale karakter af de forpligtelser, der indføres med denne forordning, bør én myndighed, der er udpeget til at føre tilsyn med anvendelsen af denne forordning og om nødvendigt til at håndhæve denne forordning, også udpeges som koordinator for digitale tjenester i hver medlemsstat. Hvis mere end én kompetent myndighed udpeges til at føre tilsyn med anvendelsen af og håndhæve denne forordning, bør der kun udpeges én myndighed i den pågældende medlemsstat som koordinator for digitale tjenester. Koordinatoren for digitale tjenester bør fungere som et enkelt kontaktpunkt i alle forhold vedrørende anvendelsen af denne forordning for Kommissionen, rådet, koordinatorerne for digitale tjenester i andre medlemsstater og for andre kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat. Koordinatoren for digitale tjenester bør navnlig, hvis flere kompetente myndigheder har fået overdraget opgaver i henhold til denne forordning i en bestemt medlemsstat, koordinere og samarbejde med disse myndigheder i overensstemmelse med den nationale ret, der fastsætter deres respektive opgaver, og uden at det berører de andre kompetente myndigheders uafhængige vurdering. Selv om koordinatoren for digitale tjenester ikke udøver nogen form for hierarkisk overstyring i forhold til andre kompetente myndigheder i forbindelse med udførelsen af deres opgaver, bør denne sikre en effektiv inddragelse af alle relevante kompetente myndigheder og rapportere rettidigt om deres vurdering inden for rammerne af samarbejdet om tilsyn og håndhævelse på EU-plan. Ud over de specifikke mekanismer, der er fastsat i denne forordning for så vidt angår samarbejde på EU-plan, bør medlemsstaterne endvidere sikre samarbejde mellem koordinatoren for digitale tjenester og andre udpegede kompetente myndigheder på nationalt plan, eventuelt ved hjælp af passende værktøjer, f.eks. ved at samle ressourcer, fælles taskforcer, fælles undersøgelser og mekanismer for gensidig bistand.

| (111) | Koordinatoren for digitale tjenester og andre kompetente myndigheder, der er udpeget i henhold til denne forordning, spiller en afgørende rolle med hensyn til at sikre effektiviteten af de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, og for opfyldelsen af dens mål. Det er derfor nødvendigt at sikre, at disse myndigheder har de nødvendige midler, herunder finansielle og menneskelige ressourcer, til at føre tilsyn med alle udbydere af formidlingstjenester, der falder ind under deres kompetence i alle unionsborgeres interesse. I betragtning af de mange forskellige udbydere af formidlingstjenester og deres anvendelse af avanceret teknologi til at yde deres tjenester er det også vigtigt, at koordinatoren for digitale tjenester og de relevante kompetente myndigheder er udstyret med det nødvendige antal medarbejdere og eksperter med specialiserede færdigheder og avancerede tekniske midler, og at de uafhængigt forvalter finansielle ressourcer til at udføre deres opgaver. Desuden bør ressourceniveauet tage hensyn til størrelse, kompleksitet og potentielle samfundsmæssige virkninger af udbydere af formidlingstjenester, der falder ind under deres kompetence samt deres tjenesters rækkevidde i hele Unionen. Denne forordning berører ikke medlemsstaternes mulighed for at indføre finansieringsmekanismer baseret på et tilsynsgebyr, der opkræves af udbydere af formidlingstjenester, i henhold til national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, i det omfang det opkræves af udbydere af formidlingstjenester, der har deres hovedforretningssted i den pågældende medlemsstat, at det er strengt begrænset til, hvad der er nødvendigt og forholdsmæssigt for at dække omkostningerne ved udførelsen af de opgaver, der er overdraget til de kompetente myndigheder i henhold til denne forordning, med undtagelse af de opgaver, der overdrages til Kommissionen, og at der sikres tilstrækkelig gennemsigtighed med hensyn til opkrævning og anvendelse af et sådant tilsynsgebyr. |
| --- | --- |

(111)

Koordinatoren for digitale tjenester og andre kompetente myndigheder, der er udpeget i henhold til denne forordning, spiller en afgørende rolle med hensyn til at sikre effektiviteten af de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, og for opfyldelsen af dens mål. Det er derfor nødvendigt at sikre, at disse myndigheder har de nødvendige midler, herunder finansielle og menneskelige ressourcer, til at føre tilsyn med alle udbydere af formidlingstjenester, der falder ind under deres kompetence i alle unionsborgeres interesse. I betragtning af de mange forskellige udbydere af formidlingstjenester og deres anvendelse af avanceret teknologi til at yde deres tjenester er det også vigtigt, at koordinatoren for digitale tjenester og de relevante kompetente myndigheder er udstyret med det nødvendige antal medarbejdere og eksperter med specialiserede færdigheder og avancerede tekniske midler, og at de uafhængigt forvalter finansielle ressourcer til at udføre deres opgaver. Desuden bør ressourceniveauet tage hensyn til størrelse, kompleksitet og potentielle samfundsmæssige virkninger af udbydere af formidlingstjenester, der falder ind under deres kompetence samt deres tjenesters rækkevidde i hele Unionen. Denne forordning berører ikke medlemsstaternes mulighed for at indføre finansieringsmekanismer baseret på et tilsynsgebyr, der opkræves af udbydere af formidlingstjenester, i henhold til national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, i det omfang det opkræves af udbydere af formidlingstjenester, der har deres hovedforretningssted i den pågældende medlemsstat, at det er strengt begrænset til, hvad der er nødvendigt og forholdsmæssigt for at dække omkostningerne ved udførelsen af de opgaver, der er overdraget til de kompetente myndigheder i henhold til denne forordning, med undtagelse af de opgaver, der overdrages til Kommissionen, og at der sikres tilstrækkelig gennemsigtighed med hensyn til opkrævning og anvendelse af et sådant tilsynsgebyr.

| (112) | De kompetente myndigheder, der er udpeget i henhold til denne forordning, bør endvidere handle helt uafhængigt af private og offentlige organer uden forpligtelse til eller mulighed for at søge eller modtage instrukser, herunder fra regeringen, og uden at det berører de specifikke forpligtelser til at samarbejde med andre kompetente myndigheder, koordinatorerne for digitale tjenester, rådet og Kommissionen. På den anden side bør disse myndigheders uafhængighed ikke betyde, at de ikke i overensstemmelse med nationale forfatninger og uden at bringe opfyldelsen af denne forordnings mål i fare kan underkastes mekanismer til rimelig ansvarlighed vedrørende koordinatorerne for digitale tjenesters generelle aktiviteter såsom deres finansielle udgifter eller rapportering til de nationale parlamenter. Kravet om uafhængighed bør heller ikke forhindre udøvelsen af domstolsprøvelse eller muligheden for at rådføre sig eller regelmæssigt udveksle synspunkter med andre nationale myndigheder, herunder retshåndhævende myndigheder, krisestyringsmyndigheder eller forbrugerbeskyttelsesmyndigheder, hvis det er relevant, med henblik på at underrette hinanden om igangværende undersøgelser, uden at dette berører udøvelsen af deres respektive beføjelser. |
| --- | --- |

(112)

De kompetente myndigheder, der er udpeget i henhold til denne forordning, bør endvidere handle helt uafhængigt af private og offentlige organer uden forpligtelse til eller mulighed for at søge eller modtage instrukser, herunder fra regeringen, og uden at det berører de specifikke forpligtelser til at samarbejde med andre kompetente myndigheder, koordinatorerne for digitale tjenester, rådet og Kommissionen. På den anden side bør disse myndigheders uafhængighed ikke betyde, at de ikke i overensstemmelse med nationale forfatninger og uden at bringe opfyldelsen af denne forordnings mål i fare kan underkastes mekanismer til rimelig ansvarlighed vedrørende koordinatorerne for digitale tjenesters generelle aktiviteter såsom deres finansielle udgifter eller rapportering til de nationale parlamenter. Kravet om uafhængighed bør heller ikke forhindre udøvelsen af domstolsprøvelse eller muligheden for at rådføre sig eller regelmæssigt udveksle synspunkter med andre nationale myndigheder, herunder retshåndhævende myndigheder, krisestyringsmyndigheder eller forbrugerbeskyttelsesmyndigheder, hvis det er relevant, med henblik på at underrette hinanden om igangværende undersøgelser, uden at dette berører udøvelsen af deres respektive beføjelser.

| (113) | Medlemsstaterne kan udpege en eksisterende national myndighed som koordinator for digitale tjenester eller med specifikke opgaver til at føre tilsyn med anvendelsen af og håndhæve denne forordning, forudsat at en sådan udpeget myndighed opfylder kravene i denne forordning, f.eks. med hensyn til dens uafhængighed. Desuden er medlemsstaterne i princippet ikke afskåret fra at sammenlægge funktioner i en eksisterende myndighed i overensstemmelse med EU-retten. Foranstaltningerne i denne henseende kan bl.a. indebære, at det ikke er muligt at afskedige formanden for eller et medlem af bestyrelsen i et kollegialt organ i en eksisterende myndighed inden udløbet af deres embedsperiode alene med den begrundelse, at der er gennemført en institutionel reform, som indebærer sammenlægning af forskellige funktioner i én myndighed, hvis der ikke er indført regler, som sikrer, at sådanne afskedigelser ikke bringer disse medlemmers uafhængighed og upartiskhed i fare. |
| --- | --- |

(113)

Medlemsstaterne kan udpege en eksisterende national myndighed som koordinator for digitale tjenester eller med specifikke opgaver til at føre tilsyn med anvendelsen af og håndhæve denne forordning, forudsat at en sådan udpeget myndighed opfylder kravene i denne forordning, f.eks. med hensyn til dens uafhængighed. Desuden er medlemsstaterne i princippet ikke afskåret fra at sammenlægge funktioner i en eksisterende myndighed i overensstemmelse med EU-retten. Foranstaltningerne i denne henseende kan bl.a. indebære, at det ikke er muligt at afskedige formanden for eller et medlem af bestyrelsen i et kollegialt organ i en eksisterende myndighed inden udløbet af deres embedsperiode alene med den begrundelse, at der er gennemført en institutionel reform, som indebærer sammenlægning af forskellige funktioner i én myndighed, hvis der ikke er indført regler, som sikrer, at sådanne afskedigelser ikke bringer disse medlemmers uafhængighed og upartiskhed i fare.

| (114) | Medlemsstaterne bør give koordinatoren for digitale tjenester og enhver anden kompetent myndighed, der er udpeget i henhold til denne forordning, tilstrækkelige beføjelser og midler til at sikre en effektiv undersøgelse og håndhævelse, i overensstemmelse med de opgaver, som de har fået pålagt. Dette omfatter de kompetente myndigheders beføjelse til at vedtage midlertidige foranstaltninger i overensstemmelse med national ret i tilfælde af risiko for alvorlig skade. Sådanne midlertidige foranstaltninger, som kan omfatte påbud om at bringe en given påstået overtrædelse til ophør eller afhjælpe den, bør ikke gå videre, end hvad der er nødvendigt for at sikre, at alvorlig skade forhindres, indtil den endelige afgørelse foreligger. Koordinatorerne for digitale tjenester bør navnlig kunne søge efter og indhente oplysninger, der befinder sig på deres område, herunder i forbindelse med fælles undersøgelser, under behørig hensyntagen til, at tilsyns- og håndhævelsesforanstaltninger vedrørende en udbyder, der er underlagt en anden medlemsstats eller Kommissionens jurisdiktion, bør træffes af koordinatoren for digitale tjenester i denne anden medlemsstat, i givet fald i overensstemmelse med procedurerne for grænseoverskridende samarbejde, eller, hvis det er relevant, af Kommissionen. |
| --- | --- |

(114)

Medlemsstaterne bør give koordinatoren for digitale tjenester og enhver anden kompetent myndighed, der er udpeget i henhold til denne forordning, tilstrækkelige beføjelser og midler til at sikre en effektiv undersøgelse og håndhævelse, i overensstemmelse med de opgaver, som de har fået pålagt. Dette omfatter de kompetente myndigheders beføjelse til at vedtage midlertidige foranstaltninger i overensstemmelse med national ret i tilfælde af risiko for alvorlig skade. Sådanne midlertidige foranstaltninger, som kan omfatte påbud om at bringe en given påstået overtrædelse til ophør eller afhjælpe den, bør ikke gå videre, end hvad der er nødvendigt for at sikre, at alvorlig skade forhindres, indtil den endelige afgørelse foreligger. Koordinatorerne for digitale tjenester bør navnlig kunne søge efter og indhente oplysninger, der befinder sig på deres område, herunder i forbindelse med fælles undersøgelser, under behørig hensyntagen til, at tilsyns- og håndhævelsesforanstaltninger vedrørende en udbyder, der er underlagt en anden medlemsstats eller Kommissionens jurisdiktion, bør træffes af koordinatoren for digitale tjenester i denne anden medlemsstat, i givet fald i overensstemmelse med procedurerne for grænseoverskridende samarbejde, eller, hvis det er relevant, af Kommissionen.

| (115) | Medlemsstaterne bør i deres nationale ret i overensstemmelse med EU-retten og navnlig denne forordning og chartret fastsætte de nærmere betingelser og begrænsninger for koordinatorerne for digitale tjenesters og i givet fald andre kompetente myndigheders udøvelse af deres undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(115)

Medlemsstaterne bør i deres nationale ret i overensstemmelse med EU-retten og navnlig denne forordning og chartret fastsætte de nærmere betingelser og begrænsninger for koordinatorerne for digitale tjenesters og i givet fald andre kompetente myndigheders udøvelse af deres undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser i henhold til denne forordning.

| (116) | I forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser bør de kompetente myndigheder overholde de gældende nationale regler vedrørende procedurer og forhold såsom kravet om forudgående tilladelse fra en domstol til at få adgang til visse lokaler og retten til fortrolighed mellem advokat og klient. Disse bestemmelser bør navnlig sikre overholdelsen af de grundlæggende rettigheder til effektive retsmidler og til en upartisk domstol, herunder retten til et forsvar, og retten til respekt for privatlivet. I denne forbindelse kunne de garantier, der er fastsat i forbindelse med Kommissionens procedure i henhold til denne forordning, være et passende referencegrundlag. En forudgående, retfærdig og upartisk procedure bør garanteres, inden der træffes endelig afgørelse, herunder de berørte personers ret til at blive hørt, og retten til aktindsigt, samtidig med at fortroligheden og tavshedspligten og forretningshemmeligheden samt forpligtelsen til at give en meningsfuld begrundelse for afgørelserne overholdes. Dette bør dog ikke være til hinder for, at der træffes foranstaltninger i behørigt begrundede hastetilfælde og med forbehold af passende betingelser og proceduremæssige ordninger. Udøvelsen af beføjelser bør bl.a. også stå i et rimeligt i forhold til karakteren og den samlede faktiske eller potentielle skade, som overtrædelsen eller den formodede overtrædelse har forvoldt. De kompetente myndigheder bør tage højde for alle sagens forhold og omstændigheder, herunder oplysninger, der er indsamlet af kompetente myndigheder i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(116)

I forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser bør de kompetente myndigheder overholde de gældende nationale regler vedrørende procedurer og forhold såsom kravet om forudgående tilladelse fra en domstol til at få adgang til visse lokaler og retten til fortrolighed mellem advokat og klient. Disse bestemmelser bør navnlig sikre overholdelsen af de grundlæggende rettigheder til effektive retsmidler og til en upartisk domstol, herunder retten til et forsvar, og retten til respekt for privatlivet. I denne forbindelse kunne de garantier, der er fastsat i forbindelse med Kommissionens procedure i henhold til denne forordning, være et passende referencegrundlag. En forudgående, retfærdig og upartisk procedure bør garanteres, inden der træffes endelig afgørelse, herunder de berørte personers ret til at blive hørt, og retten til aktindsigt, samtidig med at fortroligheden og tavshedspligten og forretningshemmeligheden samt forpligtelsen til at give en meningsfuld begrundelse for afgørelserne overholdes. Dette bør dog ikke være til hinder for, at der træffes foranstaltninger i behørigt begrundede hastetilfælde og med forbehold af passende betingelser og proceduremæssige ordninger. Udøvelsen af beføjelser bør bl.a. også stå i et rimeligt i forhold til karakteren og den samlede faktiske eller potentielle skade, som overtrædelsen eller den formodede overtrædelse har forvoldt. De kompetente myndigheder bør tage højde for alle sagens forhold og omstændigheder, herunder oplysninger, der er indsamlet af kompetente myndigheder i andre medlemsstater.

| (117) | Medlemsstaterne bør sikre, at overtrædelser af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, kan sanktioneres på en måde, der er effektiv, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, under hensyntagen til overtrædelsens art, grovhed, gentagne karakter og varighed i lyset af den offentlige interesse, der forfølges, omfanget og arten af de aktiviteter, der udføres, samt den krænkende parts økonomiske formåen. Sanktionerne bør navnlig fastsættes under hensyntagen til, om den berørte udbyder af formidlingstjenester systematisk eller gentagne gange undlader at opfylde sine forpligtelser i henhold til denne forordning, og i givet fald antallet af berørte modtagere af tjenesten, hvorvidt overtrædelsen blev begået forsætligt eller uagtsomt og om udbyderen er aktiv i flere medlemsstater. Hvis denne forordning fastsætter et maksimumsbeløb for bøder eller tvangsbøder, bør dette maksimumsbeløb finde anvendelse på hver overtrædelse af denne forordning, og uden at dette berører gradueringen af bøderne eller tvangsbøderne for specifikke overtrædelser. Medlemsstaterne bør sikre, at pålæggelse af bøder eller tvangsbøder i forbindelse med overtrædelser i hvert enkelt tilfælde bør være effektiv, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning, idet der fastsættes nationale regler og procedurer i overensstemmelse med denne forordning, under hensyntagen til alle kriterier vedrørende de generelle betingelser for pålæggelse af bøder eller tvangsbøder. |
| --- | --- |

(117)

Medlemsstaterne bør sikre, at overtrædelser af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, kan sanktioneres på en måde, der er effektiv, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, under hensyntagen til overtrædelsens art, grovhed, gentagne karakter og varighed i lyset af den offentlige interesse, der forfølges, omfanget og arten af de aktiviteter, der udføres, samt den krænkende parts økonomiske formåen. Sanktionerne bør navnlig fastsættes under hensyntagen til, om den berørte udbyder af formidlingstjenester systematisk eller gentagne gange undlader at opfylde sine forpligtelser i henhold til denne forordning, og i givet fald antallet af berørte modtagere af tjenesten, hvorvidt overtrædelsen blev begået forsætligt eller uagtsomt og om udbyderen er aktiv i flere medlemsstater. Hvis denne forordning fastsætter et maksimumsbeløb for bøder eller tvangsbøder, bør dette maksimumsbeløb finde anvendelse på hver overtrædelse af denne forordning, og uden at dette berører gradueringen af bøderne eller tvangsbøderne for specifikke overtrædelser. Medlemsstaterne bør sikre, at pålæggelse af bøder eller tvangsbøder i forbindelse med overtrædelser i hvert enkelt tilfælde bør være effektiv, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning, idet der fastsættes nationale regler og procedurer i overensstemmelse med denne forordning, under hensyntagen til alle kriterier vedrørende de generelle betingelser for pålæggelse af bøder eller tvangsbøder.

| (118) | For at sikre en effektiv håndhævelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning bør enkeltpersoner eller repræsentative organisationer kunne indgive klager over overholdelsen af disse forpligtelser til koordinatoren for digitale tjenester på det område, hvor de modtog tjenesten, uden at dette berører kompetencereglerne i denne forordning og de gældende regler for behandling af klager i overensstemmelse med nationale principper om god forvaltningsskik. Klager kan give et retvisende overblik over problemstillinger vedrørende en bestemt udbyder af formidlingstjenesters overholdelse og kan også oplyse koordinatoren for digitale tjenester om mere tværgående spørgsmål. Koordinatoren for digitale tjenester bør inddrage andre nationale kompetente myndigheder samt koordinatoren for digitale tjenester i en anden medlemsstat og navnlig koordinatoren i den medlemsstat, hvor den berørte udbyder af formidlingstjenester er etableret, hvis spørgsmålet kræver grænseoverskridende samarbejde. |
| --- | --- |

(118)

For at sikre en effektiv håndhævelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning bør enkeltpersoner eller repræsentative organisationer kunne indgive klager over overholdelsen af disse forpligtelser til koordinatoren for digitale tjenester på det område, hvor de modtog tjenesten, uden at dette berører kompetencereglerne i denne forordning og de gældende regler for behandling af klager i overensstemmelse med nationale principper om god forvaltningsskik. Klager kan give et retvisende overblik over problemstillinger vedrørende en bestemt udbyder af formidlingstjenesters overholdelse og kan også oplyse koordinatoren for digitale tjenester om mere tværgående spørgsmål. Koordinatoren for digitale tjenester bør inddrage andre nationale kompetente myndigheder samt koordinatoren for digitale tjenester i en anden medlemsstat og navnlig koordinatoren i den medlemsstat, hvor den berørte udbyder af formidlingstjenester er etableret, hvis spørgsmålet kræver grænseoverskridende samarbejde.

| (119) | Medlemsstaterne bør sikre, at koordinatorer for digitale tjenester kan træffe foranstaltninger, der er effektive til at håndtere og står i rimeligt forhold til visse særlig alvorlige og vedvarende overtrædelser i denne forordning. Når disse foranstaltninger kan påvirke tredjeparters rettigheder og interesser, hvilket navnlig kan være tilfældet, når adgangen til onlinegrænseflader er begrænset, er det navnlig hensigtsmæssigt at kræve, at foranstaltningerne omfattes af yderligere garantier. Tredjeparter, der potentielt kan blive berørt, bør navnlig have mulighed for at blive hørt, og sådanne påbud bør kun udstedes, når beføjelser til at træffe sådanne foranstaltninger som fastsat i andre EU-retsakter eller national ret, f.eks. for at beskytte forbrugernes kollektive interesser, for at sikre øjeblikkelige fjernelse af websider, der indeholder eller udbreder børnepornografi, eller for at hindre adgangen til tjenester, som en tredjepart bruger til at krænke en intellektuel ejendomsrettighed, ikke er rimeligt tilgængelige. |
| --- | --- |

(119)

Medlemsstaterne bør sikre, at koordinatorer for digitale tjenester kan træffe foranstaltninger, der er effektive til at håndtere og står i rimeligt forhold til visse særlig alvorlige og vedvarende overtrædelser i denne forordning. Når disse foranstaltninger kan påvirke tredjeparters rettigheder og interesser, hvilket navnlig kan være tilfældet, når adgangen til onlinegrænseflader er begrænset, er det navnlig hensigtsmæssigt at kræve, at foranstaltningerne omfattes af yderligere garantier. Tredjeparter, der potentielt kan blive berørt, bør navnlig have mulighed for at blive hørt, og sådanne påbud bør kun udstedes, når beføjelser til at træffe sådanne foranstaltninger som fastsat i andre EU-retsakter eller national ret, f.eks. for at beskytte forbrugernes kollektive interesser, for at sikre øjeblikkelige fjernelse af websider, der indeholder eller udbreder børnepornografi, eller for at hindre adgangen til tjenester, som en tredjepart bruger til at krænke en intellektuel ejendomsrettighed, ikke er rimeligt tilgængelige.

| (120) | Et sådan påbud bør ikke gå videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dets mål. Med henblik herpå bør det være midlertidigt og i princippet udstedes til udbyderne af formidlingstjenester såsom de berørte udbydere af oplagringstjenester, internetudbydere eller domæneregistre eller domæneregistratorer, der har rimelige forudsætninger for at nå dette mål uden at begrænse adgangen til lovlig information unødigt. |
| --- | --- |

(120)

Et sådan påbud bør ikke gå videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dets mål. Med henblik herpå bør det være midlertidigt og i princippet udstedes til udbyderne af formidlingstjenester såsom de berørte udbydere af oplagringstjenester, internetudbydere eller domæneregistre eller domæneregistratorer, der har rimelige forudsætninger for at nå dette mål uden at begrænse adgangen til lovlig information unødigt.

| (121) | Med forbehold af bestemmelserne om ansvarsfritagelse i denne forordning for så vidt angår oplysninger, der transmitteres eller lagres på anmodning af en tjenestemodtager, bør en udbyder af formidlingstjenester være ansvarlige for de skader, som tjenestemodtagerne har lidt som følge af, at denne udbyder har overtrådt de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning. En sådan kompensation bør være i overensstemmelse med de regler og procedurer, der er fastsat i gældende national ret, og uden at det berører andre klagemuligheder i henhold til forbrugerbeskyttelsesreglerne. |
| --- | --- |

(121)

Med forbehold af bestemmelserne om ansvarsfritagelse i denne forordning for så vidt angår oplysninger, der transmitteres eller lagres på anmodning af en tjenestemodtager, bør en udbyder af formidlingstjenester være ansvarlige for de skader, som tjenestemodtagerne har lidt som følge af, at denne udbyder har overtrådt de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning. En sådan kompensation bør være i overensstemmelse med de regler og procedurer, der er fastsat i gældende national ret, og uden at det berører andre klagemuligheder i henhold til forbrugerbeskyttelsesreglerne.

| (122) | Koordinatoren for digitale tjenester bør regelmæssigt, f.eks. på sit websted, offentliggøre en rapport om de aktiviteter, der gennemføres i henhold til denne forordning. Rapporten bør navnlig offentliggøres i et maskinlæsbart format og indeholde en oversigt over modtagne klager og deres opfølgning såsom det samlede antal modtagne klager og antallet af klager, der har ført til indledningen af en formel undersøgelse eller til fremsendelsen til andre koordinatorer for digitale tjenester, uden at henvise til personoplysninger. Da koordinatoren for digitale tjenester også får meddelelse om påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold eller levere oplysninger, der er omfattet af denne forordning, gennem informationsudvekslingssystemet, bør koordinatoren for digitale tjenester i sin årlige rapport anføre antallet og kategorierne af disse påbud til udbydere af formidlingstjenester, der er udstedt af de retslige eller administrative myndigheder i koordinatorens medlemsstat. |
| --- | --- |

(122)

Koordinatoren for digitale tjenester bør regelmæssigt, f.eks. på sit websted, offentliggøre en rapport om de aktiviteter, der gennemføres i henhold til denne forordning. Rapporten bør navnlig offentliggøres i et maskinlæsbart format og indeholde en oversigt over modtagne klager og deres opfølgning såsom det samlede antal modtagne klager og antallet af klager, der har ført til indledningen af en formel undersøgelse eller til fremsendelsen til andre koordinatorer for digitale tjenester, uden at henvise til personoplysninger. Da koordinatoren for digitale tjenester også får meddelelse om påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold eller levere oplysninger, der er omfattet af denne forordning, gennem informationsudvekslingssystemet, bør koordinatoren for digitale tjenester i sin årlige rapport anføre antallet og kategorierne af disse påbud til udbydere af formidlingstjenester, der er udstedt af de retslige eller administrative myndigheder i koordinatorens medlemsstat.

| (123) | Af hensyn til klarheden, enkeltheden og effektiviteten bør beføjelsen til at føre tilsyn med og håndhæve forpligtelserne efter denne forordning tillægges de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor formidlingstjenesteudbyderens hovedforretningssted er beliggende, dvs. hvor tjenesteyderen har sit hovedkontor eller vedtægtsmæssige hjemsted, og hvor de vigtigste økonomiske funktioner og den operationelle kontrol udøves. For så vidt angår udbydere, der ikke er etableret i Unionen, men som udbyder tjenester i Unionen og derfor er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, bør den medlemsstat, hvori disse udbydere har udpeget deres retlige repræsentant, have kompetence under hensyntagen til de retlige repræsentanters funktion i henhold til denne forordning. Af hensyn til en effektiv anvendelse af denne forordning bør alle medlemsstater eller Kommissionen, hvor det er relevant, dog have kompetence, for så vidt angår tjenesteydere, der ikke har udpeget en retlig repræsentant. Denne kompetence kan udøves af en hvilken som helst af de kompetente myndigheder eller Kommissionen, forudsat at udbyderen ikke er underlagt håndhævelsesprocedurer for de samme forhold af en anden kompetent myndighed eller Kommissionen. For at sikre at ne bis in idem-princippet overholdes, og navnlig for at undgå, at den samme overtrædelse af forpligtelserne i denne forordning sanktioneres mere end én gang, bør hver medlemsstat, der agter at udøve sin kompetence over for sådanne udbydere, uden unødig forsinkelse underrette alle andre myndigheder, herunder Kommissionen, via det informationsudvekslingssystem, der oprettes med henblik på denne forordning. |
| --- | --- |

(123)

Af hensyn til klarheden, enkeltheden og effektiviteten bør beføjelsen til at føre tilsyn med og håndhæve forpligtelserne efter denne forordning tillægges de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor formidlingstjenesteudbyderens hovedforretningssted er beliggende, dvs. hvor tjenesteyderen har sit hovedkontor eller vedtægtsmæssige hjemsted, og hvor de vigtigste økonomiske funktioner og den operationelle kontrol udøves. For så vidt angår udbydere, der ikke er etableret i Unionen, men som udbyder tjenester i Unionen og derfor er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, bør den medlemsstat, hvori disse udbydere har udpeget deres retlige repræsentant, have kompetence under hensyntagen til de retlige repræsentanters funktion i henhold til denne forordning. Af hensyn til en effektiv anvendelse af denne forordning bør alle medlemsstater eller Kommissionen, hvor det er relevant, dog have kompetence, for så vidt angår tjenesteydere, der ikke har udpeget en retlig repræsentant. Denne kompetence kan udøves af en hvilken som helst af de kompetente myndigheder eller Kommissionen, forudsat at udbyderen ikke er underlagt håndhævelsesprocedurer for de samme forhold af en anden kompetent myndighed eller Kommissionen. For at sikre at ne bis in idem-princippet overholdes, og navnlig for at undgå, at den samme overtrædelse af forpligtelserne i denne forordning sanktioneres mere end én gang, bør hver medlemsstat, der agter at udøve sin kompetence over for sådanne udbydere, uden unødig forsinkelse underrette alle andre myndigheder, herunder Kommissionen, via det informationsudvekslingssystem, der oprettes med henblik på denne forordning.

| (124) | I betragtning af deres potentielle indvirkning og de udfordringer, der er forbundet med effektivt at føre tilsyn med dem, er der behov for særlige regler vedrørende tilsyn og håndhævelse for så vidt angår udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner. Kommissionen bør, hvor det er relevant med støtte fra de nationale kompetente myndigheder, være ansvarlig for tilsyn med og offentlig håndhævelse af systemiske spørgsmål såsom spørgsmål med stor indvirkning på tjenestemodtagernes kollektive interesser. Kommissionen bør derfor have enekompetence til at føre tilsyn med og håndhæve de yderligere forpligtelser til at styre systemiske risici, der pålægges udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner ved denne forordning. Kommissionens enekompetence bør ikke berøre visse administrative opgaver, som i henhold til denne forordning er pålagt de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten, såsom kontrol af forskere. |
| --- | --- |

(124)

I betragtning af deres potentielle indvirkning og de udfordringer, der er forbundet med effektivt at føre tilsyn med dem, er der behov for særlige regler vedrørende tilsyn og håndhævelse for så vidt angår udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner. Kommissionen bør, hvor det er relevant med støtte fra de nationale kompetente myndigheder, være ansvarlig for tilsyn med og offentlig håndhævelse af systemiske spørgsmål såsom spørgsmål med stor indvirkning på tjenestemodtagernes kollektive interesser. Kommissionen bør derfor have enekompetence til at føre tilsyn med og håndhæve de yderligere forpligtelser til at styre systemiske risici, der pålægges udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner ved denne forordning. Kommissionens enekompetence bør ikke berøre visse administrative opgaver, som i henhold til denne forordning er pålagt de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten, såsom kontrol af forskere.

| (125) | Beføjelserne til at føre tilsyn med og håndhæve andre due diligence-forpligtelser end de yderligere forpligtelser til at styre systemiske risici, der pålægges udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner ved denne forordning, bør deles af Kommissionen og de nationale kompetente myndigheder. På den ene side kunne Kommissionen i mange tilfælde være bedre i stand til at håndtere systemiske overtrædelser begået af disse udbydere, f.eks. overtrædelser, der berører flere medlemsstater, alvorlige gentagne overtrædelser eller manglende etablering af effektive mekanismer, der kræves i henhold til denne forordning. På den anden side kan de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor en udbyder af en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine har sit hovedforretningssted, være bedre i stand til at håndtere individuelle overtrædelser begået af disse udbydere, som ikke rejser systemiske eller grænseoverskridende problemer. Af hensyn til effektiviteten, for at undgå overlapning og for at sikre overholdelse af ne bis in idem-princippet bør det være op til Kommissionen at vurdere, om den finder det hensigtsmæssigt at udøve denne delte kompetence i en given sag, og medlemsstaterne bør ikke længere have mulighed for at gøre det, når den har indledt en procedure. Medlemsstaterne bør arbejde tæt sammen både indbyrdes og med Kommissionen, og Kommissionen bør arbejde tæt sammen med medlemsstaterne for at sikre, at det tilsyns- og håndhævelsessystem, der indføres ved denne forordning, fungerer gnidningsløst og effektivt. |
| --- | --- |

(125)

Beføjelserne til at føre tilsyn med og håndhæve andre due diligence-forpligtelser end de yderligere forpligtelser til at styre systemiske risici, der pålægges udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner ved denne forordning, bør deles af Kommissionen og de nationale kompetente myndigheder. På den ene side kunne Kommissionen i mange tilfælde være bedre i stand til at håndtere systemiske overtrædelser begået af disse udbydere, f.eks. overtrædelser, der berører flere medlemsstater, alvorlige gentagne overtrædelser eller manglende etablering af effektive mekanismer, der kræves i henhold til denne forordning. På den anden side kan de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor en udbyder af en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine har sit hovedforretningssted, være bedre i stand til at håndtere individuelle overtrædelser begået af disse udbydere, som ikke rejser systemiske eller grænseoverskridende problemer. Af hensyn til effektiviteten, for at undgå overlapning og for at sikre overholdelse af ne bis in idem-princippet bør det være op til Kommissionen at vurdere, om den finder det hensigtsmæssigt at udøve denne delte kompetence i en given sag, og medlemsstaterne bør ikke længere have mulighed for at gøre det, når den har indledt en procedure. Medlemsstaterne bør arbejde tæt sammen både indbyrdes og med Kommissionen, og Kommissionen bør arbejde tæt sammen med medlemsstaterne for at sikre, at det tilsyns- og håndhævelsessystem, der indføres ved denne forordning, fungerer gnidningsløst og effektivt.

| (126) | Reglerne i denne forordning om kompetencefordeling bør ikke tilsidesætte bestemmelserne i EU-retten og nationale regler om international privatret angående jurisdiktion og gældende ret på det civil- og handelsretlige område såsom sager anlagt af forbrugere ved domstolene i den medlemsstat, hvor de har bopæl, i overensstemmelse med relevante bestemmelser i EU-retten. Med hensyn til de forpligtelser, som udbydere af formidlingstjenester med denne forordning pålægges til at underrette den udstedende myndighed om deres implementering af påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold og påbud om at fremlægge oplysninger, bør reglerne om kompetencefordeling kun finde anvendelse på tilsynet med håndhævelsen af disse forpligtelser, men ikke på andre forhold vedrørende påbuddet, f.eks. kompetencen til at udstede sådanne. |
| --- | --- |

(126)

Reglerne i denne forordning om kompetencefordeling bør ikke tilsidesætte bestemmelserne i EU-retten og nationale regler om international privatret angående jurisdiktion og gældende ret på det civil- og handelsretlige område såsom sager anlagt af forbrugere ved domstolene i den medlemsstat, hvor de har bopæl, i overensstemmelse med relevante bestemmelser i EU-retten. Med hensyn til de forpligtelser, som udbydere af formidlingstjenester med denne forordning pålægges til at underrette den udstedende myndighed om deres implementering af påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold og påbud om at fremlægge oplysninger, bør reglerne om kompetencefordeling kun finde anvendelse på tilsynet med håndhævelsen af disse forpligtelser, men ikke på andre forhold vedrørende påbuddet, f.eks. kompetencen til at udstede sådanne.

| (127) | I betragtning af formidlingstjenesternes grænseoverskridende og tværsektorielle relevans er det nødvendigt med et højt samarbejdsniveau for at sikre en konsekvent anvendelse af denne forordning og tilgængeligheden af relevante oplysninger med henblik på udførelsen af håndhævelsesopgaver gennem informationsudvekslingssystemet. Samarbejde kan antage forskellige former afhængigt af de pågældende anliggender, uden at dette berører specifikke fælles undersøgelser. Det er under alle omstændigheder nødvendigt, at koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet for en udbyder af formidlingstjenester underretter andre koordinatorer for digitale tjenester om forhold, undersøgelser og tiltag, der skal iværksættes over for en sådan udbyder. Når en kompetent myndighed i en medlemsstat er i besiddelse af relevante oplysninger med henblik på en undersøgelse, der foretages af de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten, eller er i stand til at indsamle sådanne oplysninger på dens område, som de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten ikke har adgang til, bør koordinatoren for digitale tjenester i destinationslandet desuden rettidigt bistå koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet, herunder ved at udøve sine undersøgelsesbeføjelser i overensstemmelse med de gældende nationale procedurer og chartret. Adressaten for sådanne undersøgelsesforanstaltninger bør overholde dem og være ansvarlig i tilfælde af manglende overholdelse, og de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten bør kunne henholde sig til de oplysninger, der er indsamlet gennem gensidig bistand, for at sikre overholdelse af denne forordning. |
| --- | --- |

(127)

I betragtning af formidlingstjenesternes grænseoverskridende og tværsektorielle relevans er det nødvendigt med et højt samarbejdsniveau for at sikre en konsekvent anvendelse af denne forordning og tilgængeligheden af relevante oplysninger med henblik på udførelsen af håndhævelsesopgaver gennem informationsudvekslingssystemet. Samarbejde kan antage forskellige former afhængigt af de pågældende anliggender, uden at dette berører specifikke fælles undersøgelser. Det er under alle omstændigheder nødvendigt, at koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet for en udbyder af formidlingstjenester underretter andre koordinatorer for digitale tjenester om forhold, undersøgelser og tiltag, der skal iværksættes over for en sådan udbyder. Når en kompetent myndighed i en medlemsstat er i besiddelse af relevante oplysninger med henblik på en undersøgelse, der foretages af de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten, eller er i stand til at indsamle sådanne oplysninger på dens område, som de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten ikke har adgang til, bør koordinatoren for digitale tjenester i destinationslandet desuden rettidigt bistå koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet, herunder ved at udøve sine undersøgelsesbeføjelser i overensstemmelse med de gældende nationale procedurer og chartret. Adressaten for sådanne undersøgelsesforanstaltninger bør overholde dem og være ansvarlig i tilfælde af manglende overholdelse, og de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten bør kunne henholde sig til de oplysninger, der er indsamlet gennem gensidig bistand, for at sikre overholdelse af denne forordning.

| (128) | Koordinatoren for digitale tjenester i destinationslandet bør, navnlig på grundlag af modtagne klager eller input fra andre nationale kompetente myndigheder, hvor det er hensigtsmæssigt, eller fra rådet i tilfælde af et anliggende, der omfatter mindst tre medlemsstater, kunne anmode koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet om at iværksætte undersøgelses- eller håndhævelsestiltag over for en udbyder, som er underlagt dennes kompetence. Sådanne anmodninger om indgriben bør være baseret på veldokumenterede beviser, der viser, at der foreligger en påstået overtrædelse med negativ indvirkning på tjenestemodtagernes kollektive interesser i dens medlemsstat eller har en negativ samfundsmæssig indvirkning. Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet bør kunne benytte sig af gensidig bistand eller opfordre den anmodende koordinator for digitale tjenester til en fælles undersøgelse, hvis der er behov for yderligere oplysninger for at træffe en afgørelse, uden at dette berører muligheden for at anmode Kommissionen om at vurdere sagen, hvis den har grund til at formode, at det drejer sig om en systemisk overtrædelse begået af en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine. |
| --- | --- |

(128)

Koordinatoren for digitale tjenester i destinationslandet bør, navnlig på grundlag af modtagne klager eller input fra andre nationale kompetente myndigheder, hvor det er hensigtsmæssigt, eller fra rådet i tilfælde af et anliggende, der omfatter mindst tre medlemsstater, kunne anmode koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet om at iværksætte undersøgelses- eller håndhævelsestiltag over for en udbyder, som er underlagt dennes kompetence. Sådanne anmodninger om indgriben bør være baseret på veldokumenterede beviser, der viser, at der foreligger en påstået overtrædelse med negativ indvirkning på tjenestemodtagernes kollektive interesser i dens medlemsstat eller har en negativ samfundsmæssig indvirkning. Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet bør kunne benytte sig af gensidig bistand eller opfordre den anmodende koordinator for digitale tjenester til en fælles undersøgelse, hvis der er behov for yderligere oplysninger for at træffe en afgørelse, uden at dette berører muligheden for at anmode Kommissionen om at vurdere sagen, hvis den har grund til at formode, at det drejer sig om en systemisk overtrædelse begået af en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine.

| (129) | Rådet bør kunne henvise spørgsmålet til Kommissionen, hvis der er uenighed om vurderingen eller de trufne eller foreslåede foranstaltninger, eller hvis der ikke er truffet nogen foranstaltninger i overensstemmelse med denne forordning på grundlag af en anmodning om tværnationalt samarbejde eller fælles undersøgelse. Hvis Kommissionen på grundlag af de oplysninger, som de berørte myndigheder har stillet til rådighed, finder, at de foreslåede foranstaltninger, herunder det foreslåede bødeniveau, ikke kan sikre en effektiv håndhævelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, bør den følgelig kunne udtrykke alvorlige anfægtelser og anmode den kompetente koordinator for digitale tjenester om at revurdere sagen og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre overholdelsen af denne forordning inden for en fastsat frist. Denne mulighed berører ikke Kommissionens generelle forpligtelse til at overvåge anvendelsen af og om nødvendigt håndhæve EU-retten under Den Europæiske Unions Domstols kontrol i overensstemmelse med traktaterne. |
| --- | --- |

(129)

Rådet bør kunne henvise spørgsmålet til Kommissionen, hvis der er uenighed om vurderingen eller de trufne eller foreslåede foranstaltninger, eller hvis der ikke er truffet nogen foranstaltninger i overensstemmelse med denne forordning på grundlag af en anmodning om tværnationalt samarbejde eller fælles undersøgelse. Hvis Kommissionen på grundlag af de oplysninger, som de berørte myndigheder har stillet til rådighed, finder, at de foreslåede foranstaltninger, herunder det foreslåede bødeniveau, ikke kan sikre en effektiv håndhævelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, bør den følgelig kunne udtrykke alvorlige anfægtelser og anmode den kompetente koordinator for digitale tjenester om at revurdere sagen og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre overholdelsen af denne forordning inden for en fastsat frist. Denne mulighed berører ikke Kommissionens generelle forpligtelse til at overvåge anvendelsen af og om nødvendigt håndhæve EU-retten under Den Europæiske Unions Domstols kontrol i overensstemmelse med traktaterne.

| (130) | For at lette grænseoverskridende tilsyn med og undersøgelser af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, og som involverer flere medlemsstater, bør koordinatorerne for digitale tjenester i etableringslandet gennem informationsudvekslingssystemet kunne indbyde andre koordinatorer for digitale tjenester til en fælles undersøgelse af en påstået overtrædelse af denne forordning. Andre koordinatorer for digitale tjenester og, hvor det er hensigtsmæssigt, andre kompetente myndigheder bør kunne deltage i den undersøgelse, der er foreslået af koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet, medmindre sidstnævnte er af den opfattelse, at et uforholdsmæssigt stort antal deltagende myndigheder kan påvirke undersøgelsens effektivitet, idet der tages hensyn til de specifikke træk ved den påståede overtrædelse og manglen på direkte virkninger for tjenestemodtagerne i disse medlemsstater. Fælles undersøgelsesaktiviteter kan omfatte en lang række tiltag, der skal koordineres af koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet i overensstemmelse med de deltagende myndigheders disponibilitet, såsom koordinerede dataindsamlinger, samling af ressourcer, taskforcer, koordinerede anmodninger om oplysninger eller fælles kontrolbesøg af lokaler. Alle kompetente myndigheder, der deltager i en fælles undersøgelse, bør samarbejde med koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet, herunder ved at udøve deres undersøgelsesbeføjelser på deres område i overensstemmelse med de gældende nationale procedurer. Den fælles undersøgelse bør afsluttes inden for en given tidsramme med en endelig rapport, der tager hensyn til bidraget fra alle deltagende kompetente myndigheder. Rådet kan også, hvis mindst tre koordinatorer for digitale tjenester i destinationslandet anmoder herom, henstille til en koordinator for digitale tjenester i etableringslandet at indlede en sådan fælles undersøgelse og give anvisninger på organiseringen heraf. Rådet bør med henblik på at undgå, at sager går i hårdknude, i særlige tilfælde kunne indbringe sagen for Kommissionen, herunder hvis koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet nægter at indlede undersøgelsen, og rådet ikke er enig i den givne begrundelse. |
| --- | --- |

(130)

For at lette grænseoverskridende tilsyn med og undersøgelser af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, og som involverer flere medlemsstater, bør koordinatorerne for digitale tjenester i etableringslandet gennem informationsudvekslingssystemet kunne indbyde andre koordinatorer for digitale tjenester til en fælles undersøgelse af en påstået overtrædelse af denne forordning. Andre koordinatorer for digitale tjenester og, hvor det er hensigtsmæssigt, andre kompetente myndigheder bør kunne deltage i den undersøgelse, der er foreslået af koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet, medmindre sidstnævnte er af den opfattelse, at et uforholdsmæssigt stort antal deltagende myndigheder kan påvirke undersøgelsens effektivitet, idet der tages hensyn til de specifikke træk ved den påståede overtrædelse og manglen på direkte virkninger for tjenestemodtagerne i disse medlemsstater. Fælles undersøgelsesaktiviteter kan omfatte en lang række tiltag, der skal koordineres af koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet i overensstemmelse med de deltagende myndigheders disponibilitet, såsom koordinerede dataindsamlinger, samling af ressourcer, taskforcer, koordinerede anmodninger om oplysninger eller fælles kontrolbesøg af lokaler. Alle kompetente myndigheder, der deltager i en fælles undersøgelse, bør samarbejde med koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet, herunder ved at udøve deres undersøgelsesbeføjelser på deres område i overensstemmelse med de gældende nationale procedurer. Den fælles undersøgelse bør afsluttes inden for en given tidsramme med en endelig rapport, der tager hensyn til bidraget fra alle deltagende kompetente myndigheder. Rådet kan også, hvis mindst tre koordinatorer for digitale tjenester i destinationslandet anmoder herom, henstille til en koordinator for digitale tjenester i etableringslandet at indlede en sådan fælles undersøgelse og give anvisninger på organiseringen heraf. Rådet bør med henblik på at undgå, at sager går i hårdknude, i særlige tilfælde kunne indbringe sagen for Kommissionen, herunder hvis koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet nægter at indlede undersøgelsen, og rådet ikke er enig i den givne begrundelse.

| (131) | For at sikre en konsekvent anvendelse af denne forordning skal der nedsættes en uafhængig rådgivende gruppe på EU-plan, et Europæisk Råd for Digitale Tjenester, som skal støtte Kommissionen og hjælpe med at koordinere de tiltag, der iværksættes af koordinatorerne for digitale tjenester. Rådet bør sammensættes af koordinatorerne for digitale tjenester, hvor sådanne er blevet udpeget, uden dog at dette udelukker disses mulighed for indbyde eller udpege ad hoc-delegerede til sine møder fra andre kompetente myndigheder, der har fået overdraget specifikke opgaver i henhold til denne forordning, hvis dette er påkrævet i henhold til deres nationale fordeling af opgaver og kompetencer. Hvis der er flere deltagere fra én medlemsstat, bør stemmeretten fortsat være begrænset til én repræsentant pr. medlemsstat. |
| --- | --- |

(131)

For at sikre en konsekvent anvendelse af denne forordning skal der nedsættes en uafhængig rådgivende gruppe på EU-plan, et Europæisk Råd for Digitale Tjenester, som skal støtte Kommissionen og hjælpe med at koordinere de tiltag, der iværksættes af koordinatorerne for digitale tjenester. Rådet bør sammensættes af koordinatorerne for digitale tjenester, hvor sådanne er blevet udpeget, uden dog at dette udelukker disses mulighed for indbyde eller udpege ad hoc-delegerede til sine møder fra andre kompetente myndigheder, der har fået overdraget specifikke opgaver i henhold til denne forordning, hvis dette er påkrævet i henhold til deres nationale fordeling af opgaver og kompetencer. Hvis der er flere deltagere fra én medlemsstat, bør stemmeretten fortsat være begrænset til én repræsentant pr. medlemsstat.

| (132) | Rådet bør bidrage til at sikre et fælles EU-perspektiv for en konsekvent anvendelse af denne forordning og til samarbejde mellem kompetente myndigheder, herunder ved at rådgive Kommissionen og koordinatorerne for digitale tjenester om hensigtsmæssige undersøgelses- og håndhævelsesforanstaltninger, navnlig over for udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner, og under særlig hensyntagen til udbydere at formidlingstjenesteudbyderes frihed til at udbyde deres tjenester i hele Unionen. Rådet bør også bidrage til udarbejdelsen af relevante skabeloner og adfærdskodekser til analysen af nye generelle tendenser i udviklingen af digitale tjenester i Unionen, herunder ved at fremsætte udtalelser eller anbefalinger om forhold vedrørende standarder. |
| --- | --- |

(132)

Rådet bør bidrage til at sikre et fælles EU-perspektiv for en konsekvent anvendelse af denne forordning og til samarbejde mellem kompetente myndigheder, herunder ved at rådgive Kommissionen og koordinatorerne for digitale tjenester om hensigtsmæssige undersøgelses- og håndhævelsesforanstaltninger, navnlig over for udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner, og under særlig hensyntagen til udbydere at formidlingstjenesteudbyderes frihed til at udbyde deres tjenester i hele Unionen. Rådet bør også bidrage til udarbejdelsen af relevante skabeloner og adfærdskodekser til analysen af nye generelle tendenser i udviklingen af digitale tjenester i Unionen, herunder ved at fremsætte udtalelser eller anbefalinger om forhold vedrørende standarder.

| (133) | Med henblik herpå bør rådet kunne vedtage udtalelser og fremsætte anmodninger og henstillinger til koordinatorerne for digitale tjenester eller andre kompetente nationale myndigheder. Beslutningen om at afvige herfra bør, selv om den ikke er juridisk bindende, forklares behørigt og kan tages i betragtning af Kommissionen ved vurderingen af, om den pågældende medlemsstat overholder denne forordning. |
| --- | --- |

(133)

Med henblik herpå bør rådet kunne vedtage udtalelser og fremsætte anmodninger og henstillinger til koordinatorerne for digitale tjenester eller andre kompetente nationale myndigheder. Beslutningen om at afvige herfra bør, selv om den ikke er juridisk bindende, forklares behørigt og kan tages i betragtning af Kommissionen ved vurderingen af, om den pågældende medlemsstat overholder denne forordning.

| (134) | Rådet bør bringe repræsentanterne for koordinatorerne for digitale tjenester og eventuelle andre kompetente myndigheder sammen under Kommissionens formandskab med henblik på at sikre en vurdering af forhold forelagt rådet med en fuldt ud europæisk dimension. I lyset af eventuelle tværgående elementer, der kan være relevante for andre lovgivningsmæssige rammer på EU-plan, bør rådet have mulighed for at samarbejde med andre EU-organer, -kontorer, -agenturer og rådgivende grupper med ansvar på områder som lighed, herunder ligestilling mellem kønnene, og ikkeforskelsbehandling, databeskyttelse, elektronisk kommunikation, audiovisuelle tjenester, afsløring og undersøgelser af toldsvig rettet mod EU-budgettet, forbrugerbeskyttelse eller konkurrenceret i det omfang, det er nødvendigt for udførelsen af rådets opgaver. |
| --- | --- |

(134)

Rådet bør bringe repræsentanterne for koordinatorerne for digitale tjenester og eventuelle andre kompetente myndigheder sammen under Kommissionens formandskab med henblik på at sikre en vurdering af forhold forelagt rådet med en fuldt ud europæisk dimension. I lyset af eventuelle tværgående elementer, der kan være relevante for andre lovgivningsmæssige rammer på EU-plan, bør rådet have mulighed for at samarbejde med andre EU-organer, -kontorer, -agenturer og rådgivende grupper med ansvar på områder som lighed, herunder ligestilling mellem kønnene, og ikkeforskelsbehandling, databeskyttelse, elektronisk kommunikation, audiovisuelle tjenester, afsløring og undersøgelser af toldsvig rettet mod EU-budgettet, forbrugerbeskyttelse eller konkurrenceret i det omfang, det er nødvendigt for udførelsen af rådets opgaver.

| (135) | Kommissionen bør gennem formanden deltage i rådets møder uden stemmeret. Kommissionen bør gennem formanden sikre, at dagsordenen for møderne fastsættes i overensstemmelse med anmodningerne fra rådets medlemmer som fastsat i forretningsordenen og i overensstemmelse med rådets opgaver i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen bør gennem formanden deltage i rådets møder uden stemmeret. Kommissionen bør gennem formanden sikre, at dagsordenen for møderne fastsættes i overensstemmelse med anmodningerne fra rådets medlemmer som fastsat i forretningsordenen og i overensstemmelse med rådets opgaver i henhold til denne forordning.

| (136) | I lyset af behovet for at sikre støtte til rådets aktiviteter bør rådet kunne trække på Kommissionens og de kompetente nationale myndigheders ekspertise og menneskelige ressourcer. De specifikke operationelle ordninger for rådets interne arbejdsgange bør præciseres yderligere i rådets forretningsorden. |
| --- | --- |

(136)

I lyset af behovet for at sikre støtte til rådets aktiviteter bør rådet kunne trække på Kommissionens og de kompetente nationale myndigheders ekspertise og menneskelige ressourcer. De specifikke operationelle ordninger for rådets interne arbejdsgange bør præciseres yderligere i rådets forretningsorden.

| (137) | I betragtning af betydningen af meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner som følge af deres rækkevidde og indvirkning kan deres manglende overholdelse af deres specifikke forpligtelser påvirke et betydeligt antal tjenestemodtagere i forskellige medlemsstater og forvolde store samfundsmæssige skader, og det kan samtidig også være meget kompliceret at identificere og håndtere denne manglende overholdelse. Derfor bør Kommissionen i samarbejde med koordinatorerne for digitale tjenester og rådet udvikle Unionens ekspertise og formåen med hensyn til tilsynet med meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner. Kommissionen bør derfor kunne koordinere og trække på sådanne myndigheders ekspertise og ressourcer, f.eks. ved på permanent eller tidsbegrænset basis at analysere specifikke tendenser eller spørgsmål, der måtte opstå med hensyn til en eller flere meget store online-platforme eller meget store onlinesøgemaskiner. Medlemsstaterne bør samarbejde med Kommissionen om at udvikle sådan formåen, herunder gennem udstationering af personale, hvor det er hensigtsmæssigt, og bidrage til oprettelsen af en fælles EU-tilsynskapacitet. Kommissionen kan med henblik på at udvikle Unionens ekspertise og formåen trække på den ekspertise og de evner, der findes i Observationscentret for Onlineplatformøkonomien som oprettet ved Kommissionens afgørelse af 26. april 2018 om oprettelse af en ekspertgruppe for observationscentret for onlineplatformsøkonomien, relevante ekspertorganer samt ekspertisecentre. Kommissionen kan indbyde eksperter med særlig ekspertise, herunder navnlig kontrolunderlagte forskere, repræsentanter for EU-agenturer og -organer, repræsentanter for industrien, sammenslutninger, der repræsenterer brugere eller civilsamfundet, internationale organisationer, eksperter fra den private sektor samt andre interessenter. |
| --- | --- |

(137)

I betragtning af betydningen af meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner som følge af deres rækkevidde og indvirkning kan deres manglende overholdelse af deres specifikke forpligtelser påvirke et betydeligt antal tjenestemodtagere i forskellige medlemsstater og forvolde store samfundsmæssige skader, og det kan samtidig også være meget kompliceret at identificere og håndtere denne manglende overholdelse. Derfor bør Kommissionen i samarbejde med koordinatorerne for digitale tjenester og rådet udvikle Unionens ekspertise og formåen med hensyn til tilsynet med meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner. Kommissionen bør derfor kunne koordinere og trække på sådanne myndigheders ekspertise og ressourcer, f.eks. ved på permanent eller tidsbegrænset basis at analysere specifikke tendenser eller spørgsmål, der måtte opstå med hensyn til en eller flere meget store online-platforme eller meget store onlinesøgemaskiner. Medlemsstaterne bør samarbejde med Kommissionen om at udvikle sådan formåen, herunder gennem udstationering af personale, hvor det er hensigtsmæssigt, og bidrage til oprettelsen af en fælles EU-tilsynskapacitet. Kommissionen kan med henblik på at udvikle Unionens ekspertise og formåen trække på den ekspertise og de evner, der findes i Observationscentret for Onlineplatformøkonomien som oprettet ved Kommissionens afgørelse af 26. april 2018 om oprettelse af en ekspertgruppe for observationscentret for onlineplatformsøkonomien, relevante ekspertorganer samt ekspertisecentre. Kommissionen kan indbyde eksperter med særlig ekspertise, herunder navnlig kontrolunderlagte forskere, repræsentanter for EU-agenturer og -organer, repræsentanter for industrien, sammenslutninger, der repræsenterer brugere eller civilsamfundet, internationale organisationer, eksperter fra den private sektor samt andre interessenter.

| (138) | Kommissionen bør kunne undersøge overtrædelser på eget initiativ i overensstemmelse med de beføjelser, der er fastsat i denne forordning, herunder ved at udbede sig adgang til data, ved at udbede sig oplysninger eller ved at gennemføre kontrolbesøg samt ved at støtte sig til koordinatorerne for digitale tjenester. Hvis de kompetente nationale myndigheders tilsyn med individuelle påståede overtrædelser begået af udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner peger på systemiske forhold, f.eks. omstændigheder med bred indvirkning på tjenestemodtagernes kollektive interesser, bør koordinatorerne for digitale tjenester på grundlag af en behørigt begrundet anmodning kunne forelægge et sådant anliggende for Kommissionen. En sådan anmodning bør som minimum gøre rede for samtlige faktuelle omstændigheder til dokumentation for, at den påståede overtrædelse har fundet sted, og at den har systemisk karakter. Kommissionen bør, afhængigt af resultatet af dens egen vurdering, kunne træffe de nødvendige undersøgelses- og håndhævelsesforanstaltninger i henhold til denne forordning, herunder, hvor det er relevant, iværksætte en undersøgelse eller vedtage midlertidige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen bør kunne undersøge overtrædelser på eget initiativ i overensstemmelse med de beføjelser, der er fastsat i denne forordning, herunder ved at udbede sig adgang til data, ved at udbede sig oplysninger eller ved at gennemføre kontrolbesøg samt ved at støtte sig til koordinatorerne for digitale tjenester. Hvis de kompetente nationale myndigheders tilsyn med individuelle påståede overtrædelser begået af udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner peger på systemiske forhold, f.eks. omstændigheder med bred indvirkning på tjenestemodtagernes kollektive interesser, bør koordinatorerne for digitale tjenester på grundlag af en behørigt begrundet anmodning kunne forelægge et sådant anliggende for Kommissionen. En sådan anmodning bør som minimum gøre rede for samtlige faktuelle omstændigheder til dokumentation for, at den påståede overtrædelse har fundet sted, og at den har systemisk karakter. Kommissionen bør, afhængigt af resultatet af dens egen vurdering, kunne træffe de nødvendige undersøgelses- og håndhævelsesforanstaltninger i henhold til denne forordning, herunder, hvor det er relevant, iværksætte en undersøgelse eller vedtage midlertidige foranstaltninger.

| (139) | Kommissionen bør for at kunne udføre sine opgaver effektivt fortsat have skønsbeføjelser til at kunne afgøre, om der skal indledes en procedure mod en udbyder af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine. Når Kommissionen har indledt proceduren, bør de berørte koordinatorer for digitale tjenester i etableringslandet udelukkes fra at udøve deres undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser i forbindelse med den pågældende adfærd, der er udvist af udbyderen af den meget store onlineplatform eller meget store onlinesøgemaskine, for at undgå overlapning, uoverensstemmelser og risici set ud fra ne bis in idem-princippet. Kommissionen bør imidlertid kunne anmode om individuelle eller fælles bidrag til undersøgelsen fra koordinatorerne for digitale tjenester. Koordinatoren for digitale tjenester bør i overensstemmelse med pligten til loyalt samarbejde gøre sit yderste for at imødekomme begrundede og forholdsmæssigt rimelige anmodninger fra Kommissionen i forbindelse med en undersøgelse. Koordinatorerne for digitale tjenester i etableringslandet såvel som rådet og eventuelle andre koordinatorer for digitale tjenester bør give Kommissionen alle de oplysninger og den bistand, der er nødvendig for, at Kommissionen kan udføre sine opgaver effektivt, herunder oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med dataindsamlings- eller dataadgangsaktiviteter, i det omfang det retsgrundlag, i henhold til hvilket oplysningerne er indsamlet, ikke er til hinder herfor. Kommissionen bør omvendt holde koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og rådet underrettet om udøvelsen af sine beføjelser, navnlig når den agter at indlede proceduren og udøve sine undersøgelsesbeføjelser. Desuden bør Kommissionen, når den giver meddelelse om sine foreløbige konklusioner, herunder eventuelle forhold, hvorimod den gør indsigelse, til berørte udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner, også give meddelelse herom til rådet. Rådet bør fremlægge sine synspunkter om de indsigelser og den vurdering, som Kommissionen har fremsat, og Kommissionen bør tage hensyn hertil i begrundelsen for sin endelige afgørelse. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen bør for at kunne udføre sine opgaver effektivt fortsat have skønsbeføjelser til at kunne afgøre, om der skal indledes en procedure mod en udbyder af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine. Når Kommissionen har indledt proceduren, bør de berørte koordinatorer for digitale tjenester i etableringslandet udelukkes fra at udøve deres undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser i forbindelse med den pågældende adfærd, der er udvist af udbyderen af den meget store onlineplatform eller meget store onlinesøgemaskine, for at undgå overlapning, uoverensstemmelser og risici set ud fra ne bis in idem-princippet. Kommissionen bør imidlertid kunne anmode om individuelle eller fælles bidrag til undersøgelsen fra koordinatorerne for digitale tjenester. Koordinatoren for digitale tjenester bør i overensstemmelse med pligten til loyalt samarbejde gøre sit yderste for at imødekomme begrundede og forholdsmæssigt rimelige anmodninger fra Kommissionen i forbindelse med en undersøgelse. Koordinatorerne for digitale tjenester i etableringslandet såvel som rådet og eventuelle andre koordinatorer for digitale tjenester bør give Kommissionen alle de oplysninger og den bistand, der er nødvendig for, at Kommissionen kan udføre sine opgaver effektivt, herunder oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med dataindsamlings- eller dataadgangsaktiviteter, i det omfang det retsgrundlag, i henhold til hvilket oplysningerne er indsamlet, ikke er til hinder herfor. Kommissionen bør omvendt holde koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og rådet underrettet om udøvelsen af sine beføjelser, navnlig når den agter at indlede proceduren og udøve sine undersøgelsesbeføjelser. Desuden bør Kommissionen, når den giver meddelelse om sine foreløbige konklusioner, herunder eventuelle forhold, hvorimod den gør indsigelse, til berørte udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner, også give meddelelse herom til rådet. Rådet bør fremlægge sine synspunkter om de indsigelser og den vurdering, som Kommissionen har fremsat, og Kommissionen bør tage hensyn hertil i begrundelsen for sin endelige afgørelse.

| (140) | I betragtning af de særlige udfordringer, der kan opstå i bestræbelserne på at sikre, at udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner overholder reglerne, og betydningen af at gøre dette effektivt i betragtning af deres størrelse og indvirkning og de skader, de kan forvolde, bør Kommissionen have stærke undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser, således at den kan undersøge, håndhæve og overvåge efterlevelsen af reglerne fastsat i denne forordning under fuld overholdelse af den grundlæggende ret til at blive hørt og til aktindsigt i forbindelse med håndhævelsesprocedurer, proportionalitetsprincippet og de berørte parters rettigheder og interesser. |
| --- | --- |

(140)

I betragtning af de særlige udfordringer, der kan opstå i bestræbelserne på at sikre, at udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner overholder reglerne, og betydningen af at gøre dette effektivt i betragtning af deres størrelse og indvirkning og de skader, de kan forvolde, bør Kommissionen have stærke undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser, således at den kan undersøge, håndhæve og overvåge efterlevelsen af reglerne fastsat i denne forordning under fuld overholdelse af den grundlæggende ret til at blive hørt og til aktindsigt i forbindelse med håndhævelsesprocedurer, proportionalitetsprincippet og de berørte parters rettigheder og interesser.

| (141) | Kommissionen bør kunne udbede sig de oplysninger, der er nødvendige for at sikre en effektiv gennemførelse og overholdelse af forpligtelserne i denne forordning i hele Unionen. Kommissionen bør navnlig have adgang til alle relevante dokumenter, data og oplysninger, der er nødvendige for at indlede og gennemføre undersøgelser og for at overvåge overholdelsen af de relevante forpligtelser i denne forordning, uanset hvem der er i besiddelse af de pågældende dokumenter, data eller oplysninger, og uanset deres form eller format, deres lagringsmedium eller det nøjagtige sted, hvor de er lagret. Kommissionen bør ved en behørigt begrundet anmodning om oplysninger direkte kunne kræve, at udbyderen af den berørte meget store onlineplatform eller den meget store onlinesøgemaskine såvel som enhver fysisk eller juridisk person, der handler som led i deres erhverv, forretning, håndværk eller profession, der med føje kan forventes af kende til oplysninger vedrørende den formodede eller stedfundne overtrædelse, alt efter hvad der er relevant, fremlægger alt relevant bevismateriale og alle relevante data og oplysninger. Desuden bør Kommissionen kunne anmode om alle relevante oplysninger fra alle offentlige myndigheder, organer eller agenturer i medlemsstaten med henblik på denne forordning. Kommissionen bør kunne kræve adgang til og redegørelser, i form af udøvelsen af undersøgelsesbeføjelser såsom anmodninger om oplysninger eller interviews, vedrørende dokumenter, data, oplysninger, databaser og algoritmer og til med deres samtykke at indhente udtalelse fra relevante personer, og til med deres samtykke at interviewe enhver fysisk eller juridisk person, der kan tænkes at være i besiddelse af nyttige oplysninger, og til at registrere den pågældende persons udtalelser med ethvert teknisk hjælpemiddel. Kommissionen bør også have beføjelse til at foretage de kontrolbesøg, der er nødvendige for at håndhæve de relevante bestemmelser i denne forordning. Disse undersøgelsesbeføjelser skal supplere Kommissionens mulighed for at anmode koordinatorerne for digitale tjenester og andre medlemsstaters myndigheder om bistand, f.eks. ved at levere oplysninger eller i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen bør kunne udbede sig de oplysninger, der er nødvendige for at sikre en effektiv gennemførelse og overholdelse af forpligtelserne i denne forordning i hele Unionen. Kommissionen bør navnlig have adgang til alle relevante dokumenter, data og oplysninger, der er nødvendige for at indlede og gennemføre undersøgelser og for at overvåge overholdelsen af de relevante forpligtelser i denne forordning, uanset hvem der er i besiddelse af de pågældende dokumenter, data eller oplysninger, og uanset deres form eller format, deres lagringsmedium eller det nøjagtige sted, hvor de er lagret. Kommissionen bør ved en behørigt begrundet anmodning om oplysninger direkte kunne kræve, at udbyderen af den berørte meget store onlineplatform eller den meget store onlinesøgemaskine såvel som enhver fysisk eller juridisk person, der handler som led i deres erhverv, forretning, håndværk eller profession, der med føje kan forventes af kende til oplysninger vedrørende den formodede eller stedfundne overtrædelse, alt efter hvad der er relevant, fremlægger alt relevant bevismateriale og alle relevante data og oplysninger. Desuden bør Kommissionen kunne anmode om alle relevante oplysninger fra alle offentlige myndigheder, organer eller agenturer i medlemsstaten med henblik på denne forordning. Kommissionen bør kunne kræve adgang til og redegørelser, i form af udøvelsen af undersøgelsesbeføjelser såsom anmodninger om oplysninger eller interviews, vedrørende dokumenter, data, oplysninger, databaser og algoritmer og til med deres samtykke at indhente udtalelse fra relevante personer, og til med deres samtykke at interviewe enhver fysisk eller juridisk person, der kan tænkes at være i besiddelse af nyttige oplysninger, og til at registrere den pågældende persons udtalelser med ethvert teknisk hjælpemiddel. Kommissionen bør også have beføjelse til at foretage de kontrolbesøg, der er nødvendige for at håndhæve de relevante bestemmelser i denne forordning. Disse undersøgelsesbeføjelser skal supplere Kommissionens mulighed for at anmode koordinatorerne for digitale tjenester og andre medlemsstaters myndigheder om bistand, f.eks. ved at levere oplysninger eller i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser.

| (142) | Midlertidige foranstaltninger kan være et vigtigt redskab til at sikre, at overtrædelsen, mens undersøgelsen af den finder sted, ikke medfører risiko for alvorlig skade for tjenestemodtagerne. Dette redskab er vigtigt for at undgå, at situationen fører til resultater, der kan være yderst vanskelig at omgøre ved en afgørelse truffet af Kommissionen ved procedurens afslutning. Kommissionen bør derfor have beføjelse til at pålægge midlertidige foranstaltninger ved afgørelse i forbindelse med en procedure, der er indledt med henblik på eventuel vedtagelse af en afgørelse om manglende overholdelse. Denne beføjelse bør gælde i tilfælde, hvor Kommissionen umiddelbart har konstateret, at udbyderen af en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine har overtrådt forpligtelserne i denne forordning. En afgørelse om pålæg af midlertidige foranstaltninger bør kun finde anvendelse i en nærmere fastlagt periode, enten indtil afslutningen af Kommissionens procedure eller i en bestemt periode, som kan forlænges i det omfang, det er nødvendigt og hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

(142)

Midlertidige foranstaltninger kan være et vigtigt redskab til at sikre, at overtrædelsen, mens undersøgelsen af den finder sted, ikke medfører risiko for alvorlig skade for tjenestemodtagerne. Dette redskab er vigtigt for at undgå, at situationen fører til resultater, der kan være yderst vanskelig at omgøre ved en afgørelse truffet af Kommissionen ved procedurens afslutning. Kommissionen bør derfor have beføjelse til at pålægge midlertidige foranstaltninger ved afgørelse i forbindelse med en procedure, der er indledt med henblik på eventuel vedtagelse af en afgørelse om manglende overholdelse. Denne beføjelse bør gælde i tilfælde, hvor Kommissionen umiddelbart har konstateret, at udbyderen af en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine har overtrådt forpligtelserne i denne forordning. En afgørelse om pålæg af midlertidige foranstaltninger bør kun finde anvendelse i en nærmere fastlagt periode, enten indtil afslutningen af Kommissionens procedure eller i en bestemt periode, som kan forlænges i det omfang, det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.

| (143) | Kommissionen bør kunne iværksætte de nødvendige tiltag for at overvåge effektiv gennemførelse og opfyldelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning. Sådanne tiltag bør omfatte muligheden for at udpege uafhængige eksterne eksperter og revisorer til at bistå Kommissionen i denne proces, herunder eventuelt fra kompetente myndigheder i medlemsstaterne såsom data- og forbrugerbeskyttelsesmyndigheder. Kommissionen bør sikre tilstrækkelig rotation ved udpegelsen af revisorer. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen bør kunne iværksætte de nødvendige tiltag for at overvåge effektiv gennemførelse og opfyldelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning. Sådanne tiltag bør omfatte muligheden for at udpege uafhængige eksterne eksperter og revisorer til at bistå Kommissionen i denne proces, herunder eventuelt fra kompetente myndigheder i medlemsstaterne såsom data- og forbrugerbeskyttelsesmyndigheder. Kommissionen bør sikre tilstrækkelig rotation ved udpegelsen af revisorer.

| (144) | Håndhævelsen af de relevante forpligtelser i denne forordning bør kunne sikres ved hjælp af bøder og tvangsbøder. Med henblik herpå bør der også fastsættes passende niveauer for bøder og tvangsbøder i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne og brud på procedurereglerne med passende forældelsesfrister i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og ne bis in idem-princippet. Kommissionen og de relevante nationale myndigheder bør koordinere deres håndhævelsesindsats for at sikre, at ovennævnte principper overholdes. Kommissionen bør navnlig tage hensyn til bøder og sanktioner, der pålægges den samme juridiske person for de samme forhold gennem en endelig afgørelse i procedurer vedrørende en overtrædelse af andre EU-regler eller nationale regler, for at sikre, at de samlede pålagte bøder og sanktioner er forholdsmæssigt afpasset alvoren af de begåede overtrædelser. Samtlige afgørelser, som Kommissionen træffer i henhold til denne forordning, kan underkastes prøvelse ved Den Europæiske Unions Domstol i henhold til TEUF. Den Europæiske Unions Domstol bør have ubegrænset jurisdiktion for så vidt angår bøder og tvangsbøder i henhold til traktatens artikel 261. |
| --- | --- |

(144)

Håndhævelsen af de relevante forpligtelser i denne forordning bør kunne sikres ved hjælp af bøder og tvangsbøder. Med henblik herpå bør der også fastsættes passende niveauer for bøder og tvangsbøder i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne og brud på procedurereglerne med passende forældelsesfrister i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og ne bis in idem-princippet. Kommissionen og de relevante nationale myndigheder bør koordinere deres håndhævelsesindsats for at sikre, at ovennævnte principper overholdes. Kommissionen bør navnlig tage hensyn til bøder og sanktioner, der pålægges den samme juridiske person for de samme forhold gennem en endelig afgørelse i procedurer vedrørende en overtrædelse af andre EU-regler eller nationale regler, for at sikre, at de samlede pålagte bøder og sanktioner er forholdsmæssigt afpasset alvoren af de begåede overtrædelser. Samtlige afgørelser, som Kommissionen træffer i henhold til denne forordning, kan underkastes prøvelse ved Den Europæiske Unions Domstol i henhold til TEUF. Den Europæiske Unions Domstol bør have ubegrænset jurisdiktion for så vidt angår bøder og tvangsbøder i henhold til traktatens artikel 261.

| (145) | Det er i betragtning af de potentielt betydelige samfundsmæssige indvirkninger af en overtrædelse af de yderligere forpligtelser, der udelukkende gælder for meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner, og for at udvise dette hensyn til almenvellet, nødvendigt at tilsikre et system for skærpet tilsyn med samtlige tiltag, således at overtrædelser af denne forordning reelt håndteres og bringes til ophør. Når der er konstateret, og om nødvendigt pålagt sanktion for, en overtrædelse af en af bestemmelserne i denne forordning, som udelukkende gælder for meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner, bør Kommissionen derfor anmode udbyderen af en sådan platform eller en sådan søgemaskine om at udarbejde en detaljeret handlingsplan for afhjælpning af eventuelle virkninger af overtrædelsen for fremtiden og meddele en sådan handlingsplan inden for en tidsplan, der bør fastsættes af Kommissionen, til koordinatorerne for digitale tjenester, Kommissionen og rådet. Kommissionen bør under hensyntagen til rådets udtalelse fastslå, om foranstaltningerne i handlingsplanen er tilstrækkelige til at håndtere overtrædelsen, og i den forbindelse også tage hensyn til om tilslutning til den relevante adfærdskodeks er blandt de foreslåede foranstaltninger. Kommissionen bør ligeledes overvåge eventuelle efterfølgende foranstaltninger, der træffes af den berørte udbyder af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine som fastsat i den pågældendes handlingsplan, og herunder tage hensyn til en uafhængig revision af udbyderen. Hvis Kommissionen efter handlingsplanens gennemførelse fortsat finder, at overtrædelsen ikke er afhjulpet i fuldt omfang, eller hvis handlingsplanen ikke er forelagt eller ikke anses for at være fyldestgørende, bør Kommissionen kunne gøre brug af enhver undersøgelses- eller håndhævelsesbeføjelse i henhold til denne forordning, herunder beføjelsen til at pålægge periodiske tvangsbøder og indledning af proceduren til at hindre adgang til den overtrædende tjeneste. |
| --- | --- |

(145)

Det er i betragtning af de potentielt betydelige samfundsmæssige indvirkninger af en overtrædelse af de yderligere forpligtelser, der udelukkende gælder for meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner, og for at udvise dette hensyn til almenvellet, nødvendigt at tilsikre et system for skærpet tilsyn med samtlige tiltag, således at overtrædelser af denne forordning reelt håndteres og bringes til ophør. Når der er konstateret, og om nødvendigt pålagt sanktion for, en overtrædelse af en af bestemmelserne i denne forordning, som udelukkende gælder for meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner, bør Kommissionen derfor anmode udbyderen af en sådan platform eller en sådan søgemaskine om at udarbejde en detaljeret handlingsplan for afhjælpning af eventuelle virkninger af overtrædelsen for fremtiden og meddele en sådan handlingsplan inden for en tidsplan, der bør fastsættes af Kommissionen, til koordinatorerne for digitale tjenester, Kommissionen og rådet. Kommissionen bør under hensyntagen til rådets udtalelse fastslå, om foranstaltningerne i handlingsplanen er tilstrækkelige til at håndtere overtrædelsen, og i den forbindelse også tage hensyn til om tilslutning til den relevante adfærdskodeks er blandt de foreslåede foranstaltninger. Kommissionen bør ligeledes overvåge eventuelle efterfølgende foranstaltninger, der træffes af den berørte udbyder af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine som fastsat i den pågældendes handlingsplan, og herunder tage hensyn til en uafhængig revision af udbyderen. Hvis Kommissionen efter handlingsplanens gennemførelse fortsat finder, at overtrædelsen ikke er afhjulpet i fuldt omfang, eller hvis handlingsplanen ikke er forelagt eller ikke anses for at være fyldestgørende, bør Kommissionen kunne gøre brug af enhver undersøgelses- eller håndhævelsesbeføjelse i henhold til denne forordning, herunder beføjelsen til at pålægge periodiske tvangsbøder og indledning af proceduren til at hindre adgang til den overtrædende tjeneste.

| (146) | Den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine og andre personer, der er omfattet af Kommissionens beføjelser, og hvis interesser kan blive påvirket af en afgørelse, bør have lejlighed til at fremsætte bemærkninger på forhånd, og de vedtagne afgørelser bør offentliggøres bredt. Samtidig med at de deltagende parters ret til forsvar, og navnlig retten til aktindsigt sikres, er det afgørende at beskytte fortrolige oplysninger. Endvidere bør Kommissionen, samtidig med at den respekterer oplysningernes fortrolighed, sikre, at alle oplysninger, der ligger til grund for dens afgørelse, videregives i et omfang, der gør det muligt for afgørelsens adressat at forstå de forhold og betragtninger, der førte til afgørelsen. |
| --- | --- |

(146)

Den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine og andre personer, der er omfattet af Kommissionens beføjelser, og hvis interesser kan blive påvirket af en afgørelse, bør have lejlighed til at fremsætte bemærkninger på forhånd, og de vedtagne afgørelser bør offentliggøres bredt. Samtidig med at de deltagende parters ret til forsvar, og navnlig retten til aktindsigt sikres, er det afgørende at beskytte fortrolige oplysninger. Endvidere bør Kommissionen, samtidig med at den respekterer oplysningernes fortrolighed, sikre, at alle oplysninger, der ligger til grund for dens afgørelse, videregives i et omfang, der gør det muligt for afgørelsens adressat at forstå de forhold og betragtninger, der førte til afgørelsen.

| (147) | Det er for at sikre en harmoniseret anvendelse og håndhævelse af denne forordning vigtigt, at de nationale myndigheder, herunder de nationale domstole, råder over samtlige de oplysninger, der er nødvendige for, at deres afgørelser ikke er i strid med en afgørelse vedtaget af Kommissionen i henhold til denne forordning. Dette berører ikke artikel 267 i TEUF. |
| --- | --- |

(147)

Det er for at sikre en harmoniseret anvendelse og håndhævelse af denne forordning vigtigt, at de nationale myndigheder, herunder de nationale domstole, råder over samtlige de oplysninger, der er nødvendige for, at deres afgørelser ikke er i strid med en afgørelse vedtaget af Kommissionen i henhold til denne forordning. Dette berører ikke artikel 267 i TEUF.

| (148) | Effektiv håndhævelse og overvågning af denne forordning kræver en gnidningsløs udveksling af oplysninger i realtid mellem koordinatorerne for digitale tjenester, rådet og Kommissionen baseret på de informationsstrømme og procedurer, der er fastsat i denne forordning. Dette kan også berettige, at andre kompetente myndigheder i hensigtsmæssigt omfang får adgang til systemet. Da de udvekslede oplysninger kan være fortrolige eller omfatte personoplysninger, bør de samtidig beskyttes mod uautoriseret adgang i overensstemmelse med de formål, hvortil oplysningerne er indsamlet. Derfor bør al kommunikation mellem disse myndigheder finde sted på grundlag af et pålideligt og sikkert informationsudvekslingssystem, hvis nærmere specifikationer bør fastsættes i en gennemførelsesretsakt. Informationsudvekslingssystemet kan være baseret på eksisterende redskaber vedrørende det indre marked i det omfang, de kan opfylde denne forordnings mål på en omkostningseffektiv måde. |
| --- | --- |

(148)

Effektiv håndhævelse og overvågning af denne forordning kræver en gnidningsløs udveksling af oplysninger i realtid mellem koordinatorerne for digitale tjenester, rådet og Kommissionen baseret på de informationsstrømme og procedurer, der er fastsat i denne forordning. Dette kan også berettige, at andre kompetente myndigheder i hensigtsmæssigt omfang får adgang til systemet. Da de udvekslede oplysninger kan være fortrolige eller omfatte personoplysninger, bør de samtidig beskyttes mod uautoriseret adgang i overensstemmelse med de formål, hvortil oplysningerne er indsamlet. Derfor bør al kommunikation mellem disse myndigheder finde sted på grundlag af et pålideligt og sikkert informationsudvekslingssystem, hvis nærmere specifikationer bør fastsættes i en gennemførelsesretsakt. Informationsudvekslingssystemet kan være baseret på eksisterende redskaber vedrørende det indre marked i det omfang, de kan opfylde denne forordnings mål på en omkostningseffektiv måde.

| (149) | Tjenestemodtagere bør også have ret til at bemyndige en juridisk person eller et offentligt organ til at udøve deres rettigheder i henhold til denne forordning, dog uden at dette berører tjenestemodtageres ret til at lade sig repræsentere i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1828 (33) eller enhver anden form for repræsentation i henhold til national ret. Sådanne rettigheder omfatter rettigheder i forbindelse med indgivelse af anmeldelser, anfægtelse af beslutninger truffet af udbydere af formidlingstjenester og indgivelse af klager over udbyderne for overtrædelse af denne forordning. Visse organer, organisationer og sammenslutninger besidder særlig ekspertise i og kompetence til at påvise og indberette fejlagtige eller ubegrundede beslutninger om indholdsmoderation, og deres klager på vegne af tjenestemodtagere kan have en positiv indvirkning på ytrings- og informationsfriheden generelt, og udbydere af onlineplatforme bør derfor behandle disse klager uden unødig forsinkelse. |
| --- | --- |

(149)

Tjenestemodtagere bør også have ret til at bemyndige en juridisk person eller et offentligt organ til at udøve deres rettigheder i henhold til denne forordning, dog uden at dette berører tjenestemodtageres ret til at lade sig repræsentere i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1828 (33) eller enhver anden form for repræsentation i henhold til national ret. Sådanne rettigheder omfatter rettigheder i forbindelse med indgivelse af anmeldelser, anfægtelse af beslutninger truffet af udbydere af formidlingstjenester og indgivelse af klager over udbyderne for overtrædelse af denne forordning. Visse organer, organisationer og sammenslutninger besidder særlig ekspertise i og kompetence til at påvise og indberette fejlagtige eller ubegrundede beslutninger om indholdsmoderation, og deres klager på vegne af tjenestemodtagere kan have en positiv indvirkning på ytrings- og informationsfriheden generelt, og udbydere af onlineplatforme bør derfor behandle disse klager uden unødig forsinkelse.

| (150) | Af hensyn til effektiviteten bør Kommissionen foretage en generel evaluering af denne forordning. Denne generelle evaluering bør bl.a. omhandle anvendelsesområdet for de tjenester, der er omfattet af denne forordning, samspillet med andre retsakter, denne forordnings indvirkning på det indre markeds funktionsmåde, navnlig med hensyn til digitale tjenester, gennemførelsen af adfærdskodekser, forpligtelsen til at udpege en retlig repræsentant, der er etableret Unionen, virkningen af forpligtelserne på små virksomheder og mikrovirksomheder, effektiviteten af tilsyns- og håndhævelsesmekanismen og indvirkningen på ytrings- og informationsfriheden. Kommissionen bør endvidere for at undgå uforholdsmæssige byrder og sikre denne forordnings vedvarende effektivitet foretage en evaluering af virkningen af denne forordnings forpligtelser på små og mellemstore virksomheder senest tre år efter, at den begynder at finde anvendelse, og en evaluering af anvendelsesområdet for de tjenester, der er omfattet af denne forordning, navnlig for meget store onlineplatforme og for meget store onlinesøgemaskiner, og samspillet med andre retsakter senest tre år efter dens ikrafttræden. |
| --- | --- |

(150)

Af hensyn til effektiviteten bør Kommissionen foretage en generel evaluering af denne forordning. Denne generelle evaluering bør bl.a. omhandle anvendelsesområdet for de tjenester, der er omfattet af denne forordning, samspillet med andre retsakter, denne forordnings indvirkning på det indre markeds funktionsmåde, navnlig med hensyn til digitale tjenester, gennemførelsen af adfærdskodekser, forpligtelsen til at udpege en retlig repræsentant, der er etableret Unionen, virkningen af forpligtelserne på små virksomheder og mikrovirksomheder, effektiviteten af tilsyns- og håndhævelsesmekanismen og indvirkningen på ytrings- og informationsfriheden. Kommissionen bør endvidere for at undgå uforholdsmæssige byrder og sikre denne forordnings vedvarende effektivitet foretage en evaluering af virkningen af denne forordnings forpligtelser på små og mellemstore virksomheder senest tre år efter, at den begynder at finde anvendelse, og en evaluering af anvendelsesområdet for de tjenester, der er omfattet af denne forordning, navnlig for meget store onlineplatforme og for meget store onlinesøgemaskiner, og samspillet med andre retsakter senest tre år efter dens ikrafttræden.

| (151) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at fastlægge skabeloner for form, indhold og andre enkeltheder af rapporter om indholdsmoderation, til at fastsætte størrelsen af det årlige tilsynsgebyr, der pålægges udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, til at fastsætte de praktiske ordninger for proceduren, høringer og aftalt aktindsigt, der udføres i forbindelse med tilsyn, undersøgelse, håndhævelse og overvågning i forbindelse med udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, samt fastsætte praktiske og operationelle ordninger for informationsudvekslingssystemets virkemåde og interoperabilitet med andre relevante systemer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (34). |
| --- | --- |

(151)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at fastlægge skabeloner for form, indhold og andre enkeltheder af rapporter om indholdsmoderation, til at fastsætte størrelsen af det årlige tilsynsgebyr, der pålægges udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, til at fastsætte de praktiske ordninger for proceduren, høringer og aftalt aktindsigt, der udføres i forbindelse med tilsyn, undersøgelse, håndhævelse og overvågning i forbindelse med udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, samt fastsætte praktiske og operationelle ordninger for informationsudvekslingssystemets virkemåde og interoperabilitet med andre relevante systemer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (34).

| (152) | For at opfylde målene i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF med henblik på at supplere denne forordning for så vidt angår kriterier for identifikationen af meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner, proceduremæssige skridt, revisionsmetoder og rapporteringsskabeloner for revisionerne, de tekniske specifikationer for anmodninger om adgang og den nærmere metode og procedurerne for fastsættelsen af tilsynsgebyret. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (35). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(152)

For at opfylde målene i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF med henblik på at supplere denne forordning for så vidt angår kriterier for identifikationen af meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner, proceduremæssige skridt, revisionsmetoder og rapporteringsskabeloner for revisionerne, de tekniske specifikationer for anmodninger om adgang og den nærmere metode og procedurerne for fastsættelsen af tilsynsgebyret. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (35). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (153) | I denne forordning respekteres de grundlæggende rettigheder, der er anerkendt i chartret, og de grundlæggende rettigheder, der udgør EU-rettens almindelige principper. Denne forordning bør derfor fortolkes og anvendes i overensstemmelse med disse grundlæggende rettigheder, herunder retten til ytrings- og informationsfrihed og principperne om mediefrihed og mediernes pluralisme. Ved udøvelsen af de beføjelser, der er fastsat i denne forordning, bør alle involverede offentlige myndigheder i tilfælde, hvor der er konflikt mellem de relevante grundlæggende rettigheder, finde en rimelig balance mellem de pågældende rettigheder i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

(153)

I denne forordning respekteres de grundlæggende rettigheder, der er anerkendt i chartret, og de grundlæggende rettigheder, der udgør EU-rettens almindelige principper. Denne forordning bør derfor fortolkes og anvendes i overensstemmelse med disse grundlæggende rettigheder, herunder retten til ytrings- og informationsfrihed og principperne om mediefrihed og mediernes pluralisme. Ved udøvelsen af de beføjelser, der er fastsat i denne forordning, bør alle involverede offentlige myndigheder i tilfælde, hvor der er konflikt mellem de relevante grundlæggende rettigheder, finde en rimelig balance mellem de pågældende rettigheder i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

| (154) | I lyset af omfanget og virkningen af samfundsmæssige risici, som meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner kan medføre, behovet for at imødegå disse risici som en prioritet og muligheden for at træffe de nødvendige foranstaltninger, er det berettiget at begrænse den periode, efter hvilken denne forordning begynder at finde anvendelse for udbyderne af disse tjenester. |
| --- | --- |

(154)

I lyset af omfanget og virkningen af samfundsmæssige risici, som meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner kan medføre, behovet for at imødegå disse risici som en prioritet og muligheden for at træffe de nødvendige foranstaltninger, er det berettiget at begrænse den periode, efter hvilken denne forordning begynder at finde anvendelse for udbyderne af disse tjenester.

| (155) | Målet for denne forordning, nemlig at bidrage til et velfungerende indre marked og et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø, hvor de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret, er behørigt beskyttet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, fordi de ikke kan sikre den nødvendige harmonisering og det nødvendige samarbejde ved at handle alene, men kan på grund af det territoriale og personelle anvendelsesområde bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at opfylde dette mål. |
| --- | --- |

(155)

Målet for denne forordning, nemlig at bidrage til et velfungerende indre marked og et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø, hvor de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret, er behørigt beskyttet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, fordi de ikke kan sikre den nødvendige harmonisering og det nødvendige samarbejde ved at handle alene, men kan på grund af det territoriale og personelle anvendelsesområde bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at opfylde dette mål.

| (156) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (36) og afgav den 10. februar 2021 udtalelse (37) — |
| --- | --- |

(156)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (36) og afgav den 10. februar 2021 udtalelse (37) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

1.   Formålet med denne forordning er at bidrage til et velfungerende indre marked for formidlingstjenester, ved at fastsætte harmoniserede regler for et sikkert, forudsigeligt og pålideligt onlinemiljø, der fremmer innovation, og hvori de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret, herunder princippet om forbrugerbeskyttelse, beskyttes effektivt.

2.   I denne forordning fastsættes harmoniserede regler for ydelse af formidlingstjenester i det indre marked. Der fastsættes navnlig:

| a) | en ramme for betinget ansvarsfritagelse for udbydere af formidlingstjenester |
| --- | --- |

a)

en ramme for betinget ansvarsfritagelse for udbydere af formidlingstjenester

| b) | regler om specifikke due diligence-forpligtelser, der er skræddersyet til visse specifikke kategorier af udbydere af formidlingstjenester |
| --- | --- |

b)

regler om specifikke due diligence-forpligtelser, der er skræddersyet til visse specifikke kategorier af udbydere af formidlingstjenester

| c) | regler om gennemførelse og håndhævelse af denne forordning, herunder vedrørende samarbejde og koordinering mellem de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

c)

regler om gennemførelse og håndhævelse af denne forordning, herunder vedrørende samarbejde og koordinering mellem de kompetente myndigheder.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på formidlingstjenester, der udbydes til tjenestemodtagere, som er etableret eller befinder sig i Unionen, uanset hvor udbyderne af disse formidlingstjenester er etableret.

2.   Denne forordning finder ikke anvendelse på tjenester, der ikke er formidlingstjenester, eller på krav til sådanne tjenester, uanset om de ydes via en formidlingstjeneste.

3.   Denne forordning berører ikke anvendelsen af direktiv 2000/31/EF.

4.   Denne forordning berører ikke reglerne i andre EU-retsakter, der regulerer andre aspekter vedrørende udbud af formidlingstjenester i det indre marked eller som præciserer og supplerer denne forordning, navnlig følgende:

| a) | direktiv 2010/13/EU |
| --- | --- |

a)

direktiv 2010/13/EU

| b) | EU-retten om ophavsret og beslægtede rettigheder |
| --- | --- |

b)

EU-retten om ophavsret og beslægtede rettigheder

| c) | forordning (EU) 2021/784 |
| --- | --- |

c)

forordning (EU) 2021/784

| d) | forordning (EU) 2019/1148 |
| --- | --- |

d)

forordning (EU) 2019/1148

| e) | forordning (EU) 2019/1150 |
| --- | --- |

e)

forordning (EU) 2019/1150

| f) | EU-retten om forbrugerbeskyttelse og produktsikkerhed, herunder forordning (EU) 2017/2394 og (EU) 2019/1020 samt direktiv 2001/95/EF og 2013/11/EU |
| --- | --- |

f)

EU-retten om forbrugerbeskyttelse og produktsikkerhed, herunder forordning (EU) 2017/2394 og (EU) 2019/1020 samt direktiv 2001/95/EF og 2013/11/EU

| g) | EU-retten om beskyttelse af personoplysninger, navnlig forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF |
| --- | --- |

g)

EU-retten om beskyttelse af personoplysninger, navnlig forordning (EU) 2016/679 og direktiv 2002/58/EF

| h) | EU-retten på området civilretligt samarbejde, navnlig forordning (EU) nr. 1215/2012 eller enhver EU-retsakt, der fastsætter regler om den ret, som finder anvendelse på kontraktlige forpligtelser og forpligtelser uden for kontrakt |
| --- | --- |

h)

EU-retten på området civilretligt samarbejde, navnlig forordning (EU) nr. 1215/2012 eller enhver EU-retsakt, der fastsætter regler om den ret, som finder anvendelse på kontraktlige forpligtelser og forpligtelser uden for kontrakt

| i) | EU-retten på området strafferetligt samarbejde, navnlig en forordning om europæiske editions- og sikringskendelser om elektronisk bevismateriale i straffesager |
| --- | --- |

i)

EU-retten på området strafferetligt samarbejde, navnlig en forordning om europæiske editions- og sikringskendelser om elektronisk bevismateriale i straffesager

| j) | et direktiv om harmoniserede regler for udpegning af retlige repræsentanter med henblik på indsamling af bevismateriale i straffesager. |
| --- | --- |

j)

et direktiv om harmoniserede regler for udpegning af retlige repræsentanter med henblik på indsamling af bevismateriale i straffesager.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| a) | »informationssamfundstjeneste«: en tjeneste som defineret i artikel 1, stk. 1, litra b), i direktiv (EU) 2015/1535 |
| --- | --- |

a)

»informationssamfundstjeneste«: en tjeneste som defineret i artikel 1, stk. 1, litra b), i direktiv (EU) 2015/1535

| b) | »tjenestemodtager«: enhver fysisk eller juridisk person, som anvender en formidlingstjeneste, navnlig med henblik på at søge information eller gøre information tilgængelig |
| --- | --- |

b)

»tjenestemodtager«: enhver fysisk eller juridisk person, som anvender en formidlingstjeneste, navnlig med henblik på at søge information eller gøre information tilgængelig

| c) | »forbruger«: enhver fysisk person, der ikke handler som led i den pågældende persons erhverv, forretning, håndværksmæssige virksomhed eller profession |
| --- | --- |

c)

»forbruger«: enhver fysisk person, der ikke handler som led i den pågældende persons erhverv, forretning, håndværksmæssige virksomhed eller profession

| d) | »at udbyde tjenester i Unionen«: at gøre det muligt for fysiske eller juridiske personer i en eller flere medlemsstater at anvende tjenester fra en udbyder af formidlingstjenester, som har en væsentlig tilknytning til Unionen |
| --- | --- |

d)

»at udbyde tjenester i Unionen«: at gøre det muligt for fysiske eller juridiske personer i en eller flere medlemsstater at anvende tjenester fra en udbyder af formidlingstjenester, som har en væsentlig tilknytning til Unionen

| e) | »væsentlig tilknytning til Unionen«: en tilknytning mellem en udbyder af formidlingstjenester og Unionen, enten som følge af dennes etablering i Unionen eller af specifikke faktuelle kriterier såsom:






  — | et betydeligt antal tjenestemodtagere i en eller flere medlemsstater i forhold til den eller deres befolkningstal, eller |
| --- | --- | --- |

e)

»væsentlig tilknytning til Unionen«: en tilknytning mellem en udbyder af formidlingstjenester og Unionen, enten som følge af dennes etablering i Unionen eller af specifikke faktuelle kriterier såsom:

—

et betydeligt antal tjenestemodtagere i en eller flere medlemsstater i forhold til den eller deres befolkningstal, eller

| — | målretning af aktiviteter mod én eller flere medlemsstater |
| --- | --- |

—

målretning af aktiviteter mod én eller flere medlemsstater

| f) | »erhvervsdrivende«: enhver fysisk person eller enhver juridisk person, uanset om den er privat eller offentligt ejet, der handler, herunder via en anden person, der optræder i den pågældendes navn eller på den pågældende persons vegne, som led i den pågældende persons erhverv, forretning, håndværksmæssige virksomheder eller profession |
| --- | --- |

f)

»erhvervsdrivende«: enhver fysisk person eller enhver juridisk person, uanset om den er privat eller offentligt ejet, der handler, herunder via en anden person, der optræder i den pågældendes navn eller på den pågældende persons vegne, som led i den pågældende persons erhverv, forretning, håndværksmæssige virksomheder eller profession

| g) | »formidlingstjeneste«: en af følgende informationssamfundstjenester:






  i) | »ren videreformidling« (»mere conduit«), der består i transmission på et kommunikationsnet af information, som leveres af en tjenestemodtager, eller levering af adgang til et kommunikationsnet |
| --- | --- | --- |

g)

»formidlingstjeneste«: en af følgende informationssamfundstjenester:

i)

»ren videreformidling« (»mere conduit«), der består i transmission på et kommunikationsnet af information, som leveres af en tjenestemodtager, eller levering af adgang til et kommunikationsnet

| ii) | »caching«, der består i transmission på et kommunikationsnet af information, som leveres af en tjenestemodtager, der involverer automatisk, mellemliggende og midlertidig lagring af denne information og udføres alene med det formål at gøre senere transmission af informationen til andre modtagere efter disses anmodning mere effektiv |
| --- | --- |

ii)

»caching«, der består i transmission på et kommunikationsnet af information, som leveres af en tjenestemodtager, der involverer automatisk, mellemliggende og midlertidig lagring af denne information og udføres alene med det formål at gøre senere transmission af informationen til andre modtagere efter disses anmodning mere effektiv

| iii) | en »oplagrings«-tjeneste, der består i lagring af information leveret af en tjenestemodtager på dennes anmodning |
| --- | --- |

iii)

en »oplagrings«-tjeneste, der består i lagring af information leveret af en tjenestemodtager på dennes anmodning

| h) | »ulovligt indhold«: enhver form for information, som i sig selv eller i kraft af sin tilknytning til en aktivitet, herunder salg af produkter eller ydelse af tjenester, ikke er i overensstemmelse med EU-retten eller en medlemsstats nationale ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, uanset denne rets særlige genstand eller art |
| --- | --- |

h)

»ulovligt indhold«: enhver form for information, som i sig selv eller i kraft af sin tilknytning til en aktivitet, herunder salg af produkter eller ydelse af tjenester, ikke er i overensstemmelse med EU-retten eller en medlemsstats nationale ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, uanset denne rets særlige genstand eller art

| i) | »onlineplatform«: en oplagringstjeneste, som på anmodning af en tjenestemodtager lagrer og udbreder information til offentligheden, medmindre denne aktivitet udgør en mindre og rent accessorisk funktion, der er knyttet til en anden tjeneste, eller udgør en mindre funktionalitet ved den primære tjeneste, og som af objektive og tekniske grunde ikke kan anvendes uden denne anden tjeneste, og hvis integration i den anden tjeneste af denne funktion eller funktionalitet ikke er et middel til at omgå anvendeligheden af denne forordning. |
| --- | --- |

i)

»onlineplatform«: en oplagringstjeneste, som på anmodning af en tjenestemodtager lagrer og udbreder information til offentligheden, medmindre denne aktivitet udgør en mindre og rent accessorisk funktion, der er knyttet til en anden tjeneste, eller udgør en mindre funktionalitet ved den primære tjeneste, og som af objektive og tekniske grunde ikke kan anvendes uden denne anden tjeneste, og hvis integration i den anden tjeneste af denne funktion eller funktionalitet ikke er et middel til at omgå anvendeligheden af denne forordning.

| j) | »onlinesøgemaskine«: en formidlingstjeneste, som giver brugerne mulighed for at foretage forespørgsler for at udføre søgninger på principielt alle websteder eller alle websteder på et bestemt sprog på grundlag af en forespørgsel om et hvilket som helst emne ved hjælp af et søgeord, en stemmesøgning, en sætning eller andet input, og som fremviser resultater i et hvilket som helst format, hvori der kan findes oplysninger om det ønskede indhold |
| --- | --- |

j)

»onlinesøgemaskine«: en formidlingstjeneste, som giver brugerne mulighed for at foretage forespørgsler for at udføre søgninger på principielt alle websteder eller alle websteder på et bestemt sprog på grundlag af en forespørgsel om et hvilket som helst emne ved hjælp af et søgeord, en stemmesøgning, en sætning eller andet input, og som fremviser resultater i et hvilket som helst format, hvori der kan findes oplysninger om det ønskede indhold

| k) | »udbredelse til offentligheden«: at stille information til rådighed for et potentielt ubegrænset antal tredjeparter efter anmodning fra den tjenestemodtager, der har leveret informationen |
| --- | --- |

k)

»udbredelse til offentligheden«: at stille information til rådighed for et potentielt ubegrænset antal tredjeparter efter anmodning fra den tjenestemodtager, der har leveret informationen

| l) | »aftale om fjernsalg«: en aftale om fjernsalg som defineret i artikel 2, nr. 7), i direktiv 2011/83/EU |
| --- | --- |

l)

»aftale om fjernsalg«: en aftale om fjernsalg som defineret i artikel 2, nr. 7), i direktiv 2011/83/EU

| m) | »onlinegrænseflade«: enhver form for software, herunder et websted eller en del af et websted, og applikationer, herunder mobilapplikationer |
| --- | --- |

m)

»onlinegrænseflade«: enhver form for software, herunder et websted eller en del af et websted, og applikationer, herunder mobilapplikationer

| n) | »koordinator for digitale tjenester i etableringslandet«: koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor udbyderen af en formidlingstjeneste har sit hovedforretningssted, eller hvor dennes retlige repræsentant er bosiddende eller etableret |
| --- | --- |

n)

»koordinator for digitale tjenester i etableringslandet«: koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor udbyderen af en formidlingstjeneste har sit hovedforretningssted, eller hvor dennes retlige repræsentant er bosiddende eller etableret

| o) | »koordinator for digitale tjenester i destinationslandet«: koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor formidlingstjenesten ydes |
| --- | --- |

o)

»koordinator for digitale tjenester i destinationslandet«: koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor formidlingstjenesten ydes

| p) | »aktiv modtager af en onlineplatform«: en tjenestemodtager, der har anvendt en onlineplatform ved enten af anmode onlineplatformen om at foretage oplagring af information eller ved at være eksponeret for information, der er oplagret hos onlineplatformen og udbredes via dennes onlinegrænseflade |
| --- | --- |

p)

»aktiv modtager af en onlineplatform«: en tjenestemodtager, der har anvendt en onlineplatform ved enten af anmode onlineplatformen om at foretage oplagring af information eller ved at være eksponeret for information, der er oplagret hos onlineplatformen og udbredes via dennes onlinegrænseflade

| q) | »aktiv modtager af en onlinesøgemaskine«: en tjenestemodtager, der har foretaget en forespørgsel i en onlinesøgemaskine og eksponeres for information, der indekseres og vises på dens onlinegrænseflade |
| --- | --- |

q)

»aktiv modtager af en onlinesøgemaskine«: en tjenestemodtager, der har foretaget en forespørgsel i en onlinesøgemaskine og eksponeres for information, der indekseres og vises på dens onlinegrænseflade

| r) | »reklame«: information, der har til formål at fremme en juridisk eller fysisk persons budskab, uanset om det sker med kommercielle eller ikkekommercielle formål, og som vises af en onlineplatform på dennes onlinegrænseflade mod betaling for specifikt at fremme denne information |
| --- | --- |

r)

»reklame«: information, der har til formål at fremme en juridisk eller fysisk persons budskab, uanset om det sker med kommercielle eller ikkekommercielle formål, og som vises af en onlineplatform på dennes onlinegrænseflade mod betaling for specifikt at fremme denne information

| s) | »anbefalingssystem«: et helt eller delvist automatiseret system, der anvendes af en onlineplatform til at foreslå specifik information i sin onlinegrænseflade til tjenestemodtagere eller prioritere denne information, herunder som følge af en søgning, der er indledt af tjenestemodtageren, eller som på anden måde bestemmer den relative rækkefølge eller fremtrædende placering af den viste information |
| --- | --- |

s)

»anbefalingssystem«: et helt eller delvist automatiseret system, der anvendes af en onlineplatform til at foreslå specifik information i sin onlinegrænseflade til tjenestemodtagere eller prioritere denne information, herunder som følge af en søgning, der er indledt af tjenestemodtageren, eller som på anden måde bestemmer den relative rækkefølge eller fremtrædende placering af den viste information

| t) | »indholdsmoderation«: aktiviteter, hvad enten de er automatiserede eller ej, der udføres af udbydere af formidlingstjenester, der har henblik på navnlig at påvise, identificere og håndtere ulovligt indhold eller ulovlig information leveret af tjenestemodtagere, som er i strid med deres vilkår og betingelser, herunder foranstaltninger, der berører tilgængeligheden og synligheden af og adgangen til det pågældende ulovlige indhold eller den pågældende information, f.eks. degradering, demonetarisering, hindring af adgang til eller fjernelse heraf, eller som berører tjenestemodtagernes mulighed for at levere den pågældende information, f.eks. lukning eller suspension af en modtagers konto |
| --- | --- |

t)

»indholdsmoderation«: aktiviteter, hvad enten de er automatiserede eller ej, der udføres af udbydere af formidlingstjenester, der har henblik på navnlig at påvise, identificere og håndtere ulovligt indhold eller ulovlig information leveret af tjenestemodtagere, som er i strid med deres vilkår og betingelser, herunder foranstaltninger, der berører tilgængeligheden og synligheden af og adgangen til det pågældende ulovlige indhold eller den pågældende information, f.eks. degradering, demonetarisering, hindring af adgang til eller fjernelse heraf, eller som berører tjenestemodtagernes mulighed for at levere den pågældende information, f.eks. lukning eller suspension af en modtagers konto

| u) | »vilkår og betingelser«: alle klausuler, uanset deres betegnelse eller form, som regulerer kontraktforholdet mellem en udbyder af formidlingstjenester og tjenestemodtagerne |
| --- | --- |

u)

»vilkår og betingelser«: alle klausuler, uanset deres betegnelse eller form, som regulerer kontraktforholdet mellem en udbyder af formidlingstjenester og tjenestemodtagerne

| v) | »personer med handicap«: personer med handicap som omhandlet i artikel 3, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 (38) |
| --- | --- |

v)

»personer med handicap«: personer med handicap som omhandlet i artikel 3, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 (38)

38

| w) | »kommerciel kommunikation«: kommerciel kommunikation som defineret i artikel 2, litra f), i direktiv 2000/31/EF |
| --- | --- |

w)

»kommerciel kommunikation«: kommerciel kommunikation som defineret i artikel 2, litra f), i direktiv 2000/31/EF

| x) | »omsætning«: en virksomheds provenu i den i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 139/2004 anvendte betydning (39). |
| --- | --- |

x)

»omsætning«: en virksomheds provenu i den i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 139/2004 anvendte betydning (39).

39

KAPITEL II

UDBYDERE AF FORMIDLINGSTJENESTERS ANSVAR

Artikel 4

Ren videreformidling (»mere conduit«)

1.   Ved ydelse af en informationssamfundstjeneste i form af transmission på et kommunikationsnet af information, der leveres af en tjenestemodtager, eller levering af adgang til et kommunikationsnet er tjenesteudbyderen ikke ansvarlig for den information, der transmitteres eller tilgås, forudsat at udbyderen:

| a) | ikke selv iværksætter transmissionen |
| --- | --- |

a)

ikke selv iværksætter transmissionen

| b) | ikke udvælger modtageren af transmissionen, og |
| --- | --- |

b)

ikke udvælger modtageren af transmissionen, og

| c) | ikke udvælger og ikke ændrer den transmitterede information. |
| --- | --- |

c)

ikke udvælger og ikke ændrer den transmitterede information.

2.   Den i stk. 1 omhandlede transmission og levering af adgang omfatter automatisk, mellemliggende og kortvarig lagring af transmitteret information, forudsat at denne lagring udelukkende tjener til udførelse af transmission på kommunikationsnettet, og dens varighed ikke overstiger den tid, der med rimelighed kan antages at være nødvendig til transmissionen.

3.   Denne artikel berører ikke en retslig eller en administrativ myndigheds muligheder for i overensstemmelse med en medlemsstats retssystem at kræve, at en tjenesteudbyder bringer en overtrædelse til ophør eller forhindrer den.

Artikel 5

»Caching«

1.   I tilfælde af ydelse af en informationssamfundstjeneste, der består i transmission på et kommunikationsnet af information, som leveres af en tjenestemodtager, pådrager tjenesteudbyderen sig ikke ansvar for automatisk, mellemliggende og midlertidig lagring af denne information foretaget alene med det formål at gøre senere transmission af informationen til andre tjenestemodtagere efter disses anmodning mere effektiv eller mere sikker, forudsat at udbyderen:

| a) | ikke ændrer informationen |
| --- | --- |

a)

ikke ændrer informationen

| b) | overholder betingelserne for adgang til informationen |
| --- | --- |

b)

overholder betingelserne for adgang til informationen

| c) | overholder reglerne om ajourføring af informationen, angivet på en måde, der er almindelig anerkendt og anvendt af branchen |
| --- | --- |

c)

overholder reglerne om ajourføring af informationen, angivet på en måde, der er almindelig anerkendt og anvendt af branchen

| d) | ikke foretager indgreb i den lovlige anvendelse af teknologi, som er almindelig anerkendt og anvendt i branchen, med det formål at skaffe sig data om anvendelsen af informationen, og |
| --- | --- |

d)

ikke foretager indgreb i den lovlige anvendelse af teknologi, som er almindelig anerkendt og anvendt i branchen, med det formål at skaffe sig data om anvendelsen af informationen, og

| e) | straks tager skridt til at fjerne den information, udbyderen har lagret, eller til at hindre adgangen til den, når udbyderen får konkret kendskab til, at informationen på den oprindelige transmissionskilde er blevet fjernet fra nettet eller adgangen til den hindret, eller at en retslig eller en administrativ myndighed har krævet informationen fjernet eller adgangen til den hindret. |
| --- | --- |

e)

straks tager skridt til at fjerne den information, udbyderen har lagret, eller til at hindre adgangen til den, når udbyderen får konkret kendskab til, at informationen på den oprindelige transmissionskilde er blevet fjernet fra nettet eller adgangen til den hindret, eller at en retslig eller en administrativ myndighed har krævet informationen fjernet eller adgangen til den hindret.

2.   Denne artikel berører ikke en retslig eller en administrativ myndigheds muligheder for i overensstemmelse med en medlemsstats retssystem at kræve, at en tjenesteudbyder bringer en overtrædelse til ophør eller forhindrer den.

Artikel 6

Oplagring (»hosting«)

1.   I tilfælde af ydelse af en informationssamfundstjeneste, som består i lagring af information leveret af en tjenestemodtager, pådrager tjenesteudbyderen sig ikke ansvar for information lagret på anmodning af en tjenestemodtager, forudsat at udbyderen:

| a) | ikke har konkret kendskab til den ulovlige aktivitet eller det ulovlige indhold og, for så vidt angår erstatningskrav, ikke har kendskab til forhold eller omstændigheder, hvoraf den ulovlige aktivitet eller det ulovlige indhold fremgår, eller |
| --- | --- |

a)

ikke har konkret kendskab til den ulovlige aktivitet eller det ulovlige indhold og, for så vidt angår erstatningskrav, ikke har kendskab til forhold eller omstændigheder, hvoraf den ulovlige aktivitet eller det ulovlige indhold fremgår, eller

| b) | fra det øjeblik, hvor tjenesteudbyderen får et sådant kendskab, straks tager skridt til at fjerne det ulovlige indhold eller hindre adgangen hertil. |
| --- | --- |

b)

fra det øjeblik, hvor tjenesteudbyderen får et sådant kendskab, straks tager skridt til at fjerne det ulovlige indhold eller hindre adgangen hertil.

2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse, hvor tjenestemodtageren handler under udbyderens myndighed eller kontrol.

3.   Stk. 1 finder ikke anvendelse på ansvaret i henhold til forbrugerbeskyttelseslovgivningen for onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, hvis en sådan onlineplatform præsenterer den specifikke information eller på anden måde muliggør den pågældende specifikke transaktion på en måde, der ville få en gennemsnitsforbruger til at tro, at den information eller det produkt eller den tjeneste, der er genstand for transaktionen, enten leveres af onlineplatformen selv eller af en tjenestemodtager, der handler under platformens myndighed eller kontrol.

4.   Denne artikel berører ikke en retslig eller en administrativ myndigheds muligheder for i overensstemmelse med en medlemsstats retssystem at kræve, at en tjenesteudbyder bringer en overtrædelse til ophør eller forhindrer den.

Artikel 7

Frivillige undersøgelser på eget initiativ og overholdelse af lovgivningen

Udbydere af formidlingstjenester anses ikke for at være udelukket fra de ansvarsfritagelser, der er omhandlet i artikel 4, 5 og 6, udelukkende fordi de i god tro og omhyggeligt gennemfører frivillige undersøgelser på eget initiativ eller træffer andre foranstaltninger, der har til formål at påvise, identificere og fjerne eller hindre adgangen til ulovligt indhold eller træffe de nødvendige foranstaltninger til at opfylde kravene i EU-retten og national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, herunder kravene i denne forordning.

Artikel 8

Ingen generelle forpligtelser til at overvåge eller aktivt undersøge forhold

Udbydere af formidlingstjenester må ikke pålægges en generel forpligtelse til at overvåge den information, de transmitterer eller lagrer, eller til aktivt at undersøge forhold eller omstændigheder, der tyder på ulovlig aktivitet.

Artikel 9

Påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold

1.   Ved modtagelsen af et påbud om at gribe ind over for en eller flere specifikke forekomster af ulovligt indhold, der er udstedt af de relevante nationale retslige eller administrative myndigheder på grundlag af gældende EU-ret eller national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, underretter udbydere af formidlingstjenester uden unødig forsinkelse den myndighed, der har udstedt påbuddet, eller enhver anden myndighed, som er angivet i påbuddet, om eventuel virkning, påbuddene er givet, med nærmere angivelse af, hvorvidt og hvornår påbuddet blev givet virkning.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at et påbud som omhandlet i stk. 1, når det fremsendes til udbyderen, som minimum opfylder følgende betingelser:

| a) | dette påbud indeholder følgende elementer:






  i) | en henvisning til retsgrundlaget i EU-retten eller national ret for påbuddet |
| --- | --- | --- |

a)

dette påbud indeholder følgende elementer:

i)

en henvisning til retsgrundlaget i EU-retten eller national ret for påbuddet

| ii) | en begrundelse for, hvorfor informationen er ulovligt indhold, med henvisning til én eller flere specifikke bestemmelser i EU-retten eller national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten |
| --- | --- |

ii)

en begrundelse for, hvorfor informationen er ulovligt indhold, med henvisning til én eller flere specifikke bestemmelser i EU-retten eller national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten

| iii) | angivelse af den udstedende myndighed |
| --- | --- |

iii)

angivelse af den udstedende myndighed

| iv) | tydelige oplysninger, der sætter udbyderen af formidlingstjenester i stand til at identificere og lokalisere det pågældende ulovlige indhold såsom en eller flere URL'er og om nødvendigt yderligere oplysninger |
| --- | --- |

iv)

tydelige oplysninger, der sætter udbyderen af formidlingstjenester i stand til at identificere og lokalisere det pågældende ulovlige indhold såsom en eller flere URL'er og om nødvendigt yderligere oplysninger

| v) | information om klagemekanismer, der er tilgængelige for udbyderen af formidlingstjenesterne og for den tjenestemodtager, som leverede indholdet |
| --- | --- |

v)

information om klagemekanismer, der er tilgængelige for udbyderen af formidlingstjenesterne og for den tjenestemodtager, som leverede indholdet

| vi) | hvor det er relevant, oplysninger om, hvilken myndighed der skal tilsendes oplysninger om implementeringen af påbuddene |
| --- | --- |

vi)

hvor det er relevant, oplysninger om, hvilken myndighed der skal tilsendes oplysninger om implementeringen af påbuddene

| b) | dette påbuds territoriale anvendelsesområde i henhold til gældende regler i EU-retten og national ret, herunder chartret, og i påkommende tilfælde generelle folkeretlige principper, er begrænset til, hvad der er strengt nødvendigt for at nå dets mål |
| --- | --- |

b)

dette påbuds territoriale anvendelsesområde i henhold til gældende regler i EU-retten og national ret, herunder chartret, og i påkommende tilfælde generelle folkeretlige principper, er begrænset til, hvad der er strengt nødvendigt for at nå dets mål

| c) | dette påbud fremsendes på et af de sprog, som udbyderen af formidlingstjenester har angivet i henhold til artikel 11, stk. 3, eller på et andet officielt sprog i medlemsstaterne, der er aftalt mellem den myndighed, der har udstedt påbuddet, og udbyderen, og sendes til det elektroniske kontaktpunkt, som den pågældende udbyder har udpeget i overensstemmelse med artikel 11; hvis påbuddet ikke er affattet på det sprog, som udbyderen af formidlingstjenester har angivet, eller på et sprog, der er aftalt bilateralt, kan påbuddet fremsendes på den udstedende myndigheds sprog, forudsat at det ledsages af en oversættelse til et sådant angivet eller aftalt sprog af mindst de elementer, der er fastsat i dette stykkes litra a) og b). |
| --- | --- |

c)

dette påbud fremsendes på et af de sprog, som udbyderen af formidlingstjenester har angivet i henhold til artikel 11, stk. 3, eller på et andet officielt sprog i medlemsstaterne, der er aftalt mellem den myndighed, der har udstedt påbuddet, og udbyderen, og sendes til det elektroniske kontaktpunkt, som den pågældende udbyder har udpeget i overensstemmelse med artikel 11; hvis påbuddet ikke er affattet på det sprog, som udbyderen af formidlingstjenester har angivet, eller på et sprog, der er aftalt bilateralt, kan påbuddet fremsendes på den udstedende myndigheds sprog, forudsat at det ledsages af en oversættelse til et sådant angivet eller aftalt sprog af mindst de elementer, der er fastsat i dette stykkes litra a) og b).

3.   Den myndighed, der har udstedt påbuddet, eller i påkommende tilfælde den myndighed, som er angivet deri, fremsender dette sammen med de oplysninger, der er modtaget fra udbyderen af formidlingstjenester, om implementeringen af påbuddet, til koordinatoren for digitale tjenester i den udstedende myndigheds medlemsstat.

4.   Koordinatoren for digitale tjenester i den pågældende medlemsstat fremsender efter modtagelse af påbuddet fra den retslige eller administrative myndighed uden unødig forsinkelse en kopi af det i stk. 1 omhandlede påbud til alle andre digitale tjenestekoordinatorer via det system, der er oprettet i henhold til artikel 85.

5.   Senest når påbuddet gives virkning, eller i påkommende tilfælde på det tidspunkt, som den udstedende myndighed har fastsat i påbuddet, underretter udbydere af formidlingstjenester den berørte tjenestemodtager om det modtagne påbud og implementeringen heraf. Disse oplysninger givet til tjenestemodtageren skal omfatte en begrundelse, eksisterende klagemuligheder og en beskrivelse af påbuddets territoriale anvendelsesområde i overensstemmelse med stk. 2.

6.   De betingelser og krav, der er fastsat i denne artikel, berører ikke national civilprocesret og straffeprocesret.

Artikel 10

Påbud om at give oplysninger

1.   Ved modtagelsen af et påbud om at give specifikke oplysninger om en eller flere specifikke individuelle tjenestemodtagere, der er udstedt af de relevante nationale retslige eller administrative myndigheder på grundlag af gældende EU-ret eller national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, underretter udbydere af formidlingstjenester uden unødig forsinkelse den myndighed, der har udstedt påbuddet, eller enhver anden myndighed, som er angivet i påbuddet, om dets modtagelse og om den virkning, der er givet til påbuddet, med nærmere angivelse af, hvorvidt og hvornår påbuddet blev givet virkning.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at et påbud som omhandlet i stk. 1, når det fremsendes til udbyderen, som minimum opfylder følgende betingelser:

| a) | dette påbud indeholder følgende elementer:






  i) | en henvisning til retsgrundlaget i EU-retten eller national ret for påbuddet |
| --- | --- | --- |

a)

dette påbud indeholder følgende elementer:

i)

en henvisning til retsgrundlaget i EU-retten eller national ret for påbuddet

| ii) | angivelse af den udstedende myndighed |
| --- | --- |

ii)

angivelse af den udstedende myndighed

| iii) | tydelige oplysninger, der sætter udbyderen af formidlingstjenester i stand til at identificere den eller de specifikke modtagere, som der anmodes om oplysninger om, f.eks. et eller flere kontonavne eller entydige identifikatorer |
| --- | --- |

iii)

tydelige oplysninger, der sætter udbyderen af formidlingstjenester i stand til at identificere den eller de specifikke modtagere, som der anmodes om oplysninger om, f.eks. et eller flere kontonavne eller entydige identifikatorer

| iv) | en begrundelse for det formål, hvortil oplysningerne er påkrævede, og hvorfor kravet om at give oplysningerne er nødvendigt og forholdsmæssigt for at fastslå, om modtagerne af formidlingstjenesterne overholder gældende EU-ret eller national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, medmindre en sådan begrundelse ikke kan gives af hensyn til forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger |
| --- | --- |

iv)

en begrundelse for det formål, hvortil oplysningerne er påkrævede, og hvorfor kravet om at give oplysningerne er nødvendigt og forholdsmæssigt for at fastslå, om modtagerne af formidlingstjenesterne overholder gældende EU-ret eller national ret, som er i overensstemmelse med EU-retten, medmindre en sådan begrundelse ikke kan gives af hensyn til forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger

| v) | information om klagemekanismer, der er tilgængelige for udbyderen og for de berørte tjenestemodtagere |
| --- | --- |

v)

information om klagemekanismer, der er tilgængelige for udbyderen og for de berørte tjenestemodtagere

| vi) | i påkommende tilfælde oplysninger om, hvilken myndighed, der skal modtage information om implementeringen af påbuddene |
| --- | --- |

vi)

i påkommende tilfælde oplysninger om, hvilken myndighed, der skal modtage information om implementeringen af påbuddene

| b) | dette påbud forpligter kun udbyderen til at give oplysninger, der allerede er indsamlet med henblik på ydelse af tjenesten, og som er under udbyderens kontrol |
| --- | --- |

b)

dette påbud forpligter kun udbyderen til at give oplysninger, der allerede er indsamlet med henblik på ydelse af tjenesten, og som er under udbyderens kontrol

| c) | dette påbud fremsendes på et af de sprog, som udbyderen af formidlingstjenester har angivet i henhold til artikel 11, stk. 3, eller på et andet officielt sprog i medlemsstaterne, der er aftalt mellem den myndighed, der har udstedt påbuddet, og udbyderen, og sendes til det elektroniske kontaktpunkt, som den pågældende udbyder har udpeget i overensstemmelse med artikel 11; hvis påbuddet ikke er affattet på det sprog, som udbyderen af formidlingstjenester har angivet, eller på et sprog, der er aftalt bilateralt, kan påbuddet fremsendes på den udstedende myndigheds sprog, forudsat at det ledsages af en oversættelse til et sådant angivet eller aftalt sprog af mindst de elementer, der er fastsat i dette stykkes litra a) og b). |
| --- | --- |

c)

dette påbud fremsendes på et af de sprog, som udbyderen af formidlingstjenester har angivet i henhold til artikel 11, stk. 3, eller på et andet officielt sprog i medlemsstaterne, der er aftalt mellem den myndighed, der har udstedt påbuddet, og udbyderen, og sendes til det elektroniske kontaktpunkt, som den pågældende udbyder har udpeget i overensstemmelse med artikel 11; hvis påbuddet ikke er affattet på det sprog, som udbyderen af formidlingstjenester har angivet, eller på et sprog, der er aftalt bilateralt, kan påbuddet fremsendes på den udstedende myndigheds sprog, forudsat at det ledsages af en oversættelse til et sådant angivet eller aftalt sprog af mindst de elementer, der er fastsat i dette stykkes litra a) og b).

3.   Den myndighed, der har udstedt påbuddet, eller i påkommende tilfælde den myndighed, som er angivet deri, fremsender dette sammen med de oplysninger, der er modtaget fra udbyderen af formidlingstjenester om implementeringen af påbuddet, til koordinatoren for digitale tjenester i den udstedende myndigheds medlemsstat.

4.   Koordinatoren for digitale tjenester i den pågældende medlemsstat fremsender efter modtagelse af påbuddet fra den berørte medlemsstats retslige eller administrative myndighed uden unødig forsinkelse en kopi af det i stk. 1 omhandlede påbud til alle digitale tjenestekoordinatorer via det system, der er oprettet i henhold til artikel 85.

5.   Senest når påbuddet gives virkning, eller i påkommende tilfælde på det tidspunkt, som den udstedende myndighed har fastsat i påbuddet, underretter udbydere af formidlingstjenester den berørte tjenestemodtager om det modtagne påbud og implementeringen heraf. Disse oplysninger givet til tjenestemodtageren skal omfatte en begrundelse og eksisterende klagemuligheder i overensstemmelse med stk. 2.

6.   De betingelser og krav, der er fastsat i denne artikel, berører ikke national civilprocesret og straffeprocesret.

KAPITEL III

DUE DILIGENCE-FORPLIGTELSER FOR ET GENNEMSIGTIGT OG SIKKERT ONLINEMILJØ

AFDELING 1

Bestemmelser, som finder anvendelse på alle udbydere af formidlingstjenester

Artikel 11

Kontaktpunkter for medlemsstaternes myndigheder, Kommissionen og rådet

1.   Udbydere af formidlingstjenester udpeger ét enkelt kontaktpunkt, der giver dem mulighed for at kommunikere direkte elektronisk med medlemsstaternes myndigheder, Kommissionen og det i artikel 61 omhandlede råd, med henblik på anvendelsen af denne forordning.

2.   Udbydere af formidlingstjenester offentliggør de oplysninger, der er nødvendige for at identificere og kommunikere med deres enkelte kontaktpunkter på en nem måde. Disse oplysninger skal være lettilgængelige og skal holdes ajour.

3.   Udbydere af formidlingstjenester angiver i de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, det eller de officielle sprog i medlemsstaterne, som i tillæg til et EU-sprog, som overordnet set forstås af det størst mulige antal EU-borgere, anvendes i kommunikationen med deres kontaktpunkter, og det skal omfatte mindst ét af de officielle sprog i den medlemsstat, hvor udbyderen af formidlingstjenester har sit hovedforretningssted, eller hvor dennes retlige repræsentant er bosiddende eller etableret.

Artikel 12

Kontaktpunkter for tjenestemodtagere

1.   Udbydere af formidlingstjenester skal udpege ét enkelt kontaktpunkt, der gør det muligt for tjenestemodtagere at kommunikere direkte og hurtigt med dem ad elektronisk vej og på en brugervenlig måde, herunder ved at give tjenestemodtagere mulighed for at vælge kommunikationsmidler, som ikke udelukkende må være baseret på automatiserede værktøjer.

2.   Udbydere af formidlingstjenester skal i tillæg til forpligtelserne i direktiv 2000/31/EF offentliggøre de oplysninger, der er nødvendige for, at tjenestemodtagerne nemt kan identificere og kommunikere med deres enkelte kontaktpunkter. Disse oplysninger skal være lettilgængelige og skal holdes ajour.

Artikel 13

Retlige repræsentanter

1.   Udbydere af formidlingstjenester, der ikke er etableret i Unionen, men som udbyder tjenester i Unionen, udpeger skriftligt en juridisk eller fysisk person til at være deres retlige repræsentant i en af de medlemsstater, hvor de udbyder deres tjenester.

2.   Udbydere af formidlingstjenester bemyndiger deres retlige repræsentanter til at modtage henvendelser ud over eller i stedet for sådanne udbydere fra medlemsstaternes kompetente myndigheder, Kommissionen og rådet i forbindelse med alle spørgsmål, der er nødvendige for modtagelsen, overholdelsen og håndhævelsen af afgørelser, som er udstedt i forbindelse med denne forordning. Udbydere af formidlingstjenester giver deres retlige repræsentant de nødvendige beføjelser og tilstrækkelige ressourcer til at sikre, at de er i stand til at samarbejde effektivt og rettidigt med medlemsstaternes kompetente myndigheder, Kommissionen og rådet og efterleve sådanne afgørelser.

3.   Den udpegede retlige repræsentant skal kunne drages til ansvar for manglende overholdelse af forpligtelserne i henhold til denne forordning, uden at det berører udbyderen af formidlingstjenesters ansvar og de retlige skridt, der vil kunne indledes over for denne.

4.   Udbydere af formidlingstjenester meddeler navn, postadresse, e-mailadresse og telefonnummer på deres retlige repræsentant til koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor denne retlige repræsentant er bosiddende eller etableret. De påser, at disse oplysninger er offentligt tilgængelige, lettilgængelige, nøjagtige og ajourførte.

5.   Udpegningen af en retlig repræsentant i Unionen i henhold til stk. 1 udgør ikke en etablering i Unionen.

Artikel 14

Vilkår og betingelser

1.   Udbydere af formidlingstjenester medtager oplysninger om de begrænsninger, som de måtte pålægge brugen af deres tjenester med hensyn til information leveret af tjenestemodtagerne, i deres vilkår og betingelser. Disse oplysninger skal omfatte oplysninger om politikker, procedurer, foranstaltninger og værktøjer, der anvendes med henblik på indholdsmoderation, herunder algoritmisk beslutningstagning og menneskelig gennemgang, samt reglerne for deres interne klagebehandlingssystem. De skal affattes i et klart, almindeligt, forståeligt, brugervenligt og utvetydigt sprog og være offentligt tilgængelige i et lettilgængeligt og maskinlæsbart format.

2.   Udbydere af formidlingstjenester skal underrette tjenestemodtagerne om alle væsentlige ændringer af gældende vilkår og betingelser.

3.   Hvis en formidlingstjeneste primært er rettet mod mindreårige eller hovedsagelig anvendes af denne aldersgruppe, skal udbyderen af denne formidlingstjeneste forklare betingelserne for og enhver begrænsning af brugen af tjenesten på en måde, som mindreårige kan forstå.

4.   Udbydere af formidlingstjenester handler med omhu og på en objektiv og forholdsmæssigt afpasset måde ved anvendelsen og håndhævelsen af de begrænsninger, der er omhandlet i stk. 1, under behørig hensyntagen til alle involverede parters rettigheder og legitime interesser, herunder tjenestemodtagernes grundlæggende rettigheder såsom ytringsfrihed, mediefrihed og -pluralisme og andre grundlæggende rettigheder og friheder som fastsat i chartret.

5.   Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner skal give tjenestemodtagerne et kortfattet, lettilgængeligt og maskinlæsbart sammendrag af gældende vilkår og betingelser, herunder de mulige retsmidler og klagemekanismer, affattet i klart og utvetydigt sprog.

6.   Meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner i den i artikel 33 anvendte betydning skal offentliggøre deres vilkår og betingelser på de officielle sprog i alle de medlemsstater, hvor de udbyder deres tjenester.

Artikel 15

Rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed for udbydere af formidlingstjenester

1.   Udbydere af formidlingstjenester offentliggør i et maskinlæsbart format og på en lettilgængelig måde mindst én gang om året klare og letforståelige rapporter om enhver indholdsmoderation, de har foretaget i den pågældende periode. Disse rapporter skal navnlig indeholde oplysninger om følgende, alt efter hvad der er relevant:

| a) | for udbydere af formidlingstjenester, antal påbud modtaget fra medlemsstaternes myndigheder, herunder påbud udstedt i overensstemmelse med artikel 9 og 10, kategoriseret efter den pågældende type ulovligt indhold, den medlemsstat der har udstedt påbuddet og median for den tid, det tog at underrette den myndighed, der har udstedt påbuddet, eller anden myndighed, der er angivet i påbuddet, om modtagelsen heraf og at implementere påbuddet |
| --- | --- |

a)

for udbydere af formidlingstjenester, antal påbud modtaget fra medlemsstaternes myndigheder, herunder påbud udstedt i overensstemmelse med artikel 9 og 10, kategoriseret efter den pågældende type ulovligt indhold, den medlemsstat der har udstedt påbuddet og median for den tid, det tog at underrette den myndighed, der har udstedt påbuddet, eller anden myndighed, der er angivet i påbuddet, om modtagelsen heraf og at implementere påbuddet

| b) | for udbydere af oplagringstjenester, antal anmeldelser indgivet i overensstemmelse med artikel 16, kategoriseret efter den pågældende form for påstået ulovligt indhold, antal af anmeldelser indberettet af pålidelige indberettere, tiltag iværksat på baggrund af anmeldelserne, hvor der sondres mellem, om tiltagene blev iværksat på grundlag af lovgivningen eller udbyderens vilkår og betingelser, antal anmeldelser behandlet ved hjælp af automatiserede metoder og median for den tid, det tog at iværksætte tiltagene |
| --- | --- |

b)

for udbydere af oplagringstjenester, antal anmeldelser indgivet i overensstemmelse med artikel 16, kategoriseret efter den pågældende form for påstået ulovligt indhold, antal af anmeldelser indberettet af pålidelige indberettere, tiltag iværksat på baggrund af anmeldelserne, hvor der sondres mellem, om tiltagene blev iværksat på grundlag af lovgivningen eller udbyderens vilkår og betingelser, antal anmeldelser behandlet ved hjælp af automatiserede metoder og median for den tid, det tog at iværksætte tiltagene

| c) | for udbydere af formidlingstjenester, relevante og forståelige oplysninger om den indholdsmoderation, der foretages på udbyderens eget initiativ, herunder brugen af automatiserede værktøjer, foranstaltninger truffet for at yde oplæring og assistance til personer med ansvar for indholdsmoderation, antallet og typen af trufne foranstaltninger, der påvirker tilgængeligheden og synligheden af og adgangen til information leveret af tjenestemodtagerne, og tjenestemodtagernes mulighed for at levere information gennem tjenesten samt andre, relaterede begrænsninger på tjenesten. De rapporterede oplysninger skal kategoriseres efter type af ulovligt indhold eller overtrædelse af tjenesteudbyderens vilkår og betingelser, efter påvisningsmetoden og efter den anvendte type begrænsning |
| --- | --- |

c)

for udbydere af formidlingstjenester, relevante og forståelige oplysninger om den indholdsmoderation, der foretages på udbyderens eget initiativ, herunder brugen af automatiserede værktøjer, foranstaltninger truffet for at yde oplæring og assistance til personer med ansvar for indholdsmoderation, antallet og typen af trufne foranstaltninger, der påvirker tilgængeligheden og synligheden af og adgangen til information leveret af tjenestemodtagerne, og tjenestemodtagernes mulighed for at levere information gennem tjenesten samt andre, relaterede begrænsninger på tjenesten. De rapporterede oplysninger skal kategoriseres efter type af ulovligt indhold eller overtrædelse af tjenesteudbyderens vilkår og betingelser, efter påvisningsmetoden og efter den anvendte type begrænsning

| d) | for udbydere af formidlingstjenester, antal klager modtaget gennem de interne klagebehandlingssystemer i overensstemmelse med udbyderens vilkår og betingelser og endvidere, gældende for udbydere af onlineplatforme, i overensstemmelse med artikel 20, grundlaget for disse klager, beslutninger truffet vedrørende disse klager, median for den tid, det tog at træffe disse beslutninger, og antal gange, disse beslutninger blev omgjort |
| --- | --- |

d)

for udbydere af formidlingstjenester, antal klager modtaget gennem de interne klagebehandlingssystemer i overensstemmelse med udbyderens vilkår og betingelser og endvidere, gældende for udbydere af onlineplatforme, i overensstemmelse med artikel 20, grundlaget for disse klager, beslutninger truffet vedrørende disse klager, median for den tid, det tog at træffe disse beslutninger, og antal gange, disse beslutninger blev omgjort

| e) | enhver anvendelse af automatiserede metoder med henblik på indholdsmoderation, herunder en kvalitativ beskrivelse, nærmere angivelse af de præcise formål, indikatorer for nøjagtigheden og eventuel fejlrate for de automatiserede metoder anvendt til at opfylde disse formål samt eventuelle anvendte sikkerhedsmekanismer. |
| --- | --- |

e)

enhver anvendelse af automatiserede metoder med henblik på indholdsmoderation, herunder en kvalitativ beskrivelse, nærmere angivelse af de præcise formål, indikatorer for nøjagtigheden og eventuel fejlrate for de automatiserede metoder anvendt til at opfylde disse formål samt eventuelle anvendte sikkerhedsmekanismer.

2.   Denne artikels stk. 1 finder ikke anvendelse på udbydere af formidlingstjenester, der er mikrovirksomheder eller små virksomheder som defineret i henstilling 2003/361/EF, og som ikke er meget store onlineplatforme i den i denne forordnings artikel 33 anvendte betydning.

3.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastlægge skabeloner for form og indhold og andre enkeltheder af de rapporter, der udarbejdes i henhold til denne artikels stk. 1, herunder harmoniserede rapporteringsperioder. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren, jf. artikel 88.

AFDELING 2

Supplerende bestemmelser, som finder anvendelse på oplagringstjenester, herunder onlineplatforme

Artikel 16

Anmeldelsesmekanismer og handlepligt

1.   Udbydere af oplagringstjenester indfører mekanismer, der gør det muligt for enhver enkeltperson eller enhed at underrette dem om tilstedeværelsen på deres tjeneste af specifik information, som den pågældende person eller enhed anser for at være ulovligt indhold. Disse mekanismer skal være let tilgængelige og brugervenlige og skal give mulighed for indgivelse af anmeldelser udelukkende ad elektronisk vej.

2.   De mekanismer, der er omhandlet i stk. 1, skal gøre det lettere at indgive tilstrækkelig præcise og underbyggede anmeldelser. Med henblik herpå træffer udbyderne af oplagringstjenester de nødvendige foranstaltninger til at muliggøre og lette indgivelsen af anmeldelser, der skal indeholde alle følgende elementer:

| a) | en tilstrækkelig underbygget begrundelse for, hvorfor den pågældende person eller enhed anser den pågældende information for at være ulovligt indhold |
| --- | --- |

a)

en tilstrækkelig underbygget begrundelse for, hvorfor den pågældende person eller enhed anser den pågældende information for at være ulovligt indhold

| b) | en nøjagtig angivelse af den nøjagtige elektroniske adresse for den pågældende information, f.eks. den eller de nøjagtige URL'er, og om nødvendigt yderligere oplysninger, der gør det muligt at identificere det ulovlige indhold, alt efter typen af indhold og den specifikke type af oplagringstjeneste |
| --- | --- |

b)

en nøjagtig angivelse af den nøjagtige elektroniske adresse for den pågældende information, f.eks. den eller de nøjagtige URL'er, og om nødvendigt yderligere oplysninger, der gør det muligt at identificere det ulovlige indhold, alt efter typen af indhold og den specifikke type af oplagringstjeneste

| c) | navn og e-mailadresse på den person eller enhed, der indgiver anmeldelsen, medmindre der er tale om information, som anses for at involvere en af de lovovertrædelser, der er omhandlet i artikel 3-7 i direktiv 2011/93/EU |
| --- | --- |

c)

navn og e-mailadresse på den person eller enhed, der indgiver anmeldelsen, medmindre der er tale om information, som anses for at involvere en af de lovovertrædelser, der er omhandlet i artikel 3-7 i direktiv 2011/93/EU

| d) | en erklæring, hvori den person eller enhed, der indgiver anmeldelsen, bekræfter, at den pågældende i god tro mener, at oplysningerne og påstandene deri er nøjagtige og fuldstændige. |
| --- | --- |

d)

en erklæring, hvori den person eller enhed, der indgiver anmeldelsen, bekræfter, at den pågældende i god tro mener, at oplysningerne og påstandene deri er nøjagtige og fuldstændige.

3.   De i denne artikel omhandlede anmeldelser anses for at tilvejebringe konkret kendskab med henblik på artikel 6 til den pågældende specifikke information, når de sætter en omhyggelig udbyder af oplagringstjenester i stand til at bestemme, hvori det ulovlige ved den pågældende aktivitet eller information består, uden først at måtte foretage en retlig undersøgelse.

4.   Hvis anmeldelsen indeholder elektroniske kontaktoplysninger på den person eller enhed, der har indgivet den, sender udbyderen af oplagringstjenester uden unødig forsinkelse en bekræftelse på modtagelsen af anmeldelsen til den pågældende person eller enhed.

5.   Udbyderen giver også uden unødig forsinkelse den pågældende person eller enhed meddelelse om sin beslutning vedrørende den information, som anmeldelsen vedrører, og informerer om mulighederne for at klage over den pågældende beslutning.

6.   Udbydere af oplagringstjenester behandler alle anmeldelser, som de modtager gennem de i stk. 1 omhandlede mekanismer, og træffer deres beslutning om den information, som anmeldelserne vedrører, rettidigt, omhyggeligt, uden forskelsbehandling og objektivt. Hvis de anvender automatiserede metoder til denne behandling eller beslutningstagning, medtager de oplysninger om en sådan anvendelse i den i stk. 5 omhandlede meddelelse.

Artikel 17

Begrundelse

1.   Udbydere af oplagringstjenester giver alle berørte tjenestemodtagere en klar og specifik begrundelse for enhver af følgende begrænsninger, som er pålagt på grundlag af, at den af tjenestemodtageren fremsendte information udgør ulovligt indhold eller er i strid med deres vilkår og betingelser:

| a) | enhver begrænsning i synligheden af specifikke oplysninger leveret af tjenestemodtageren, herunder fjernelse af indhold, hindring af adgang til indhold eller degradering af indhold |
| --- | --- |

a)

enhver begrænsning i synligheden af specifikke oplysninger leveret af tjenestemodtageren, herunder fjernelse af indhold, hindring af adgang til indhold eller degradering af indhold

| b) | suspension, ophør eller anden begrænsning af pengebetalinger |
| --- | --- |

b)

suspension, ophør eller anden begrænsning af pengebetalinger

| c) | hel eller delvis suspension eller ophør af ydelsen af tjenesten |
| --- | --- |

c)

hel eller delvis suspension eller ophør af ydelsen af tjenesten

| d) | suspension eller lukning af tjenestemodtagerens konto. |
| --- | --- |

d)

suspension eller lukning af tjenestemodtagerens konto.

2.   Stk. 1 finder kun anvendelse, hvis udbyderen har kendskab til de relevante elektroniske kontaktoplysninger. Det finder anvendelse senest fra den dato, hvor begrænsningen pålægges, uanset hvorfor eller hvordan den blev pålagt.

Stk. 1 finder ikke anvendelse, hvis oplysningerne er vildledende kommercielt indhold i store mængder.

3.   Den i stk. 1 omhandlede begrundelse skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| a) | oplysninger om, hvorvidt beslutningen indebærer enten fjernelse, hindring af adgang til, degradering af eller begrænsning af synligheden af informationen eller suspension eller ophør af monetære betalinger knyttet til denne information eller indfører andre af de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger vedrørende informationen, og i påkommende tilfælde om det territoriale anvendelsesområde for beslutningen og dens gyldighedsperiode |
| --- | --- |

a)

oplysninger om, hvorvidt beslutningen indebærer enten fjernelse, hindring af adgang til, degradering af eller begrænsning af synligheden af informationen eller suspension eller ophør af monetære betalinger knyttet til denne information eller indfører andre af de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger vedrørende informationen, og i påkommende tilfælde om det territoriale anvendelsesområde for beslutningen og dens gyldighedsperiode

| b) | oplysninger om de forhold og omstændigheder, der ligger til grund for beslutningen, herunder i påkommende tilfælde oplysninger om, hvorvidt beslutningen blev truffet i henhold til en anmeldelse indgivet i overensstemmelse med artikel 16 eller er baseret på frivillige undersøgelser på eget initiativ og, hvis strengt nødvendigt, identiteten af anmelderen |
| --- | --- |

b)

oplysninger om de forhold og omstændigheder, der ligger til grund for beslutningen, herunder i påkommende tilfælde oplysninger om, hvorvidt beslutningen blev truffet i henhold til en anmeldelse indgivet i overensstemmelse med artikel 16 eller er baseret på frivillige undersøgelser på eget initiativ og, hvis strengt nødvendigt, identiteten af anmelderen

| c) | hvis det er relevant, oplysninger om anvendelsen af automatiserede metoder til at træffe beslutningen, herunder oplysninger om hvorvidt det indhold, der blev truffet beslutning om, var blevet påvist eller identificeret ved anvendelse af automatiserede metoder |
| --- | --- |

c)

hvis det er relevant, oplysninger om anvendelsen af automatiserede metoder til at træffe beslutningen, herunder oplysninger om hvorvidt det indhold, der blev truffet beslutning om, var blevet påvist eller identificeret ved anvendelse af automatiserede metoder

| d) | hvis beslutningen vedrører påstået ulovligt indhold, en henvisning til det påberåbte retsgrundlag og en forklaring på, hvorfor informationen anses for at være ulovligt indhold på dette grundlag |
| --- | --- |

d)

hvis beslutningen vedrører påstået ulovligt indhold, en henvisning til det påberåbte retsgrundlag og en forklaring på, hvorfor informationen anses for at være ulovligt indhold på dette grundlag

| e) | hvis beslutningen er baseret på informationens påståede uforenelighed med udbyderen af oplagringstjenesters vilkår og betingelser, en henvisning til det påberåbte aftalegrundlag og en forklaring på, hvorfor informationen anses for at være i strid med dette grundlag |
| --- | --- |

e)

hvis beslutningen er baseret på informationens påståede uforenelighed med udbyderen af oplagringstjenesters vilkår og betingelser, en henvisning til det påberåbte aftalegrundlag og en forklaring på, hvorfor informationen anses for at være i strid med dette grundlag

| f) | klare og brugervenlige oplysninger om de muligheder, som tjenestemodtageren har for at klage over beslutningen, navnlig og i relevant omfang gennem interne klagebehandlingsmekanismer, udenretslig tvistbilæggelse og domstolsprøvelse. |
| --- | --- |

f)

klare og brugervenlige oplysninger om de muligheder, som tjenestemodtageren har for at klage over beslutningen, navnlig og i relevant omfang gennem interne klagebehandlingsmekanismer, udenretslig tvistbilæggelse og domstolsprøvelse.

4.   De oplysninger, som udbyderne af oplagringstjenester giver i overensstemmelse med denne artikel, skal være klare og let forståelige og så præcise og specifikke som muligt under de givne omstændigheder. Oplysningerne skal navnlig være af en sådan art, at den berørte tjenestemodtager kan udnytte de i stk. 3, litra f), omhandlede klagemuligheder effektivt.

5.   Denne artikel finder ikke anvendelse på de i artikel 9 omhandlede påbud.

Artikel 18

Anmeldelse af mistanke om strafbare handlinger

1.   Hvis en udbyder af oplagringstjenester får kendskab til oplysninger, der giver anledning til mistanke om, at der er begået, bliver begået eller sandsynligvis vil blive begået en strafbar handling, der indebærer en trussel mod menneskers liv eller sikkerhed, underretter den straks de retshåndhævende eller retslige myndigheder i den eller de berørte medlemsstater om sin mistanke og giver alle tilgængelige relevante oplysninger.

2.   Hvis udbyderen af oplagringstjenester ikke med rimelig sikkerhed kan identificere den berørte medlemsstat, underretter den de retshåndhævende myndigheder i den medlemsstat, hvor platformen er etableret, eller hvor dens retlige repræsentant er bosiddende eller etableret, eller Europol eller begge.

Med henblik på anvendelsen af denne artikel er den berørte medlemsstat den medlemsstat, hvori lovovertrædelsen formodes at have fundet sted, finde sted eller sandsynligvis vil finde sted, eller den medlemsstat, hvori den formodede lovovertræder er bosiddende eller etableret, eller den medlemsstat, hvori offeret for den formodede lovovertrædelse er bosiddende eller etableret.

AFDELING 3

Supplerende bestemmelser, som finder anvendelse på udbydere af onlineplatforme

Artikel 19

Fritagelse for mikrovirksomheder og små virksomheder

1.   Denne afdeling finder, med undtagelse af dennes artikel 24, stk. 3, ikke anvendelse på udbydere af onlineplatforme, der er mikrovirksomheder eller små virksomheder som defineret i henstilling 2003/361/EF.

Denne afdeling finder, med undtagelse af dennes artikel 24, stk. 3, ikke anvendelse på virksomheder, der tidligere opfyldte kravene til at få tildelt status som en mikrovirksomhed eller en lille virksomhed som defineret i henstilling 2003/361/EF, i de 12 måneder efter, at de mistede deres status i medfør af artikel 4, stk. 2, i nævnte henstilling, medmindre de er meget store onlineplatforme i overensstemmelse med artikel 33.

2.   Uanset nærværende artikels stk. 1 finder denne afdeling anvendelse på udbydere af onlineplatforme, der er udpeget som meget store onlineplatforme i overensstemmelse med artikel 33, uanset om de er mikrovirksomheder eller små virksomheder.

Artikel 20

Internt klagebehandlingssystem

1.   Udbydere af onlineplatforme giver i en periode på mindst seks måneder efter den i dette stykke omhandlede beslutning tjenestemodtagerne, herunder enkeltpersoner eller enheder, der har indgivet en anmeldelse, adgang til et effektivt internt klagebehandlingssystem, som gør det muligt at indgive klager elektronisk og gratis over den beslutning, som udbyderen af onlineplatformen har truffet efter modtagelse af en anmeldelse, eller over følgende beslutninger truffet af udbyderen af onlineplatformen på grundlag af, at informationen leveret af modtagerne udgør ulovligt indhold eller er i strid med platformens vilkår og betingelser:

| a) | beslutninger om, hvorvidt adgangen til information skal fjernes eller hindres eller synligheden af dennes skal begrænses |
| --- | --- |

a)

beslutninger om, hvorvidt adgangen til information skal fjernes eller hindres eller synligheden af dennes skal begrænses

| b) | beslutninger om, hvorvidt ydelse af tjenesten til modtagerne helt eller delvis skal suspenderes eller bringes til ophør |
| --- | --- |

b)

beslutninger om, hvorvidt ydelse af tjenesten til modtagerne helt eller delvis skal suspenderes eller bringes til ophør

| c) | beslutninger om, hvorvidt modtagernes konto skal suspenderes eller lukkes |
| --- | --- |

c)

beslutninger om, hvorvidt modtagernes konto skal suspenderes eller lukkes

| d) | beslutninger om, hvorvidt muligheden for kommercielt at udnytte den information, modtageren har leveret, skal suspenderes, bringes til ophør eller på anden måde begrænses. |
| --- | --- |

d)

beslutninger om, hvorvidt muligheden for kommercielt at udnytte den information, modtageren har leveret, skal suspenderes, bringes til ophør eller på anden måde begrænses.

2.   Den i denne artikels stk. 1 omhandlede periode på mindst seks måneder anses for at begynde den dag, hvor tjenestemodtageren bliver underrettet om beslutningen i overensstemmelse med artikel 16, stk. 5, eller artikel 17.

3.   Udbydere af onlineplatforme sikrer, at deres interne klagebehandlingssystemer er let tilgængelige, brugervenlige og giver mulighed for og letter indgivelsen af tilstrækkelig præcise og underbyggede klager.

4.   Udbydere af onlineplatforme behandler klager indgivet gennem deres interne klagebehandlingssystem rettidigt, omhyggeligt, objektivt og på ikkeforskelsbehandlende og ikkevilkårlig vis. Hvis en klage indeholder tilstrækkeligt grundlag for, at udbyderen af onlineplatformen kan antage, at dens beslutning om ikke at følge op på anmeldelsen savner begrundelse, eller at den information, klagen vedrører, ikke er ulovlig og ikke er i strid med platformens vilkår og betingelser eller indeholder information, der tyder på, at klagerens adfærd ikke berettiger til den trufne foranstaltning, omgør platformen uden unødig forsinkelse sin i stk. 1 omhandlede beslutning.

5.   Udbydere af onlineplatforme underretter uden unødig forsinkelse klagerne om deres begrundede beslutning om den information, klagen vedrører, og om muligheden for udenretslig tvistbilæggelse, jf. artikel 21, og andre tilgængelige klagemuligheder.

6.   Udbydere af onlineplatforme påser, at de beslutninger, der er omhandlet i stk. 5, træffes under tilsyn af behørigt kvalificeret personale, og ikke udelukkende på grundlag af automatiserede metoder.

Artikel 21

Udenretslig tvistbilæggelse

1.   Tjenestemodtagere, herunder enkeltpersoner eller enheder, der har indgivet anmeldelser, til hvem de i artikel 20, stk. 1, omhandlede beslutninger er adresseret, kan vælge ethvert udenretsligt tvistbilæggelsesorgan, der er certificeret i overensstemmelse med denne artikels stk. 3, med henblik på at bilægge tvister vedrørende disse beslutninger, herunder klager, som ikke er blevet løst ved hjælp af det i nævnte artikel omhandlede interne klagebehandlingssystem.

Udbydere af onlineplatforme sikrer, at oplysninger om tjenestemodtagernes mulighed for adgang til et udenretsligt tvistbilæggelsesorgan er let tilgængelige på deres onlinegrænseflade, klare og brugervenlige.

Første afsnit berører ikke den berørte tjenestemodtagers ret til på ethvert tidspunkt at anlægge sag for at bestride beslutninger truffet af udbyderen af onlineplatforme ved en domstol i overensstemmelse med gældende ret.

2.   Begge parter skal samarbejde i god tro med det udvalgte certificerede udenretslige tvistbilæggelsesorgan med henblik på at bilægge tvisten.

Udbydere af onlineplatforme kan nægte at deltage i proceduren ved et sådant udenretsligt tvistbilæggelsesorgan, hvis en tvist allerede er blevet løst vedrørende de samme oplysninger og det samme grundlag for påstået ulovlighed eller uforenelighed af indholdet.

Det certificerede udenretslige tvistbilæggelsesorgan har ikke beføjelse til at pålægge parterne en bindende tvistbilæggelse.

3.   Koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor det udenretslige tvistbilæggelsesorgan er etableret, certificerer for en periode på maksimalt fem år, der kan forlænges, organet efter dets anmodning, hvis organet har godtgjort, at det opfylder alle følgende betingelser:

| a) | organet er upartisk og uafhængigt, herunder finansielt uafhængigt, af udbydere af onlineplatforme og af modtagere af den tjeneste, der ydes af udbyderne af onlineplatformene, herunder af enkeltpersoner eller enheder, der har indgivet anmeldelser |
| --- | --- |

a)

organet er upartisk og uafhængigt, herunder finansielt uafhængigt, af udbydere af onlineplatforme og af modtagere af den tjeneste, der ydes af udbyderne af onlineplatformene, herunder af enkeltpersoner eller enheder, der har indgivet anmeldelser

| b) | organet har den nødvendige ekspertise, for så vidt angår de spørgsmål, der opstår på et eller flere særlige områder i tilknytning til ulovligt indhold, eller for så vidt angår anvendelsen og håndhævelsen af vilkår og betingelser for en eller flere typer onlineplatforme, hvilket giver organet mulighed for at bidrage effektivt til bilæggelsen af en tvist |
| --- | --- |

b)

organet har den nødvendige ekspertise, for så vidt angår de spørgsmål, der opstår på et eller flere særlige områder i tilknytning til ulovligt indhold, eller for så vidt angår anvendelsen og håndhævelsen af vilkår og betingelser for en eller flere typer onlineplatforme, hvilket giver organet mulighed for at bidrage effektivt til bilæggelsen af en tvist

| c) | organet eller dets repræsentanter aflønnes på en måde, der ikke er knyttet til resultatet af proceduren |
| --- | --- |

c)

organet eller dets repræsentanter aflønnes på en måde, der ikke er knyttet til resultatet af proceduren

| d) | den udenretslige tvistbilæggelse, det tilbyder, er let tilgængelig ved brug af elektronisk kommunikationsteknologi og giver mulighed for at indlede tvistbilæggelse og indsende den fornødne dokumentation online |
| --- | --- |

d)

den udenretslige tvistbilæggelse, det tilbyder, er let tilgængelig ved brug af elektronisk kommunikationsteknologi og giver mulighed for at indlede tvistbilæggelse og indsende den fornødne dokumentation online

| e) | organet kan bilægge tvister hurtigt, effektivt og omkostningseffektivt og på mindst ét af EU-institutionernes officielle sprog |
| --- | --- |

e)

organet kan bilægge tvister hurtigt, effektivt og omkostningseffektivt og på mindst ét af EU-institutionernes officielle sprog

| f) | den udenretslige tvistbilæggelse, det tilbyder, finder sted i overensstemmelse med klare og retfærdige procedureregler, der er let- og offentligt tilgængelige, og som er i overensstemmelse med gældende ret, herunder denne artikel. |
| --- | --- |

f)

den udenretslige tvistbilæggelse, det tilbyder, finder sted i overensstemmelse med klare og retfærdige procedureregler, der er let- og offentligt tilgængelige, og som er i overensstemmelse med gældende ret, herunder denne artikel.

Koordinatoren for digitale tjenester anfører i påkommende tilfælde i certifikatet:

| a) | organets særlige ekspertiseområder som omhandlet i første afsnit, litra b), og |
| --- | --- |

a)

organets særlige ekspertiseområder som omhandlet i første afsnit, litra b), og

| b) | det eller de af EU-institutionernes officielle sprog, på hvilke organet kan bilægge tvister som omhandlet i første afsnit, litra e). |
| --- | --- |

b)

det eller de af EU-institutionernes officielle sprog, på hvilke organet kan bilægge tvister som omhandlet i første afsnit, litra e).

4.   Certificerede udenretslige tvistbilæggelsesorganer aflægger årligt rapport til koordinatoren for digitale tjenester om deres virke, med angivelse af som minimum antallet af forelagte tvister, oplysninger om udfaldet af disse tvister, den gennemsnitlige tid, det tog at løse dem, og eventuelle mangler eller vanskeligheder. De afgiver yderligere oplysninger efter anmodning fra denne koordinator for digitale tjenester.

Koordinatorerne for digitale tjenester udarbejder hvert andet år en rapport om, hvordan de udenretslige tvistbilæggelsesorganer, som de har certificeret, fungerer. Rapporten skal navnlig:

| a) | indbefatte en liste over antallet af tvister, som hvert certificeret udenretsligt tvistbilæggelsesorgan årligt er blevet forelagt |
| --- | --- |

a)

indbefatte en liste over antallet af tvister, som hvert certificeret udenretsligt tvistbilæggelsesorgan årligt er blevet forelagt

| b) | angive resultaterne af de gennemførte tvistbilæggelsesprocedurer og den gennemsnitlige tid, det tager at løse tvisterne |
| --- | --- |

b)

angive resultaterne af de gennemførte tvistbilæggelsesprocedurer og den gennemsnitlige tid, det tager at løse tvisterne

| c) | indkredse og redegøre for eventuelle systematiske eller sektorspecifikke mangler eller vanskeligheder i forbindelse med disse organers virke |
| --- | --- |

c)

indkredse og redegøre for eventuelle systematiske eller sektorspecifikke mangler eller vanskeligheder i forbindelse med disse organers virke

| d) | indkredse bedste praksis vedrørende dette virke |
| --- | --- |

d)

indkredse bedste praksis vedrørende dette virke

| e) | fremsætte anbefalinger til, hvordan dette virke kan forbedres, hvor hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

e)

fremsætte anbefalinger til, hvordan dette virke kan forbedres, hvor hensigtsmæssigt.

De certificerede udenretslige tvistbilæggelsesorganer skal forelægge deres beslutninger for sagsparterne inden for en rimelig periode og ikke mere end 90 kalenderdage efter datoen for det certificerede organ fik forelagt klagesagen. I tilfælde af meget komplekse tvister kan det certificerede udenretslige tvistbilæggelsesorgan efter eget skøn forlænge fristen på 90 kalenderdage med en yderligere varighed på ikke over 90 dage, så den samlede varighed ikke overstiger 180 dage.

5.   Hvis det udenretslige tvistbilæggelsesorgan træffer afgørelse om tvisten til fordel for tjenestemodtageren, herunder den enkeltperson eller enhed, der har indgivet en anmeldelse, afholder udbyderen af onlineplatformen alle gebyrer, som organet for udenretslig tvistbilæggelse opkræver, og godtgør den pågældende modtager, herunder enkeltpersonen eller enheden, eventuelle andre rimelige udgifter, som denne har måttet afholde i forbindelse med tvistbilæggelsen. Hvis organet for udenretslig tvistbilæggelse afgør tvisten til fordel for udbyderen af onlineplatformen, skal tjenestemodtageren, herunder enkeltpersonen eller enheden, ikke godtgøre gebyrer eller andre udgifter, som udbyderen af onlineplatformen har betalt eller skal betale i forbindelse med tvistbilæggelsen, medmindre det udenretslige tvistbilæggelsesorgan finder, at den pågældende modtager åbenlyst har handlet i ond tro.

De gebyrer, som organet opkræver udbyderne af onlineplatforme for tvistbilæggelsen, skal være rimelige og må under ingen omstændigheder overstige organets omkostninger. For modtagere af tjenesten bør tvistbilæggelsen være gratis tilgængelig eller tilgængelig mod et gebyr af symbolsk størrelse.

Certificerede udenretslige tvistbilæggelsesorganer skal oplyse de berørte tjenestemodtagere, herunder de enkeltpersoner eller enheder, der har indgivet en anmeldelse, og udbyderen af den berørte onlineplatform om gebyrerne eller de mekanismer, der anvendes til at fastsætte gebyrerne, inden de indleder i tvistbilæggelsen.

6.   Medlemsstaterne kan oprette udenretslige tvistbilæggelsesorganer med henblik på stk. 1 eller støtte aktiviteterne i en række af eller i alle de udenretslige tvistbilæggelsesorganer, som de har certificeret i overensstemmelse med stk. 3.

Medlemsstaterne sikrer, at ingen af deres aktiviteter udført i henhold til første afsnit påvirker deres koordinatorer for digitale tjenesters mulighed for at certificere de pågældende organer i overensstemmelse med stk. 3.

7.   En koordinator for digitale tjenester, der har certificeret et udenretsligt tvistbilæggelsesorgan, tilbagekalder denne certificering, hvis koordinatoren efter en undersøgelse enten på eget initiativ eller på grundlag af oplysninger modtaget af tredjeparter fastslår, at organet for udenretslig tvistbilæggelse ikke længere opfylder betingelserne i stk. 3. Inden tilbagekaldelsen af den pågældende certificering giver koordinatoren for digitale tjenester det pågældende organ mulighed for at reagere på resultaterne af dens undersøgelse og dens hensigt om at tilbagekalde det udenretslige tvistbilæggelsesorgans certificering.

8.   Koordinatorerne for digitale tjenester underretter Kommissionen om de udenretslige tvistbilæggelsesorganer, som de har certificeret i overensstemmelse med stk. 3, herunder i påkommende tilfælde om de specifikationer, der er omhandlet i nævnte stykkes andet afsnit, samt de udenretslige tvistbilæggelsesorganer, hvis certificering de har tilbagekaldt. Kommissionen offentliggør en liste over disse organer, herunder over disse specifikationer, på et særligt websted, der er lettilgængeligt, og holder den ajour.

9.   Denne artikel berører ikke direktiv 2013/11/EU og procedurer for alternativ tvistbilæggelse og instanser for forbrugere, der er etableret i henhold til nævnte direktiv.

Artikel 22

Pålidelige indberettere

1.   Udbydere af onlineplatforme træffer de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre, at behandlingen af anmeldelser, der indgives af pålidelige indberettere, der handler inden for deres udpegede ekspertiseområde, gives prioritet og behandles gennem de mekanismer, der er omhandlet i artikel 16, og at der træffes en beslutning uden unødig forsinkelse.

2.   Status som pålidelig indberetter i henhold til denne forordning tildeles på grundlag af en ansøgning fra enhver enhed af koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor ansøgeren er etableret, til en ansøger, der har godtgjort at opfylde alle følgende betingelser:

| a) | denne har særlig ekspertise og kompetence til at påvise, identificere og anmelde ulovligt indhold |
| --- | --- |

a)

denne har særlig ekspertise og kompetence til at påvise, identificere og anmelde ulovligt indhold

| b) | denne er uafhængig af enhver udbyder af onlineplatforme |
| --- | --- |

b)

denne er uafhængig af enhver udbyder af onlineplatforme

| c) | denne udfører sine aktiviteter med henblik på indgivelse af anmeldelser omhyggeligt, nøjagtigt og objektivt. |
| --- | --- |

c)

denne udfører sine aktiviteter med henblik på indgivelse af anmeldelser omhyggeligt, nøjagtigt og objektivt.

3.   Pålidelige indberettere offentliggør mindst én gang om året let forståelige og detaljerede rapporter om anmeldelser, der er indgivet i overensstemmelse med artikel 16 i den pågældende periode. Rapporten skal som minimum angive antallet af anmeldelser kategoriseret efter:

| a) | udbyderen af oplagringstjenesters identitet |
| --- | --- |

a)

udbyderen af oplagringstjenesters identitet

| b) | typen af anmeldt påstået ulovligt indhold |
| --- | --- |

b)

typen af anmeldt påstået ulovligt indhold

| c) | de tiltag, der iværksættes af udbyderen. |
| --- | --- |

c)

de tiltag, der iværksættes af udbyderen.

De pågældende rapporter skal indeholde en redegørelse for de procedurer, der er indført for at sikre, at den pålidelige indberetter bevarer sin uafhængighed.

Pålidelige indberettere sender disse rapporter til den tildelende koordinator for digitale tjenester og offentliggør dem. Oplysningerne i rapporterne må ikke indeholde personoplysninger.

4.   Koordinatorerne for digitale tjenester meddeler Kommissionen og rådet navne, adresser og e-mailadresser på de enheder, som de har tildelt status som pålidelige indberettere i overensstemmelse med stk. 2, eller hvis status som pålidelig indberetter, de har suspenderet i overensstemmelse med stk. 6 eller tilbagekaldt i overensstemmelse med stk. 7.

5.   Kommissionen offentliggør de oplysninger, der er omhandlet i stk. 4, i en offentligt tilgængelig database i et lettilgængeligt og maskinlæsbart format og ajourfører databasen.

6.   Hvis en udbyder af onlineplatforme har oplysninger, der indikerer, at en pålidelig indberetter har indgivet et betydeligt antal anmeldelser, der ikke er tilstrækkelig præcise eller er unøjagtige eller utilstrækkeligt underbyggede, gennem de i artikel 16 omhandlede mekanismer, herunder oplysninger indsamlet i forbindelse med behandlingen af klager gennem de i artikel 20, stk. 4, omhandlede interne klagebehandlingssystemer, videregiver platformen disse oplysninger til koordinatoren for digitale tjenester, der tildelte den pågældende enhed status som pålidelig indberetter, med de nødvendige forklaringer og støttedokumenter. Hvis koordinatoren for digitale tjenester efter at have modtaget oplysningerne fra udbyderen af onlineplatforme finder, at der er legitime grunde til at indlede en undersøgelse, suspenderes statussen som pålidelig indberetter, mens undersøgelsen pågår. Denne undersøgelse gennemføres uden unødig forsinkelse.

7.   Koordinatoren for digitale tjenester, der tildelte enheden status som pålidelig indberetter, tilbagekalder denne status, hvis denne efter en undersøgelse enten på eget initiativ eller på grundlag af oplysninger modtaget fra tredjeparter, herunder oplysninger fra en udbyder af onlineplatforme i henhold til stk. 6, fastslår, at enheden ikke længere opfylder betingelserne i stk. 2. Inden tilbagekaldelsen af den pågældende status giver koordinatoren for digitale tjenester enheden mulighed for at reagere på resultaterne af dens undersøgelse og dens hensigt om at tilbagekalde enhedens status som pålidelig indberetter.

8.   Kommissionen skal om nødvendigt efter høring af rådet udstede retningslinjer for at bistå udbydere af onlineplatforme og koordinatorer for digitale tjenester i anvendelsen af stk. 2, 6 og 7.

Artikel 23

Foranstaltninger og beskyttelse mod misbrug

1.   Udbydere af onlineplatforme suspenderer i en rimelig periode og efter udstedelse af en forudgående advarsel ydelsen af deres tjenester til tjenestemodtagere, der ofte leverer åbenbart ulovligt indhold.

2.   Udbydere af onlineplatforme suspenderer i en rimelig periode og efter udstedelse af en forudgående advarsel behandlingen af anmeldelser og klager indgivet gennem de og den i artikel 16 og 20 omhandlede anmeldelsesmekanismer og handlepligt og interne klagebehandlingssystemer af enkeltpersoner eller enheder eller af klagere, som ofte indgiver anmeldelser eller klager, der er åbenbart grundløse.

3.   Når udbydere af onlineplatforme træffer beslutning om suspension vurderer de fra sag til sag rettidigt, omhyggeligt og objektivt, hvorvidt tjenestemodtageren, enkeltpersonen, enheden eller klageren er involveret i misbrug som omhandlet i stk. 1 og 2, under hensyntagen til alle relevante forhold og omstændigheder, der fremgår tydeligt af de oplysninger, som er tilgængelige for udbyderen af onlineplatforme. Disse omstændigheder skal mindst omfatte følgende:

| a) | det samlede antal eksempler på åbenbart ulovligt indhold eller åbenbart grundløse anmeldelser eller klager indgivet inden for en given tidsramme |
| --- | --- |

a)

det samlede antal eksempler på åbenbart ulovligt indhold eller åbenbart grundløse anmeldelser eller klager indgivet inden for en given tidsramme

| b) | den relative andel heraf i forhold til det samlede antal leverede informationer eller indgivne anmeldelser inden for en given tidsramme |
| --- | --- |

b)

den relative andel heraf i forhold til det samlede antal leverede informationer eller indgivne anmeldelser inden for en given tidsramme

| c) | grovheden af misbrugene, herunder det ulovlige indholds karakter, og konsekvenserne heraf |
| --- | --- |

c)

grovheden af misbrugene, herunder det ulovlige indholds karakter, og konsekvenserne heraf

| d) | hvis det er muligt at identificere dette, tjenestemodtagerens, enkeltpersonens, enhedens eller klagerens hensigt. |
| --- | --- |

d)

hvis det er muligt at identificere dette, tjenestemodtagerens, enkeltpersonens, enhedens eller klagerens hensigt.

4.   Udbydere af onlineplatforme fastsætter på en klar og detaljeret måde i deres vilkår og betingelser deres politik med hensyn til misbrug som omhandlet i stk. 1 og 2, og giver eksempler på de forhold og omstændigheder, som de tager hensyn til ved vurderingen af, om en bestemt adfærd udgør misbrug, og af suspensionens varighed.

Artikel 24

Rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed for udbydere af onlineplatforme

1.   Ud over de oplysninger, der er omhandlet i artikel 15, skal udbydere af onlineplatforme i de rapporter, der er omhandlet i nævnte artikel, medtage oplysninger om følgende:

| a) | antal tvister indbragt for de udenretslige tvistbilæggelsesorganer, der er omhandlet i artikel 21, udfaldet af tvistbilæggelsen og median for den tid, det tog at afslutte tvistbilæggelsesprocedurerne, såvel som andelen af tvister, hvor udbyderen af onlineplatformen gennemførte organets afgørelser |
| --- | --- |

a)

antal tvister indbragt for de udenretslige tvistbilæggelsesorganer, der er omhandlet i artikel 21, udfaldet af tvistbilæggelsen og median for den tid, det tog at afslutte tvistbilæggelsesprocedurerne, såvel som andelen af tvister, hvor udbyderen af onlineplatformen gennemførte organets afgørelser

| b) | antal suspensioner pålagt i henhold til artikel 23, idet der skelnes mellem suspensioner som følge af levering af åbenbart ulovligt indhold, indgivelse af åbenbart grundløse anmeldelser og indgivelse af åbenbart grundløse klager. |
| --- | --- |

b)

antal suspensioner pålagt i henhold til artikel 23, idet der skelnes mellem suspensioner som følge af levering af åbenbart ulovligt indhold, indgivelse af åbenbart grundløse anmeldelser og indgivelse af åbenbart grundløse klager.

2.   Senest den 17. februar 2023 og herefter mindst én gang hver sjette måned offentliggør udbydere for hver onlineplatform eller onlinesøgemaskine på et offentligt tilgængeligt område af deres onlinegrænseflade oplysninger om antallet af aktive tjenestemodtagere i gennemsnit pr. måned i Unionen beregnet som et gennemsnit over de seneste seks måneder og, i overensstemmelse med den metode, der er fastsat i de delegerede retsakter omhandlet i artikel 33, stk. 3, hvis disse delegerede retsakter er vedtaget.

3.   Udbydere af onlineplatforme eller af onlinesøgemaskiner meddeler koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og Kommissionen på disses anmodning og uden unødig forsinkelse de i stk. 2 omhandlede oplysninger, som ajourføres frem til tidspunktet for en sådan anmodning. Denne koordinator for digitale tjenester eller Kommissionen kan kræve, at udbyderen af onlineplatformen eller af onlinesøgemaskinen giver yderligere oplysninger om den beregning, der er omhandlet i nævnte stykke, herunder forklaringer og dokumentation for de anvendte data. Disse oplysninger må ikke indeholde personoplysninger.

4.   Når koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet på grundlag af de oplysninger, der modtages i henhold til denne artikels stk. 2 og 3, har grund til at mene, at en udbyder af onlineplatforme eller af onlinesøgemaskiner opfylder tærsklen for det gennemsnitlige antal aktive tjenestemodtagere pr. måned i Unionen, jf. artikel 33, stk. 1, underretter koordinatoren Kommissionen herom.

5.   Udbydere af onlineplatforme forelægger uden unødig forsinkelse de i artikel 17, stk. 1, omhandlede afgørelser og begrundelser til Kommissionen med henblik på, at de indgår i en offentligt tilgængelig maskinlæsbar database, der forvaltes af Kommissionen. Udbydere af onlineplatforme sikrer, at de forelagte oplysninger ikke indeholder personoplysninger.

6.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastlægge skabeloner for form og indhold og andre enkeltheder i de rapporter, der udarbejdes i henhold til denne artikels stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren, jf. artikel 88.

Artikel 25

Onlinegrænsefladeudformning og -organisering

1.   Udbydere af onlineplatforme må ikke udforme, organisere eller drive deres onlinegrænseflader på en måde, der vildleder eller manipulerer tjenestemodtagerne, eller på en måde, som på anden vis væsentligt fordrejer eller forringer tjenestemodtagernes evne til at træffe frie og informerede beslutninger.

2.   Forbuddet i stk. 1 gælder ikke for praksis, der er omfattet af direktiv 2005/29/EF eller forordning (EU) 2016/679.

3.   Kommissionen kan udstede retningslinjer for anvendelsen af stk. 1 på specifik praksis, navnlig:

| a) | at lade bestemte valg fremgå tydeligere, når tjenestemodtageren anmodes om en beslutning |
| --- | --- |

a)

at lade bestemte valg fremgå tydeligere, når tjenestemodtageren anmodes om en beslutning

| b) | gentagne gange at anmode tjenestemodtageren om at træffe et valg, når der allerede er truffet et sådant valg, navnlig i form af pop-op-meddelelser, der påvirker brugeroplevelsen |
| --- | --- |

b)

gentagne gange at anmode tjenestemodtageren om at træffe et valg, når der allerede er truffet et sådant valg, navnlig i form af pop-op-meddelelser, der påvirker brugeroplevelsen

| c) | at gøre proceduren for at opsige en tjeneste vanskeligere end at abonnere på den. |
| --- | --- |

c)

at gøre proceduren for at opsige en tjeneste vanskeligere end at abonnere på den.

Artikel 26

Reklamer på onlineplatforme

1.   Udbydere af onlineplatforme, der viser reklamer på deres onlinegrænseflader, sikrer, at tjenestemodtagerne for hver specifik reklame, der vises til hver enkelt modtager, på en klar, koncis og utvetydig måde og i realtid kan identificere følgende:

| a) | at informationen er en reklame, herunder ved hjælp af fremtrædende markeringer, som kan standardiseres i henhold til artikel 44 |
| --- | --- |

a)

at informationen er en reklame, herunder ved hjælp af fremtrædende markeringer, som kan standardiseres i henhold til artikel 44

| b) | den fysiske eller juridiske person, på hvis vegne reklamen vises |
| --- | --- |

b)

den fysiske eller juridiske person, på hvis vegne reklamen vises

| c) | den fysiske eller juridiske person, som har betalt for reklamen, såfremt denne ikke er identisk med den i litra b) omtalte fysiske eller juridiske person |
| --- | --- |

c)

den fysiske eller juridiske person, som har betalt for reklamen, såfremt denne ikke er identisk med den i litra b) omtalte fysiske eller juridiske person

| d) | relevante oplysninger, som er direkte og let tilgængelige fra reklamen, om de vigtigste parametre, der anvendes til at bestemme den modtager, som reklamen er rettet til, og, hvis det er relevant, hvordan disse parametre kan ændres. |
| --- | --- |

d)

relevante oplysninger, som er direkte og let tilgængelige fra reklamen, om de vigtigste parametre, der anvendes til at bestemme den modtager, som reklamen er rettet til, og, hvis det er relevant, hvordan disse parametre kan ændres.

2.   Udbydere af onlineplatforme giver tjenestemodtagerne en funktionalitet, så de kan angive, om det indhold, de leverer, er eller indeholder kommerciel kommunikation.

Når tjenestemodtageren indgiver en erklæring i henhold til dette stykke, sikrer udbyderen af onlineplatformen, at andre tjenestemodtagere på en klar og utvetydig måde og i realtid, herunder ved hjælp af fremtrædende markeringer, som kan standardiseres i henhold til artikel 44, kan identificere, at det indhold, som tjenestemodtageren leverer, er eller indeholder kommerciel kommunikation som beskrevet i denne erklæring.

3.   Udbydere af onlineplatforme må ikke vise tjenestemodtagerne reklamer baseret på profilering som defineret i artikel 4, nr. 4), i forordning (EU) 2016/679 ved anvendelse af særlige kategorier af personoplysninger som omhandlet i artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) 2016/679.

Artikel 27

Gennemsigtighed af anbefalingssystemer

1.   Udbydere af onlineplatforme, der anvender anbefalingssystemer, fastsætter i deres vilkår og betingelser på et klart og forståeligt sprog de vigtigste parametre, der anvendes i deres anbefalingssystemer, samt tjenestemodtagernes muligheder for at ændre eller påvirke disse vigtigste parametre.

2.   De i stk. 1 omhandlede vigtigste parametre skal forklare, hvorfor visse informationer foreslås tjenestemodtageren. De skal som minimum omfatte:

| a) | de kriterier, der har størst betydning ved fastlæggelsen af den information, der foreslås tjenestemodtageren |
| --- | --- |

a)

de kriterier, der har størst betydning ved fastlæggelsen af den information, der foreslås tjenestemodtageren

| b) | grundene til den relative betydning af disse parametre. |
| --- | --- |

b)

grundene til den relative betydning af disse parametre.

3.   Hvis der er flere muligheder i henhold til stk. 1 for anbefalingssystemer, der bestemmer den relative rækkefølge af den information, tjenestemodtagerne får vist, skal udbydere af onlineplatforme også tilvejebringe en funktionalitet, som gør det muligt for tjenestemodtageren til enhver tid at vælge og ændre sin foretrukne mulighed. Denne funktionalitet skal være direkte og let tilgængeligt fra det specifikke område af onlineplatformens onlinegrænseflade, hvor informationen prioriteres.

Artikel 28

Onlinebeskyttelse af mindreårige

1.   Udbydere af onlineplatforme, der er tilgængelige for mindreårige, indfører passende og forholdsmæssige foranstaltninger til at sikre et højt niveau af privatlivets fred, tryghed og sikkerhed for mindreårige på deres tjeneste.

2.   Udbydere af onlineplatforme må ikke vise reklamer på deres grænseflade baseret på profilering som defineret i artikel 4, nr. 4, i forordning (EU) 2016/679 ved brug af personoplysninger om tjenestemodtageren, hvis de med rimelig sikkerhed er klar over, at tjenestemodtageren er mindreårig.

3.   Overholdelse af forpligtelserne i denne artikel må ikke forpligte udbydere af onlineplatforme til at behandle yderligere personoplysninger med henblik på at vurdere, om tjenestemodtageren er mindreårig.

4.   Kommissionen kan efter høring af rådet udstede retningslinjer for at bistå udbydere af onlineplatforme i anvendelsen af stk. 1.

AFDELING 4

Supplerende bestemmelser, som finder anvendelse på udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende

Artikel 29

Fritagelse for mikrovirksomheder og små virksomheder

1.   Denne afdeling finder ikke anvendelse på udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, og som er mikrovirksomheder eller små virksomheder som defineret i henstilling 2003/361/EF.

Denne afdeling finder ikke anvendelse på onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, der tidligere opfyldte kravene til at få tildelt status som en mikrovirksomhed eller en lille virksomhed som defineret i henstilling 2003/361/EF, i de 12 måneder efter, at de mistede deres status i medfør af artikel 4, stk. 2, i nævnte henstilling, medmindre de er meget store onlineplatforme i overensstemmelse med artikel 33.

2.   Uanset nærværende artikels stk. 1 finder denne afdeling anvendelse på udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, og som er udpeget som meget store onlineplatforme i overensstemmelse med artikel 33, uanset om de er mikrovirksomheder eller små virksomheder.

Artikel 30

Erhvervsdrivendes sporbarhed

1.   Udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugerne mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, sikrer, at erhvervsdrivende kun kan anvende disse onlineplatforme til at fremme budskaber om eller udbyde produkter eller tjenester til forbrugere, som befinder sig i Unionen, hvis de forud for anvendelsen af deres tjenester til de pågældende formål har indhentet følgende oplysninger, hvis det er relevant for den erhvervsdrivende:

| a) | navn, adresse, telefonnummer og e-mailadresse på den erhvervsdrivende |
| --- | --- |

a)

navn, adresse, telefonnummer og e-mailadresse på den erhvervsdrivende

| b) | en kopi af den erhvervsdrivendes identifikationsdokument eller enhver anden form for elektronisk identifikation som defineret i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 (40) |
| --- | --- |

b)

en kopi af den erhvervsdrivendes identifikationsdokument eller enhver anden form for elektronisk identifikation som defineret i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 (40)

| c) | den erhvervsdrivendes betalingskontooplysninger |
| --- | --- |

c)

den erhvervsdrivendes betalingskontooplysninger

| d) | hvis den erhvervsdrivende er optaget i et handelsregister eller et lignende offentligt register, det handelsregister, hvori den erhvervsdrivende er registreret, og vedkommendes registreringsnummer eller tilsvarende identifikationsmidler i dette register |
| --- | --- |

d)

hvis den erhvervsdrivende er optaget i et handelsregister eller et lignende offentligt register, det handelsregister, hvori den erhvervsdrivende er registreret, og vedkommendes registreringsnummer eller tilsvarende identifikationsmidler i dette register

| e) | en selvcertificering fra den erhvervsdrivende, der forpligter sig til kun at udbyde produkter eller tjenester, der er i overensstemmelse med de gældende regler i EU-retten. |
| --- | --- |

e)

en selvcertificering fra den erhvervsdrivende, der forpligter sig til kun at udbyde produkter eller tjenester, der er i overensstemmelse med de gældende regler i EU-retten.

2.   Efter modtagelsen af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, og inden den pågældende erhvervsdrivende får tilladelse til at benytte dens tjenester, gør udbyderen af onlineplatformen, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, ved brug af frit tilgængelige officielle onlinedatabaser eller onlinegrænseflader, der stilles til rådighed af en medlemsstat eller Unionen, eller gennem anmodninger til den erhvervsdrivende om at fremlægge dokumentation fra pålidelige kilder, sit bedste for at vurdere, om de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, litra a)-e), er pålidelige og fuldstændige. Med henblik på denne forordning er de erhvervsdrivende ansvarlige for, at de afgivne oplysninger er korrekte.

For så vidt angår erhvervsdrivende, der allerede anvender tjenester fra udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, til de i stk. 1 omhandlede formål den 17. februar 2024, gør udbyderne deres bedste for at indhente de anførte oplysninger fra de pågældende erhvervsdrivende inden for 12 måneder. Hvis de pågældende erhvervsdrivende ikke giver oplysningerne inden for denne frist, suspenderer udbyderne ydelsen af deres tjenester til de pågældende erhvervsdrivende, indtil de har givet alle oplysninger.

3.   Hvis udbyderen af onlineplatformen, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, får tilstrækkelig mistanke om eller har grund til at tro, at nogen af de i stk. 1 omhandlede oplysninger fra den pågældende erhvervsdrivende er unøjagtige, ufuldstændige eller ikkeajourførte, anmoder den pågældende udbyder den erhvervsdrivende om straks eller inden for den frist, der er fastsat i EU-retten og national ret, at afhjælpe situationen.

Hvis den erhvervsdrivende undlader at rette eller supplere disse oplysninger, suspenderer udbyderen af onlineplatformen, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, hurtigt ydelsen af sin tjeneste til den pågældende erhvervsdrivende for så vidt angår udbuddet af produkter eller tjenester til forbrugere i Unionen, indtil anmodningen er efterkommet fuldt ud.

4.   Hvis en udbyder af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, nægter at tillade en erhvervsdrivende at anvende sin tjeneste i henhold til denne artikels stk. 1, eller suspenderer ydelsen heraf i henhold til denne artikels stk. 3, har den pågældende erhvervsdrivende, jf. dog artikel 4 i forordning (EU) 2019/1150, ret til at indgive en klage som omhandlet i nærværende forordnings artikel 20 og 21.

5.   Udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, lagrer de oplysninger, der er indhentet i henhold til stk. 1 og 2, på en sikker måde i en periode på seks måneder efter afslutningen af kontraktforholdet med den pågældende erhvervsdrivende. De sletter efterfølgende oplysningerne.

6.   Med forbehold af denne artikels stk. 2 videregiver udbyderen af onlineplatformen, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, kun oplysningerne til tredjeparter, hvis dette kræves i henhold til gældende ret, herunder i forbindelse med de i artikel 10 omhandlede påbud og eventuelle påbud udstedt af medlemsstaternes kompetente myndigheder eller Kommissionen med henblik på udførelsen af deres opgaver i henhold til denne forordning.

7.   Udbyderen af onlineplatformen, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, stiller de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, litra a), d) og e), til rådighed på sin onlineplatform for tjenestemodtagerne på en klar, lettilgængelig og forståelig måde. Disse oplysninger skal mindst være tilgængelige på onlineplatformens onlinegrænseflade, hvor oplysningerne om produktet eller tjenesten fremgår.

Artikel 31

Indbygget overholdelse (»compliance by design«)

1.   Udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, sikrer, at dennes onlinegrænseflade er udformet og organiseret på en måde, der gør det muligt for erhvervsdrivende at opfylde deres forpligtelser med hensyn til oplysninger forud for aftaleindgåelsen, overholdelse og oplysninger om produktsikkerhed i henhold til gældende EU-ret.

Den pågældende udbyder sikrer navnlig, at dens onlinegrænseflader gøre det muligt for erhvervsdrivende at give oplysninger om navn, adresse, telefonnummer og e-mailadresse på den erhvervsdrivende som defineret i artikel 3, nr. 13), i forordning (EU) 2019/1020 og anden EU-lovgivning.

2.   Udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, sikrer, at dens onlinegrænseflade er udformet og organiseret på en måde, at den gør det muligt for erhvervsdrivende som minimum at give følgende:

| a) | de oplysninger, der er nødvendige for en klar og utvetydig identifikation af de produkter eller tjenester, der markedsføres eller udbydes til forbrugere, som befinder sig i Unionen, gennem udbydernes tjenester |
| --- | --- |

a)

de oplysninger, der er nødvendige for en klar og utvetydig identifikation af de produkter eller tjenester, der markedsføres eller udbydes til forbrugere, som befinder sig i Unionen, gennem udbydernes tjenester

| b) | et eventuelt tegn, der identificerer den erhvervsdrivende, såsom varemærke, symbol eller logo, og |
| --- | --- |

b)

et eventuelt tegn, der identificerer den erhvervsdrivende, såsom varemærke, symbol eller logo, og

| c) | hvor det er relevant, oplysninger om etikettering og mærkning i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning om produktsikkerhed og produktoverensstemmelse. |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, oplysninger om etikettering og mærkning i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning om produktsikkerhed og produktoverensstemmelse.

3.   Udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, gør deres bedste for at vurdere, om sådanne erhvervsdrivende har givet de i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger, inden den giver dem mulighed for at udbyde produktet eller tjenesten på disse platforme. Efter at have givet den erhvervsdrivende mulighed for at udbyde produkter eller tjenester på sin onlineplatform, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, gør udbyderen en rimelig indsats for stikprøvevist at kontrollere i alle officielle, frit tilgængelige og maskinlæsbare onlinedatabaser eller onlinegrænseflader, om de udbudte produkter eller tjenester er blevet identificeret som ulovlige.

Artikel 32

Ret til oplysninger

1.   Hvis en udbyder af en onlineplatform, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, bliver opmærksom på, uanset hvilke midler der anvendes hertil, at et ulovligt produkt eller en ulovlig tjeneste er er blevet udbudt af en erhvervsdrivende til forbrugere, som befinder sig i Unionen, gennem udbyderens tjenester, skal den, i det omfang den har deres kontaktoplysninger, underrette forbrugere, der har købt det ulovlige produkt eller den ulovlige tjeneste gennem dens tjenester om følgende:

| a) | at produktet eller tjenesten er ulovlig |
| --- | --- |

a)

at produktet eller tjenesten er ulovlig

| b) | den erhvervsdrivendes identitet, og |
| --- | --- |

b)

den erhvervsdrivendes identitet, og

| c) | eventuelle relevante klagemuligheder. |
| --- | --- |

c)

eventuelle relevante klagemuligheder.

Forpligtelsen i første afsnit er begrænset til køb af ulovlige produkter eller tjenester foretaget inden for de sidste seks måneder forud for det tidspunkt, hvor udbyderen blev opmærksom på ulovligheden.

2.   Hvis udbyderen af onlineplatforme, der giver forbrugere mulighed for at indgå aftaler om fjernsalg med erhvervsdrivende, i den i stk. 1 omhandlede situation ikke har kontaktoplysninger på alle de berørte forbrugere, gør denne udbyder oplysningerne om det ulovlige produkt eller den ulovlige tjeneste, den erhvervsdrivendes identitet og eventuelle relevante klagemuligheder offentligt og let tilgængelige på sin onlinegrænseflade.

AFDELING 5

Supplerende forpligtelser for udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner vedrørende styring af systemiske risici

Artikel 33

Meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner

1.   Denne afdeling finder anvendelse på onlineplatforme og onlinesøgemaskiner, der pr. måned har et gennemsnitligt antal aktive tjenestemodtagere i Unionen på 45 mio. eller derover, og som er udpeget som meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner i henhold til stk. 4.

2.   Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 87 med henblik på at justere det gennemsnitlige antal aktive tjenestemodtagere i Unionen pr. måned som omhandlet i stk. 1, hvis befolkningstallet i Unionen stiger eller falder med mindst 5 % i forhold til befolkningstallet i 2020 eller befolkningstallet efter justeringen ved hjælp af en delegeret retsakt i det år, hvor den seneste delegerede retsakt blev vedtaget. I så fald justerer Kommissionen antallet, således at det svarer til 10 % af Unionens befolkning det år, hvor den vedtager den delegerede retsakt, rundet op eller ned, således at antallet kan udtrykkes i millioner.

3.   Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 87 efter høring af rådet med henblik på at supplere bestemmelserne i denne forordning ved at fastsætte metoden til beregning af det gennemsnitlige antal aktive tjenestemodtagere i Unionen pr. måned med henblik på denne artikels stk. 1 og artikel 24, stk. 2, idet den sikrer, at metoden tager hensyn til den markedsmæssige og teknologiske udvikling.

4.   Kommissionen vedtager efter at have hørt etableringsmedlemsstaten eller efter at have taget hensyn til oplysningerne fra koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet i henhold til artikel 24, stk. 4, en afgørelse om udpegelse af den onlineplatform eller den onlinesøgemaskine, der har et gennemsnitligt antal aktive tjenestemodtagere pr. måned, som svarer til eller er højere end det antal, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, som en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine med henblik på denne forordning. Kommissionen træffer sin afgørelse på grundlag af de oplysninger, der er rapporteret af udbyderen af onlineplatformen eller af onlinesøgemaskinen i henhold til artikel 24, stk. 2, eller oplysninger, der er anmodet om i henhold til artikel 24, stk. 3, eller eventuelle andre oplysninger, som Kommissionen råder over.

Det forhold, at udbyderen af onlineplatformen eller af onlinesøgemaskinen ikke overholder artikel 24, stk. 2, eller ikke efterkommer anmodningen fra koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet eller fra Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 3, forhindrer ikke, at Kommissionen udpeger den pågældende udbyder som en udbyder af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine i henhold til dette stykke.

Når Kommissionen baserer sin afgørelse på andre oplysninger, som Kommissionen råder over i henhold til dette stykkes første afsnit, eller på grundlag af yderligere oplysninger, der er anmodet om i henhold til artikel 24, stk. 3, giver Kommissionen den berørte udbyder af onlineplatformen eller af onlinesøgemaskinen ti arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til Kommissionens foreløbige konklusioner om, at den agter at udpege onlineplatformen eller onlinesøgemaskinen som henholdsvis en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine. Kommissionen tager behørigt hensyn til bemærkningerne fremsat af den berørte udbyder.

Undladelse hos den berørte udbyder af onlineplatformen eller af onlinesøgemaskinen af at fremsætte bemærkninger i henhold til tredje afsnit forhindrer ikke, at Kommissionen udpeger den pågældende onlineplatform eller onlinesøgemaskine som henholdsvis en meget stor onlineplatform eller en meget stor onlinesøgemaskine baseret på andre oplysninger, som den råder over.

5.   Kommissionen ophæver udpegelsen, hvis onlineplatformen eller onlinesøgemaskinen i en uafbrudt periode på ét år ikke har et gennemsnitligt antal aktive tjenestemodtagere pr. måned, som svarer til eller er højere end det antal, der er omhandlet i stk. 1.

6.   Kommissionen giver uden unødig forsinkelse udbyderen af den berørte onlineplatform eller onlinesøgemaskine, rådet og koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet meddelelse om sine afgørelser i henhold til stk. 4 og 5.

Kommissionen sikrer, at listen over udpegede meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, og ajourfører listen. Forpligtelserne i denne afdeling finder anvendelse eller ophører med at finde anvendelse på de berørte meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner fra fire måneder efter den i første afsnit omhandlede meddelelse til den berørte udbyder.

Artikel 34

Risikovurdering

1.   Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner identificerer, analyserer og vurderer omhyggeligt alle systemiske risici i Unionen, der udspringer af udformningen eller virkemåden af deres tjeneste og dens relaterede systemer, herunder algoritmesystemer, eller af brugen af deres tjenester.

De foretager risikovurderingerne senest på anvendelsesdatoen som fastsat i artikel 33, stk. 6, andet afsnit, og mindst én gang hvert år derefter og under alle omstændigheder forud for ibrugtagningen af funktionaliteter, som sandsynligvis vil have en kritisk indvirkning på de risici, der er identificeret i henhold til nærværende artikel. Denne risikovurdering skal være specifik for deres tjenester og stå i rimeligt forhold til de systemiske risici under hensyntagen til, hvor alvorlige og sandsynlige de er, og omfatter følgende systemiske risici:

| a) | udbredelse af ulovligt indhold gennem deres tjenester |
| --- | --- |

a)

udbredelse af ulovligt indhold gennem deres tjenester

| b) | enhver aktuel eller forventet negativ indvirkning på udøvelsen af grundlæggende rettigheder, navnlig de grundlæggende rettigheder til menneskelig værdighed som nedfældet i artikel 1 i chartret, til respekt for privatliv og familieliv som nedfældet i artikel 7 i chartret, til beskyttelse af personoplysninger som nedfældet i artikel 8 i chartret, til ytrings- og informationsfrihed, herunder mediefrihed og -pluralisme som nedfældet i artikel 11 i chartret, til retten til ikkeforskelsbehandling som nedfældet i artikel 21 i chartret, til børns rettigheder som nedfældet i artikel 24 i chartret og til et højt niveau af forbrugerbeskyttelse som nedfældet i artikel 38 i chartret |
| --- | --- |

b)

enhver aktuel eller forventet negativ indvirkning på udøvelsen af grundlæggende rettigheder, navnlig de grundlæggende rettigheder til menneskelig værdighed som nedfældet i artikel 1 i chartret, til respekt for privatliv og familieliv som nedfældet i artikel 7 i chartret, til beskyttelse af personoplysninger som nedfældet i artikel 8 i chartret, til ytrings- og informationsfrihed, herunder mediefrihed og -pluralisme som nedfældet i artikel 11 i chartret, til retten til ikkeforskelsbehandling som nedfældet i artikel 21 i chartret, til børns rettigheder som nedfældet i artikel 24 i chartret og til et højt niveau af forbrugerbeskyttelse som nedfældet i artikel 38 i chartret

| c) | enhver aktuel eller forventet negativ indvirkning på samfundsdebatten og valgprocesser og den offentlige sikkerhed |
| --- | --- |

c)

enhver aktuel eller forventet negativ indvirkning på samfundsdebatten og valgprocesser og den offentlige sikkerhed

| d) | enhver aktuel eller forventet negativ indvirkning i forbindelse med kønsbaseret vold, beskyttelse af folkesundheden og mindreårige og alvorlige negative konsekvenser for personens fysiske og psykiske velbefindende. |
| --- | --- |

d)

enhver aktuel eller forventet negativ indvirkning i forbindelse med kønsbaseret vold, beskyttelse af folkesundheden og mindreårige og alvorlige negative konsekvenser for personens fysiske og psykiske velbefindende.

2.   Ved risikovurderinger tager udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner navnlig hensyn til, om og hvordan følgende faktorer påvirker de i stk. 1 omhandlede systemiske risici:

| a) | udformningen af deres anbefalingssystemer og eventuelle andre relevante algoritmiske systemer |
| --- | --- |

a)

udformningen af deres anbefalingssystemer og eventuelle andre relevante algoritmiske systemer

| b) | deres indholdsmoderationssystemer |
| --- | --- |

b)

deres indholdsmoderationssystemer

| c) | de gældende vilkår og betingelser og håndhævelsen heraf |
| --- | --- |

c)

de gældende vilkår og betingelser og håndhævelsen heraf

| d) | systemer til udvælgelse og visning af reklamer |
| --- | --- |

d)

systemer til udvælgelse og visning af reklamer

| e) | udbyderens datarelaterede praksis. |
| --- | --- |

e)

udbyderens datarelaterede praksis.

Vurderingerne skal også indeholde en analyse af, om og hvordan risiciene i henhold til stk. 1 påvirkes af bevidst manipulation af deres tjeneste, herunder ved ikkeautentisk brug eller automatiseret udnyttelse af tjenesten, samt forstærkningen og den potentielt hurtige og brede udbredelse af ulovligt indhold og af information, der er i strid med deres vilkår og betingelser.

Vurderingen skal tage hensyn til særlige regionale eller sproglige aspekter, herunder når de er specifikke for en medlemsstat.

3.   Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner opbevarer støttedokumenterne vedrørende risikovurderingerne i mindst tre år efter gennemførelsen af risikovurderingerne og efter anmodning sende dem til Kommissionen og koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet.

Artikel 35

Risikobegrænsning

1.   Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner indfører rimelige, forholdsmæssige og effektive afbødende foranstaltninger, som er skræddersyet til de specifikke systemiske risici, der er identificeret i henhold til artikel 34, under særlig hensyntagen til sådanne foranstaltningers indvirkning på grundlæggende rettigheder. Sådanne foranstaltninger kan, hvor det er relevant, omfatte:

| a) | tilpasning af udformningen, funktioner og virkemåder af deres tjenester, herunder deres onlinegrænsefladers |
| --- | --- |

a)

tilpasning af udformningen, funktioner og virkemåder af deres tjenester, herunder deres onlinegrænsefladers

| b) | tilpasning af deres vilkår og betingelser og håndhævelsen heraf |
| --- | --- |

b)

tilpasning af deres vilkår og betingelser og håndhævelsen heraf

| c) | tilpasning af processer for indholdsmoderation, herunder hastigheden og kvaliteten af behandlingen af anmeldelser vedrørende særlige former for ulovligt indhold og, hvis det er relevant, øjeblikkelig fjernelse eller hindring af adgangen til det anmeldte indhold, navnlig for så vidt angår ulovlig hadefuld tale eller cybervold, samt tilpasning af alle relevante beslutningsprocesser og øremærkede ressourcer til indholdsmoderation |
| --- | --- |

c)

tilpasning af processer for indholdsmoderation, herunder hastigheden og kvaliteten af behandlingen af anmeldelser vedrørende særlige former for ulovligt indhold og, hvis det er relevant, øjeblikkelig fjernelse eller hindring af adgangen til det anmeldte indhold, navnlig for så vidt angår ulovlig hadefuld tale eller cybervold, samt tilpasning af alle relevante beslutningsprocesser og øremærkede ressourcer til indholdsmoderation

| d) | afprøvning og tilpasning af deres algoritmiske systemer, herunder deres anbefalingssystemer |
| --- | --- |

d)

afprøvning og tilpasning af deres algoritmiske systemer, herunder deres anbefalingssystemer

| e) | tilpasning af deres reklamesystemer og vedtagelse af målrettede foranstaltninger, der har til formål at begrænse eller justere visningen af reklamer i forbindelse med den tjeneste, de yder |
| --- | --- |

e)

tilpasning af deres reklamesystemer og vedtagelse af målrettede foranstaltninger, der har til formål at begrænse eller justere visningen af reklamer i forbindelse med den tjeneste, de yder

| f) | styrkelse af de interne processer eller ressourcer, den interne afprøvning eller dokumentation eller det interne tilsyn med deres aktiviteter, navnlig med hensyn til afdækning af systemiske risici |
| --- | --- |

f)

styrkelse af de interne processer eller ressourcer, den interne afprøvning eller dokumentation eller det interne tilsyn med deres aktiviteter, navnlig med hensyn til afdækning af systemiske risici

| g) | indledning eller tilpasning af samarbejdet med pålidelige indberettere i overensstemmelse med artikel 22 og gennemførelse af udenretslige tvistbilæggelsesorganers afgørelser i henhold til artikel 21 |
| --- | --- |

g)

indledning eller tilpasning af samarbejdet med pålidelige indberettere i overensstemmelse med artikel 22 og gennemførelse af udenretslige tvistbilæggelsesorganers afgørelser i henhold til artikel 21

| h) | indledning eller tilpasning af samarbejdet med andre udbydere af onlineplatforme eller af onlinesøgemaskiner gennem de adfærdskodekser og kriseprotokoller, der er omhandlet i henholdsvis artikel 45 og 48 |
| --- | --- |

h)

indledning eller tilpasning af samarbejdet med andre udbydere af onlineplatforme eller af onlinesøgemaskiner gennem de adfærdskodekser og kriseprotokoller, der er omhandlet i henholdsvis artikel 45 og 48

| i) | iværksættelse af opmærksomhedsskabende foranstaltninger og tilpasning af deres onlinegrænseflade for at give tjenestemodtagerne flere oplysninger |
| --- | --- |

i)

iværksættelse af opmærksomhedsskabende foranstaltninger og tilpasning af deres onlinegrænseflade for at give tjenestemodtagerne flere oplysninger

| j) | iværksættelse af målrettede foranstaltninger til beskyttelse af børns rettigheder, herunder værktøjer til alderskontrol og forældrekontrol, eller værktøjer, der har til formål at hjælpe mindreårige med at signalere misbrug eller opnå støtte, alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- |

j)

iværksættelse af målrettede foranstaltninger til beskyttelse af børns rettigheder, herunder værktøjer til alderskontrol og forældrekontrol, eller værktøjer, der har til formål at hjælpe mindreårige med at signalere misbrug eller opnå støtte, alt efter hvad der er relevant

| k) | sikring af, at oplysninger, hvad enten der er tale om genereret eller manipuleret billed-, lyd- eller videomateriale, der i væsentlig grad ligner eksisterende personer, genstande, steder eller andre enheder eller begivenheder, og som fejlagtigt for andre forekommer at være autentisk eller sandfærdigt, skiller sig ud ved hjælp af fremtrædende markeringer, når de vises på deres onlinegrænseflader, idet der desuden tilvejebringes en brugervenlig funktionalitet, som gør det muligt for tjenestemodtagerne at angive sådan information. |
| --- | --- |

k)

sikring af, at oplysninger, hvad enten der er tale om genereret eller manipuleret billed-, lyd- eller videomateriale, der i væsentlig grad ligner eksisterende personer, genstande, steder eller andre enheder eller begivenheder, og som fejlagtigt for andre forekommer at være autentisk eller sandfærdigt, skiller sig ud ved hjælp af fremtrædende markeringer, når de vises på deres onlinegrænseflader, idet der desuden tilvejebringes en brugervenlig funktionalitet, som gør det muligt for tjenestemodtagerne at angive sådan information.

2.   Rådet offentliggør i samarbejde med Kommissionen omfattende rapporter én gang om året. Rapporterne skal indeholde følgende:

| a) | identifikation og vurdering af de mest fremtrædende og tilbagevendende systemiske risici indberettet af udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner eller identificeret gennem andre informationskilder, navnlig de kilder, der er omhandlet i artikel 39, 40 og 42 |
| --- | --- |

a)

identifikation og vurdering af de mest fremtrædende og tilbagevendende systemiske risici indberettet af udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner eller identificeret gennem andre informationskilder, navnlig de kilder, der er omhandlet i artikel 39, 40 og 42

| b) | bedste praksis for udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner for afbødning af de identificerede systemiske risici. |
| --- | --- |

b)

bedste praksis for udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner for afbødning af de identificerede systemiske risici.

Disse rapporter præsenterer systemiske risici opdelt efter den medlemsstat, hvor de optrådte, og i Unionen som helhed, alt efter hvad der er relevant.

3.   Kommissionen kan i samarbejde med koordinatorerne for digitale tjenester udstede retningslinjer for anvendelsen af stk. 1 i forbindelse med specifikke risici, navnlig med henblik på at præsentere bedste praksis og anbefale mulige foranstaltninger under behørig hensyntagen til de mulige konsekvenser af foranstaltningerne for alle berørte parters grundlæggende rettigheder som nedfældet i chartret. I forbindelse med udarbejdelsen af disse retningslinjer afholder Kommissionen offentlige høringer.

Artikel 36

Krisereaktionsmekanisme

1.   Hvis der opstår en krise, kan Kommissionen efter henstilling fra rådet vedtage en afgørelse, der pålægger en eller flere udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner at iværksætte et eller flere af følgende tiltag:

| a) | vurdere, om, og i givet fald i hvilket omfang og hvordan, deres tjenesters virkemåde og anvendelse væsentligt bidrager til en alvorlig trussel som omhandlet i stk. 2 eller sandsynligvis vil gøre dette |
| --- | --- |

a)

vurdere, om, og i givet fald i hvilket omfang og hvordan, deres tjenesters virkemåde og anvendelse væsentligt bidrager til en alvorlig trussel som omhandlet i stk. 2 eller sandsynligvis vil gøre dette

| b) | identificere og anvende specifikke, effektive og forholdsmæssige foranstaltninger såsom dem, der er omhandlet i artikel 35, stk. 1, eller artikel 48, stk. 2, for at forebygge, eliminere eller begrænse et sådant bidrag til den alvorlige trussel, der er identificeret i henhold til dette stykkes litra a) |
| --- | --- |

b)

identificere og anvende specifikke, effektive og forholdsmæssige foranstaltninger såsom dem, der er omhandlet i artikel 35, stk. 1, eller artikel 48, stk. 2, for at forebygge, eliminere eller begrænse et sådant bidrag til den alvorlige trussel, der er identificeret i henhold til dette stykkes litra a)

| c) | aflægge rapport til Kommissionen inden en bestemt dato eller med regelmæssige mellemrum, der fastsættes i afgørelsen, om de i litra a) omhandlede vurderinger, om det nøjagtige indhold, gennemførelsen og den kvalitative og kvantitative virkning af de specifikke foranstaltninger, der er truffet i henhold til litra b), og om alle andre spørgsmål vedrørende de pågældende vurderinger eller foranstaltninger, som anført i afgørelsen. |
| --- | --- |

c)

aflægge rapport til Kommissionen inden en bestemt dato eller med regelmæssige mellemrum, der fastsættes i afgørelsen, om de i litra a) omhandlede vurderinger, om det nøjagtige indhold, gennemførelsen og den kvalitative og kvantitative virkning af de specifikke foranstaltninger, der er truffet i henhold til litra b), og om alle andre spørgsmål vedrørende de pågældende vurderinger eller foranstaltninger, som anført i afgørelsen.

Ved fastlæggelsen og anvendelsen af foranstaltninger i henhold til dette stykkes litra b) tager tjenesteudbyderen eller -udbyderne behørigt hensyn til, hvor alvorlig den i stk. 2 omhandlede alvorlige trussel er, hvor meget foranstaltningerne haster, og de faktiske eller potentielle konsekvenser for alle berørte parters rettigheder og legitime interesser, herunder foranstaltningernes eventuelle manglende overholdelse af de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret.

2.   Med henblik på denne artikel anses der at være opstået en krise, når ekstraordinære omstændigheder medfører en alvorlig trussel mod den offentlige sikkerhed eller folkesundheden i Unionen eller i væsentlige dele heraf.

3.   Når Kommissionen træffer den i stk. 1 omhandlede afgørelse, sikrer den, at alle følgende krav er opfyldt:

| a) | de tiltag, der kræves ved afgørelsen, er strengt nødvendige, begrundede og forholdsmæssige, navnlig under hensyntagen til, hvor alvorlig den i stk. 2 omhandlede alvorlige trussel er, hvor meget foranstaltningerne haster, og de faktiske eller potentielle konsekvenser for alle berørte parters rettigheder og legitime interesser, herunder foranstaltningernes eventuelle manglende overholdelse af de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret |
| --- | --- |

a)

de tiltag, der kræves ved afgørelsen, er strengt nødvendige, begrundede og forholdsmæssige, navnlig under hensyntagen til, hvor alvorlig den i stk. 2 omhandlede alvorlige trussel er, hvor meget foranstaltningerne haster, og de faktiske eller potentielle konsekvenser for alle berørte parters rettigheder og legitime interesser, herunder foranstaltningernes eventuelle manglende overholdelse af de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret

| b) | der fastsættes i afgørelsen en rimelig frist, inden for hvilken de i stk. 1, litra b), omhandlede specifikke foranstaltninger skal træffes, navnlig under hensyntagen til, hvor meget de pågældende foranstaltninger haster, og hvor lang tid det tager at forberede og gennemføre dem |
| --- | --- |

b)

der fastsættes i afgørelsen en rimelig frist, inden for hvilken de i stk. 1, litra b), omhandlede specifikke foranstaltninger skal træffes, navnlig under hensyntagen til, hvor meget de pågældende foranstaltninger haster, og hvor lang tid det tager at forberede og gennemføre dem

| c) | de tiltag, der kræves ved afgørelsen, er begrænset til en periode på højst tre måneder. |
| --- | --- |

c)

de tiltag, der kræves ved afgørelsen, er begrænset til en periode på højst tre måneder.

4.   Efter vedtagelsen af den i stk. 1 omhandlede afgørelse tager Kommissionen uden unødig forsinkelse følgende skridt:

| a) | meddele afgørelsen til den eller de udbydere, som afgørelsen er adresseret til |
| --- | --- |

a)

meddele afgørelsen til den eller de udbydere, som afgørelsen er adresseret til

| b) | offentliggøre afgørelsen, og |
| --- | --- |

b)

offentliggøre afgørelsen, og

| c) | underrette rådet om afgørelsen, opfordre det til at fremsætte sine bemærkninger hertil og holde det underrettet om enhver senere udvikling i forbindelse med afgørelsen. |
| --- | --- |

c)

underrette rådet om afgørelsen, opfordre det til at fremsætte sine bemærkninger hertil og holde det underrettet om enhver senere udvikling i forbindelse med afgørelsen.

5.   Valget af de specifikke foranstaltninger, der skal træffes i henhold til stk. 1, litra b), og stk. 7, andet afsnit, forbliver hos den eller de udbydere, som Kommissionens afgørelse er adresseret til.

6.   Kommissionen kan på eget initiativ eller efter anmodning fra udbyderen gå i dialog med udbyderen for at afgøre, om de påtænkte eller gennemførte foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, litra b), i lyset af udbyderens særlige omstændigheder er effektive og forholdsmæssige med hensyn til at nå de tilstræbte mål. Kommissionen sikrer navnlig, at de foranstaltninger, der træffes af tjenesteudbyderen i henhold til stk. 1, litra b), opfylder kravene i stk. 3, litra a) og c).

7.   Kommissionen overvåger anvendelsen af de specifikke foranstaltninger, der træffes i henhold til den i denne artikels stk. 1 omhandlede afgørelse, på grundlag af de rapporter, der er omhandlet i nævnte stykkes litra c), og alle andre relevante oplysninger, herunder oplysninger, som den måtte anmode om i henhold til artikel 40 eller 67, under hensyntagen til udviklingen i krisen. Kommissionen aflægger regelmæssigt og mindst en gang om måneden rapport til rådet om denne overvågning.

Hvis Kommissionen finder, at de påtænkte eller gennemførte specifikke foranstaltninger i henhold til stk. 1, litra b), ikke er effektive eller forholdsmæssige, kan den efter høring af rådet træffe en afgørelse, der kræver, at udbyderen reviderer identifikationen eller anvendelsen af disse specifikke foranstaltninger.

8.   Hvis det er hensigtsmæssigt i lyset af udviklingen i krisen, kan Kommissionen efter henstilling fra rådet ændre den afgørelse, der er omhandlet i stk. 1 eller i stk. 7, andet afsnit, ved at:

| a) | tilbagekalde afgørelsen og, hvor det er relevant, pålægge den meget store onlineplatform eller de meget store onlinesøgemaskiner at ophøre med at anvende de foranstaltninger, der er identificeret og gennemført i henhold til stk. 1, litra b), eller stk. 7, andet afsnit, navnlig hvis der ikke længere er grundlag for sådanne foranstaltninger |
| --- | --- |

a)

tilbagekalde afgørelsen og, hvor det er relevant, pålægge den meget store onlineplatform eller de meget store onlinesøgemaskiner at ophøre med at anvende de foranstaltninger, der er identificeret og gennemført i henhold til stk. 1, litra b), eller stk. 7, andet afsnit, navnlig hvis der ikke længere er grundlag for sådanne foranstaltninger

| b) | forlænge den i stk. 3, litra c), omhandlede periode med en periode på højst tre måneder |
| --- | --- |

b)

forlænge den i stk. 3, litra c), omhandlede periode med en periode på højst tre måneder

| c) | tage hensyn til erfaringerne med anvendelsen af foranstaltningerne, navnlig foranstaltningernes eventuelle manglende overholdelse af de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret. |
| --- | --- |

c)

tage hensyn til erfaringerne med anvendelsen af foranstaltningerne, navnlig foranstaltningernes eventuelle manglende overholdelse af de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i chartret.

9.   Kravene i stk. 1-6 finder anvendelse på den afgørelse og den ændring heraf, der er omhandlet i denne artikel.

10.   Kommissionen tager videst muligt hensyn til henstillingerne fra rådet i henhold til denne artikel.

11.   Kommissionen aflægger efter vedtagelsen af afgørelser i henhold til denne artikel hvert år og under alle omstændigheder tre måneder efter krisens afslutning rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af de specifikke foranstaltninger, der er truffet i medfør af de pågældende afgørelser.

Artikel 37

Uafhængig revision

1.   Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner underlægges uafhængige revisioner for egen regning mindst én gang om året med henblik på vurdering af overholdelsen af følgende:

| a) | forpligtelserne i kapitel III |
| --- | --- |

a)

forpligtelserne i kapitel III

| b) | eventuelle tilsagn afgivet i medfør af de adfærdskodekser, der er omhandlet i artikel 45 og 46, og de kriseprotokoller, der er omhandlet i artikel 48. |
| --- | --- |

b)

eventuelle tilsagn afgivet i medfør af de adfærdskodekser, der er omhandlet i artikel 45 og 46, og de kriseprotokoller, der er omhandlet i artikel 48.

2.   Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner samarbejder med og yder bistand til de organisationer, der udfører revisionerne i henhold til denne artikel, i det omfang det er nødvendigt for, at de kan foretage revisionerne effektivt og rettidigt, herunder ved at give dem adgang til alle relevante data og lokaler og ved at besvare mundtlige eller skriftlige spørgsmål. De afholder sig fra at hæmme, uretmæssigt at påvirke eller at undergrave udførelsen af revisionen.

Disse revisioner sikrer et passende niveau af fortrolighed og tavshedspligt med hensyn til de oplysninger, der indhentes fra udbyderne af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner og tredjeparter i forbindelse med revisionerne, herunder efter at revisionerne er afsluttet. Opfyldelsen af dette krav må dog ikke være til skade for udførelsen af revisionerne og andre bestemmelser i denne forordning, navnlig bestemmelserne om gennemsigtighed, tilsyn og håndhævelse. Hvis det er nødvendigt af hensyn til rapporteringen vedrørende gennemsigtighed i henhold til artikel 42, stk. 4, ledsages revisionsrapporten og revisionsrapporten om gennemførelsen, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 4 og 6, af versioner, som ikke indeholder oplysninger, der med rimelighed kan betragtes som fortrolige.

3.   Revisioner, der udføres i henhold til stk. 1, udføres af organisationer, som:

| a) | er uafhængige af og ikke har nogen interessekonflikter med den berørte udbyder af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner og juridiske personer med tilknytning til den pågældende udbyder; navnlig:






  i) | ikke har ydet ikkerevisionstjenester i forbindelse med de forhold, der er underlagt revision, til den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine og juridiske personer med tilknytning til den pågældende udbyder i perioden på 12 måneder forud for revisionens begyndelse og har forpligtet sig til ikke at levere sådanne tjenester til dem i perioden på 12 måneder efter revisionens afslutning |
| --- | --- | --- |

a)

er uafhængige af og ikke har nogen interessekonflikter med den berørte udbyder af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner og juridiske personer med tilknytning til den pågældende udbyder; navnlig:

i)

ikke har ydet ikkerevisionstjenester i forbindelse med de forhold, der er underlagt revision, til den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine og juridiske personer med tilknytning til den pågældende udbyder i perioden på 12 måneder forud for revisionens begyndelse og har forpligtet sig til ikke at levere sådanne tjenester til dem i perioden på 12 måneder efter revisionens afslutning

| ii) | ikke har ydet revisionstjenester i henhold til denne artikel til den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine og juridiske personer med tilknytning til den pågældende udbyder i en periode på over ti på hinanden følgende år |
| --- | --- |

ii)

ikke har ydet revisionstjenester i henhold til denne artikel til den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine og juridiske personer med tilknytning til den pågældende udbyder i en periode på over ti på hinanden følgende år

| iii) | ikke udfører revisionen mod betaling af honorarer, der afhænger af resultatet af revisionen |
| --- | --- |

iii)

ikke udfører revisionen mod betaling af honorarer, der afhænger af resultatet af revisionen

| b) | har dokumenteret ekspertise inden for risikostyring, teknisk kompetence og formåen |
| --- | --- |

b)

har dokumenteret ekspertise inden for risikostyring, teknisk kompetence og formåen

| c) | udviser objektivitet og overholder fagetiske standarder, navnlig dokumenteret ved tilslutning til adfærdskodekser eller passende standarder. |
| --- | --- |

c)

udviser objektivitet og overholder fagetiske standarder, navnlig dokumenteret ved tilslutning til adfærdskodekser eller passende standarder.

4.   Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner sikrer, at de organisationer, der udfører revisionerne, udarbejder en revisionsrapport for hver revision. Denne rapport skal være skriftligt begrundet og skal som minimum indeholde følgende:

| a) | navn, adresse og kontaktpunkt på udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, der er underlagt revision, og den omfattede periode |
| --- | --- |

a)

navn, adresse og kontaktpunkt på udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, der er underlagt revision, og den omfattede periode

| b) | navn og adresse på den eller de organisationer, der udfører revisionen |
| --- | --- |

b)

navn og adresse på den eller de organisationer, der udfører revisionen

| c) | en interesseerklæring |
| --- | --- |

c)

en interesseerklæring

| d) | en beskrivelse af de specifikke elementer, der er underlagt revision, og den anvendte metode |
| --- | --- |

d)

en beskrivelse af de specifikke elementer, der er underlagt revision, og den anvendte metode

| e) | en beskrivelse og en sammenfatning af de vigtigste revisionsresultater |
| --- | --- |

e)

en beskrivelse og en sammenfatning af de vigtigste revisionsresultater

| f) | en liste over de tredjeparter, der blev hørt som led i revisionen |
| --- | --- |

f)

en liste over de tredjeparter, der blev hørt som led i revisionen

| g) | en revisionserklæring om, hvorvidt udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, der er underlagt revision, har overholdt de i stk. 1 omhandlede forpligtelser og tilsagn, dvs. »positiv«, »positiv med bemærkninger« eller »negativ« |
| --- | --- |

g)

en revisionserklæring om, hvorvidt udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, der er underlagt revision, har overholdt de i stk. 1 omhandlede forpligtelser og tilsagn, dvs. »positiv«, »positiv med bemærkninger« eller »negativ«

| h) | hvis revisionserklæringen ikke er positiv, operationelle anbefalinger om specifikke foranstaltninger til at sikre overholdelse og den anbefalede tidsramme for at sikre overholdelse. |
| --- | --- |

h)

hvis revisionserklæringen ikke er positiv, operationelle anbefalinger om specifikke foranstaltninger til at sikre overholdelse og den anbefalede tidsramme for at sikre overholdelse.

5.   Hvis den organisation, der udførte revisionen, ikke var i stand til at underlægge visse specifikke elementer revision eller afgive en revisionserklæring på grundlag af sine undersøgelser, skal revisionsrapporten indeholde en redegørelse for omstændighederne og årsagerne til, at disse elementer ikke kunne underlægges revision.

6.   Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner, der modtager en revisionsrapport, som ikke er positiv, tager behørigt hensyn til de operationelle anbefalinger, der er adresseret til dem, således at de kan træffe de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre dem. De vedtager senest en måned efter modtagelsen af disse anbefalinger en revisionsrapport om gennemførelsen, hvori der redegøres for disse foranstaltninger. Hvis de ikke gennemfører de operationelle anbefalinger, begrunder de dette i revisionsrapporten om gennemførelsen og redegør for alternative foranstaltninger, som de har truffet for at afhjælpe identificerede tilfælde af manglende overholdelse.

7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 87 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte de nødvendige regler for udførelsen af revisioner i henhold til denne artikel, navnlig for så vidt angår de nødvendige regler om proceduremæssige skridt, revisionsmetoder og rapporteringsskabeloner for de revisioner, der udføres i henhold til denne artikel. I disse delegerede retsakter skal der tages hensyn til eventuelle frivillige revisionsstandarder som omhandlet i artikel 44, stk. 1, litra e).

Artikel 38

Anbefalingssystemer

Ud over kravene i artikel 27 skal udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, der anvender anbefalingssystemer, sørge for mindst én mulighed for hvert af deres anbefalingssystemer, som ikke er baseret på profilering som defineret i artikel 4, nr. 4), i forordning (EU) 2016/679.

Artikel 39

Yderligere gennemsigtighed i onlinereklamer

1.   Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner, der viser reklamer på deres onlinegrænseflader, opretter en database med de i stk. 2 omhandlede oplysninger, som gøres tilgængelig på et særligt område af deres onlinegrænseflade ved hjælp af et søgbart og pålideligt værktøj, der gør det muligt at foretage forespørgsler på baggrund af flere kriterier og gennem deres applikationsprogrammeringsgrænseflader, i hele den periode, hvor de præsenterer en reklame, og i ét år efter, at reklamen blev vist for sidste gang på deres onlinegrænseflader. De sikrer, at databasen ikke indeholder personoplysninger om de tjenestemodtagere, som reklamen blev eller kan have været vist til, og gør en rimelig indsats for at sikre, at oplysningerne er nøjagtige og fuldstændige.

2.   Databasen skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| a) | reklamens indhold, herunder produktets, tjenestens eller varemærkets navn og reklamens genstand |
| --- | --- |

a)

reklamens indhold, herunder produktets, tjenestens eller varemærkets navn og reklamens genstand

| b) | den fysiske eller juridiske person, på hvis vegne reklamen vises |
| --- | --- |

b)

den fysiske eller juridiske person, på hvis vegne reklamen vises

| c) | den fysiske eller juridiske person, som har betalt for reklamen, såfremt denne ikke er identisk med den i litra b) omtalte person |
| --- | --- |

c)

den fysiske eller juridiske person, som har betalt for reklamen, såfremt denne ikke er identisk med den i litra b) omtalte person

| d) | det tidsrum, hvori reklamen blev vist |
| --- | --- |

d)

det tidsrum, hvori reklamen blev vist

| e) | om det var hensigten, at reklamen skulle vises specifikt til en eller flere bestemte grupper af tjenestemodtagere, og i givet fald de vigtigste parametre anvendt til dette formål, herunder, hvis det er relevant, de vigtigste parametre, der er anvendt til at udelukke en eller flere sådanne bestemte grupper |
| --- | --- |

e)

om det var hensigten, at reklamen skulle vises specifikt til en eller flere bestemte grupper af tjenestemodtagere, og i givet fald de vigtigste parametre anvendt til dette formål, herunder, hvis det er relevant, de vigtigste parametre, der er anvendt til at udelukke en eller flere sådanne bestemte grupper

| f) | den kommercielle kommunikation, der offentliggøres på de meget store onlineplatforme, og som er identificeret i henhold til artikel 26, stk. 2 |
| --- | --- |

f)

den kommercielle kommunikation, der offentliggøres på de meget store onlineplatforme, og som er identificeret i henhold til artikel 26, stk. 2

| g) | det samlede antal tjenestemodtagere og i givet fald det samlede antal opdelt efter medlemsstat for den eller de grupper af modtagere, som reklamen specifikt var rettet mod. |
| --- | --- |

g)

det samlede antal tjenestemodtagere og i givet fald det samlede antal opdelt efter medlemsstat for den eller de grupper af modtagere, som reklamen specifikt var rettet mod.

3.   For så vidt angår stk. 2, litra a), b) og c), må databasen ikke indeholde de oplysninger, der er omhandlet i disse litraer, hvis en udbyder af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner har fjernet eller hindret adgang til en specifik reklame på grundlag af påstået ulovlighed eller uforenelighed med dens vilkår og betingelser. I så fald skal databasen for den pågældende specifikke reklame indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 17, stk. 3, litra a)-e), eller artikel 9, stk. 2, litra a), nr. i), alt efter hvad der er relevant.

Kommissionen kan efter høring af rådet, de relevante kontrolunderlagte forskere som omhandlet i artikel 40 og offentligheden udstede retningslinjer for den i nærværende artikel omhandlede databases struktur, organisation og funktionaliteter.

Artikel 40

Adgang til oplysninger og kontrol

1.   Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner giver koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet eller Kommissionen adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at overvåge og vurdere overholdelsen af denne forordning, efter deres begrundede anmodning og inden for en rimelig frist som angivet i anmodningen.

2.   Koordinatorerne for digitale tjenester og Kommissionen anvender kun de oplysninger, der er tilgået i henhold til stk. 1, med henblik på at overvåge og vurdere overholdelsen af denne forordning, og tager behørigt hensyn til de berørte udbydere af meget store onlineplatformes eller af meget store onlinesøgemaskiners og tjenestemodtageres rettigheder og interesser, herunder beskyttelse af personoplysninger, beskyttelse af fortrolige oplysninger, navnlig forretningshemmeligheder, og opretholdelse af deres tjenesters sikkerhed.

3.   Med henblik på stk. 1 redegør udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner efter anmodning fra enten koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet eller Kommissionen for udformningen, logikken, virkemåden og afprøvningen af deres algoritmiske systemer, herunder deres anbefalingssystemer.

4.   Efter begrundet anmodning fra koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet giver udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner inden for en rimelig frist som angivet i anmodningen kontrolunderlagte forskere, der opfylder kravene i denne artikels stk. 8, adgang til oplysninger alene med henblik på forskning, der bidrager til at afdække, identificere og afklare de i artikel 34, stk. 1, omhandlede systemiske risici i Unionen, og til vurderingen af tilstrækkeligheden, effektiviteten og indvirkningen af de risikobegrænsende foranstaltninger i henhold til artikel 35.

5.   Senest 15 dage efter modtagelsen af en anmodning som omhandlet i stk. 4 kan udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner anmode koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet, om at ændre anmodningen, hvis de finder, at de ikke kan give adgang til de ønskede oplysninger af en af følgende to årsager:

| a) | de har ikke adgang til oplysningerne |
| --- | --- |

a)

de har ikke adgang til oplysningerne

| b) | hvis der gives adgang til oplysningerne, vil det medføre væsentlige sårbarheder i deres tjenestes sikkerhed eller beskyttelsen af fortrolige oplysninger, navnlig forretningshemmeligheder. |
| --- | --- |

b)

hvis der gives adgang til oplysningerne, vil det medføre væsentlige sårbarheder i deres tjenestes sikkerhed eller beskyttelsen af fortrolige oplysninger, navnlig forretningshemmeligheder.

6.   Anmodninger om ændring i henhold til stk. 5 skal indeholde forslag til en eller flere alternative måder, hvorpå der kan gives adgang til de ønskede oplysninger eller andre oplysninger, som er relevante og tilstrækkelige til formålet med anmodningen.

Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet træffer afgørelse om anmodningen om ændring inden for 15 dage og meddeler udbyderen af de meget store onlineplatforme eller af de meget store onlinesøgemaskiner sin afgørelse og i påkommende tilfælde den ændrede anmodning og den nye frist til at efterkomme anmodningen.

7.   Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner letter og giver adgang til oplysninger i henhold til stk. 1 og 4 via passende grænseflader, der specificeres i anmodningen, herunder onlinedatabaser eller applikationsprogrammeringsgrænseflader.

8.   På grundlag af en behørigt begrundet ansøgning fra forskere tildeler koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet sådanne forskere status som kontrolunderlagte forskere for den specifikke forskning, der er omhandlet i ansøgningen, og udsteder en begrundet anmodning om dataadgang til en udbyder af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine i henhold til stk. 4, hvis forskerne dokumenterer, at de opfylder alle følgende betingelser:

| a) | de er tilknyttet en forskningsinstitution som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2019/790 |
| --- | --- |

a)

de er tilknyttet en forskningsinstitution som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2019/790

| b) | de er uafhængige af kommercielle interesser |
| --- | --- |

b)

de er uafhængige af kommercielle interesser

| c) | deres ansøgning indeholder oplysninger om finansieringen af forskningen |
| --- | --- |

c)

deres ansøgning indeholder oplysninger om finansieringen af forskningen

| d) | de er i stand til at opfylde de specifikke krav til datasikkerhed og fortrolighed, der er knyttet til den enkelte anmodning, og til at beskytte personoplysninger, og de beskriver i deres anmodning de relevante tekniske og organisatoriske foranstaltninger, de har truffet med henblik herpå |
| --- | --- |

d)

de er i stand til at opfylde de specifikke krav til datasikkerhed og fortrolighed, der er knyttet til den enkelte anmodning, og til at beskytte personoplysninger, og de beskriver i deres anmodning de relevante tekniske og organisatoriske foranstaltninger, de har truffet med henblik herpå

| e) | deres ansøgning viser, at deres adgang til oplysningerne og de krævede tidsrammer, er nødvendige for og forholdsmæssige i forhold til formålet med deres forskning, og at de forventede resultater af denne forskning vil bidrage til de formål, der er fastsat i stk. 4 |
| --- | --- |

e)

deres ansøgning viser, at deres adgang til oplysningerne og de krævede tidsrammer, er nødvendige for og forholdsmæssige i forhold til formålet med deres forskning, og at de forventede resultater af denne forskning vil bidrage til de formål, der er fastsat i stk. 4

| f) | de planlagte forskningsaktiviteter gennemføres med henblik på de i stk. 4 omhandlede formål |
| --- | --- |

f)

de planlagte forskningsaktiviteter gennemføres med henblik på de i stk. 4 omhandlede formål

| g) | de har forpligtet sig til at gøre deres forskningsresultater offentligt tilgængelige gratis inden for en rimelig frist efter færdiggørelsen af forskningen, under iagttagelse af de berørte tjenestemodtageres rettigheder og interesser i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

g)

de har forpligtet sig til at gøre deres forskningsresultater offentligt tilgængelige gratis inden for en rimelig frist efter færdiggørelsen af forskningen, under iagttagelse af de berørte tjenestemodtageres rettigheder og interesser i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679.

Efter modtagelse af ansøgningen i henhold til dette stykke underretter koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet Kommissionen og rådet.

9.   Forskere kan også indgive deres ansøgning til koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor den forskningsinstitution, de er tilknyttet, er etableret. Efter modtagelse af ansøgningen i henhold til dette stykke foretager koordinatoren for digitale tjenester en indledende vurdering af, om de respektive forskere opfylder alle betingelserne i stk. 8. Den respektive koordinator for digitale tjenester sender derefter ansøgningen sammen med den dokumentation, som de respektive forskere har indsendt, og den indledende vurdering til koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet. Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet træffer afgørelse om at tildele en forsker statussen uden unødig forsinkelse.

Den endelige afgørelse om at tildele en forsker status som kontrolunderlagt forsker henhører under koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandets kompetence, jf. stk. 8, under behørig hensyntagen til den indledende vurdering.

10.   Koordinatoren for digitale tjenester, der tildelte status som kontrolunderlagt forsker og udstedte en begrundet anmodning om adgang til data til udbyderne af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner til fordel for en kontrolunderlagt forsker, træffer afgørelse om at bringe adgangen til ophør, hvis den efter en undersøgelse enten på eget initiativ eller på grundlag af oplysninger fra tredjeparter konstaterer, at den kontrolunderlagte forsker ikke længere opfylder betingelserne i stk. 8, og underretter den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine om afgørelsen. Inden adgangen bringes til ophør, hører koordinatoren for digitale tjenester den kontrolunderlagte forsker om resultaterne af sin undersøgelse og om sin hensigt om at bringe adgangen til ophør.

11.   Koordinatorerne for digitale tjenester i etableringslandet skal meddele rådet navn og kontaktoplysninger på de fysiske personer eller enheder, som de i overensstemmelse med stk. 8 har tildelt status som kontrolunderlagt forsker, samt formålet med den forskning, i forbindelse med hvilken anmodningen blev fremsat, eller skal, hvis de har bragt adgangen til oplysninger til ophør i overensstemmelse med stk. 10, meddele denne oplysning til rådet.

12.   Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner giver uden unødig forsinkelse adgang til data, herunder realtidsdata, hvor det er teknisk muligt, forudsat at dataene er offentligt tilgængelige i deres onlinegrænseflade for forskere, herunder dem, der er tilknyttet nonprofitorganer, -organisationer og -foreninger, som opfylder betingelserne i stk. 8, litra b), c), d) og e), og som alene anvender dataene til forskning, der bidrager til at afdække, identificere og afklare systemiske risici i Unionen i henhold til artikel 34, stk. 1.

13.   Kommissionen vedtager efter høring af rådet delegerede retsakter, der supplerer denne forordning ved at fastsætte de tekniske betingelser, i henhold til hvilke udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner skal dele oplysninger i henhold til stk. 1 og 4, og de formål, hvortil oplysningerne kan anvendes. Disse delegerede retsakter fastsætter de specifikke betingelser, i henhold til hvilke sådan deling af oplysninger med forskere kan finde sted i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679, samt relevante objektive indikatorer, procedurer og om nødvendigt uafhængige rådgivningsmekanismer til støtte for deling af oplysninger under hensyntagen til de berørte udbydere af meget store onlineplatformes eller af meget store onlinesøgemaskiners og tjenestemodtageres rettigheder og interesser, herunder beskyttelsen af fortrolige oplysninger, navnlig forretningshemmeligheder, og opretholdelse af sikkerheden i deres tjeneste.

Artikel 41

Compliancefunktion

1.   Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner opretter en compliancefunktion, der er uafhængig af deres operationelle afdelinger og består af en eller flere compliancerådgivere, herunder lederen af compliancefunktionen. Denne compliancefunktion skal have beføjelser, format og ressourcer i tilstrækkeligt omfang samt adgang til ledelsesorganet hos udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine til at kunne overvåge, at den pågældende udbyder overholder denne forordning.

2.   Ledelsesorganet hos udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine sikrer, at compliancerådgivere har de nødvendige faglige kvalifikationer og den nødvendige viden, erfaring og evne til at udføre de opgaver, der er omhandlet i stk. 3.

Ledelsesorganet hos udbyderen af den meget stor onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine sikrer, at lederen af compliancefunktionen er en uafhængig højtstående leder med særligt ansvar for compliancefunktionen.

Lederen af compliancefunktionen rapporterer direkte til ledelsesorganet hos udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine og kan gøre opmærksom på problemer og advare det pågældende organ, hvis de risici, der er omhandlet i artikel 34, eller manglende overholdelse af denne forordning påvirker eller kan påvirke udbyderen af den berørte meget store onlineplatform eller meget store onlinesøgemaskine, uden at dette berører ledelsesorganets ansvar i dets tilsyns- og ledelsesfunktioner.

Lederen af compliancefunktionen må ikke fjernes fra posten uden forudgående godkendelse fra ledelsesorganet hos udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine.

3.   Compliancerådgivere har følgende opgaver:

| a) | samarbejde med koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og Kommissionen med henblik på denne forordning |
| --- | --- |

a)

samarbejde med koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og Kommissionen med henblik på denne forordning

| b) | sikre, at alle de i artikel 34 omhandlede risici identificeres og indberettes korrekt, og at der træffes rimelige, forholdsmæssige og effektive risikobegrænsende foranstaltninger i henhold til artikel 35 |
| --- | --- |

b)

sikre, at alle de i artikel 34 omhandlede risici identificeres og indberettes korrekt, og at der træffes rimelige, forholdsmæssige og effektive risikobegrænsende foranstaltninger i henhold til artikel 35

| c) | tilrettelægge og føre tilsyn med udbyderen af den meget store onlineplatforms eller af den meget store onlinesøgemaskines aktiviteter i forbindelse med den uafhængige revision i henhold til artikel 37 |
| --- | --- |

c)

tilrettelægge og føre tilsyn med udbyderen af den meget store onlineplatforms eller af den meget store onlinesøgemaskines aktiviteter i forbindelse med den uafhængige revision i henhold til artikel 37

| d) | informere og rådgive ledelsen og medarbejderne hos udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine om relevante forpligtelser i henhold til denne forordning |
| --- | --- |

d)

informere og rådgive ledelsen og medarbejderne hos udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine om relevante forpligtelser i henhold til denne forordning

| e) | overvåge, om udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine overholder sine forpligtelser i henhold til denne forordning |
| --- | --- |

e)

overvåge, om udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine overholder sine forpligtelser i henhold til denne forordning

| f) | hvor det er relevant, overvåge, om udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine overholder de forpligtelser, der er indgået i henhold til adfærdskodekserne, jf. artikel 45 og 46, eller kriseprotokollerne, jf. artikel 48. |
| --- | --- |

f)

hvor det er relevant, overvåge, om udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine overholder de forpligtelser, der er indgået i henhold til adfærdskodekserne, jf. artikel 45 og 46, eller kriseprotokollerne, jf. artikel 48.

4.   Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskine meddeler navn og kontaktoplysninger på lederen af compliancefunktionen til koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og Kommissionen.

5.   Ledelsesorganet hos udbyderen af den meget stor onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine skal definere, føre tilsyn med og være ansvarlig for gennemførelsen af udbyderens ledelsesordninger, der sikrer compliancefunktionens uafhængighed, herunder adskillelse af ansvar i organisationen for udbyderen af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine, forebyggelse af interessekonflikter og forsvarlig forvaltning af systemiske risici, der er identificeret i henhold til artikel 34.

6.   Ledelsesorganet godkender og reviderer regelmæssigt og mindst en gang om året de strategier og politikker, der iværksættes for at imødegå, håndtere, overvåge og begrænse de risici, der er identificeret i henhold til artikel 34, og som den meget store onlineplatform eller den meget store onlinesøgemaskine er eller kan blive eksponeret for.

7.   Ledelsesorganet afsætter tilstrækkelig tid til behandlingen af risikostyringsforanstaltningerne. Det deltager aktivt i beslutningerne vedrørende risikostyring og sikrer, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer til styring af de risici, der er identificeret i overensstemmelse med artikel 34.

Artikel 42

Rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemsigtighed

1.   Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner offentliggør de i artikel 15 omhandlede rapporter senest to måneder efter anvendelsesdatoen som fastsat i artikel 33, stk. 6, andet afsnit, og derefter mindst hver sjette måned.

2.   De rapporter, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, offentliggjort af udbydere af meget store onlineplatforme skal ud over de oplysninger, der er omhandlet i artikel 15 og artikel 24, stk. 1, præcisere:

| a) | de menneskelige ressourcer, som udbyderen af meget store onlineplatforme afsætter til indholdsmoderation med hensyn til den tjeneste, der udbydes i Unionen, opdelt efter hvert gældende officielt sprog i medlemsstaterne, herunder med henblik på overholdelse af forpligtelserne i artikel 16 og 22 og med henblik på overholdelse af forpligtelserne i artikel 20 |
| --- | --- |

a)

de menneskelige ressourcer, som udbyderen af meget store onlineplatforme afsætter til indholdsmoderation med hensyn til den tjeneste, der udbydes i Unionen, opdelt efter hvert gældende officielt sprog i medlemsstaterne, herunder med henblik på overholdelse af forpligtelserne i artikel 16 og 22 og med henblik på overholdelse af forpligtelserne i artikel 20

| b) | kvalifikationerne og den sproglige ekspertise hos de personer, der udfører de i litra a) omhandlede aktiviteter, samt den uddannelse og støtte, der gives til dette personale |
| --- | --- |

b)

kvalifikationerne og den sproglige ekspertise hos de personer, der udfører de i litra a) omhandlede aktiviteter, samt den uddannelse og støtte, der gives til dette personale

| c) | indikatorerne for nøjagtighed og relaterede oplysninger, jf. artikel 15, stk. 1, litra e), opdelt efter hvert officielt sprog i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

c)

indikatorerne for nøjagtighed og relaterede oplysninger, jf. artikel 15, stk. 1, litra e), opdelt efter hvert officielt sprog i medlemsstaterne.

Rapporterne offentliggøres på mindst ét af de officielle sprog i medlemsstaterne.

3.   Ud over de oplysninger, der er omhandlet i artikel 24, stk. 2, skal udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner i de rapporter, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, medtage oplysninger om det gennemsnitlige antal tjenestemodtagere pr. måned for hver medlemsstat.

4.   Udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner fremsender til koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og Kommissionen uden unødig forsinkelse efter udarbejdelse og offentliggør senest tre måneder efter modtagelsen af hver revisionsrapport i henhold til artikel 37, stk. 4:

| a) | en rapport med resultaterne af risikovurderingen i henhold til artikel 34 |
| --- | --- |

a)

en rapport med resultaterne af risikovurderingen i henhold til artikel 34

| b) | de specifikke risikobegrænsende foranstaltninger, der er indført i henhold til artikel 35, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

de specifikke risikobegrænsende foranstaltninger, der er indført i henhold til artikel 35, stk. 1

| c) | den revisionsrapport, der er omhandlet i artikel 37, stk. 4 |
| --- | --- |

c)

den revisionsrapport, der er omhandlet i artikel 37, stk. 4

| d) | den revisionsrapport om gennemførelsen, der er omhandlet i artikel 37, stk. 6 |
| --- | --- |

d)

den revisionsrapport om gennemførelsen, der er omhandlet i artikel 37, stk. 6

| e) | hvis det er relevant, oplysninger om de høringer, som udbyderen har gennemført til støtte for risikovurderingerne og udformningen af de risikobegrænsende foranstaltninger. |
| --- | --- |

e)

hvis det er relevant, oplysninger om de høringer, som udbyderen har gennemført til støtte for risikovurderingerne og udformningen af de risikobegrænsende foranstaltninger.

5.   Hvis en udbyder af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner mener, at offentliggørelsen af oplysninger i henhold til stk. 4 kan resultere i videregivelse af udbyderens eller tjenestemodtagernes fortrolige oplysninger, medføre væsentlige sårbarheder for tjenestens sikkerhed, underminere den offentlige sikkerhed eller skade modtagere, kan udbyderen fjerne sådanne oplysninger fra de offentligt tilgængelige rapporter. I så fald fremsender udbyderen de fuldstændige rapporter til koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og til Kommissionen, ledsaget af en begrundelse for at fjerne oplysningerne fra de offentligt tilgængelige rapporter.

Artikel 43

Tilsynsgebyr

1.   Kommissionen pålægger udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner et årligt tilsynsgebyr ved deres udpegelse i henhold til artikel 33.

2.   De samlede årlige tilsynsgebyrer skal dække Kommissionens anslåede omkostninger i forbindelse med dens tilsynsopgaver i henhold til denne forordning, navnlig omkostninger i forbindelse med udpegelsen i henhold til artikel 33, oprettelse, vedligeholdelse og drift af databasen i henhold til artikel 24, stk. 5, og informationsudvekslingssystemet i henhold til artikel 85, henvisninger i henhold til artikel 59, støtte til rådet i henhold til artikel 62 og tilsynsopgaverne i henhold til artikel 56 og kapitel IV, afdeling 4.

3.   Udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner pålægges en årlig tilsynsafgift for hver tjeneste, for hvilken de er blevet udpeget i henhold til artikel 33.

Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der fastsætter størrelsen af det årlige tilsynsgebyr for hver udbyder af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner. Ved vedtagelsen af disse gennemførelsesretsakter anvender Kommissionen metodologien fastsat i den i nærværende artikels stk. 4 omhandlede delegerede retsakt og overholder principperne fastsat i nærværende artikels stk. 5. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 88.

4.   Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 87, der fastsætter den nærmere metode og procedurerne for:

| a) | fastsættelsen af de anslåede omkostninger, der er omhandlet i stk. 2 |
| --- | --- |

a)

fastsættelsen af de anslåede omkostninger, der er omhandlet i stk. 2

| b) | fastsættelsen af de individuelle årlige tilsynsgebyrer, der er omhandlet i stk. 5, litra b) og c) |
| --- | --- |

b)

fastsættelsen af de individuelle årlige tilsynsgebyrer, der er omhandlet i stk. 5, litra b) og c)

| c) | fastsættelsen af den maksimale samlede grænse, der er defineret i stk. 5, litra c), og |
| --- | --- |

c)

fastsættelsen af den maksimale samlede grænse, der er defineret i stk. 5, litra c), og

| d) | de nødvendige nærmere ordninger for betalinger. |
| --- | --- |

d)

de nødvendige nærmere ordninger for betalinger.

Ved vedtagelsen af disse delegerede retsakter overholder Kommissionen de principper, der er fastsat i nærværende artikels stk. 5.

5.   Den gennemførelsesretsakt, der er omhandlet i stk. 3, og den delegerede retsakt, der er omhandlet i stk. 4, skal overholde følgende principper:

| a) | der tages ved vurderingen af det samlede beløb for det årlige tilsynsgebyr hensyn til omkostningerne i det foregående år |
| --- | --- |

a)

der tages ved vurderingen af det samlede beløb for det årlige tilsynsgebyr hensyn til omkostningerne i det foregående år

| b) | det årlige tilsynsgebyr står i et rimeligt forhold til det gennemsnitlige antal månedlige aktive modtagere i Unionen for hver meget stor onlineplatform eller hver en meget stor onlinesøgemaskine, der er udpeget i henhold til artikel 33 |
| --- | --- |

b)

det årlige tilsynsgebyr står i et rimeligt forhold til det gennemsnitlige antal månedlige aktive modtagere i Unionen for hver meget stor onlineplatform eller hver en meget stor onlinesøgemaskine, der er udpeget i henhold til artikel 33

| c) | det samlede årlige tilsynsgebyr, der pålægges en given udbyder af en meget stor onlineplatform eller en meget stor søgemaskine, overstiger under ingen omstændigheder 0,05 % af dens globale årlige nettoindkomst i det foregående regnskabsår. |
| --- | --- |

c)

det samlede årlige tilsynsgebyr, der pålægges en given udbyder af en meget stor onlineplatform eller en meget stor søgemaskine, overstiger under ingen omstændigheder 0,05 % af dens globale årlige nettoindkomst i det foregående regnskabsår.

6.   De individuelle årlige tilsynsgebyrer, der opkræves i henhold til denne artikels stk. 1, udgør eksterne formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med artikel 21, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (41).

7.   Kommissionen aflægger årligt rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de samlede omkostninger i forbindelse med udførelsen af opgaverne i henhold til denne forordning og det samlede beløb for de individuelle årlige tilsynsgebyrer, der er opkrævet i det foregående år.

AFDELING 6

Andre bestemmelser vedrørende due diligence-forpligtelser

Artikel 44

Standarder

1.   Kommissionen hører rådet og støtter og fremmer udviklingen og gennemførelsen af frivillige standarder fastsat af relevante europæiske og internationale standardiseringsorganer, herunder som minimum standarder for:

| a) | elektronisk indgivelse af anmeldelser i henhold til artikel 16 |
| --- | --- |

a)

elektronisk indgivelse af anmeldelser i henhold til artikel 16

| b) | skabeloner, udformning og proces for kommunikation med tjenestemodtagerne på en brugervenlig måde om restriktioner som følge af vilkår og betingelser og ændringer heraf |
| --- | --- |

b)

skabeloner, udformning og proces for kommunikation med tjenestemodtagerne på en brugervenlig måde om restriktioner som følge af vilkår og betingelser og ændringer heraf

| c) | pålidelige indberetteres elektroniske indgivelse af anmeldelser i henhold til artikel 22, herunder via applikationsprogrammeringsgrænseflader |
| --- | --- |

c)

pålidelige indberetteres elektroniske indgivelse af anmeldelser i henhold til artikel 22, herunder via applikationsprogrammeringsgrænseflader

| d) | specifikke grænseflader, herunder applikationsprogrammeringsgrænseflader, for at lette overholdelsen af forpligtelserne i artikel 39 og 40 |
| --- | --- |

d)

specifikke grænseflader, herunder applikationsprogrammeringsgrænseflader, for at lette overholdelsen af forpligtelserne i artikel 39 og 40

| e) | revision af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner i henhold til artikel 37 |
| --- | --- |

e)

revision af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner i henhold til artikel 37

| f) | interoperabilitet af de i artikel 39, stk. 2, omhandlede reklamedatabaser |
| --- | --- |

f)

interoperabilitet af de i artikel 39, stk. 2, omhandlede reklamedatabaser

| g) | overførsel af data mellem reklameformidlere til støtte for gennemsigtighedsforpligtelser i henhold til artikel 26, stk. 1, litra b), c) og d) |
| --- | --- |

g)

overførsel af data mellem reklameformidlere til støtte for gennemsigtighedsforpligtelser i henhold til artikel 26, stk. 1, litra b), c) og d)

| h) | tekniske foranstaltninger med henblik på at gøre det muligt at overholde forpligtelserne vedrørende reklame i denne forordning, herunder forpligtelserne vedrørende fremtrædende markeringer af reklamer og kommerciel kommunikation som omhandlet i artikel 26 |
| --- | --- |

h)

tekniske foranstaltninger med henblik på at gøre det muligt at overholde forpligtelserne vedrørende reklame i denne forordning, herunder forpligtelserne vedrørende fremtrædende markeringer af reklamer og kommerciel kommunikation som omhandlet i artikel 26

| i) | valg af grænseflader og præsentation af oplysninger om de vigtigste parametre for forskellige typer anbefalingssystemer i overensstemmelse med artikel 27 og 38 |
| --- | --- |

i)

valg af grænseflader og præsentation af oplysninger om de vigtigste parametre for forskellige typer anbefalingssystemer i overensstemmelse med artikel 27 og 38

| j) | målrettede foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige online. |
| --- | --- |

j)

målrettede foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige online.

2.   Kommissionen støtter ajourføringen af standarderne under hensyntagen til den teknologiske udvikling og de pågældende tjenestemodtageres adfærd. De relevante oplysninger om ajourføringen af standarderne skal være offentligt tilgængelige og lettilgængelige.

Artikel 45

Adfærdskodekser

1.   Kommissionen og rådet tilskynder til og letter udarbejdelsen af frivillige adfærdskodekser på EU-plan, som skal bidrage til en korrekt anvendelse af denne forordning, navnlig under hensyntagen til de specifikke udfordringer i forbindelse med håndteringen af forskellige former for ulovligt indhold og systemiske risici i overensstemmelse med EU-retten om navnlig konkurrence og beskyttelse af personoplysninger.

2.   Hvis der opstår en væsentlig systemisk risiko som omhandlet i artikel 34, stk. 1, der vedrører flere meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner, kan Kommissionen opfordre udbyderne af de berørte meget store onlineplatforme eller udbyderne af de berørte meget store onlinesøgemaskiner og andre udbydere af meget store onlineplatforme, af meget store onlinesøgemaskiner, af onlineplatforme og af andre formidlingstjenester, alt efter hvad der er relevant, såvel som relevante kompetente myndigheder, civilsamfundsorganisationer og andre relevante interessenter til at deltage i udarbejdelsen af adfærdskodekser, herunder ved at fastsætte tilsagn om at træffe specifikke risikobegrænsende foranstaltninger og en ramme for regelmæssig rapportering om trufne foranstaltninger og resultaterne heraf.

3.   Ved gennemførelsen af stk. 1 og 2 tilstræber Kommissionen og rådet og, hvis det er relevant, andre organer at sikre, at adfærdskodeksernes specifikke formål fastsættes klart heri, og at de indeholder centrale resultatindikatorer til måling af opfyldelsen af disse formål, og at der tages behørigt hensyn til alle interesserede parters, navnlig borgernes, behov og interesser på EU-plan. Kommissionen og rådet tilstræber også at sikre, at deltagerne regelmæssigt aflægger rapport til Kommissionen og deres respektive koordinatorer for digitale tjenester i etableringslandet om alle trufne foranstaltninger og deres resultater målt i forhold til de centrale resultatindikatorer, som de indeholder. Centrale resultatindikatorer og rapporteringsforpligtelser skal tage hensyn til forskelle i størrelse og kapacitet mellem de forskellige deltagere.

4.   Kommissionen og rådet vurderer, om adfærdskodekserne opfylder målene i stk. 1 og 3, og overvåger og evaluerer regelmæssigt opfyldelsen af formålene under hensyntagen til de centrale resultatindikatorer, som de måtte indeholde. De offentliggør deres konklusioner.

Kommissionen og rådet tilskynder også til og letter regelmæssig revision og tilpasning af adfærdskodekserne.

I tilfælde af systematisk manglende overholdelse af adfærdskodekserne kan Kommissionen og rådet opfordre underskriverne af adfærdskodekserne til at iværksætte de nødvendige tiltag.

Artikel 46

Adfærdskodekser for onlinereklamer

1.   Kommissionen tilskynder til og letter udarbejdelsen af frivillige adfærdskodekser på EU-plan af udbydere af onlineplatforme og andre relevante tjenesteudbydere såsom udbydere af onlinereklameformidlingstjenester, andre aktører, der er involveret i værdikæden for programmatisk reklame, eller organisationer, der repræsenterer tjenestemodtagere og civilsamfundsorganisationer, eller relevante myndigheder for at bidrage til yderligere gennemsigtighed for aktører i værdikæden for onlinereklamer ud over kravene i artikel 26 og 39.

2.   Kommissionen bestræber sig på at sikre, at der i adfærdskodekserne tilstræbes en effektiv videregivelse af oplysninger, der fuldt ud respekterer alle involverede parters rettigheder og interesser og et konkurrencepræget, gennemsigtigt og retfærdigt miljø for onlinereklamer i overensstemmelse med EU-retten og national ret, navnlig om konkurrence og beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger. Kommissionen bestræber sig på at sikre, at adfærdskodekserne som minimum omfatter:

| a) | videregivelse af oplysninger, som udbydere af onlinereklameformidlingstjenester er i besiddelse af, til tjenestemodtagerne vedrørende kravene i artikel 26, stk. 1, litra b), c) og d) |
| --- | --- |

a)

videregivelse af oplysninger, som udbydere af onlinereklameformidlingstjenester er i besiddelse af, til tjenestemodtagerne vedrørende kravene i artikel 26, stk. 1, litra b), c) og d)

| b) | videregivelse af oplysninger, som udbydere af onlinereklameformidlingstjenester er i besiddelse af, til databaser i henhold til artikel 39 |
| --- | --- |

b)

videregivelse af oplysninger, som udbydere af onlinereklameformidlingstjenester er i besiddelse af, til databaser i henhold til artikel 39

| c) | meningsfulde oplysninger om kommerciel udnyttelse af data. |
| --- | --- |

c)

meningsfulde oplysninger om kommerciel udnyttelse af data.

3.   Kommissionen tilskynder til udarbejdelse af adfærdskodekser senest den 18. februar 2025 og til deres anvendelse senest den 18. august 2025.

4.   Kommissionen tilskynder alle aktører i den i stk. 1 omhandlede værdikæde for onlinereklamer til at godkende forpligtelserne i adfærdskodekserne og til at overholde dem.

Artikel 47

Adfærdskodekser for tilgængelighed

1.   Kommissionen tilskynder til og letter udarbejdelsen af adfærdskodekser på EU-plan med deltagelse af udbydere af onlineplatforme og andre relevante tjenesteudbydere, organisationer, der repræsenterer tjenestemodtagere og civilsamfundsorganisationer eller relevante myndigheder for at fremme fuld og effektiv lige deltagelse ved at forbedre adgangen til onlinetjenester, der gennem deres oprindelige udformning eller efterfølgende tilpasning imødekommer de særlige behov hos personer med handicap.

2.   Kommissionen bestræber sig på at sikre, at adfærdskodekserne forfølger målet om at sikre, at de pågældende tjenester er tilgængelige i overensstemmelse med EU-retten og national ret med henblik på at maksimere personer med handicaps forventede anvendelse af dem. Kommissionen bestræber sig på at sikre, at adfærdskodekserne som minimum omfatter følgende mål:

| a) | udforme og tilpasse tjenester, så de gøres tilgængelige for personer med handicap, ved at gøre dem opfattelige, anvendelige, forståelige og robuste |
| --- | --- |

a)

udforme og tilpasse tjenester, så de gøres tilgængelige for personer med handicap, ved at gøre dem opfattelige, anvendelige, forståelige og robuste

| b) | forklare, hvordan tjenesterne opfylder de gældende tilgængelighedskrav, og offentliggøre disse oplysninger på en måde, så de er tilgængelige for personer med handicap |
| --- | --- |

b)

forklare, hvordan tjenesterne opfylder de gældende tilgængelighedskrav, og offentliggøre disse oplysninger på en måde, så de er tilgængelige for personer med handicap

| c) | gøre oplysninger, formularer og foranstaltninger, der leveres i henhold til denne forordning, tilgængelige på en sådan måde, at de er lette at finde, letforståelige og tilgængelige for personer med handicap. |
| --- | --- |

c)

gøre oplysninger, formularer og foranstaltninger, der leveres i henhold til denne forordning, tilgængelige på en sådan måde, at de er lette at finde, letforståelige og tilgængelige for personer med handicap.

3.   Kommissionen tilskynder til udarbejdelse af adfærdskodekser senest den 18. februar 2025 og til deres anvendelse senest den 18. august 2025.

Artikel 48

Kriseprotokoller

1.   Rådet kan anbefale, at Kommissionen i overensstemmelse med stk. 2, 3 og 4 iværksætter udarbejdelsen af frivillige kriseprotokoller til håndtering af krisesituationer. Disse situationer er strengt begrænset til ekstraordinære omstændigheder, som påvirker den offentlige sikkerhed eller folkesundheden.

2.   Kommissionen tilskynder til og letter deltagelsen af udbyderne af meget store onlineplatforme, af meget store onlinesøgemaskiner og, hvor det er relevant, udbyderne af andre onlineplatforme eller af andre onlinesøgemaskiner i udarbejdelsen, afprøvningen og anvendelsen af disse kriseprotokoller. Kommissionen bestræber sig på at sikre, at disse kriseprotokoller omfatter en eller flere af følgende foranstaltninger:

| a) | fremtrædende visning af information om krisesituationen leveret af medlemsstaternes myndigheder eller på EU-plan eller, alt afhængigt af krisens kontekst, af andre relevante pålidelige organer |
| --- | --- |

a)

fremtrædende visning af information om krisesituationen leveret af medlemsstaternes myndigheder eller på EU-plan eller, alt afhængigt af krisens kontekst, af andre relevante pålidelige organer

| b) | sikring af, at udbyderen af formidlingstjenester udpeger et særligt kontaktpunkt for krisestyring. Hvis det er relevant, kan dette være det elektroniske kontaktpunkt, der er omhandlet i artikel 11, eller, for så vidt angår udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner, den compliancerådgiver, der er omhandlet i artikel 41 |
| --- | --- |

b)

sikring af, at udbyderen af formidlingstjenester udpeger et særligt kontaktpunkt for krisestyring. Hvis det er relevant, kan dette være det elektroniske kontaktpunkt, der er omhandlet i artikel 11, eller, for så vidt angår udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner, den compliancerådgiver, der er omhandlet i artikel 41

| c) | hvor det er relevant, tilpasning af de ressourcer, der er afsat til overholdelse af forpligtelserne i artikel 16, 20, 22, 23 og 35, til de behov, der er opstået som følge af krisesituationen. |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, tilpasning af de ressourcer, der er afsat til overholdelse af forpligtelserne i artikel 16, 20, 22, 23 og 35, til de behov, der er opstået som følge af krisesituationen.

3.   Kommissionen inddrager, hvor det er relevant, medlemsstaternes myndigheder og kan også inddrage EU-organer, -kontorer og -agenturer i udarbejdelsen, afprøvningen og overvågningen af anvendelsen af kriseprotokollerne. Kommissionen kan, hvor det er nødvendigt og relevant, også inddrage civilsamfundsorganisationer eller andre relevante organisationer i udarbejdelsen af kriseprotokollerne.

4.   Kommissionen bestræber sig på at sikre, at følgende er klart fastsat i kriseprotokollerne:

| a) | de specifikke parametre til bestemmelse af, hvad der udgør den specifikke ekstraordinære omstændighed, som kriseprotokollen har til formål at afhjælpe, og de mål, den forfølger |
| --- | --- |

a)

de specifikke parametre til bestemmelse af, hvad der udgør den specifikke ekstraordinære omstændighed, som kriseprotokollen har til formål at afhjælpe, og de mål, den forfølger

| b) | de enkelte deltageres rolle og de foranstaltninger, de skal iværksætte under forberedelsen, og når kriseprotokollen er blevet aktiveret |
| --- | --- |

b)

de enkelte deltageres rolle og de foranstaltninger, de skal iværksætte under forberedelsen, og når kriseprotokollen er blevet aktiveret

| c) | en klar procedure for bestemmelse af, hvornår kriseprotokollen skal aktiveres |
| --- | --- |

c)

en klar procedure for bestemmelse af, hvornår kriseprotokollen skal aktiveres

| d) | en klar procedure for bestemmelse af den periode, hvori de foranstaltninger, der skal træffes, når kriseprotokollen er blevet aktiveret, skal træffes, der skal være strengt begrænset til, hvad der er nødvendigt for at håndtere de pågældende specifikke ekstraordinære omstændigheder |
| --- | --- |

d)

en klar procedure for bestemmelse af den periode, hvori de foranstaltninger, der skal træffes, når kriseprotokollen er blevet aktiveret, skal træffes, der skal være strengt begrænset til, hvad der er nødvendigt for at håndtere de pågældende specifikke ekstraordinære omstændigheder

| e) | garantier til imødegåelse af eventuelle negative virkninger for udøvelsen af de grundlæggende rettigheder nedfældet i chartret, navnlig ytrings- og informationsfriheden og retten til ikkeforskelsbehandling |
| --- | --- |

e)

garantier til imødegåelse af eventuelle negative virkninger for udøvelsen af de grundlæggende rettigheder nedfældet i chartret, navnlig ytrings- og informationsfriheden og retten til ikkeforskelsbehandling

| f) | en procedure for offentlig rapportering om alle trufne foranstaltninger og deres varighed og resultater, når krisen er ovre. |
| --- | --- |

f)

en procedure for offentlig rapportering om alle trufne foranstaltninger og deres varighed og resultater, når krisen er ovre.

5.   Hvis Kommissionen finder, at en kriseprotokol ikke effektivt afhjælper krisesituationen eller sikrer udøvelsen af de grundlæggende rettigheder, jf. stk. 4, litra e), anmoder den deltagerne om at revidere kriseprotokollen, herunder ved at træffe yderligere foranstaltninger.

KAPITEL IV

GENNEMFØRELSE, SAMARBEJDE, SANKTIONER OG HÅNDHÆVELSE

AFDELING 1

Kompetente myndigheder og nationale koordinatorer for digitale tjenester

Artikel 49

Kompetente myndigheder og koordinatorer for digitale tjenester

1.   Medlemsstaterne udpeger en eller flere kompetente myndigheder som ansvarlige for tilsynet med udbydere af formidlingstjenester og håndhævelsen af denne forordning (»kompetente myndigheder«).

2.   Medlemsstaterne udpeger en af de kompetente myndigheder som deres koordinator for digitale tjenester. Koordinatoren for digitale tjenester er ansvarlig for alle forhold vedrørende tilsynet med og håndhævelsen af denne forordning i denne medlemsstat, medmindre den pågældende medlemsstat har overdraget bestemte specifikke opgaver eller områder til andre kompetente myndigheder. Koordinatoren for digitale tjenester er under alle omstændigheder ansvarlig for at sikre koordineringen på nationalt plan af disse forhold og for at bidrage til et effektivt og konsekvent tilsyn med og en effektiv og konsekvent håndhævelse af denne forordning i hele Unionen.

Med henblik herpå samarbejder koordinatorerne for digitale tjenester med hinanden, andre nationale kompetente myndigheder, rådet og Kommissionen, uden at dette berører medlemsstaternes mulighed for at sikre samarbejdsmekanismer og en løbende udveksling af synspunkter mellem koordinatoren for digitale tjenester og andre nationale myndigheder, når det er relevant for udførelsen af deres respektive opgaver.

Hvis en medlemsstat udpeger en eller flere kompetente myndigheder ud over koordinatoren for digitale tjenester, sikrer den, at disse myndigheders og koordinatoren for digitale tjenesters respektive opgaver er klart defineret, og at de samarbejder tæt og effektivt under udførelsen af deres opgaver.

3.   Medlemsstaterne udpeger koordinatorerne for digitale tjenester senest den 17. Februar 2024.

Medlemsstaterne offentliggør og meddeler Kommissionen og rådet navnet på og kontaktoplysninger for deres kompetente myndighed, som er udpeget som koordinator for digitale tjenester. Den berørte medlemsstat meddeler Kommissionen og rådet navnet på de andre kompetente myndigheder, jf. stk. 2, og deres respektive opgaver.

4.   De bestemmelser i artikel 50, 51 og 56, der gælder for koordinatorer for digitale tjenester, gælder også for alle andre kompetente myndigheder, som medlemsstaterne udpeger i henhold til denne artikels stk. 1.

Artikel 50

Krav til koordinatorer for digitale tjenester

1.   Medlemsstaterne sikrer, at deres koordinatorer for digitale tjenester udfører deres opgaver i henhold til denne forordning på en upartisk, gennemsigtigt og rettidigt måde. Medlemsstaterne sikrer, at deres koordinatorer for digitale tjenester har alle nødvendige ressourcer til at udføre deres opgaver, herunder tilstrækkelige tekniske og økonomiske ressourcer og tilstrækkeligt personale til at føre passende tilsyn med alle udbydere af formidlingstjenester, som falder ind under deres kompetence. Hver medlemsstat sikrer, at dens koordinator for digitale tjenester har tilstrækkelig autonomi med hensyn til at forvalte sit budget inden for budgettets overordnede rammer for ikke at påvirke koordinatoren for digitale tjenesters uafhængighed negativt.

2.   Koordinatorerne for digitale tjenester handler i fuld uafhængighed under udførelsen af deres opgaver og udøvelsen af deres beføjelser i overensstemmelse med denne forordning. De skal være frie for al udefrakommende indflydelse, det være sig direkte eller indirekte, og må hverken søge eller modtage instrukser fra nogen anden offentlig myndighed eller nogen privat part.

3.   Denne artikels stk. 2 berører ikke de opgaver, der påhviler koordinatorerne for digitale tjenester i overvågnings- og håndhævelsessystemet som omhandlet i denne forordning, og samarbejdet med andre kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 49, stk. 2. Denne artikels stk. 2 forhindrer ikke udøvelse af domstolskontrol og berører heller ikke rimelige krav til ansvarlighed vedrørende koordinatorerne for digitale tjenesters generelle aktiviteter såsom finansiel udgiftsstyring eller rapportering til nationale parlamenter, forudsat at disse krav ikke underminerer opfyldelsen af denne forordnings mål.

Artikel 51

Beføjelser for koordinatorer for digitale tjenester

1.   Når det er nødvendigt for udførelsen af deres opgaver i henhold til denne forordning, skal koordinatorer for digitale tjenester have følgende undersøgelsesbeføjelser for så vidt angår den adfærd, der udvises af udbydere af formidlingstjenester, der falder ind under deres medlemsstats kompetence:

| a) | beføjelse til at kræve, at disse udbydere og alle andre personer, der handler som led i deres erhverv, forretning, håndværk eller profession, og som med rimelighed kan have kendskab til oplysninger relateret til en formodet overtrædelse af denne forordning, herunder organisationer, der udfører de revisioner, der er omhandlet i artikel 37 og artikel 75, stk. 2, fremlægger sådanne oplysninger uden unødig forsinkelse. |
| --- | --- |

a)

beføjelse til at kræve, at disse udbydere og alle andre personer, der handler som led i deres erhverv, forretning, håndværk eller profession, og som med rimelighed kan have kendskab til oplysninger relateret til en formodet overtrædelse af denne forordning, herunder organisationer, der udfører de revisioner, der er omhandlet i artikel 37 og artikel 75, stk. 2, fremlægger sådanne oplysninger uden unødig forsinkelse.

| b) | beføjelse til at foretage eller til at anmode en judiciel myndighed i deres medlemsstat om at påbyde kontrol af alle lokaler, som disse udbydere eller personer anvender som led i deres erhverv, forretning, håndværk eller profession, eller til at anmode andre offentlige myndigheder om at gøre dette med henblik på at undersøge, beslaglægge, tage eller få kopier af oplysninger relateret til en formodet overtrædelse i enhver form, uanset lagringsmediet |
| --- | --- |

b)

beføjelse til at foretage eller til at anmode en judiciel myndighed i deres medlemsstat om at påbyde kontrol af alle lokaler, som disse udbydere eller personer anvender som led i deres erhverv, forretning, håndværk eller profession, eller til at anmode andre offentlige myndigheder om at gøre dette med henblik på at undersøge, beslaglægge, tage eller få kopier af oplysninger relateret til en formodet overtrædelse i enhver form, uanset lagringsmediet

| c) | beføjelse til at anmode enhver repræsentant for eller ethvert medlem af personalet hos disse udbydere eller personer om at redegøre for eventuelle oplysninger relateret til en formodet overtrædelse og til med deres samtykke at registrere svarene med ethvert teknisk hjælpemiddel. |
| --- | --- |

c)

beføjelse til at anmode enhver repræsentant for eller ethvert medlem af personalet hos disse udbydere eller personer om at redegøre for eventuelle oplysninger relateret til en formodet overtrædelse og til med deres samtykke at registrere svarene med ethvert teknisk hjælpemiddel.

2.   Når det er nødvendigt for udførelsen af deres opgaver i henhold til denne forordning, skal koordinatorer for digitale tjenester have følgende håndhævelsesbeføjelser i forhold til udbydere af formidlingstjenester, der falder ind under deres medlemsstats kompetence:

| a) | beføjelse til at acceptere de tilsagn, som disse udbydere har afgivet om at overholde denne forordning, og til at gøre disse tilsagn bindende |
| --- | --- |

a)

beføjelse til at acceptere de tilsagn, som disse udbydere har afgivet om at overholde denne forordning, og til at gøre disse tilsagn bindende

| b) | beføjelse til at kræve overtrædelser bragt til ophør og, hvor det er relevant, til at pålægge sanktioner, der står i rimeligt forhold til overtrædelsen, og som er nødvendige for effektivt at bringe overtrædelsen til ophør, eller til at anmode en judiciel myndighed i deres medlemsstat herom |
| --- | --- |

b)

beføjelse til at kræve overtrædelser bragt til ophør og, hvor det er relevant, til at pålægge sanktioner, der står i rimeligt forhold til overtrædelsen, og som er nødvendige for effektivt at bringe overtrædelsen til ophør, eller til at anmode en judiciel myndighed i deres medlemsstat herom

| c) | beføjelse til at pålægge bøder eller til at anmode en judiciel myndighed i deres medlemsstat om at gøre det i overensstemmelse med artikel 52 i tilfælde af manglende overholdelse af denne forordning, herunder af ethvert undersøgelsespåbud udstedt i henhold til denne artikels stk. 1 |
| --- | --- |

c)

beføjelse til at pålægge bøder eller til at anmode en judiciel myndighed i deres medlemsstat om at gøre det i overensstemmelse med artikel 52 i tilfælde af manglende overholdelse af denne forordning, herunder af ethvert undersøgelsespåbud udstedt i henhold til denne artikels stk. 1

| d) | beføjelse til at pålægge tvangsbøder eller til at anmode en judiciel myndighed i deres medlemsstat om at gøre det i overensstemmelse med artikel 52 for at sikre, at en overtrædelse bringes til ophør i overensstemmelse med et påbud udstedt i henhold til dette afsnit, litra b), eller i tilfælde af manglende overholdelse af ethvert undersøgelsespåbud udstedt i henhold til nærværende artikels stk. 1 |
| --- | --- |

d)

beføjelse til at pålægge tvangsbøder eller til at anmode en judiciel myndighed i deres medlemsstat om at gøre det i overensstemmelse med artikel 52 for at sikre, at en overtrædelse bringes til ophør i overensstemmelse med et påbud udstedt i henhold til dette afsnit, litra b), eller i tilfælde af manglende overholdelse af ethvert undersøgelsespåbud udstedt i henhold til nærværende artikels stk. 1

| e) | beføjelse til at træffe midlertidige foranstaltninger eller til at anmode den kompetente nationale judicielle myndighed i deres medlemsstat om at gøre det med henblik på at undgå risikoen for alvorlig skade. |
| --- | --- |

e)

beføjelse til at træffe midlertidige foranstaltninger eller til at anmode den kompetente nationale judicielle myndighed i deres medlemsstat om at gøre det med henblik på at undgå risikoen for alvorlig skade.

For så vidt angår første afsnit, litra c) og d), har koordinatorer for digitale tjenester også de håndhævelsesbeføjelser, der er fastsat i disse litraer, i forhold til de andre personer, der er omhandlet i stk. 1, i tilfælde af manglende overholdelse af et af de påbud, der er udstedt til dem i henhold til nævnte stykke. De udøver kun disse håndhævelsesbeføjelser efter rettidigt at have givet disse andre personer alle relevante oplysninger vedrørende sådanne påbud, herunder om den gældende tidsperiode, de bøder eller tvangsbøder, der kan pålægges for manglende overholdelse, og klagemuligheder.

3.   Når det er nødvendigt for udførelsen af deres opgaver i henhold til denne forordning, har koordinatorer for digitale tjenester i forhold til udbydere af formidlingstjenester, som falder ind under deres medlemsstaters kompetence, hvis alle andre beføjelser i henhold til denne artikel til at bringe en overtrædelse til ophør er udtømt, og overtrædelsen ikke er blevet afhjulpet eller varer ved og forvolder alvorlig skade, der ikke kan undgås gennem udøvelse af andre beføjelser i henhold til EU-retten eller national ret, også beføjelse til at træffe følgende foranstaltninger:

| a) | kræve, at de pågældende udbyderes ledelsesorgan uden unødig forsinkelse undersøger situationen, vedtager og forelægger en handlingsplan med de nødvendige foranstaltninger til at bringe overtrædelsen til ophør, sikrer, at udbyderen træffer disse foranstaltninger, og aflægger rapport om de trufne foranstaltninger |
| --- | --- |

a)

kræve, at de pågældende udbyderes ledelsesorgan uden unødig forsinkelse undersøger situationen, vedtager og forelægger en handlingsplan med de nødvendige foranstaltninger til at bringe overtrædelsen til ophør, sikrer, at udbyderen træffer disse foranstaltninger, og aflægger rapport om de trufne foranstaltninger

| b) | hvis koordinatoren for digitale tjenester mener, at en udbyder af formidlingstjenester ikke har opfyldt kravene i litra a) i tilstrækkelig grad, at overtrædelsen ikke er blevet afhjulpet eller varer ved og forvolder alvorlig skade, og at overtrædelsen udgør en strafbar handling, der indebærer en trussel mod menneskers liv eller sikkerhed, anmode den kompetente judicielle myndighed i dens medlemsstat om at påbyde en midlertidig begrænsning af adgangen for modtagere af den tjeneste, der er berørt af overtrædelsen, eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, af adgangen til udbyderen af formidlingstjenestens onlinegrænseflade, hvorpå overtrædelsen finder sted. |
| --- | --- |

b)

hvis koordinatoren for digitale tjenester mener, at en udbyder af formidlingstjenester ikke har opfyldt kravene i litra a) i tilstrækkelig grad, at overtrædelsen ikke er blevet afhjulpet eller varer ved og forvolder alvorlig skade, og at overtrædelsen udgør en strafbar handling, der indebærer en trussel mod menneskers liv eller sikkerhed, anmode den kompetente judicielle myndighed i dens medlemsstat om at påbyde en midlertidig begrænsning af adgangen for modtagere af den tjeneste, der er berørt af overtrædelsen, eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, af adgangen til udbyderen af formidlingstjenestens onlinegrænseflade, hvorpå overtrædelsen finder sted.

Medmindre koordinatoren for digitale tjenester handler på Kommissionens anmodning, jf. artikel 82, opfordrer koordinatoren forud for fremsendelsen af den i dette stykkes første afsnit, litra b), omhandlede anmodning interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger inden for en frist på mindst to uger og redegør i denne forbindelse for de foranstaltninger, koordinatoren har til hensigt at anmode om med angivelse af den eller de tiltænkte adressater. Udbyderen af formidlingstjenester, den eller de tiltænkte adressater og enhver anden tredjepart, der godtgør en legitim interesse, har ret til at deltage i proceduren ved den kompetente judicielle myndighed. Enhver påbudt foranstaltning skal stå i rimeligt forhold til overtrædelsens art, grovhed, gentagne karakter og varighed uden unødigt at begrænse adgang til lovlig information for de berørte tjenestemodtagere.

Begrænsningen af adgangen gælder for en periode på fire uger, men de kompetente judicielle myndigheder kan i påbuddet give koordinatoren for digitale tjenester mulighed for at forlænge denne periode med yderligere perioder af samme længde, idet det maksimale antal forlængelser fastsættes af den pågældende judicielle myndighed. Koordinatoren for digitale tjenester forlænger kun perioden, hvis koordinatoren under hensyntagen til de rettigheder og interesser, som alle parter berørt af begrænsningen har, og alle relevante omstændigheder, herunder eventuelle oplysninger fra udbyderen af formidlingstjenester, adressaten eller adressaterne og enhver anden tredjepart, der har godtgjort en legitim interesse, finder, at begge følgende betingelser er opfyldt:

| a) | udbyderen af formidlingstjenester har ikke truffet de nødvendige foranstaltninger til at bringe overtrædelsen til ophør |
| --- | --- |

a)

udbyderen af formidlingstjenester har ikke truffet de nødvendige foranstaltninger til at bringe overtrædelsen til ophør

| b) | den midlertidige begrænsning begrænser ikke tjenestemodtagernes adgang til lovlig information unødigt, henset til antallet af berørte modtagere og tilstedeværelsen af egnede og lettilgængelige alternativer. |
| --- | --- |

b)

den midlertidige begrænsning begrænser ikke tjenestemodtagernes adgang til lovlig information unødigt, henset til antallet af berørte modtagere og tilstedeværelsen af egnede og lettilgængelige alternativer.

Hvis koordinatoren for digitale tjenester mener, at betingelserne i tredje afsnit, litra a) og b), er opfyldt, men ikke kan forlænge perioden yderligere i henhold til tredje afsnit, indgiver koordinatoren en ny anmodning til den kompetente judicielle myndighed, jf. første afsnit, litra b).

4.   De i stk. 1, 2 og 3 nævnte beføjelser berører ikke afdeling 3.

5.   De foranstaltninger, som koordinatorerne for digitale tjenester træffer som led i udøvelsen af deres beføjelser som anført i stk. 1, 2 og 3, skal være effektive, have afskrækkende virkning og stå i et rimeligt forhold til navnlig arten, grovheden, den gentagne karakter og varigheden af den overtrædelse eller formodede overtrædelse, som disse foranstaltninger vedrører, og i påkommende tilfælde til den pågældende formidlingstjenestes økonomiske, tekniske og operationelle kapacitet.

6.   Medlemsstaterne fastlægger specifikke regler og procedurer for udøvelsen af beføjelserne i henhold til stk. 1, 2 og 3 og sikrer, at enhver udøvelse af disse beføjelser er omfattet af tilstrækkelige garantier i gældende national ret i overensstemmelse med chartret og EU-rettens almindelige principper. Disse foranstaltninger må navnlig kun træffes under hensyntagen til retten til respekt for privatliv og retten til forsvar, herunder retten til at blive hørt og retten til aktindsigt, og med forbehold af alle berørte parters ret til adgang til effektive retsmidler.

Artikel 52

Sanktioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter regler om sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelser af denne forordning begået af udbydere af formidlingstjenester, der falder ind under deres kompetence, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de anvendes i overensstemmelse med artikel 51.

2.   Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om disse regler og foranstaltninger og underretter den straks om senere ændringer, der berører dem.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at maksimumsbeløbet for bøder, der kan pålægges for manglende overholdelse af en forpligtelse, der er fastsat i denne forordning, er 6 % af den pågældende udbyder af formidlingstjenesters årlige globale omsætning i det foregående regnskabsår. Medlemsstaterne sikrer, at maksimumsbeløbet for den bøde, der kan pålægges for afgivelse af urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger, manglende svar eller berigtigelse af urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger og undladelse af at underkaste sig kontrol er 1 % af den pågældende udbyder af formidlingstjenesters eller persons årlige indkomst eller globale omsætning i det foregående regnskabsår.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at maksimumsbeløbet for tvangsbøder er 5 % af den pågældende udbyder af formidlingstjenesters gennemsnitlige daglige globale omsætning eller indkomst i det foregående regnskabsår pr. dag beregnet fra det i den pågældende afgørelse fastsatte tidspunkt.

Artikel 53

Ret til at indgive klage

Tjenestemodtagere samt ethvert organ og enhver organisation eller sammenslutning, der har bemyndigelse til på deres vegne at udøve de rettigheder, der tillægges ved denne forordning, har ret til at indgive en klage over udbydere af formidlingstjenester med påstand om overtrædelse af denne forordning til koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, hvor tjenestemodtageren befinder sig eller er etableret. Koordinatoren for digitale tjenester vurderer klagen og sender den, hvis det er relevant, til koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet ledsaget af en udtalelse, hvis det anses for hensigtsmæssigt. Hvis klagen henhører under en anden kompetent myndigheds ansvarsområde i koordinatorens medlemsstat, videresender den koordinator for digitale tjenester, der modtog klagen, klagen til den pågældende myndighed. Under behandlingen af en sådan klage har begge parter ret til at blive hørt og modtage passende oplysninger om klagens status i overensstemmelse med national ret.

Artikel 54

Erstatning

Tjenestemodtagere har ret til i overensstemmelse med EU-retten og national ret at søge erstatning fra udbydere af formidlingstjenester for enhver skade eller ethvert tab, de har lidt som følge af de pågældende udbyderes misligholdelse af deres forpligtelser i henhold til denne forordning.

Artikel 55

Aktivitetsrapporter

1.   Koordinatorerne for digitale tjenester udarbejder årlige rapporter om deres aktiviteter i henhold til denne forordning, herunder antallet af modtagne klager i henhold til artikel 53 og en oversigt over opfølgningen herpå. Koordinatorerne for digitale tjenester offentliggør de årlige rapporter i et maskinlæsbart format, under iagttagelse af de gældende fortrolighedsregler, jf. artikel 84, og fremsender dem til Kommissionen og rådet.

2.   Den årlige rapport skal også indeholde følgende oplysninger:

| a) | antallet af og genstanden for påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold og påbud om at give oplysninger udstedt i overensstemmelse med artikel 9 og 10 af en national judiciel eller administrativ myndighed i den medlemsstat, hvor koordinatoren for digitale tjenester er beliggende |
| --- | --- |

a)

antallet af og genstanden for påbud om at gribe ind over for ulovligt indhold og påbud om at give oplysninger udstedt i overensstemmelse med artikel 9 og 10 af en national judiciel eller administrativ myndighed i den medlemsstat, hvor koordinatoren for digitale tjenester er beliggende

| b) | virkningerne af disse påbud som meddelt koordinatoren for digitale tjenester i henhold til artikel 9 og 10. |
| --- | --- |

b)

virkningerne af disse påbud som meddelt koordinatoren for digitale tjenester i henhold til artikel 9 og 10.

3.   Hvis en medlemsstat har udpeget flere kompetente myndigheder i henhold til artikel 49, sikrer den, at koordinatoren for digitale tjenester udarbejder en enkelt rapport, der dækker alle kompetente myndigheders aktiviteter, og at koordinatoren for digitale tjenester modtager alle relevante oplysninger og den nødvendige støtte fra de andre berørte kompetente myndigheder.

AFDELING 2

Kompetencer, koordineret undersøgelse og sammenhængsmekanismer

Artikel 56

Kompetencer

1.   Den medlemsstat, hvor udbyderen af formidlingstjenesters hovedforretningssted er beliggende, har enekompetence med hensyn til tilsyn med og håndhævelse af denne forordning med undtagelse af de kompetencer, der er omhandlet i stk. 2, 3 og 4.

2.   Kommissionen har enekompetence med hensyn til tilsyn og håndhævelse af kapitel III, afdeling 5.

3.   Kommissionen har beføjelse til at føre tilsyn med og håndhæve denne forordning, ud over de bestemmelser, der er fastsat i kapitel III, afdeling 5, i denne forordning, hvad angår udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner.

4.   Hvis Kommissionen ikke har indledt en procedure for den samme overtrædelse, har den medlemsstat, hvor hovedforretningsstedet for udbyderen af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner er beliggende, beføjelse til at føre tilsyn med og håndhæve forpligtelserne efter denne forordning, bortset fra dem, der er fastsat i kapitel III, afdeling 5, med hensyn til disse udbydere.

5.   Medlemsstaterne og Kommissionen skal føre tilsyn med og håndhæve denne forordnings bestemmelser i tæt samarbejde.

6.   Hvis en udbyder af formidlingstjenester ikke er etableret i Unionen, har den medlemsstat, hvor den pågældendes retlige repræsentant er bosiddende eller etableret, eller Kommissionen, alt efter hvad der er relevant, beføjelse til, i overensstemmelse med denne artikels stk. 1 og 4, at føre tilsyn med og håndhæve de relevante forpligtelser i denne forordning.

7.   Hvis en udbyder af formidlingstjenester undlader at udpege en retlig repræsentant i overensstemmelse med artikel 13, har alle medlemsstater og, hvis der er tale om en udbyder af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine, Kommissionen beføjelser til tilsyn og håndhævelse i henhold til denne artikel.

Hvis en koordinator for digitale tjenester agter at udøve sine beføjelser i henhold til dette stykke, underretter den alle andre koordinatorer for digitale tjenester og Kommissionen og sikrer, at de gældende garantier, som chartret giver, respekteres, navnlig med henblik på at undgå, at den samme adfærd straffes mere end én gang for overtrædelse af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning. Hvis Kommissionen agter at udøve sine beføjelser i henhold til dette stykke, underretter den alle andre koordinatorer for digitale tjenester herom. Efter underretningen i henhold til dette stykke må andre medlemsstaters kompetente myndigheder ikke indlede procedurer for samme adfærd som den, der er omhandlet i underretningen.

Artikel 57

Gensidig bistand

1.   Koordinatorerne for digitale tjenester og Kommissionen skal arbejde tæt sammen og yde hinanden gensidig bistand med henblik på at anvende denne forordning på en ensartet og effektiv måde. Den gensidige bistand skal navnlig omfatte udveksling af oplysninger i overensstemmelse med denne artikel og den pligt, som koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet har til at underrette alle koordinatorer for digitale tjenester i destinationslandet, rådet og Kommissionen om indledningen af en undersøgelse og om hensigten om at træffe en endelig afgørelse, herunder vurderingen heraf, vedrørende en specifik udbyder af formidlingstjenester.

2.   Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet kan med henblik på en undersøgelse anmode andre koordinatorer for digitale tjenester om at give specifikke oplysninger, som de er i besiddelse af, om en specifik udbyder af formidlingstjenester eller om at udøve deres undersøgelsesbeføjelser som omhandlet i artikel 51, stk. 1, for så vidt angår specifikke oplysninger, der befinder sig i deres medlemsstat. Hvis det er relevant, kan den koordinator for digitale tjenester, der modtager anmodningen, inddrage andre kompetente myndigheder eller andre offentlige myndigheder i den pågældende medlemsstat.

3.   Den koordinator for digitale tjenester, der modtager anmodningen i henhold til stk. 2, skal efterkomme en sådan anmodning og underrette koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet om de iværksatte tiltag uden unødig forsinkelse og senest to måneder efter modtagelsen, medmindre:

| a) | rækkevidden af eller genstanden for anmodningen ikke er tilstrækkeligt specificeret, begrundet eller forholdsmæssig i lyset af undersøgelsens formål, eller |
| --- | --- |

a)

rækkevidden af eller genstanden for anmodningen ikke er tilstrækkeligt specificeret, begrundet eller forholdsmæssig i lyset af undersøgelsens formål, eller

| b) | hverken den anmodede koordinator for digitale tjenester eller en anden kompetent myndighed eller anden offentlig myndighed i den pågældende medlemsstat er i besiddelse af de ønskede oplysninger eller kan få adgang til dem, eller |
| --- | --- |

b)

hverken den anmodede koordinator for digitale tjenester eller en anden kompetent myndighed eller anden offentlig myndighed i den pågældende medlemsstat er i besiddelse af de ønskede oplysninger eller kan få adgang til dem, eller

| c) | anmodningen ikke kan efterkommes uden at overtræde EU-retten eller national ret. |
| --- | --- |

c)

anmodningen ikke kan efterkommes uden at overtræde EU-retten eller national ret.

Den koordinator for digitale tjenester, der modtager anmodningen, skal i givet fald afgive et svar med begrundelsen for sit afslag inden for den frist, der er fastsat i første afsnit.

Artikel 58

Grænseoverskridende samarbejde mellem koordinatorer for digitale tjenester

1.   Medmindre Kommissionen har indledt en undersøgelse af den samme påståede overtrædelse, kan en koordinator for digitale tjenester i destinationslandet, der har begrundet mistanke om, at en udbyder af en formidlingstjeneste har overtrådt denne forordning på en måde, der negativt påvirker tjenestemodtagerne i den medlemsstat, hvor denne koordinator for digitale tjenester er etableret, anmode koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet om at vurdere sagen og træffe de nødvendige undersøgelses- og håndhævelsesforanstaltninger for at sikre, at denne forordning overholdes.

2.   Medmindre Kommissionen har indledt en undersøgelse for den samme påståede overtrædelse og efter anmodning fra mindst tre koordinatorer for digitale tjenester i destinationslandet, der har begrundet mistanke om, at en specifik udbyder af formidlingstjenester har overtrådt denne forordning på en måde, der negativt påvirker tjenestemodtagere i deres medlemsstater, kan rådet anmode koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet om at vurdere forholdet og træffe de nødvendige undersøgelses- og håndhævelsesforanstaltninger for at sikre, at denne forordning overholdes.

3.   En anmodning i henhold til stk. 1 eller 2 skal være behørigt begrundet og skal som minimum angive:

| a) | oplysninger om det i artikel 11 omhandlede kontaktpunkt for den berørte udbyder af formidlingstjenester |
| --- | --- |

a)

oplysninger om det i artikel 11 omhandlede kontaktpunkt for den berørte udbyder af formidlingstjenester

| b) | en beskrivelse af de relevante forhold, de relevante bestemmelser i denne forordning og baggrunden for, at den anmodende koordinator for digitale tjenester eller rådet har mistanke om, at udbyderen har overtrådt denne forordning, herunder en beskrivelse af de negative effekter af den påståede overtrædelse |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de relevante forhold, de relevante bestemmelser i denne forordning og baggrunden for, at den anmodende koordinator for digitale tjenester eller rådet har mistanke om, at udbyderen har overtrådt denne forordning, herunder en beskrivelse af de negative effekter af den påståede overtrædelse

| c) | alle andre oplysninger, som den anmodende koordinator for digitale tjenester eller rådet anser for relevante, herunder i givet fald oplysninger indsamlet på eget initiativ eller forslag til specifikke undersøgelses- eller håndhævelsesforanstaltninger, der skal træffes, herunder midlertidige foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

alle andre oplysninger, som den anmodende koordinator for digitale tjenester eller rådet anser for relevante, herunder i givet fald oplysninger indsamlet på eget initiativ eller forslag til specifikke undersøgelses- eller håndhævelsesforanstaltninger, der skal træffes, herunder midlertidige foranstaltninger.

4.   Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet tager videst muligt hensyn til anmodningen i henhold til denne artikels stk. 1 eller 2. Hvis koordinatoren ikke mener, at den har tilstrækkelige oplysninger til at følge op på anmodningen, og har grund til at mene, at den anmodende koordinator for digitale tjenester eller rådet kan give yderligere oplysninger, kan koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet enten anmode om sådanne oplysninger i overensstemmelse med artikel 57 eller alternativt indlede en fælles undersøgelse i henhold til artikel 60, stk. 1, der som minimum omfatter den anmodende koordinator for digitale tjenester. Den i denne artikels stk. 5 fastsatte frist suspenderes, indtil disse yderligere oplysninger er blevet forelagt, eller indtil opfordringen til at deltage i den fælles undersøgelse er blevet afslået.

5.   Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet giver uden unødig forsinkelse og under alle omstændigheder senest to måneder efter modtagelsen af anmodningen i henhold til stk. 1 eller 2 den anmodende koordinator for digitale tjenester og rådet meddelelse om vurderingen af den formodede overtrædelse og om eventuelle undersøgelses- eller håndhævelsesforanstaltninger, der er truffet eller påtænkes i forbindelse hermed for at sikre, at denne forordning overholdes.

Artikel 59

Henvisning til Kommissionen

1.   Hvis der ikke foreligger en meddelelse inden for den frist, der er fastsat i artikel 58, stk. 5, hvis rådet er uenigt i vurderingen eller i de foranstaltninger, der er truffet eller påtænkes truffet i henhold til artikel 58, stk. 5, eller i de i artikel 60, stk. 3, omhandlede tilfælde, kan rådet henvise sagen til Kommissionen med alle relevante oplysninger. Disse oplysninger skal som minimum omfatte den anmodning eller henstilling, der er fremsendt til koordinatorerne for digitale tjenester i etableringslandet, koordinatoren for digitale tjenesters vurdering, begrundelsen for uenigheden og eventuelle yderligere oplysninger til støtte for henvisningen.

2.   Kommissionen vurderer sagen senest to måneder efter henvisningen af sagen i henhold til stk. 1 efter høring af koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet.

3.   Hvis Kommissionen i henhold til denne artikels stk. 2 finder, at vurderingen eller de undersøgelses- eller håndhævelsesforanstaltninger, der er truffet eller påtænkes i henhold til artikel 58, stk. 5, ikke er tilstrækkelige til at sikre en effektiv håndhævelse eller på anden måde er uforenelig med denne forordning, meddeler den koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og rådet sine synspunkter og anmoder koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet om at tage sagen under fornyet behandling.

Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet træffer de nødvendige undersøgelses- eller håndhævelsesforanstaltninger for at sikre overholdelse af denne forordning under størst mulig hensyntagen til Kommissionens synspunkter og anmodning om fornyet behandling. Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet underretter Kommissionen samt den anmodende koordinator for digitale tjenester eller rådet, der har truffet foranstaltninger i henhold til artikel 58, stk. 1 eller 2, om de foranstaltninger, der er truffet, senest to måneder efter anmodningen om fornyet behandling.

Artikel 60

Fælles undersøgelser

1.   Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet kan indlede og lede fælles undersøgelser med deltagelse af en eller flere andre berørte koordinatorer for digitale tjenester:

| a) | på eget initiativ med henblik på at undersøge en given udbyder af formidlingstjenesters påståede overtrædelse af denne forordning i flere medlemsstater, eller |
| --- | --- |

a)

på eget initiativ med henblik på at undersøge en given udbyder af formidlingstjenesters påståede overtrædelse af denne forordning i flere medlemsstater, eller

| b) | efter henstilling fra rådet, som handler på anmodning af mindst tre koordinatorer for digitale tjenester, der har begrundet mistanke om, at en given udbyder af formidlingstjenester har begået en overtrædelse, der påvirker tjenestemodtagere i deres medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

efter henstilling fra rådet, som handler på anmodning af mindst tre koordinatorer for digitale tjenester, der har begrundet mistanke om, at en given udbyder af formidlingstjenester har begået en overtrædelse, der påvirker tjenestemodtagere i deres medlemsstater.

2.   Enhver koordinator for digitale tjenester, der påviser at have en legitim interesse i at deltage i en fælles undersøgelse i henhold til stk. 1, kan anmode herom. Den fælles undersøgelse skal afsluttes senest tre måneder efter, at den er indledt, medmindre andet aftales mellem deltagerne.

Koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet skal meddele sin foreløbige holdning til den påståede overtrædelse senest en måned efter udløbet af den frist, der er omhandlet i første afsnit, til alle koordinatorer for digitale tjenester, Kommissionen og rådet. Den foreløbige holdning skal tage hensyn til de synspunkter, som alle andre koordinatorer for digitale tjenester, der deltager i den fælles undersøgelse, har givet udtryk for. Hvor det er relevant, skal den foreløbige holdning også angive de påtænkte håndhævelsesforanstaltninger.

3.   Rådet kan henvise sagen til Kommissionen i henhold til artikel 59, hvis:

| a) | koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet ikke har meddelt sin foreløbige holdning inden for den frist, der er fastsat i stk. 2 |
| --- | --- |

a)

koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet ikke har meddelt sin foreløbige holdning inden for den frist, der er fastsat i stk. 2

| b) | rådet i betydelig grad er uenigt i den foreløbige holdning, som koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet har meddelt, eller |
| --- | --- |

b)

rådet i betydelig grad er uenigt i den foreløbige holdning, som koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet har meddelt, eller

| c) | koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet ikke straks har indledt den fælles undersøgelse efter henstilling fra rådet i henhold til stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

c)

koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet ikke straks har indledt den fælles undersøgelse efter henstilling fra rådet i henhold til stk. 1, litra b).

4.   I forbindelse med gennemførelsen af den fælles undersøgelse skal de deltagende koordinatorer for digitale tjenester samarbejde i god tro under hensyntagen, hvor det er relevant, til indikationerne fra koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og rådets henstilling. De koordinatorer for digitale tjenester i destinationen, der deltager i den fælles undersøgelse, har ret til, efter anmodning fra eller efter høring af koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet, at udøve deres undersøgelsesbeføjelser som omhandlet i artikel 51, stk. 1, over for de udbydere af formidlingstjenester, der er berørt af den påståede overtrædelse, for så vidt angår oplysninger og lokaler, der befinder sig på deres område.

AFDELING 3

Det Europæiske Råd for Digitale Tjenester

Artikel 61

Det Europæiske Råd for Digitale Tjenester

1.   Der nedsættes en uafhængig rådgivende gruppe af koordinatorer for digitale tjenester til at føre tilsyn med udbydere af formidlingstjenester, kaldet »Det Europæiske Råd for Digitale Tjenester« (»rådet«).

2.   Rådet yder rådgivning til koordinatorerne for digitale tjenester og Kommissionen i overensstemmelse med denne forordning med henblik på at nå følgende mål:

| a) | bidrage til en konsekvent anvendelse af denne forordning og et effektivt samarbejde mellem koordinatorerne for digitale tjenester og Kommissionen vedrørende forhold, der er omfattet af denne forordning |
| --- | --- |

a)

bidrage til en konsekvent anvendelse af denne forordning og et effektivt samarbejde mellem koordinatorerne for digitale tjenester og Kommissionen vedrørende forhold, der er omfattet af denne forordning

| b) | koordinere og bidrage til Kommissionens, koordinatorerne for digitale tjenesters og andre kompetente myndigheders retningslinjer om og analyse af nye problemstillinger i hele det indre marked vedrørende forhold, der er omfattet af denne forordning |
| --- | --- |

b)

koordinere og bidrage til Kommissionens, koordinatorerne for digitale tjenesters og andre kompetente myndigheders retningslinjer om og analyse af nye problemstillinger i hele det indre marked vedrørende forhold, der er omfattet af denne forordning

| c) | bistå koordinatorerne for digitale tjenester og Kommissionen i tilsynet med meget store onlineplatforme. |
| --- | --- |

c)

bistå koordinatorerne for digitale tjenester og Kommissionen i tilsynet med meget store onlineplatforme.

Artikel 62

Rådets struktur

1.   Rådet sammensættes af koordinatorer for digitale tjenester, som repræsenteres af højtstående embedsmænd. Én eller flere medlemsstaters undladelse af at udpege en koordinator for digitale tjenester forhindrer ikke rådet i at udøve sine opgaver i medfør af denne forordning. Hvis det er foreskrevet i national ret, kan andre kompetente myndigheder, der har fået overdraget et specifikt operationelt ansvar for anvendelsen og håndhævelsen af denne forordning sammen med koordinatoren for digitale tjenester, deltage i rådet. Andre nationale myndigheder kan indbydes til møderne, hvis de drøftede spørgsmål er relevante for dem.

2.   Rådets formandskab varetages af Kommissionen. Kommissionen indkalder til møderne og udarbejder dagsordenen i overensstemmelse med rådets opgaver i henhold til denne forordning og dets forretningsorden. Når rådet anmodes om at vedtage en henstilling i henhold til denne forordning, skal det straks stille anmodningen til rådighed for andre koordinatorer for digitale tjenester via det informationsudvekslingssystem, der er fastsat i artikel 85.

3.   Hver medlemsstat har én stemme. Kommissionen har ikke stemmeret.

Rådet vedtager sine afgørelser med simpelt flertal. Ved vedtagelsen af en henstilling til Kommissionen som omhandlet i artikel 36, stk. 1, første afsnit, skal rådet stemme inden for 48 timer efter anmodningen fra formanden for rådet.

4.   Kommissionen yder administrativ og analytisk støtte til rådets aktiviteter i henhold til denne forordning.

5.   Rådet kan indbyde eksperter og observatører til at deltage i møderne og kan samarbejde med andre EU-organer, -kontorer, -agenturer og rådgivende grupper og med eksterne eksperter, hvor dette er relevant. Rådet offentliggør resultaterne af dette samarbejde.

6.   Rådet kan høre interesserede parter og skal i så fald offentliggøre resultaterne af en sådan høring.

7.   Rådet vedtager sin forretningsorden med Kommissionens samtykke.

Artikel 63

Rådets opgaver

1.   Hvis det er nødvendigt for at nå de mål, der er fastsat i artikel 61, stk. 2, skal rådet navnlig:

| a) | støtte koordineringen af fælles undersøgelser |
| --- | --- |

a)

støtte koordineringen af fælles undersøgelser

| b) | støtte de kompetente myndigheder i analysen af rapporter og resultater af revisioner af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner, der skal fremsendes i henhold til denne forordning |
| --- | --- |

b)

støtte de kompetente myndigheder i analysen af rapporter og resultater af revisioner af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskiner, der skal fremsendes i henhold til denne forordning

| c) | afgive udtalelser, fremsætte henstillinger eller yde rådgivning til koordinatorerne for digitale tjenester i overensstemmelse med denne forordning, navnlig under hensyntagen til den frie udveksling af tjenester for udbydere af formidlingstjenester |
| --- | --- |

c)

afgive udtalelser, fremsætte henstillinger eller yde rådgivning til koordinatorerne for digitale tjenester i overensstemmelse med denne forordning, navnlig under hensyntagen til den frie udveksling af tjenester for udbydere af formidlingstjenester

| d) | rådgive Kommissionen om de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 66, og afgive udtalelser vedrørende meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner i overensstemmelse med denne forordning |
| --- | --- |

d)

rådgive Kommissionen om de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 66, og afgive udtalelser vedrørende meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner i overensstemmelse med denne forordning

| e) | støtte og fremme udviklingen og gennemførelsen af europæiske standarder, retningslinjer, rapporter, skabeloner og adfærdskodekser i samarbejde med relevante interessenter i overensstemmelse med denne forordning, herunder ved at afgive udtalelser eller henstillinger om forhold vedrørende artikel 44, og afdækningen af nye problemstillinger vedrørende forhold, der er omfattet af denne forordning. |
| --- | --- |

e)

støtte og fremme udviklingen og gennemførelsen af europæiske standarder, retningslinjer, rapporter, skabeloner og adfærdskodekser i samarbejde med relevante interessenter i overensstemmelse med denne forordning, herunder ved at afgive udtalelser eller henstillinger om forhold vedrørende artikel 44, og afdækningen af nye problemstillinger vedrørende forhold, der er omfattet af denne forordning.

2.   Koordinatorer for digitale tjenester og i givet fald andre nationale kompetente myndigheder, som ikke følger de udtalelser, anmodninger eller henstillinger, som rådet har adresseret til dem, skal begrunde dette valg, herunder redegøre for de undersøgelser, tiltag og foranstaltninger, som de har iværksat, i forbindelse med rapporteringen i henhold til denne forordning eller i forbindelse med vedtagelsen af de pågældende afgørelser, alt efter hvad der er relevant.

AFDELING 4

Tilsyn, undersøgelse, håndhævelse og overvågning i forbindelse med udbydere af meget store onlineplatforme og meget store onlinesøgemaskiner

Artikel 64

Udvikling af ekspertise og formåen

1.   Kommissionen udvikler i samarbejde med koordinatorerne for digitale tjenester og rådet Unionens ekspertise og formåen, herunder i relevant omfang gennem udstationering af medlemsstaternes personale.

2.   Endvidere koordinerer Kommissionen i samarbejde med koordinatorerne for digitale tjenester og rådet vurderingen af systemiske og nye problemstillinger i hele Unionen i forbindelse med meget store onlineplatforme eller meget store onlinesøgemaskiner med hensyn til forhold, der er omfattet af denne forordning.

3.   Kommissionen kan anmode koordinatorerne for digitale tjenester, rådet og andre EU-organer, -kontorer og -agenturer med relevant ekspertise om at støtte deres vurdering af systemiske og nye problemstillinger i hele Unionen i henhold til denne forordning.

4.   Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen navnlig gennem deres respektive koordinatorer for digitale tjenester og andre kompetente myndigheder, hvor det er relevant, herunder ved at stille deres ekspertise og formåen til rådighed.

Artikel 65

Håndhævelse af meget store onlineplatformes og meget store onlinesøgemaskiners forpligtelser

1.   Med henblik på at undersøge, om udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner overholder de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, kan Kommissionen udøve de undersøgelsesbeføjelser, der er fastsat i denne afdeling, selv inden den indleder en procedure i henhold til artikel 66, stk. 2. Den kan udøve disse beføjelser på eget initiativ eller efter en anmodning i henhold til denne artikels stk. 2.

2.   Hvis en koordinator for digitale tjenester har begrundet mistanke om, at en udbyder af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine har overtrådt bestemmelserne i kapitel III, afdeling 5, eller systematisk har overtrådt en eller flere af bestemmelserne i denne forordning på en måde, der i alvorlig grad påvirker tjenestemodtagere i dens medlemsstat, kan koordinatoren gennem det i artikel 85 omhandlede informationsudvekslingssystem indgive en behørigt begrundet anmodning til Kommissionen om at vurdere sagen.

3.   En anmodning i henhold til stk. 2 skal være behørigt begrundet og som minimum indeholde følgende oplysninger:

| a) | kontaktpunktet for den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, jf. artikel 11 |
| --- | --- |

a)

kontaktpunktet for den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, jf. artikel 11

| b) | en beskrivelse af de relevante forhold, de berørte bestemmelser i denne forordning og grundene til, at den koordinator for digitale tjenester, der sendte anmodningen, har mistanke om, at den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine har overtrådt denne forordning, herunder en beskrivelse af de forhold, der viser, at den formodede overtrædelse er af systemisk karakter |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de relevante forhold, de berørte bestemmelser i denne forordning og grundene til, at den koordinator for digitale tjenester, der sendte anmodningen, har mistanke om, at den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine har overtrådt denne forordning, herunder en beskrivelse af de forhold, der viser, at den formodede overtrædelse er af systemisk karakter

| c) | alle andre oplysninger, som den anmodende koordinator for digitale tjenester anser for relevante, herunder i givet fald oplysninger indsamlet på eget initiativ. |
| --- | --- |

c)

alle andre oplysninger, som den anmodende koordinator for digitale tjenester anser for relevante, herunder i givet fald oplysninger indsamlet på eget initiativ.

Artikel 66

Kommissionens indledning af en procedure og undersøgelsessamarbejde

1.   Kommissionen kan indlede en procedure med henblik på eventuel vedtagelse af afgørelser i henhold til artikel 73 og 74 vedrørende den pågældende adfærd udvist af udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, som Kommissionen mistænker for at have overtrådt en eller flere af bestemmelserne i denne forordning.

2.   Hvis Kommissionen beslutter at indlede en procedure i henhold til denne artikels stk. 1, underretter den alle koordinatorerne for digitale tjenester og rådet via det i artikel 85 omhandlede informationsudvekslingssystem samt den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine.

Koordinatorerne for digitale tjenester skal uden unødig forsinkelse efter at være blevet underrettet om indledningen af proceduren sende Kommissionen alle oplysninger, som de er i besiddelse af, om den pågældende overtrædelse.

Kommissionens indledning af en procedure i henhold til denne artikels stk. 1 indebærer, at koordinatoren for digitale tjenester eller enhver kompetent myndighed, hvor det er relevant, ikke længere har beføjelse til at føre tilsyn og håndhævelse som fastsat i denne forordning, jf. artikel 56, stk. 4.

3.   Ved udøvelsen af sine undersøgelsesbeføjelser i henhold til denne forordning kan Kommissionen anmode om individuel eller fælles støtte fra enhver koordinator for digitale tjenester, der er berørt af den formodede overtrædelse, herunder koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet. De koordinatorer for digitale tjenester, der har modtaget en sådan anmodning, og enhver anden kompetent myndighed, der er involveret af koordinatoren for digitale tjenester, skal samarbejde oprigtigt og rettidigt med Kommissionen og har ret til at udøve deres undersøgelsesbeføjelser som omhandlet i artikel 51, stk. 1, over for udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, der er tale om, med hensyn til oplysninger, personer og lokaler, der befinder sig på deres medlemsstats område, og i overensstemmelse med anmodningen.

4.   Kommissionen giver koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet og rådet alle relevante oplysninger om udøvelsen af de beføjelser, der er omhandlet i artikel 67-72, og om sine foreløbige konklusioner i henhold til artikel 79, stk. 1. Rådet meddeler Kommissionen sin holdning til de foreløbige konklusioner inden for den frist, der fastsættes i henhold til artikel 79, stk. 2. Kommissionen skal tage videst muligt hensyn til enhver af rådets holdninger i sin endelige afgørelse.

Artikel 67

Anmodninger om oplysninger

1.   For at kunne udføre sine opgaver i henhold til denne afdeling kan Kommissionen på simpel anmodning eller ved afgørelse kræve, at den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine og enhver anden fysisk eller juridisk person, der handler som led i deres erhverv, forretning, håndværk eller profession, og som med rimelighed kan have kendskab til oplysninger om den formodede overtrædelse, herunder organisationer, der udfører de revisioner, der er omhandlet i artikel 37 og artikel 75, stk. 2, giver sådanne oplysninger inden for en rimelig frist.

2.   Ved fremsendelsen af en simpel anmodning om oplysninger til den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i denne artikels stk. 1 angiver Kommissionen retsgrundlaget for og formålet med anmodningen, præciserer hvilke oplysninger der ønskes, og fastsætter fristen for udlevering af oplysningerne og de i artikel 74 omhandlede bøder for udlevering af urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger.

3.   Når Kommissionen ved afgørelse pålægger den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i denne artikels stk. 1 at give oplysninger, skal den angive retsgrundlaget for og formålet med anmodningen, præcisere, hvilke oplysninger der ønskes, og fastsætte fristen for udlevering af oplysningerne. Den skal også henvise til de bøder, der er omhandlet i artikel 74, samt henvise til eller pålægge de tvangsbøder, der er omhandlet i artikel 76. Den skal desuden henvise til retten til at lade afgørelsen prøve ved Den Europæiske Unions Domstol.

4.   Udbyderne af den berørte meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i stk. 1, eller disses repræsentanter, og hvad angår juridiske personer og selskaber, eller hvis de ikke har status som juridisk person, de personer, der ifølge lov eller vedtægt har beføjelse til at repræsentere dem, skal give de ønskede oplysninger på vegne af den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i stk. 1. Behørigt befuldmægtigede advokater kan give de ønskede oplysninger på deres klienters vegne. Sidstnævnte bærer det fulde ansvar, såfremt de afgivne oplysninger er ufuldstændige, urigtige eller vildledende.

5.   På anmodning af Kommissionen giver koordinatorerne for digitale tjenester og andre kompetente myndigheder Kommissionen alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan udføre sine opgaver i henhold til denne afdeling.

6.   Kommissionen skal uden unødig forsinkelse efter at have sendt den simple anmodning eller den afgørelse, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, sende en kopi heraf til koordinatorerne for digitale tjenester via det informationsudvekslingssystem, der er omhandlet i artikel 85.

Artikel 68

Beføjelse til at gennemføre interviews og indhente udtalelser

1.   For at kunne udføre sine opgaver i henhold til denne afdeling kan Kommissionen interviewe enhver fysisk eller juridisk person, der indvilliger i at lade sig interviewe med henblik på indsamling af oplysninger om genstanden for en undersøgelse vedrørende den formodede overtrædelse. Kommissionen har ret til at registrere et sådan interview ved hjælp af passende tekniske midler.

2.   Hvis det i stk. 1 omhandlede interview gennemføres i andre lokaler end Kommissionens, skal Kommissionen informere koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, på hvis område interviewet finder sted. Hvis den pågældende koordinator for digitale tjenester ønsker det, kan dens embedsmænd bistå de embedsmænd og andre ledsagende personer, der er bemyndiget af Kommissionen til at foretage interviewet.

Artikel 69

Beføjelse til at foretage kontrolbesøg

1.   Med henblik på at udføre sine opgaver i henhold til denne afdeling kan Kommissionen foretage alle nødvendige kontrolbesøg i lokalerne hos den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller hos en anden person som omhandlet i artikel 67, stk. 1.

2.   De embedsmænd og andre ledsagende personer, der er bemyndiget af Kommissionen til at udføre kontrolbesøg, har beføjelse til at:

| a) | få adgang til alle lokaler, arealer og transportmidler tilhørende den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller den anden berørte person |
| --- | --- |

a)

få adgang til alle lokaler, arealer og transportmidler tilhørende den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller den anden berørte person

| b) | undersøge de bøger og andre optegnelser, der er forbundet med ydelsen af den pågældende tjeneste, uanset hvilket medie de er lagret på |
| --- | --- |

b)

undersøge de bøger og andre optegnelser, der er forbundet med ydelsen af den pågældende tjeneste, uanset hvilket medie de er lagret på

| c) | tage eller få kopi eller udskrift under enhver form af sådanne bøger eller andre optegnelser |
| --- | --- |

c)

tage eller få kopi eller udskrift under enhver form af sådanne bøger eller andre optegnelser

| d) | kræve, at den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller den anden berørte person giver adgang til og forklarer vedkommendes organisation, funktionsmåde, IT-system, algoritmer, databehandling og forretningspraksis og til at registrere eller dokumentere de afgivne forklaringer |
| --- | --- |

d)

kræve, at den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller den anden berørte person giver adgang til og forklarer vedkommendes organisation, funktionsmåde, IT-system, algoritmer, databehandling og forretningspraksis og til at registrere eller dokumentere de afgivne forklaringer

| e) | forsegle alle lokaler, der anvendes til formål forbundet med den berørte udbyder af den meget store onlineplatforms eller af den meget store onlinesøgemaskines eller den anden berørte persons erhverv, forretning, håndværk eller profession samt bøger eller andre optegnelser, i det tidsrum og i det omfang, det er nødvendigt for kontrolbesøget |
| --- | --- |

e)

forsegle alle lokaler, der anvendes til formål forbundet med den berørte udbyder af den meget store onlineplatforms eller af den meget store onlinesøgemaskines eller den anden berørte persons erhverv, forretning, håndværk eller profession samt bøger eller andre optegnelser, i det tidsrum og i det omfang, det er nødvendigt for kontrolbesøget

| f) | anmode enhver repræsentant for eller medarbejder hos den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller den anden berørte person om forklaringer på forhold eller dokumenter vedrørende genstanden for og formålet med kontrolbesøget og til at registrere svarene |
| --- | --- |

f)

anmode enhver repræsentant for eller medarbejder hos den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller den anden berørte person om forklaringer på forhold eller dokumenter vedrørende genstanden for og formålet med kontrolbesøget og til at registrere svarene

| g) | rette spørgsmål mod enhver sådan repræsentant eller medarbejder vedrørende kontrolbesøgets genstand og formål og til at registrere svarene. |
| --- | --- |

g)

rette spørgsmål mod enhver sådan repræsentant eller medarbejder vedrørende kontrolbesøgets genstand og formål og til at registrere svarene.

3.   Kontrolbesøg kan foretages med bistand fra revisorer eller eksperter, der er udpeget af Kommissionen i henhold til artikel 72, stk. 2, samt fra koordinatoren for digitale tjenester eller de kompetente nationale myndigheder i den medlemsstat, på hvis område kontrolbesøget foretages.

4.   Hvis fremlæggelsen af de påkrævede bøger eller andre optegnelser i tilknytning til den ydede tjeneste er ufuldstændig, eller hvis svarene på de spørgsmål, der stilles i henhold til nærværende artikels stk. 2, er urigtige, ufuldstændige eller vildledende, udøver embedsmænd og andre ledsagende personer, der er bemyndiget af Kommissionen til at foretage et kontrolbesøg, deres beføjelser efter fremlæggelse af en skriftlig tilladelse, der indeholder oplysninger om kontrolbesøgets genstand og formål og de i artikel 74 og 76 fastsatte sanktioner. Kommissionen underretter i god tid inden kontrolbesøget koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, på hvis område kontrolbesøget skal udføres, herom.

5.   Under kontrolbesøg kan de embedsmænd og andre ledsagende personer, der er bemyndiget af Kommissionen, revisorerne og eksperterne udpeget af Kommissionen samt koordinatoren for digitale tjenester eller andre kompetente myndigheder i den medlemsstat, på hvis område kontrolbesøget udføres, kræve, at den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden berørt person redegør for vedkommendes organisation, funktionsmåde, IT-system, algoritmer, databehandling og forretningsadfærd, og rette spørgsmål mod dens nøglepersonale.

6.   Udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden berørt fysisk eller juridisk person er forpligtet til at underkaste sig et kontrolbesøg, der er beordret ved en afgørelse truffet af Kommissionen. Afgørelsen skal angive kontrolbesøgets genstand og formål, fastsætte tidspunktet for dets påbegyndelse og oplyse om de i artikel 74 og 76 fastsatte sanktioner og om retten til at få afgørelsen prøvet ved Den Europæiske Unions Domstol. Kommissionen skal høre koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, på hvis område kontrolbesøget skal gennemføres, inden den træffer sin afgørelse.

7.   Embedsmænd fra og andre personer, der er bemyndiget eller udpeget af koordinatoren for digitale tjenester i den medlemsstat, på hvis område kontrolbesøget skal udføres, skal efter anmodning fra denne koordinator for digitale tjenester eller Kommissionen aktivt bistå embedsmændene og andre ledsagende personer, der er bemyndiget af Kommissionen, i forbindelse med kontrolbesøget. De har i denne forbindelse de i stk. 2 omhandlede beføjelser.

8.   Hvis embedsmænd og andre ledsagende personer, der er bemyndiget af Kommissionen, finder, at den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller den anden berørte person modsætter sig et kontrolbesøg, der er beordret i henhold til denne artikel, skal den medlemsstat, på hvis område kontrolbesøget skal udføres, efter anmodning fra disse embedsmænd eller andre ledsagende personer og i overensstemmelse med medlemsstatens nationale ret yde disse den nødvendige bistand, herunder, hvis det er relevant i henhold til denne nationale ret, i form af tvangsforanstaltninger truffet af en kompetent retshåndhævende myndighed, således at de kan gennemføre kontrolbesøget.

9.   Hvis den bistand, der er omhandlet i stk. 8, kræver tilladelse fra en national judiciel myndighed i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats nationale ret, skal koordinatoren for digitale tjenester i den pågældende medlemsstat anmode om en sådan tilladelse efter anmodning fra embedsmænd og andre ledsagende personer, der er bemyndiget af Kommissionen. Der kan også ansøges om en sådan tilladelse som en sikkerhedsforanstaltning.

10.   Når der anmodes om den i stk. 9 omhandlede tilladelse, skal den nationale judicielle myndighed, for hvilken sagen er indbragt, kontrollere, at Kommissionens afgørelse om at beordre kontrolbesøget er autentisk, og at de påtænkte tvangsforanstaltninger hverken er vilkårlige eller uforholdsmæssige i forhold til kontrolundersøgelsens genstand. Når den nationale judicielle myndighed foretager en sådan kontrol, kan den anmode Kommissionen, direkte eller gennem koordinatorerne for digitale tjenester i den berørte medlemsstat, om detaljerede forklaringer, navnlig om det grundlag, hvorpå Kommissionen baserer sin mistanke om en overtrædelse af denne forordning, om grovheden af den formodede overtrædelse samt om måden, hvorpå den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller den anden berørte person er involveret heri. Den nationale judicielle myndighed må dog ikke sætte spørgsmålstegn ved, om kontrolbesøget er nødvendigt, eller kræve oplysninger fra Kommissionens sagsakter. Lovligheden af Kommissionens afgørelse kan kun prøves ved Den Europæiske Unions Domstol.

Artikel 70

Midlertidige foranstaltninger

1.   I forbindelse med en procedure, der kan føre til vedtagelse af en afgørelse om manglende overholdelse i henhold til artikel 73, stk. 1, kan Kommissionen i hastetilfælde, hvor der er risiko for alvorlig skade på tjenestemodtagerne, træffe afgørelse om at pålægge den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine midlertidige foranstaltninger på grundlag af en umiddelbar konstatering af en overtrædelse.

2.   En afgørelse i henhold til stk. 1 gælder i en nærmere fastsat periode og kan forlænges, i det omfang det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.

Artikel 71

Tilsagn

1.   Hvis den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine under proceduren i medfør af denne afdeling afgiver tilsagn om at sikre, at de relevante bestemmelser i denne forordning overholdes, kan Kommissionen ved afgørelse gøre disse tilsagn bindende for den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine og fastslå, at der ikke er yderligere grundlag for at gribe ind.

2.   Kommissionen kan efter anmodning eller på eget initiativ genåbne proceduren:

| a) | hvis der har været en væsentlig ændring i et af de forhold, der lå til grund for afgørelsen |
| --- | --- |

a)

hvis der har været en væsentlig ændring i et af de forhold, der lå til grund for afgørelsen

| b) | hvis den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine handler i strid med sine tilsagn, eller |
| --- | --- |

b)

hvis den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine handler i strid med sine tilsagn, eller

| c) | hvis afgørelsen var baseret på ufuldstændige, urigtige eller vildledende oplysninger fra den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i artikel 67, stk. 1. |
| --- | --- |

c)

hvis afgørelsen var baseret på ufuldstændige, urigtige eller vildledende oplysninger fra den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i artikel 67, stk. 1.

3.   Hvis Kommissionen finder, at de tilsagn, som den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine har afgivet, ikke kan sikre en effektiv overholdelse af de relevante bestemmelser i denne forordning, afviser den disse tilsagn i en begrundet afgørelse i forbindelse med afslutningen af proceduren.

Artikel 72

Overvågningstiltag

1.   For at kunne udføre sine opgaver i henhold til denne afdeling kan Kommissionen iværksætte de nødvendige tiltag for at overvåge, at udbydere af meget store onlineplatforme eller af meget store onlinesøgemaskine gennemfører og overholder denne forordning effektivt. Kommissionen kan pålægge dem at give adgang til og redegøre for deres databaser og algoritmer. Sådanne tiltag kan omfatte en forpligtelse for udbyderen af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine til at opbevare alle dokumenter, der anses for nødvendige for at vurdere gennemførelsen og overholdelsen af forpligtelserne i henhold til denne forordning.

2.   Tiltagene i henhold til stk. 1 kan omfatte udnævnelse af uafhængige eksterne eksperter og revisorer samt eksperter og revisorer fra kompetente nationale myndigheder med den pågældende myndigheds samtykke, til at bistå Kommissionen med at overvåge den effektive gennemførelse og overholdelse af de relevante bestemmelser i denne forordning og stille særlig ekspertise eller viden til rådighed for Kommissionen.

Artikel 73

Manglende overholdelse

1.   Kommissionen vedtager en afgørelse om manglende overholdelse, hvis den finder, at den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine ikke overholder et eller flere af følgende punkter:

| a) | relevante bestemmelser i denne forordning |
| --- | --- |

a)

relevante bestemmelser i denne forordning

| b) | midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 70 |
| --- | --- |

b)

midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 70

| c) | tilsagn, der er gjort bindende i henhold til artikel 71. |
| --- | --- |

c)

tilsagn, der er gjort bindende i henhold til artikel 71.

2.   Inden Kommissionen vedtager afgørelsen i henhold til stk. 1, meddeler den sine foreløbige konklusioner til den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine. I de foreløbige konklusioner redegør Kommissionen for de foranstaltninger, den overvejer at træffe, eller som den mener, at den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine bør træffe for effektivt at imødekomme de foreløbige konklusioner.

3.   I afgørelsen vedtaget i henhold til stk. 1 pålægger Kommissionen den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre overholdelse af afgørelsen i henhold til stk. 1 inden for en rimelig frist angivet deri og at fremlægge oplysninger om de foranstaltninger, som den pågældende udbyder agter at træffe for at efterkomme afgørelsen.

4.   Den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine forelægger Kommissionen en beskrivelse af de foranstaltninger, den har truffet for at sikre overholdelse af afgørelsen i henhold til stk. 1, når de er gennemført.

5.   Konstaterer Kommissionen, at betingelserne i stk. 1 ikke er opfyldt, afslutter den undersøgelsen ved en afgørelse. Afgørelsen finder anvendelse med øjeblikkelig virkning.

Artikel 74

Bøder

1.   I afgørelsen i henhold til artikel 73 kan Kommissionen pålægge den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine bøder på op til 6 % af dennes samlede årsomsætning på verdensplan i det foregående regnskabsår, hvis den finder, at den pågældende udbyder forsætligt eller uagtsomt:

| a) | overtræder de relevante bestemmelser i denne forordning |
| --- | --- |

a)

overtræder de relevante bestemmelser i denne forordning

| b) | undlader at overholde en afgørelse om midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 70, eller |
| --- | --- |

b)

undlader at overholde en afgørelse om midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 70, eller

| c) | undlader at overholde en forpligtelse, der er gjort bindende ved afgørelse i henhold til artikel 71. |
| --- | --- |

c)

undlader at overholde en forpligtelse, der er gjort bindende ved afgørelse i henhold til artikel 71.

2.   Kommissionen kan vedtage en afgørelse, der pålægger den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden fysisk eller juridisk person som omhandlet i artikel 67, stk. 1, bøder på op til 1 % af den samlede årlige indkomst eller globale omsætning i det foregående regnskabsår, hvis de forsætligt eller uagtsomt:

| a) | afgiver urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger som svar på en simpel anmodning eller anmodning ved en afgørelse i henhold til artikel 67 |
| --- | --- |

a)

afgiver urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger som svar på en simpel anmodning eller anmodning ved en afgørelse i henhold til artikel 67

| b) | undlader at besvare anmodningen om oplysninger ved afgørelse inden for den fastsatte frist |
| --- | --- |

b)

undlader at besvare anmodningen om oplysninger ved afgørelse inden for den fastsatte frist

| c) | undlader inden for den af Kommissionen fastsatte frist at berigtige urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger afgivet af en ansat eller undlader eller nægter at give fuldstændige oplysninger |
| --- | --- |

c)

undlader inden for den af Kommissionen fastsatte frist at berigtige urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger afgivet af en ansat eller undlader eller nægter at give fuldstændige oplysninger

| d) | nægter at underkaste sig et kontrolbesøg i henhold til artikel 69 |
| --- | --- |

d)

nægter at underkaste sig et kontrolbesøg i henhold til artikel 69

| e) | undlader at overholde de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet i henhold til artikel 72, eller |
| --- | --- |

e)

undlader at overholde de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet i henhold til artikel 72, eller

| f) | undlader at opfylde betingelserne for aktindsigt i Kommissionens sagsakter i henhold til artikel 79, stk. 4. |
| --- | --- |

f)

undlader at opfylde betingelserne for aktindsigt i Kommissionens sagsakter i henhold til artikel 79, stk. 4.

3.   Inden Kommissionen vedtager afgørelsen i henhold til denne artikels stk. 2 meddeler den sine foreløbige konklusioner til den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i artikel 67, stk. 1.

4.   Ved fastsættelse af bødens størrelse tager Kommissionen hensyn til overtrædelsens art, grovhed, varighed og gentagne karakter og for bøder, der pålægges i henhold til stk. 2, til den forsinkede procedure.

Artikel 75

Skærpet tilsyn med sanktioner til afhjælpning af overtrædelser af forpligtelser fastsat i kapitel III, afdeling 5

1.   I forbindelse med vedtagelsen af en afgørelse i henhold til artikel 73 vedrørende en overtrædelse, som en udbyder af en meget stor onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine har begået af en eller flere af bestemmelserne i kapitel III, afdeling 5, anvender Kommissionen det i nærværende artikel omhandlede system for skærpet tilsyn. Den tager i den forbindelse størst muligt hensyn til en eventuel udtalelse fra rådet i henhold til nærværende artikel.

2.   I den afgørelse, der er omhandlet i artikel 73, skal Kommissionen pålægge den berørte udbyder af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine inden for en rimelig frist, der fastsættes i afgørelsen, at udarbejde og meddele koordinatorerne for digitale tjenester, Kommissionen og rådet en handlingsplan med de nødvendige foranstaltninger, som på fyldestgørende vis kan bringe overtrædelsen til ophør eller afhjælpe den. Disse foranstaltninger skal omfatte en forpligtelse til at foretage en uafhængig revision i overensstemmelse med artikel 37, stk. 3 og 4, af gennemførelsen af de øvrige foranstaltninger og skal angive revisorernes identitet såvel som revisionens metodik, tidsplan og opfølgning. Foranstaltningerne kan, hvis det er relevant, også omfatte et tilsagn om at følge en adfærdskodeks som omhandlet i artikel 45.

3.   Senest en måned efter modtagelsen af handlingsplanen skal rådet sende sin udtalelse om handlingsplanen til Kommissionen. Senest en måned efter modtagelsen af udtalelsen skal Kommissionen træffe afgørelse om, hvorvidt foranstaltningerne i handlingsplanen er tilstrækkelige til at bringe overtrædelsen til ophør eller afhjælpe den, og fastsætte en rimelig frist for dens gennemførelse. Der skal i denne afgørelse tages hensyn til eventuelle tilsagn om at overholde relevante adfærdskodekser. Kommissionen skal efterfølgende overvåge implementeringen af handlingsplanen. Med henblik herpå skal udbyderen af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine fremsende revisionsrapporten til Kommissionen uden unødig forsinkelse, efter at den er blevet tilgængelig, og holde Kommissionen orienteret om foretagne skridt med henblik på implementering af handlingsplanen. Kommissionen kan, hvis det er nødvendigt for en sådan overvågning, kræve, at udbyderen af en meget stor onlineplatform eller af en meget stor onlinesøgemaskine fremlægger yderligere oplysninger inden for en rimelig frist, som fastsættes af Kommissionen.

Kommissionen skal holde rådet og koordinatorerne for digitale tjenester underrettet om implementeringen af handlingsplanen og om sin egen overvågning heraf.

4.   Kommissionen kan træffe de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med denne forordning, navnlig artikel 76, stk. 1, litra e), og artikel 82, stk. 1, hvis:

| a) | den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine ikke fremlægger en handlingsplan, revisionsrapporten, de nødvendige ajourføringer eller enhver nødvendig supplerende information inden for den gældende frist |
| --- | --- |

a)

den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine ikke fremlægger en handlingsplan, revisionsrapporten, de nødvendige ajourføringer eller enhver nødvendig supplerende information inden for den gældende frist

| b) | Kommissionen afviser den foreslåede handlingsplan, fordi den mener, at foranstaltningerne heri ikke er tilstrækkelige til at bringe overtrædelsen til ophør eller afhjælpe den, eller |
| --- | --- |

b)

Kommissionen afviser den foreslåede handlingsplan, fordi den mener, at foranstaltningerne heri ikke er tilstrækkelige til at bringe overtrædelsen til ophør eller afhjælpe den, eller

| c) | Kommissionen på grundlag af revisionsrapporten, eventuelle ajourføringer eller supplerende information eller andre relevante oplysninger, som den råder over, mener, at implementeringen af handlingsplanen er utilstrækkelig til at bringe overtrædelsen til ophør eller afhjælpe den. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen på grundlag af revisionsrapporten, eventuelle ajourføringer eller supplerende information eller andre relevante oplysninger, som den råder over, mener, at implementeringen af handlingsplanen er utilstrækkelig til at bringe overtrædelsen til ophør eller afhjælpe den.

Artikel 76

Tvangsbøder

1.   Kommissionen kan vedtage en afgørelse, der pålægger den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i artikel 67, stk. 1, alt efter hvad der er relevant, tvangsbøder på op til 5 % af den gennemsnitlige daglige indkomst eller årsomsætning på verdensplan i det foregående regnskabsår fra det i afgørelsen fastsatte tidspunkt for at tvinge dem til:

| a) | at give rigtige og fuldstændige oplysninger i henhold til en afgørelse om udlevering af oplysninger i medfør af artikel 67 |
| --- | --- |

a)

at give rigtige og fuldstændige oplysninger i henhold til en afgørelse om udlevering af oplysninger i medfør af artikel 67

| b) | at underkaste sig et kontrolbesøg, som Kommissionen har påbudt ved en afgørelse i henhold til artikel 69 |
| --- | --- |

b)

at underkaste sig et kontrolbesøg, som Kommissionen har påbudt ved en afgørelse i henhold til artikel 69

| c) | at efterkomme en afgørelse om midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 70, stk. 1 |
| --- | --- |

c)

at efterkomme en afgørelse om midlertidige foranstaltninger i henhold til artikel 70, stk. 1

| d) | at efterkomme tilsagn, der er gjort bindende ved afgørelse i henhold til artikel 71, stk. 1 |
| --- | --- |

d)

at efterkomme tilsagn, der er gjort bindende ved afgørelse i henhold til artikel 71, stk. 1

| e) | at efterkomme en afgørelse i henhold til artikel 73, stk. 1, herunder, hvor det er relevant, de heri indeholdte krav vedrørende den handlingsplan, der er omhandlet i artikel 75. |
| --- | --- |

e)

at efterkomme en afgørelse i henhold til artikel 73, stk. 1, herunder, hvor det er relevant, de heri indeholdte krav vedrørende den handlingsplan, der er omhandlet i artikel 75.

2.   Hvis den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i artikel 67, stk. 1, har opfyldt den forpligtelse, som tvangsbøden skulle gennemtvinge, kan Kommissionen fastsætte tvangsbødens endelige størrelse til et lavere beløb end det, der fulgte af den oprindelige afgørelse.

Artikel 77

Forældelsesfrister for pålæggelse af sanktioner

1.   De beføjelser, som Kommissionen har i henhold til artikel 74 og 76, forældes efter fem år.

2.   Forældelsesfristen regnes fra den dag, hvor overtrædelsen er begået. Ved vedvarende eller gentagne overtrædelser regnes fristen dog først fra den dag, hvor overtrædelsen er ophørt.

3.   Ethvert tiltag, som Kommissionen eller koordinatoren for digitale tjenester træffer med henblik på undersøgelsen eller proceduren i forbindelse med en overtrædelse, afbryder forældelsesfristen for pålæggelse af bøder og dagbøder. Forældelsesfristen afbrydes bl.a. af følgende tiltag:

| a) | anmodninger om oplysninger fra Kommissionen eller en koordinator for digitale tjenester |
| --- | --- |

a)

anmodninger om oplysninger fra Kommissionen eller en koordinator for digitale tjenester

| b) | kontrolbesøg |
| --- | --- |

b)

kontrolbesøg

| c) | Kommissionens indledning af en procedure som omhandlet i artikel 66, stk. 1. |
| --- | --- |

c)

Kommissionens indledning af en procedure som omhandlet i artikel 66, stk. 1.

4.   Forældelsesfristen løber på ny efter hver afbrydelse. Forældelsesfristen for pålæggelse af bøder eller tvangsbøder udløber dog senest den dag, hvor der er forløbet en periode svarende til den dobbelte forældelsesfrist, uden at Kommissionen har pålagt en bøde eller tvangsbøde. Denne periode forlænges med den tid, hvor forældelsesfristen er blevet suspenderet i henhold til stk. 5.

5.   Forældelsesfristen for pålæggelse af bøder eller tvangsbøder suspenderes, så længe Kommissionens afgørelse verserer for Den Europæiske Unions Domstol.

Artikel 78

Forældelsesfrister for tvangsfuldbyrdelse

1.   Kommissionens beføjelse til at tvangsfuldbyrde afgørelser, der er truffet i henhold til artikel 74 og 76, forældes efter fem år.

2.   Forældelsesfristen regnes fra den dag, hvor afgørelsen blev endelig.

3.   Forældelsesfristen for tvangsfuldbyrdelse afbrydes:

| a) | ved meddelelse af en afgørelse om ændring af bødens eller tvangsbødens oprindelige størrelse eller om afvisning af en anmodning om en sådan ændring |
| --- | --- |

a)

ved meddelelse af en afgørelse om ændring af bødens eller tvangsbødens oprindelige størrelse eller om afvisning af en anmodning om en sådan ændring

| b) | ved ethvert tiltag, der iværksættes af Kommissionen eller af en medlemsstat på Kommissionens anmodning med henblik på tvangsinddrivelse af bøden eller tvangsbøden. |
| --- | --- |

b)

ved ethvert tiltag, der iværksættes af Kommissionen eller af en medlemsstat på Kommissionens anmodning med henblik på tvangsinddrivelse af bøden eller tvangsbøden.

4.   Forældelsesfristen løber på ny efter hver afbrydelse.

5.   Forældelsesfristen for tvangsfuldbyrdelse suspenderes, så længe:

| a) | der er givet en betalingsfrist |
| --- | --- |

a)

der er givet en betalingsfrist

| b) | tvangsinddrivelsen er suspenderet i henhold til en afgørelse truffet af Den Europæiske Unions Domstol eller af en national domstol. |
| --- | --- |

b)

tvangsinddrivelsen er suspenderet i henhold til en afgørelse truffet af Den Europæiske Unions Domstol eller af en national domstol.

Artikel 79

Ret til at blive hørt og aktindsigt

1.   Inden Kommissionen træffer en afgørelse i henhold til artikel 73, stk. 1, eller artikel 74 eller 76, skal den give den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i artikel 67, stk. 1, lejlighed til at blive hørt om:

| a) | Kommissionens foreløbige konklusioner, herunder ethvert spørgsmål, som Kommissionen har gjort indsigelse imod, og |
| --- | --- |

a)

Kommissionens foreløbige konklusioner, herunder ethvert spørgsmål, som Kommissionen har gjort indsigelse imod, og

| b) | foranstaltninger, som Kommissionen måtte have til hensigt at træffe på baggrund af de i litra a) omhandlede foreløbige konklusioner. |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger, som Kommissionen måtte have til hensigt at træffe på baggrund af de i litra a) omhandlede foreløbige konklusioner.

2.   Den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden person som omhandlet i artikel 67, stk. 1, kan fremsætte sine bemærkninger til Kommissionens foreløbige konklusioner inden for en rimelig frist, som Kommissionen fastsætter i sine foreløbige konklusioner, og som ikke må være kortere end 14 dage.

3.   Kommissionen må kun lægge de klagepunkter til grund for sine afgørelser, som de berørte parter har haft lejlighed til at udtale sig om.

4.   De berørte parters ret til forsvar skal respekteres fuldt ud i procedureforløbet. De har ret til aktindsigt i Kommissionens sagsakter på grundlag af en aftalt aktindsigt med forbehold af den legitime interesse, som den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine eller en anden berørt person har i beskyttelsen af sine forretningshemmeligheder. Kommissionen har beføjelse til at vedtage afgørelser om sådanne vilkår for videregivelse i tilfælde af uenighed mellem parterne. Retten til indsigt i Kommissionens sagsakter omfatter ikke fortrolige oplysninger og interne dokumenter tilhørende Kommissionen, rådet, koordinatorerne for digitale tjenester, andre kompetente myndigheder eller andre offentlige myndigheder i medlemsstaterne. Retten til aktindsigt omfatter navnlig ikke korrespondance mellem Kommissionen og disse myndigheder. Dette stykke er ikke til hinder for, at Kommissionen videregiver eller anvender oplysninger, som er nødvendige for at bevise en overtrædelse.

5.   De oplysninger, der indsamles i henhold til artikel 67, 68 og 69, må kun anvendes i forbindelse med denne forordning.

Artikel 80

Offentliggørelse af afgørelser

1.   Kommissionen offentliggør de afgørelser, den træffer i henhold til artikel 70, stk. 1, artikel 71, stk. 1, og artikel 73-76. Ved offentliggørelsen angives parternes navne og afgørelsernes hovedindhold, herunder de pålagte sanktioner.

2.   Ved offentliggørelsen tages der hensyn til de rettigheder og legitime interesser, som den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine, enhver anden person som omhandlet i artikel 67, stk. 1, og tredjeparter har i beskyttelsen af deres fortrolige oplysninger.

Artikel 81

Prøvelse ved Den Europæiske Unions Domstol

I henhold til artikel 261 i TEUF har Den Europæiske Unions Domstol fuld prøvelsesret vedrørende afgørelser, hvorved Kommissionen har pålagt bøder eller tvangsbøder. Den kan ophæve, nedsætte eller forhøje den pålagte bøde eller tvangsbøde.

Artikel 82

Anmodninger om begrænsninger i adgangen og samarbejde med nationale domstole

1.   Hvis alle beføjelser i henhold til denne afdeling til at bringe en overtrædelse af denne forordning til ophør er udtømt, og overtrædelsen fortsætter og forvolder alvorlig skade, der ikke kan undgås gennem udøvelse af andre beføjelser i henhold til EU-retten eller national ret, kan Kommissionen anmode koordinatoren for digitale tjenester i etableringslandet for den berørte udbyder af den meget store onlineplatform eller af den meget store onlinesøgemaskine om at træffe foranstaltninger i henhold til artikel 51, stk. 3.

Inden Kommissionen fremsender en sådan anmodning til koordinatoren for digitale tjenester, opfordrer Kommissionen interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger inden for en frist på mindst 14 arbejdsdage med de foranstaltninger, Kommissionen har til hensigt at anmode om med angivelse af den eller de tiltænkte adressater.

2.   Når det er nødvendigt af hensyn til en ensartet anvendelse af denne forordning, kan Kommissionen på eget initiativ fremsætte skriftlige bemærkninger til den kompetente judicielle myndighed, der er omhandlet i artikel 51, stk. 3. Med tilladelse fra den pågældende judicielle myndighed kan den også fremsætte mundtlige bemærkninger.

Kommissionen kan udelukkende med henblik på udarbejdelsen af sine bemærkninger anmode denne judicielle myndighed om at sende Kommissionen alle dokumenter, der er nødvendige for vurderingen af sagen, eller sikre at de fremsendes.

3.   Når en national domstol træffer afgørelse om et spørgsmål, der allerede er genstand for en afgørelse truffet af Kommissionen i henhold til denne forordning, må denne nationale domstol ikke træffe nogen afgørelse, der er i strid med den pågældende afgørelse truffet af Kommissionen. Nationale domstole skal ligeledes undgå at træffe afgørelser, som kan være i strid med en afgørelse, som Kommissionen har til hensigt at træffe i en procedure, som den har indledt i henhold til denne forordning. Den nationale domstol kan med henblik herpå vurdere, om det er nødvendigt at udsætte sagen. Dette berører ikke artikel 267 i TEUF.

Artikel 83

Gennemførelsesretsakter vedrørende Kommissionens intervention

I forbindelse med Kommissionens intervention i henhold til denne afdeling kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter vedrørende de praktiske ordninger for:

| a) | proceduren i henhold til artikel 69 og 72 |
| --- | --- |

a)

proceduren i henhold til artikel 69 og 72

| b) | de i artikel 79 omhandlede høringer |
| --- | --- |

b)

de i artikel 79 omhandlede høringer

| c) | den i artikel 79 omhandlede aftalte aktindsigt. |
| --- | --- |

c)

den i artikel 79 omhandlede aftalte aktindsigt.

Inden Kommissionen træffer foranstaltninger i medfør af denne artikels stk. 1, offentliggør den et udkast til disse og opfordrer alle interesserede parter til at fremsende deres bemærkninger inden udløbet af den heri fastsatte frist, som skal være på mindst en måned. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren, jf. artikel 88.

AFDELING 5

Fælles bestemmelser om håndhævelse

Artikel 84

Tavshedspligt

Med forbehold af den i dette kapitel omhandlede udveksling og anvendelse af oplysninger er Kommissionen, rådet, medlemsstaternes kompetente myndigheder og deres respektive embedsmænd, øvrige ansatte og andre personer, der arbejder under deres tilsyn, og enhver anden involveret fysisk eller juridisk person, herunder revisorer og eksperter udpeget i henhold til artikel 72, stk. 2, forpligtede til ikke at videregive de oplysninger, de har indhentet eller udvekslet i henhold til denne forordning, og som ifølge deres natur er undergivet tavshedspligt.

Artikel 85

Informationsudvekslingssystem

1.   Kommissionen opretter og vedligeholder et pålideligt og sikkert informationsudvekslingssystem, der understøtter kommunikationen mellem koordinatorerne for digitale tjenester, Kommissionen og rådet. Andre kompetente myndigheder kan få adgang til dette system, hvis det er nødvendigt for dem ved udførelsen af de opgaver, som de er pålagt i overensstemmelse med denne forordning.

2.   Koordinatorerne for digitale tjenester, Kommissionen og rådet skal anvende informationsudvekslingssystemet til al kommunikation i henhold til denne forordning.

3.   Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der fastsætter praktiske og operationelle ordninger for informationsudvekslingssystemets funktion og interoperabilitet med andre relevante systemer. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren, jf. artikel 88.

Artikel 86

Repræsentation

1.   Uden at det berører direktiv (EU) 2020/1828 eller eventuelle andre former for repræsentation i henhold til national ret har modtagere af formidlingstjenester som minimum ret til at bemyndige et organ, en organisation eller en sammenslutning til at udøve de rettigheder, der følger af denne forordning, på deres vegne, forudsat at organet, organisationen eller sammenslutningen opfylder alle følgende betingelser:

| a) | det eller den opererer uden fortjeneste for øje |
| --- | --- |

a)

det eller den opererer uden fortjeneste for øje

| b) | det eller den er etableret i overensstemmelse med en medlemsstats ret |
| --- | --- |

b)

det eller den er etableret i overensstemmelse med en medlemsstats ret

| c) | dets eller dens vedtægtsmæssige mål omfatter en legitim interesse i at sikre, at denne forordning overholdes. |
| --- | --- |

c)

dets eller dens vedtægtsmæssige mål omfatter en legitim interesse i at sikre, at denne forordning overholdes.

2.   Udbydere af onlineplatforme skal træffe de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at sikre, at klager indgivet af organer, organisationer eller sammenslutninger som omhandlet i denne artikels stk. 1 på vegne af tjenestemodtagere gennem de mekanismer, der er omhandlet i artikel 20, stk. 1, behandles og afgøres som en prioritet og uden unødig forsinkelse.

AFDELING 6

Delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter

Artikel 87

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 24, 33, 37, 40 og 43, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra 16. november 2022. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 24, 33, 37, 40 og 43 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 24, 33, 37, 40 og 43 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med tre måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 88

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg (»udvalget for digitale tjenester«). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 89

Ændring af direktiv 2000/31/EF

1.   Artikel 12-15 i direktiv 2000/31/EF udgår.

2.   Henvisninger til artikel 12-15 i direktiv 2000/31/EF gælder som henvisninger til henholdsvis artikel 4, 5, 6 og 8 i denne forordning.

Artikel 90

Ændring af direktiv (EU) 2020/1828

I bilag I til direktiv (EU) 2020/1828 tilføjes følgende punkt:

| »68) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2065 af 19. oktober 2022 om et indre marked for digitale tjenester og om ændring af direktiv 2000/31/EF (forordning om digitale tjenester) (EUT L 277 af 27.10.2022, s. 1).« |
| --- | --- |

»68)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2065 af 19. oktober 2022 om et indre marked for digitale tjenester og om ændring af direktiv 2000/31/EF (forordning om digitale tjenester) (EUT L 277 af 27.10.2022, s. 1).«

Artikel 91

Evaluering

1.   Senest den 18. februar 2027 evaluerer Kommissionen denne forordnings potentielle indvirkning på udviklingen og den økonomiske vækst i små og mellemstore virksomheder og aflægger rapport herom til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

Senest den 17. november 2025 evaluerer Kommissionen nedenstående spørgsmål og aflægger rapport herom til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg:

| a) | anvendelsen af artikel 33, herunder anvendelsesområdet for udbydere af formidlingstjenester, der er omfattet af forpligtelserne i denne forordnings kapitel III, afdeling 5 |
| --- | --- |

a)

anvendelsen af artikel 33, herunder anvendelsesområdet for udbydere af formidlingstjenester, der er omfattet af forpligtelserne i denne forordnings kapitel III, afdeling 5

| b) | måden denne forordning fungerer på i forhold til andre retsakter, navnlig de retsakter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3 og 4. |
| --- | --- |

b)

måden denne forordning fungerer på i forhold til andre retsakter, navnlig de retsakter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3 og 4.

2.   Senest den 17. november 2027 og derefter hvert femte år evaluerer Kommissionen denne forordning og aflægger rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

Denne rapport skal navnlig omhandle:

| a) | anvendelsen af stk. 1, andet afsnit, litra a) og b) |
| --- | --- |

a)

anvendelsen af stk. 1, andet afsnit, litra a) og b)

| b) | denne forordnings bidrag til uddybningen og den effektive funktion af det indre marked for formidlingstjenester, navnlig med hensyn til grænseoverskridende ydelse af digitale tjenester |
| --- | --- |

b)

denne forordnings bidrag til uddybningen og den effektive funktion af det indre marked for formidlingstjenester, navnlig med hensyn til grænseoverskridende ydelse af digitale tjenester

| c) | anvendelsen af artikel 13, 16, 20, 21, 45 og 46 |
| --- | --- |

c)

anvendelsen af artikel 13, 16, 20, 21, 45 og 46

| d) | rækkevidden af de forpligtelser, der påhviler små virksomheder og mikrovirksomheder |
| --- | --- |

d)

rækkevidden af de forpligtelser, der påhviler små virksomheder og mikrovirksomheder

| e) | effektiviteten af tilsyns- og håndhævelsesmekanismerne |
| --- | --- |

e)

effektiviteten af tilsyns- og håndhævelsesmekanismerne

| f) | indvirkningen på respekten for ytrings- og informationsfriheden. |
| --- | --- |

f)

indvirkningen på respekten for ytrings- og informationsfriheden.

3.   Den i stk. 1 og 2 omhandlede rapport ledsages, hvis det er relevant, af et forslag til ændring af denne forordning.

4.   Kommissionen skal i den i denne artikels stk. 2 omhandlede rapport også evaluere og aflægge rapport om de årlige rapporter om deres aktiviteter, som koordinatorerne for digitale tjenester forelægger Kommissionen og rådet i henhold til artikel 55, stk. 1.

5.   Med henblik på stk. 2 skal medlemsstaterne og rådet fremsende oplysninger på Kommissionens anmodning.

6.   I forbindelse med evalueringen, jf. stk. 2, skal Kommissionen tage hensyn til holdninger og resultater fremlagt af Europa-Parlamentet, Rådet og andre relevante organer eller kilder og være særligt opmærksom på små og mellemstore virksomheder og nye konkurrenters stilling.

7.   Senest den 18. februar 2027 skal Kommissionen efter høring af rådet foretage en evaluering af rådets funktionsmåde og af anvendelsen af artikel 43 og aflægge rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg under hensyntagen til forordningens første anvendelsesår. På grundlag af resultaterne og under videst mulig hensyntagen til rådets udtalelse ledsages rapporten, hvis det er relevant, af et forslag til ændring af denne forordning for så vidt angår rådets struktur.

Artikel 92

Betinget anvendelse for udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store online søgemaskiner

Denne forordning finder anvendelse på udbydere af meget store onlineplatforme og af meget store onlinesøgemaskiner, der er udpeget i henhold til artikel 33, stk. 4, fra fire måneder efter den meddelelse til den pågældende udbyder, der er omhandlet i artikel 33, stk. 6, hvis denne dato ligger før den 17. februar 2024.

Artikel 93

Ikrafttræden og anvendelse

1.   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Denne forordning finder anvendelse fra den 17. februar 2024.

Artikel 24, stk. 2, 3 og 6, artikel 33, stk. 3-6, artikel 37, stk. 7, artikel 40, stk. 13, artikel 43 og kapitel IV, afdeling 4, 5 og 6, finder dog anvendelse fra den 16. november 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 19. oktober 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  
  EUT C 286 af 16.7.2021, s. 70.

1

(2)  
  EUT C 440 af 29.10.2021, s. 67.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 5. juli 2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 4. oktober 2022.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 af 9. september 2015 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (EUT L 241 af 17.9.2015, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1215/2012 af 12. december 2012 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (EUT L 351 af 20.12.2012, s. 1).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktivet om audiovisuelle medietjenester) (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1148 af 20. juni 2019 om markedsføring og anvendelse af udgangsstoffer til eksplosivstoffer, om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 98/2013 (EUT L 186 af 11.7.2019, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 af 20. juni 2019 om fremme af retfærdighed og gennemsigtighed for brugere af onlineformidlingstjenester (EUT L 186 af 11.7.2019, s. 57).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/784 af 29. april 2021 om håndtering af udbredelsen af terrorrelateret indhold online (EUT L 172 af 17.5.2021, s. 79).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1232 af 14. juli 2021 om midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i direktiv 2002/58/EF for så vidt angår brug af teknologier, der anvendes af udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester til behandling af personoplysninger og andre oplysninger med henblik på bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn på internettet (EUT L 274 af 30.7.2021, s. 41).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om privatlivets fred og elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2394 af 12. december 2017 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2006/2004 (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 1).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1020 af 20. juni 2019 om markedsovervågning og produktoverensstemmelse og om ændring af direktiv 2004/42/EF og forordning (EF) nr. 765/2008 og (EU) nr. 305/2011 (EUT L 169 af 25.6.2019, s. 1).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af Rådets direktiv 84/450/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF, 98/27/EF og 2002/65/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 (»direktivet om urimelig handelspraksis«) (EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (EUT L 304 af 22.11.2011, s. 64).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/11/EU af 21. maj 2013 om alternativ tvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2009/22/EF (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 63).

18

(19)  Rådets direktiv 93/13/EØF af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler (EFT L 95 af 21.4.1993, s. 29).

19

(20)  Europa-Parlamentets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10).

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 45).

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 af 11. december 2018 om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (EUT L 321 af 17.12.2018, s. 36).

24

(25)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA (EUT L 335 af 17.12.2011, s. 1).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1).

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 af 15. marts 2017 om bekæmpelse af terrorisme og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA og ændring af Rådets afgørelse 2005/671/RIA (EUT L 88 af 31.3.2017, s. 6).

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 af 11. maj 2016 om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2009/371/RIA, 2009/934/RIA, 2009/935/RIA, 2009/936/RIA og 2009/968/RIA (EUT L 135 af 24.5.2016, s. 53).

29

(30)  Rådets direktiv (EU) 2021/514 af 22. marts 2021 om ændring af direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (EUT L 104 af 25.3.2021, s. 1).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF af 16. februar 1998 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med angivelse af priser på forbrugsvarer (EFT L 80 af 18.3.1998, s. 27).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 af 8. juni 2016 om beskyttelse af fortrolig knowhow og fortrolige forretningsoplysninger (forretningshemmeligheder) mod ulovlig erhvervelse, brug og videregivelse (EUT L 157 af 15.6.2016, s. 1).

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1828 af 25. november 2020 om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF (EUT L 409 af 4.12.2020, s. 1).

33

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

34

(35)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

35

(36)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

36

(37)  
  EUT C 149 af 27.4.2021, s. 3.

37

(38)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (EUT L 151 af 7.6.2019, s. 70).

38

(39)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

39

(40)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 af 23. juli 2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked og om ophævelse af direktiv 1999/93/EF (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73).

40

(41)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

41

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 27.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/103

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/2066

af 21. februar 2022

om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af gennemførelsesprotokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU) 2021/1117 (2) blev protokollen til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026) (3) (»protokollen«) undertegnet den 29. juni 2021 med forbehold for dens indgåelse på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU) 2021/1117 (2) blev protokollen til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026) (3) (»protokollen«) undertegnet den 29. juni 2021 med forbehold for dens indgåelse på et senere tidspunkt.

| (2) | Protokollen har været anvendt midlertidigt fra datoen for dens undertegnelse. |
| --- | --- |

(2)

Protokollen har været anvendt midlertidigt fra datoen for dens undertegnelse.

| (3) | Formålet med fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (4) (»aftalen«) og protokollen er at gøre det muligt for Unionen og Den Gabonesiske Republik (»Gabon«) at arbejde tættere sammen for yderligere at fremme udviklingen af en politik for bæredygtigt fiskeri og muliggøre en ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i Gabons fiskerizone og i Atlanterhavet, samtidig med at der bidrages til anstændige arbejdsvilkår i fiskerisektoren. |
| --- | --- |

(3)

Formålet med fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (4) (»aftalen«) og protokollen er at gøre det muligt for Unionen og Den Gabonesiske Republik (»Gabon«) at arbejde tættere sammen for yderligere at fremme udviklingen af en politik for bæredygtigt fiskeri og muliggøre en ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i Gabons fiskerizone og i Atlanterhavet, samtidig med at der bidrages til anstændige arbejdsvilkår i fiskerisektoren.

| (4) | Protokollen bør godkendes. |
| --- | --- |

(4)

Protokollen bør godkendes.

| (5) | I henhold til aftalens artikel 9 nedsættes der en blandet komité, som skal overvåge gennemførelsen af aftalen. I henhold til protokollens artikel 19, stk. 5, kan Den Blandede Komité desuden vedtage visse ændringer af protokollen. For at lette vedtagelsen af sådanne ændringer bør Kommissionen, forudsat særlige materielle og formelle betingelser er opfyldt, bemyndiges til på Unionens vegne at godkende dem efter en forenklet procedure. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til aftalens artikel 9 nedsættes der en blandet komité, som skal overvåge gennemførelsen af aftalen. I henhold til protokollens artikel 19, stk. 5, kan Den Blandede Komité desuden vedtage visse ændringer af protokollen. For at lette vedtagelsen af sådanne ændringer bør Kommissionen, forudsat særlige materielle og formelle betingelser er opfyldt, bemyndiges til på Unionens vegne at godkende dem efter en forenklet procedure.

| (6) | Unionens holdning til de foreslåede ændringer af protokollen bør fastlægges af Rådet. Kommissionen bør godkende de foreslåede ændringer på Unionens vegne, medmindre et antal medlemsstater, der repræsenterer et blokerende mindretal, i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, gør indsigelse. |
| --- | --- |

(6)

Unionens holdning til de foreslåede ændringer af protokollen bør fastlægges af Rådet. Kommissionen bør godkende de foreslåede ændringer på Unionens vegne, medmindre et antal medlemsstater, der repræsenterer et blokerende mindretal, i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, gør indsigelse.

| (7) | Protokollen bør træde i kraft hurtigst muligt i betragtning af den økonomiske betydning, der er knyttet til Unionens fiskeri i Gabons fiskerizone, og behovet for i videst muligt omfang at begrænse varigheden af afbrydelsen af disse aktiviteter — |
| --- | --- |

(7)

Protokollen bør træde i kraft hurtigst muligt i betragtning af den økonomiske betydning, der er knyttet til Unionens fiskeri i Gabons fiskerizone, og behovet for i videst muligt omfang at begrænse varigheden af afbrydelsen af disse aktiviteter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Protokollen til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Den Europæiske Union (2021-2026) (»protokollen«) godkendes på Unionens vegne.

Artikel 2

Formanden for Rådet foranstalter på Unionens vegne den notifikation, der er omhandlet i protokollens artikel 26.

Artikel 3

I overensstemmelse med proceduren i bilaget til denne afgørelse bemyndiges Kommissionen til på Unionens vegne at godkende de ændringer af protokollen, som vedtages af Den Blandede Komité, der er nedsat i henhold til artikel 9 i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Den Europæiske Union.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2022.

På Rådets vegne

J. DENORMANDIE

Formand

---

(1)  Godkendelse af 14. december 2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2021/1117 af 28. juni 2021 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og den midlertidige anvendelse af gennemførelsesprotokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026) (EUT L 242 af 8.7.2021, s. 3).

2

(3)  
  EUT L 242 af 8.7.2021, s. 5.

3

(4)  
  EUT L 109 af 26.4.2007, s. 3.

4

---

BILAG

PROCEDURE FOR GODKENDELSE AF ÆNDRINGER AF PROTOKOLLEN, DER SKAL VEDTAGES AF DEN BLANDEDE KOMITÉ

Hvis Den Blandede Komité i overensstemmelse med artikel 19, stk. 5, i gennemførelsesprotokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (2021-2026) (»protokollen«) skal vedtage ændringer af protokollen, bemyndiges Kommissionen til på Unionens vegne at godkende de foreslåede ændringer på følgende betingelser:

| 1) | Kommissionen sikrer, at godkendelsen på Unionens vegne:






  a) | er i overensstemmelse med målene for den fælles fiskeripolitik |
| --- | --- | --- |

1)

Kommissionen sikrer, at godkendelsen på Unionens vegne:

a)

er i overensstemmelse med målene for den fælles fiskeripolitik

| b) | er forenelig med de relevante regler, der er vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, og tager hensyn til fælles kyststatsforvaltning |
| --- | --- |

b)

er forenelig med de relevante regler, der er vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, og tager hensyn til fælles kyststatsforvaltning

| c) | tager hensyn til de seneste statistiske, biologiske og andre relevante oplysninger, der er fremsendt til Kommissionen. |
| --- | --- |

c)

tager hensyn til de seneste statistiske, biologiske og andre relevante oplysninger, der er fremsendt til Kommissionen.

| 2) | Inden Kommissionen godkender foreslåede ændringer på Unionens vegne, forelægger den dem for Rådet i tilstrækkelig god tid forud for det relevante møde i Den Blandede Komité. |
| --- | --- |

2)

Inden Kommissionen godkender foreslåede ændringer på Unionens vegne, forelægger den dem for Rådet i tilstrækkelig god tid forud for det relevante møde i Den Blandede Komité.

| 3) | Overensstemmelsen af de foreslåede ændringer med betingelserne i punkt 1), vurderes af Rådet. |
| --- | --- |

3)

Overensstemmelsen af de foreslåede ændringer med betingelserne i punkt 1), vurderes af Rådet.

| 4) | Medmindre et antal medlemsstater, der repræsenterer et blokerende mindretal i Rådet i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, gør indsigelse mod disse ændringer, godkender Kommissionen dem på Unionens vegne. Når der derimod foreligger et sådant blokerende mindretal, afviser Kommissionen de foreslåede ændringer på Unionens vegne. |
| --- | --- |

4)

Medmindre et antal medlemsstater, der repræsenterer et blokerende mindretal i Rådet i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, gør indsigelse mod disse ændringer, godkender Kommissionen dem på Unionens vegne. Når der derimod foreligger et sådant blokerende mindretal, afviser Kommissionen de foreslåede ændringer på Unionens vegne.

| 5) | Hvis det på senere møder i Den Blandede Komité, herunder på stedet, er umuligt at nå til enighed om de foreslåede ændringer, forelægges spørgsmålet på ny for Rådet i overensstemmelse med proceduren i punkt 2)-4), således at der i Unionens holdning tages hensyn til nye elementer. |
| --- | --- |

5)

Hvis det på senere møder i Den Blandede Komité, herunder på stedet, er umuligt at nå til enighed om de foreslåede ændringer, forelægges spørgsmålet på ny for Rådet i overensstemmelse med proceduren i punkt 2)-4), således at der i Unionens holdning tages hensyn til nye elementer.

| 6) | Kommissionen opfordres til rettidigt at træffe alle nødvendige foranstaltninger til opfølgning af Den Blandede Komités afgørelse vedrørende de foreslåede ændringer, herunder eventuelt offentliggørelse af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og forelæggelse af alle de forslag, der er nødvendige for at gennemføre denne afgørelse. |
| --- | --- |

6)

Kommissionen opfordres til rettidigt at træffe alle nødvendige foranstaltninger til opfølgning af Den Blandede Komités afgørelse vedrørende de foreslåede ændringer, herunder eventuelt offentliggørelse af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og forelæggelse af alle de forslag, der er nødvendige for at gennemføre denne afgørelse.

| 7) | Med hensyn til andre spørgsmål, der ikke vedrører de ændringer af protokollen, der er omhandlet i protokollens artikel 19, stk. 5, fastlægges den holdning, som Unionen skal indtage i Den Blandede Komité, i overensstemmelse med traktaterne og den etablerede arbejdspraksis. |
| --- | --- |

7)

Med hensyn til andre spørgsmål, der ikke vedrører de ændringer af protokollen, der er omhandlet i protokollens artikel 19, stk. 5, fastlægges den holdning, som Unionen skal indtage i Den Blandede Komité, i overensstemmelse med traktaterne og den etablerede arbejdspraksis.

---

FORORDNINGER

| 27.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/106

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/2067

af 25. oktober 2022

om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 71, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande.

| (2) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (2) blev vedtaget på grundlag af forordning (EU) 2016/429, og den foreskriver særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der skal anvendes i et begrænset tidsrum af de medlemsstater, der er opført i samme forordnings bilag I (de berørte medlemsstater), i de restriktionszoner I, II og III, der er opført i samme bilag. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (2) blev vedtaget på grundlag af forordning (EU) 2016/429, og den foreskriver særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der skal anvendes i et begrænset tidsrum af de medlemsstater, der er opført i samme forordnings bilag I (de berørte medlemsstater), i de restriktionszoner I, II og III, der er opført i samme bilag.

| (3) | De områder, der er opført som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, beror på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1911 (3) som følge af ændringer i den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i Tyskland og Italien. Siden datoen for vedtagelsen af nævnte gennemførelsesforordning har den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i visse berørte medlemsstater udviklet sig. |
| --- | --- |

(3)

De områder, der er opført som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, beror på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1911 (3) som følge af ændringer i den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i Tyskland og Italien. Siden datoen for vedtagelsen af nævnte gennemførelsesforordning har den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i visse berørte medlemsstater udviklet sig.

| (4) | Eventuelle ændringer af restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 bør baseres på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i de områder, der er berørt af sygdommen, og den generelle epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i den berørte medlemsstat, risikoniveauet for yderligere spredning af sygdommen samt videnskabeligt baserede principper og kriterier for geografisk afgrænsning af zoner på grund af afrikansk svinepest og Unionens retningslinjer, som er aftalt med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og som er offentligt tilgængelige på Kommissionens websted (4). Sådanne ændringer bør også tage hensyn til internationale standarder såsom Verdensorganisationen for Dyresundheds (WOAH) sundhedskodeks for terrestriske dyr (5) og begrundelser for zoneinddeling, som de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder har fremlagt. |
| --- | --- |

(4)

Eventuelle ændringer af restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 bør baseres på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i de områder, der er berørt af sygdommen, og den generelle epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i den berørte medlemsstat, risikoniveauet for yderligere spredning af sygdommen samt videnskabeligt baserede principper og kriterier for geografisk afgrænsning af zoner på grund af afrikansk svinepest og Unionens retningslinjer, som er aftalt med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og som er offentligt tilgængelige på Kommissionens websted (4). Sådanne ændringer bør også tage hensyn til internationale standarder såsom Verdensorganisationen for Dyresundheds (WOAH) sundhedskodeks for terrestriske dyr (5) og begrundelser for zoneinddeling, som de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder har fremlagt.

| (5) | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/689 (6) supplerer reglerne om bekæmpelse af de listeopførte sygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, og som er defineret som kategori A-, B- og C-sygdomme i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (7). Navnlig indeholder artikel 9 i delegeret forordning (EU) 2020/689 bestemmelser om visse foranstaltninger med henblik på at klassificere et dyr eller en gruppe af dyr som et mistænkt eller bekræftet tilfælde af en listeopført sygdom, herunder afrikansk svinepest. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/689 (6) supplerer reglerne om bekæmpelse af de listeopførte sygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, og som er defineret som kategori A-, B- og C-sygdomme i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (7). Navnlig indeholder artikel 9 i delegeret forordning (EU) 2020/689 bestemmelser om visse foranstaltninger med henblik på at klassificere et dyr eller en gruppe af dyr som et mistænkt eller bekræftet tilfælde af en listeopført sygdom, herunder afrikansk svinepest.

| (6) | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (8) supplerer reglerne om bekæmpelse af de listeopførte sygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, og som er defineret som kategori A-, B- og C-sygdomme i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882. Først og fremmest er der ved artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687 fastsat visse foranstaltninger, som skal træffes i tilfælde af officiel bekræftelse af et udbrud af en kategori A-sygdom hos vildtlevende dyr, herunder afrikansk svinepest hos vildtlevende svin. Disse bestemmelser foreskriver navnlig oprettelse af en inficeret zone og forbud mod flytning af vildtlevende dyr af listeopførte arter og animalske produkter heraf. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (8) supplerer reglerne om bekæmpelse af de listeopførte sygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, og som er defineret som kategori A-, B- og C-sygdomme i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882. Først og fremmest er der ved artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687 fastsat visse foranstaltninger, som skal træffes i tilfælde af officiel bekræftelse af et udbrud af en kategori A-sygdom hos vildtlevende dyr, herunder afrikansk svinepest hos vildtlevende svin. Disse bestemmelser foreskriver navnlig oprettelse af en inficeret zone og forbud mod flytning af vildtlevende dyr af listeopførte arter og animalske produkter heraf.

| (7) | I maj 2022 underrettede Italien Kommissionen om den aktuelle situation med hensyn til afrikansk svinepest i landet efter et mistænkt tilfælde af sygdommen hos et vildtlevende svin i provinsen Rieti i regionen Lazio. Under anvendelse af forsigtighedsprincippet behandlede den pågældende medlemsstats kompetente myndighed det mistænkte tilfælde af afrikansk svinepest, som om der var tale om et bekræftet tilfælde af afrikansk svinepest, og oprettede en inficeret zone som foreskrevet i tilfælde af officiel bekræftelse af sygdommen i delegeret forordning (EU) 2020/687 og gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(7)

I maj 2022 underrettede Italien Kommissionen om den aktuelle situation med hensyn til afrikansk svinepest i landet efter et mistænkt tilfælde af sygdommen hos et vildtlevende svin i provinsen Rieti i regionen Lazio. Under anvendelse af forsigtighedsprincippet behandlede den pågældende medlemsstats kompetente myndighed det mistænkte tilfælde af afrikansk svinepest, som om der var tale om et bekræftet tilfælde af afrikansk svinepest, og oprettede en inficeret zone som foreskrevet i tilfælde af officiel bekræftelse af sygdommen i delegeret forordning (EU) 2020/687 og gennemførelsesforordning (EU) 2021/605.

| (8) | I oktober 2022 meddelte Italien Kommissionen, at de løbende og detaljerede sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger og den passive overvågning af opdrættede og vildtlevende svin viser, at der ikke er nogen cirkulation af afrikansk svinepest-virus i provinsen Rieti, og at den italienske kompetente myndighed er i stand til at konkludere, at det mistænkte tilfælde af afrikansk svinepest i provinsen Rieti ikke bør betragtes som et bekræftet tilfælde af afrikansk svinepest i henhold til artikel 9, stk. 2, litra b), i delegeret forordning (EU) 2020/689, fordi dyret, på trods af at der blev identificeret en nukleinsyre, der er specifik for sygdommen, i resultaterne af test af dyret, ikke udviste kliniske tegn på sygdommen, og at eventuelle epidemiologiske forbindelser med andre mistænkte eller bekræftede tilfælde blev udelukket. |
| --- | --- |

(8)

I oktober 2022 meddelte Italien Kommissionen, at de løbende og detaljerede sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger og den passive overvågning af opdrættede og vildtlevende svin viser, at der ikke er nogen cirkulation af afrikansk svinepest-virus i provinsen Rieti, og at den italienske kompetente myndighed er i stand til at konkludere, at det mistænkte tilfælde af afrikansk svinepest i provinsen Rieti ikke bør betragtes som et bekræftet tilfælde af afrikansk svinepest i henhold til artikel 9, stk. 2, litra b), i delegeret forordning (EU) 2020/689, fordi dyret, på trods af at der blev identificeret en nukleinsyre, der er specifik for sygdommen, i resultaterne af test af dyret, ikke udviste kliniske tegn på sygdommen, og at eventuelle epidemiologiske forbindelser med andre mistænkte eller bekræftede tilfælde blev udelukket.

| (9) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2022/1911 har der desuden været nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Tyskland. Desuden er den epidemiologiske situation i visse zoner, der er opført som restriktionszone I og III i Polen, blevet bedre for så vidt angår opdrættede og vildtlevende svin. |
| --- | --- |

(9)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2022/1911 har der desuden været nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Tyskland. Desuden er den epidemiologiske situation i visse zoner, der er opført som restriktionszone I og III i Polen, blevet bedre for så vidt angår opdrættede og vildtlevende svin.

| (10) | I oktober 2022 blev der konstateret en række udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i delstaten Brandenburg i Tyskland i et område, der for øjeblikket er opført som en restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og som ligger i umiddelbar nærhed af et område i delstaten Brandenburg, der for øjeblikket er opført som en restriktionszone I i nævnte bilag. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. De nuværende grænser for restriktionszone I og II bør derfor ændres for at tage hensyn til disse nylige udbrud. |
| --- | --- |

(10)

I oktober 2022 blev der konstateret en række udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i delstaten Brandenburg i Tyskland i et område, der for øjeblikket er opført som en restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og som ligger i umiddelbar nærhed af et område i delstaten Brandenburg, der for øjeblikket er opført som en restriktionszone I i nævnte bilag. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. De nuværende grænser for restriktionszone I og II bør derfor ændres for at tage hensyn til disse nylige udbrud.

| (11) | Efter disse nylige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i delstaten Brandenburg i Tyskland og under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen er zoneinddelingen i den pågældende medlemsstat blevet revurderet og ajourført i overensstemmelse med artikel 5, 6 og 7 i gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Derudover er de eksisterende risikostyringsforanstaltninger også blevet revurderet og ajourført. Disse ændringer bør afspejles i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(11)

Efter disse nylige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i delstaten Brandenburg i Tyskland og under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen er zoneinddelingen i den pågældende medlemsstat blevet revurderet og ajourført i overensstemmelse med artikel 5, 6 og 7 i gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Derudover er de eksisterende risikostyringsforanstaltninger også blevet revurderet og ajourført. Disse ændringer bør afspejles i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605.

| (12) | Under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for opdrættede svin i visse restriktionszoner III, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, som anvendes i Polen i henhold til delegeret forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 22, 25 og 40, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i WOAH-kodeksen, bør visse områder i regionerne Lubelskie, Podkarpackie, Wielkopolskie og Lubuskie i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 nu opføres som restriktionszoner II i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i de pågældende restriktionszoner III i de seneste 12 måneder, mens sygdommen stadig forekommer hos vildtlevende svin. Disse restriktionszoner III bør nu opføres som restriktionszoner II under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest. |
| --- | --- |

(12)

Under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for opdrættede svin i visse restriktionszoner III, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, som anvendes i Polen i henhold til delegeret forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 22, 25 og 40, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i WOAH-kodeksen, bør visse områder i regionerne Lubelskie, Podkarpackie, Wielkopolskie og Lubuskie i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 nu opføres som restriktionszoner II i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i de pågældende restriktionszoner III i de seneste 12 måneder, mens sygdommen stadig forekommer hos vildtlevende svin. Disse restriktionszoner III bør nu opføres som restriktionszoner II under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest.

| (13) | Under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for opdrættede svin i de restriktionszoner I, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, som anvendes i Polen i henhold til delegeret forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 64, 65 og 67, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i WOAH-kodeksen, bør visse zoner i regionerne Podkarpackie, Łódzkie og Śląskie i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 nu udgå som restriktionszoner I i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i de pågældende restriktionszoner I i de seneste 12 måneder. Disse restriktionszoner I bør nu udgå af nævnte bilag for at tage hensyn til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest. |
| --- | --- |

(13)

Under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for opdrættede svin i de restriktionszoner I, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, som anvendes i Polen i henhold til delegeret forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 64, 65 og 67, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i WOAH-kodeksen, bør visse zoner i regionerne Podkarpackie, Łódzkie og Śląskie i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 nu udgå som restriktionszoner I i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i de pågældende restriktionszoner I i de seneste 12 måneder. Disse restriktionszoner I bør nu udgå af nævnte bilag for at tage hensyn til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest.

| (14) | På grundlag af de oplysninger og begrundelser, der er modtaget fra Italien, navnlig under hensyntagen til afslutningen af den epidemiologiske undersøgelse og effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest, og under hensyntagen til den nuværende gunstige situation med hensyn til afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i regionen Lazio og de sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, som Italien behørigt har gennemført for at forhindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen, bør restriktionszone I og II i provinsen Rieti nu udgå af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 for at tage hensyn til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i denne medlemsstat. |
| --- | --- |

(14)

På grundlag af de oplysninger og begrundelser, der er modtaget fra Italien, navnlig under hensyntagen til afslutningen af den epidemiologiske undersøgelse og effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest, og under hensyntagen til den nuværende gunstige situation med hensyn til afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i regionen Lazio og de sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, som Italien behørigt har gennemført for at forhindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen, bør restriktionszone I og II i provinsen Rieti nu udgå af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 for at tage hensyn til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i denne medlemsstat.

| (15) | For at tage hensyn til den seneste udvikling i den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Tyskland og Polen afgrænses nye restriktionszoner af en tilstrækkelig størrelse, som bør opføres som restriktionszoner I og II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Visse dele af restriktionszone I bør også udgå af nævnte bilag for Polens vedkommende. Da situationen med hensyn til afrikansk svinepest er meget dynamisk i Unionen, er der ved afgrænsningen af disse nye restriktionszoner taget hensyn til den epidemiologiske situation i de omkringliggende områder. |
| --- | --- |

(15)

For at tage hensyn til den seneste udvikling i den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Tyskland og Polen afgrænses nye restriktionszoner af en tilstrækkelig størrelse, som bør opføres som restriktionszoner I og II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Visse dele af restriktionszone I bør også udgå af nævnte bilag for Polens vedkommende. Da situationen med hensyn til afrikansk svinepest er meget dynamisk i Unionen, er der ved afgrænsningen af disse nye restriktionszoner taget hensyn til den epidemiologiske situation i de omkringliggende områder.

| (16) | Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 ved nærværende forordning, får virkning snarest muligt. |
| --- | --- |

(16)

Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 ved nærværende forordning, får virkning snarest muligt.

| (17) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(17)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 af 7. april 2021 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (EUT L 129 af 15.4.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1911 af 6. oktober 2022 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (EUT L 261 af 7.10.2022, s. 6).

3

(4)  Working Document SANTE/7112/2015/Rev. 3 »Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation«. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

4

(5)  OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr, 29. udgave, 2021. Bind I og II ISBN 978-92-95115-40-8. https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/

5

(6)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/689 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om overvågning, udryddelsesprogrammer og status som sygdomsfri for visse listeopførte og nye sygdomme (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 211).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 af 3. december 2018 om anvendelse af visse sygdomsforebyggelses- og -bekæmpelsesregler på kategorier af listeopførte sygdomme og om fastlæggelse af en liste over arter og grupper af arter, der udgør en betydelig risiko for spredning af disse listeopførte sygdomme (EUT L 308 af 4.12.2018, s. 21).

7

(8)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 64).

8

---

BILAG

Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 affattes således:

»BILAG I

RESTRIKTIONSZONER

DEL I

1.   Tyskland

Følgende restriktionszoner I i Tyskland:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- |

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- |

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| Gemeinde Neu Zauche, |
| --- |

Gemeinde Neu Zauche,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- |

Gemeinde Spreewaldheide,

| Gemeinde Straupitz, |
| --- |

Gemeinde Straupitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf — westlich der B167 und Bliesdorf — westlich der B167 |
| --- |

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf — westlich der B167 und Bliesdorf — westlich der B167

| Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- |

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf — westlich der B 167 und Wriezen — westlich der B167 |
| --- |

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf — westlich der B 167 und Wriezen — westlich der B167

| Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- |

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- |

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- |

Gemeine Garzau-Garzin,

| Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- |

Gemeinde Waldsieversdorf,

| Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- |

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- |

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- |

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| Gemeinde Oberbarnim, |
| --- |

Gemeinde Oberbarnim,

| Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- |

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- |

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- |

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| Landkreis Barnim:





  Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- |

Landkreis Barnim:

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- |

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| Gemeinde Althüttendorf, |
| --- |

Gemeinde Althüttendorf,

| Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- |

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- |

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| Gemeinde Britz, |
| --- |

Gemeinde Britz,

| Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- |

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- |

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| Gemeinde Breydin, |
| --- |

Gemeinde Breydin,

| Gemeinde Melchow, |
| --- |

Gemeinde Melchow,

| Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- |

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| Hohenfinow südlich der B167, |
| --- |

Hohenfinow südlich der B167,

| Landkreis Uckermark:





  Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- |

Landkreis Uckermark:

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- |

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- |

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| Gemeinde Zichow, |
| --- |

Gemeinde Zichow,

| Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- |

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- |

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| Gemeinde Tantow, |
| --- |

Gemeinde Tantow,

| Gemeinde Mescherin außer der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2, dieser folgend bis zur Gemarkungsgrenze Rosow, weiter in nordwestlicher Richtung bis Rosow, weiter auf der K7311 zur Landesgrenze zu Mecklenburg-Vorpommern, dieser folgend in östlicher Richtung bis zur polnischen Grenze, |
| --- |

Gemeinde Mescherin außer der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2, dieser folgend bis zur Gemarkungsgrenze Rosow, weiter in nordwestlicher Richtung bis Rosow, weiter auf der K7311 zur Landesgrenze zu Mecklenburg-Vorpommern, dieser folgend in östlicher Richtung bis zur polnischen Grenze,

| Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- |

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- |

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- |

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Storkow (Mark),

| Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- |

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- |

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- |

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| Gemeinde Rauen, |
| --- |

Gemeinde Rauen,

| Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| Gemeinde Reichenwalde, |
| --- |

Gemeinde Reichenwalde,

| Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow,

| Gemeinde Drachhausen, |
| --- |

Gemeinde Drachhausen,

| Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- |

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| Gemeinde Drehnow, |
| --- |

Gemeinde Drehnow,

| Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- |

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| Gemeinde Guhrow, |
| --- |

Gemeinde Guhrow,

| Gemeinde Werben, |
| --- |

Gemeinde Werben,

| Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- |

Gemeinde Dissen-Striesow,

| Gemeinde Briesen, |
| --- |

Gemeinde Briesen,

| Gemeinde Drebkau mit den Gemarkungen Jehserig, Schorbus, Domsdorf, Drebkau, Laubst, Leuthen, Siewisch, Casel und Greifenhain, |
| --- |

Gemeinde Drebkau mit den Gemarkungen Jehserig, Schorbus, Domsdorf, Drebkau, Laubst, Leuthen, Siewisch, Casel und Greifenhain,

| Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow nördl. der BAB 15, Kolkwitz, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Krieschow, Limberg, Glinzig, Milkersdorf und Hähnchen, |
| --- |

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow nördl. der BAB 15, Kolkwitz, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Krieschow, Limberg, Glinzig, Milkersdorf und Hähnchen,

| Gemeinde Burg (Spreewald) |
| --- |

Gemeinde Burg (Spreewald)

| Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB, |
| --- |

Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB,

| Landkreis Oberspreewald-Lausitz:





  Gemeinde Neupetershain, |
| --- |

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

Gemeinde Neupetershain,

| Gemeinde Lauchhammer, |
| --- |

Gemeinde Lauchhammer,

| Gemeinde Schwarzheide, |
| --- |

Gemeinde Schwarzheide,

| Gemeinde Schipkau, |
| --- |

Gemeinde Schipkau,

| Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg, Reppist, Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz, |
| --- |

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg, Reppist, Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz,

| die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen, |
| --- |

die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen,

| Gemeinde Neu-Seeland mit den Gemarkungen Lieske, Bahnsdorf und Lindchen, |
| --- |

Gemeinde Neu-Seeland mit den Gemarkungen Lieske, Bahnsdorf und Lindchen,

| Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Dörrwalde und Allmosen, |
| --- |

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Dörrwalde und Allmosen,

| Gemeinde Tettau, |
| --- |

Gemeinde Tettau,

| Landkreis Elbe-Elster:





  Gemeinde Großthiemig, |
| --- |

Landkreis Elbe-Elster:

Gemeinde Großthiemig,

| Gemeinde Hirschfeld, |
| --- |

Gemeinde Hirschfeld,

| Gemeinde Gröden, |
| --- |

Gemeinde Gröden,

| Gemeinde Schraden, |
| --- |

Gemeinde Schraden,

| Gemeinde Merzdorf, |
| --- |

Gemeinde Merzdorf,

| Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder, |
| --- |

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder,

| Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa, |
| --- |

Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa,

| Landkreis Prignitz:





  Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow, |
| --- |

Landkreis Prignitz:

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow,

| Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld, |
| --- |

Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld,

| Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- |

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- |

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- |

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| Gemeinde Triglitz, |
| --- |

Gemeinde Triglitz,

| Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- |

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- |

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- |

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| Gemeinde Meyenburg, |
| --- |

Gemeinde Meyenburg,

| Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- |

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Bautzen





  Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Bautzen

Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Cunewalde, |
| --- |

Gemeinde Cunewalde,

| Gemeinde Demitz-Thumitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Demitz-Thumitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- |

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| Gemeinde Göda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Göda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- |

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II,

| Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- |

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| Gemeinde Obergurig, |
| --- |

Gemeinde Obergurig,

| Gemeinde Schmölln-Putzkau, |
| --- |

Gemeinde Schmölln-Putzkau,

| Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- |

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- |

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- |

Gemeinde Stadt Wilthen,

| Gemeinde Steinigtwolmsdorf, |
| --- |

Gemeinde Steinigtwolmsdorf,

| Stadt Dresden:





  Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Stadt Dresden:

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Landkreis Meißen:





  Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Landkreis Meißen:

Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Hirschstein, |
| --- |

Gemeinde Hirschstein,

| Gemeinde Käbschütztal, |
| --- |

Gemeinde Käbschütztal,

| Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- |

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen, |
| --- |

Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen,

| Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- |

Gemeinde Stadt Riesa,

| Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- |

Gemeinde Stadt Strehla,

| Gemeinde Stauchitz, |
| --- |

Gemeinde Stauchitz,

| Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Zeithain, |
| --- |

Gemeinde Zeithain,

| Landkreis Mittelsachsen:





  Gemeinde Reinsberg, |
| --- |

Landkreis Mittelsachsen:

Gemeinde Reinsberg,

| Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:





  Gemeinde Bannewitz, |
| --- |

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

Gemeinde Bannewitz,

| Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- |

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| Gemeinde Kreischa, |
| --- |

Gemeinde Kreischa,

| Gemeinde Lohmen, |
| --- |

Gemeinde Lohmen,

| Gemeinde Müglitztal, |
| --- |

Gemeinde Müglitztal,

| Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- |

Gemeinde Stadt Dohna,

| Gemeinde Stadt Freital, |
| --- |

Gemeinde Stadt Freital,

| Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- |

Gemeinde Stadt Heidenau,

| Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- |

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- |

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- |

Gemeinde Stadt Pirna,

| Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- |

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- |

Gemeinde Stadt Stolpen,

| Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- |

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:





  Landkreis Vorpommern Greifswald





  Gemeinde Penkun, |
| --- |

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

Landkreis Vorpommern Greifswald

Gemeinde Penkun,

| Gemeinde Nadrensee, |
| --- |

Gemeinde Nadrensee,

| Gemeinde Krackow, |
| --- |

Gemeinde Krackow,

| Gemeinde Glasow, |
| --- |

Gemeinde Glasow,

| Gemeinde Grambow, |
| --- |

Gemeinde Grambow,

| Landkreis Ludwigslust-Parchim:





  Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow, |
| --- |

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow,

| Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf, |
| --- |

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf,

| Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- |

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz,

| Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- |

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin, |
| --- |

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin,

| Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf, |
| --- |

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf,

| Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin, |
| --- |

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin,

| Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor, |
| --- |

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor,

| Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch, |
| --- |

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch,

| Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin, |
| --- |

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin,

| Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow, |
| --- |

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow,

| Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise), |
| --- |

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),

| Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau, |
| --- |

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau,

| Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel, |
| --- |

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel,

| Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16, |
| --- |

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16,

| Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- |

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow, |
| --- |

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow,

| Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug, |
| --- |

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug,

| Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch, |
| --- |

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch,

| Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- |

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder. |
| --- |

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder.

2.   Estland

Følgende restriktionszoner I i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grækenland

Følgende restriktionszoner I i Grækenland:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Letland

Følgende restriktionszoner I i Letland:

| — | Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Litauen

Følgende restriktionszoner I i Litauen:

| — | Kalvarijos savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos.

6.   Ungarn

Følgende restriktionszoner I i Ungarn:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polen

Følgende restriktionszoner I i Polen:

| w województwie kujawsko — pomorskim:





  powiat rypiński, |
| --- |

w województwie kujawsko — pomorskim:

powiat rypiński,

| powiat brodnicki, |
| --- |

powiat brodnicki,

| powiat grudziądzki, |
| --- |

powiat grudziądzki,

| powiat miejski Grudziądz, |
| --- |

powiat miejski Grudziądz,

| powiat wąbrzeski, |
| --- |

powiat wąbrzeski,

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- |

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| powiat pułtuski, |
| --- |

powiat pułtuski,

| część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Krempna w powiecie jasielskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Krempna w powiecie jasielskim,

| część powiatu ropczycko — sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu ropczycko — sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I,

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, Stopnica, Tuczępy, Busko Zdrój w powiecie buskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, Stopnica, Tuczępy, Busko Zdrój w powiecie buskim,

| powiat kazimierski, |
| --- |

powiat kazimierski,

| powiat skarżyski, |
| --- |

powiat skarżyski,

| część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy — zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno — wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy — zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno — wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna — Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce — Słopiec — Borków, dalej na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- |

gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna — Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce — Słopiec — Borków, dalej na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
| --- |

gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim,

| gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- |

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno — Rogienice — Dąbie — Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec — Nowiny — Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim, |
| --- |

gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno — Rogienice — Dąbie — Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec — Nowiny — Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy — zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy — zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko — drezdeneckim, |
| --- |

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko — drezdeneckim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- |

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- |

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- |

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| miasto Świeradów — Zdrój w powiecie lubańskim, |
| --- |

miasto Świeradów — Zdrój w powiecie lubańskim,

| gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- |

gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| gmina Mirsk w powiecie lwóweckim, |
| --- |

gmina Mirsk w powiecie lwóweckim,

| gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica w powiecie karkonoskim, |
| --- |

gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica w powiecie karkonoskim,

| część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366, |
| --- |

część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366,

| gminy Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor w powiecie jaworskim, |
| --- |

gminy Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor w powiecie jaworskim,

| gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

| gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim, |
| --- |

gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim,

| gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim, |
| --- |

gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim,

| gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim, |
| --- |

gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim,

| gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim, |
| --- |

gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- |

gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- |

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gmina Czempiń w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Czempiń w powiecie kościańskim,

| gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- |

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| powiat pleszewski, |
| --- |

powiat pleszewski,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| powiat kaliski, |
| --- |

powiat kaliski,

| powiat turecki, |
| --- |

powiat turecki,

| gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, Rychwał w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, Rychwał w powiecie konińskim,

| powiat kępiński, |
| --- |

powiat kępiński,

| powiat ostrzeszowski, |
| --- |

powiat ostrzeszowski,

| w województwie opolskim:





  gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim, |
| --- |

w województwie opolskim:

gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim,

| gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- |

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- |

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| gmina Grodkóww powiecie brzeskim, |
| --- |

gmina Grodkóww powiecie brzeskim,

| gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| powiat miejski Opole, |
| --- |

powiat miejski Opole,

| w województwie zachodniopomorskim:





  gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- |

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- |

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- |

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- |

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim, |
| --- |

gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim,

| w województwie małopolskim:





  powiat brzeski, |
| --- |

w województwie małopolskim:

powiat brzeski,

| powiat gorlicki, |
| --- |

powiat gorlicki,

| powiat proszowicki, |
| --- |

powiat proszowicki,

| część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I,

| gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim, |
| --- |

gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim,

| powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- |

powiat miejski Nowy Sącz,

| powiat tarnowski, |
| --- |

powiat tarnowski,

| powiat miejski Tarnów, |
| --- |

powiat miejski Tarnów,

| część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- |

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner I i Slovakiet:

| — | in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská,

| — | in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov,

| — | the whole district of Ružomberok, |
| --- | --- |

—

the whole district of Ružomberok,

| — | in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
| --- | --- |

—

in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce,

| — | in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
| --- | --- |

—

in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly,

| — | in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
| --- | --- |

—

in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá,

| — | in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
| --- | --- |

—

in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec,

| — | in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre, |
| --- | --- |

—

in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II.

9.   Italien

Følgende restriktionszoner I i Italien:

| Piedmont Region:





  in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano, |
| --- |

Piedmont Region:

in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano,

| in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi, |
| --- |

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi,

| in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto, |
| --- |

in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto,

| Liguria Region:





  in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata; |
| --- |

Liguria Region:

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata;

| in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- |

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

| Emilia-Romagna Region:





  in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- |

Emilia-Romagna Region:

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

| Lombardia Region:





  in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima, |
| --- |

Lombardia Region:

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima,

| Lazio Region:





  in the province of Rome,





  North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara; |
| --- |

Lazio Region:

in the province of Rome,

North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara;

| West: the municipality of Fiumicino; |
| --- |

West: the municipality of Fiumicino;

| South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio; |
| --- |

South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio;

| East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova. |
| --- |

East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova.

DEL II

1.   Bulgarien

Følgende restriktionszoner II i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Tyskland

Følgende restriktionszoner II i Tyskland:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| Gemeinde Mixdorf |
| --- |

Gemeinde Mixdorf

| Gemeinde Schlaubetal, |
| --- |

Gemeinde Schlaubetal,

| Gemeinde Neuzelle, |
| --- |

Gemeinde Neuzelle,

| Gemeinde Neißemünde, |
| --- |

Gemeinde Neißemünde,

| Gemeinde Lawitz, |
| --- |

Gemeinde Lawitz,

| Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- |

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| Gemeinde Vogelsang, |
| --- |

Gemeinde Vogelsang,

| Gemeinde Ziltendorf, |
| --- |

Gemeinde Ziltendorf,

| Gemeinde Wiesenau, |
| --- |

Gemeinde Wiesenau,

| Gemeinde Friedland, |
| --- |

Gemeinde Friedland,

| Gemeinde Siehdichum, |
| --- |

Gemeinde Siehdichum,

| Gemeinde Müllrose, |
| --- |

Gemeinde Müllrose,

| Gemeinde Briesen, |
| --- |

Gemeinde Briesen,

| Gemeinde Jacobsdorf |
| --- |

Gemeinde Jacobsdorf

| Gemeinde Groß Lindow, |
| --- |

Gemeinde Groß Lindow,

| Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- |

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- |

Gemeinde Ragow-Merz,

| Gemeinde Beeskow, |
| --- |

Gemeinde Beeskow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| Gemeinde Langewahl, |
| --- |

Gemeinde Langewahl,

| Gemeinde Berkenbrück, |
| --- |

Gemeinde Berkenbrück,

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- |

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- |

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Jamlitz, |
| --- |

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Jamlitz,

| Gemeinde Lieberose, |
| --- |

Gemeinde Lieberose,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Schenkendöbern,

| Gemeinde Guben, |
| --- |

Gemeinde Guben,

| Gemeinde Jänschwalde, |
| --- |

Gemeinde Jänschwalde,

| Gemeinde Tauer, |
| --- |

Gemeinde Tauer,

| Gemeinde Peitz, |
| --- |

Gemeinde Peitz,

| Gemeinde Kolkwitz mit der Gemarkung Klein Gaglow südl. der BAB 15, |
| --- |

Gemeinde Kolkwitz mit der Gemarkung Klein Gaglow südl. der BAB 15,

| Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack, |
| --- |

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack,

| Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- |

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| Gemeinde Heinersbrück, |
| --- |

Gemeinde Heinersbrück,

| Gemeinde Forst, |
| --- |

Gemeinde Forst,

| Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- |

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- |

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- |

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| Gemeinde Tschernitz, |
| --- |

Gemeinde Tschernitz,

| Gemeinde Döbern, |
| --- |

Gemeinde Döbern,

| Gemeinde Felixsee, |
| --- |

Gemeinde Felixsee,

| Gemeinde Wiesengrund, |
| --- |

Gemeinde Wiesengrund,

| Gemeinde Spremberg, |
| --- |

Gemeinde Spremberg,

| Gemeinde Welzow, |
| --- |

Gemeinde Welzow,

| Gemeinde Neuhausen/Spree, |
| --- |

Gemeinde Neuhausen/Spree,

| Gemeinde Drebkau mit der Gemarkung Kausche, |
| --- |

Gemeinde Drebkau mit der Gemarkung Kausche,

| Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15, |
| --- |

Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| Gemeinde Neuhardenberg |
| --- |

Gemeinde Neuhardenberg

| Gemeinde Golzow, |
| --- |

Gemeinde Golzow,

| Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- |

Gemeinde Küstriner Vorland,

| Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- |

Gemeinde Alt Tucheband,

| Gemeinde Reitwein, |
| --- |

Gemeinde Reitwein,

| Gemeinde Podelzig, |
| --- |

Gemeinde Podelzig,

| Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- |

Gemeinde Gusow-Platkow,

| Gemeinde Seelow, |
| --- |

Gemeinde Seelow,

| Gemeinde Vierlinden, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden,

| Gemeinde Lindendorf, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf,

| Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe,

| Gemeinde Lietzen, |
| --- |

Gemeinde Lietzen,

| Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| Gemeinde Zeschdorf, |
| --- |

Gemeinde Zeschdorf,

| Gemeinde Treplin, |
| --- |

Gemeinde Treplin,

| Gemeinde Lebus, |
| --- |

Gemeinde Lebus,

| Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- |

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- |

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße »Sophienhof« dieser westlich folgend bis »Ruesterchegraben« weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung »Herrnhof«, weiter entlang »Letschiner Hauptgraben« nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- |

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße »Sophienhof« dieser westlich folgend bis »Ruesterchegraben« weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung »Herrnhof«, weiter entlang »Letschiner Hauptgraben« nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- |

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- |

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| Gemeinde Oderaue, |
| --- |

Gemeinde Oderaue,

| Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- |

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| Gemeinde Neulewin, |
| --- |

Gemeinde Neulewin,

| Gemeinde Neutrebbin, |
| --- |

Gemeinde Neutrebbin,

| Gemeinde Letschin, |
| --- |

Gemeinde Letschin,

| Gemeinde Zechin, |
| --- |

Gemeinde Zechin,

| Landkreis Barnim:





  Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- |

Landkreis Barnim:

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| Gemeinde Parsteinsee, |
| --- |

Gemeinde Parsteinsee,

| Gemeinde Oderberg, |
| --- |

Gemeinde Oderberg,

| Gemeinde Liepe, |
| --- |

Gemeinde Liepe,

| Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- |

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| Gemeinde Niederfinow, |
| --- |

Gemeinde Niederfinow,

| Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- |

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- |

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- |

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| Landkreis Uckermark:





  Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- |

Landkreis Uckermark:

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- |

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- |

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- |

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- |

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- |

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- |

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- |

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2, dieser folgend bis zur Gemarkungsgrenze Rosow, weiter in nordwestlicher Richtung bis Rosow, weiter auf der K7311 zur Landesgrenze zu Mecklenburg-Vorpommern, dieser folgend in östlicher Richtung bis zur polnischen Grenze, |
| --- |

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2, dieser folgend bis zur Gemarkungsgrenze Rosow, weiter in nordwestlicher Richtung bis Rosow, weiter auf der K7311 zur Landesgrenze zu Mecklenburg-Vorpommern, dieser folgend in östlicher Richtung bis zur polnischen Grenze,

| Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- |

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- |

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| Landkreis Prignitz:





  Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- |

Landkreis Prignitz:

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| Gemeinde Berge, |
| --- |

Gemeinde Berge,

| Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow, |
| --- |

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow,

| Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- |

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- |

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

| Landkreis Oberspreewald-Lausitz:





  Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkung Peickwitz, |
| --- |

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkung Peickwitz,

| Gemeinde Hohenbocka, |
| --- |

Gemeinde Hohenbocka,

| Gemeinde Grünewald, |
| --- |

Gemeinde Grünewald,

| Gemeinde Hermsdorf, |
| --- |

Gemeinde Hermsdorf,

| Gemeinde Kroppen, |
| --- |

Gemeinde Kroppen,

| Gemeinde Ortrand, |
| --- |

Gemeinde Ortrand,

| Gemeinde Großkmehlen, |
| --- |

Gemeinde Großkmehlen,

| Gemeinde Lindenau, |
| --- |

Gemeinde Lindenau,

| Gemeinde Frauendorf, |
| --- |

Gemeinde Frauendorf,

| Gemeinde Ruhland, |
| --- |

Gemeinde Ruhland,

| Gemeinde Guteborn |
| --- |

Gemeinde Guteborn

| Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach, |
| --- |

Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach,

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Bautzen:





  Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Bautzen:

Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6,

| Gemeinde Burkau, |
| --- |

Gemeinde Burkau,

| Gemeinde Crostwitz, |
| --- |

Gemeinde Crostwitz,

| Gemeinde Demitz-Thumitz nördlich der S111, |
| --- |

Gemeinde Demitz-Thumitz nördlich der S111,

| Gemeinde Elsterheide, |
| --- |

Gemeinde Elsterheide,

| Gemeinde Frankenthal, |
| --- |

Gemeinde Frankenthal,

| Gemeinde Göda nördlich der S111, |
| --- |

Gemeinde Göda nördlich der S111,

| Gemeinde Großdubrau, |
| --- |

Gemeinde Großdubrau,

| Gemeinde Großharthau nördlich der B6, |
| --- |

Gemeinde Großharthau nördlich der B6,

| Gemeinde Großnaundorf, |
| --- |

Gemeinde Großnaundorf,

| Gemeinde Haselbachtal, |
| --- |

Gemeinde Haselbachtal,

| Gemeinde Hochkirch nördlich der B6, |
| --- |

Gemeinde Hochkirch nördlich der B6,

| Gemeinde Königswartha, |
| --- |

Gemeinde Königswartha,

| Gemeinde Kubschütz nördlich der B6, |
| --- |

Gemeinde Kubschütz nördlich der B6,

| Gemeinde Laußnitz, |
| --- |

Gemeinde Laußnitz,

| Gemeinde Lichtenberg, |
| --- |

Gemeinde Lichtenberg,

| Gemeinde Lohsa, |
| --- |

Gemeinde Lohsa,

| Gemeinde Malschwitz, |
| --- |

Gemeinde Malschwitz,

| Gemeinde Nebelschütz, |
| --- |

Gemeinde Nebelschütz,

| Gemeinde Neukirch, |
| --- |

Gemeinde Neukirch,

| Gemeinde Neschwitz, |
| --- |

Gemeinde Neschwitz,

| Gemeinde Ohorn, |
| --- |

Gemeinde Ohorn,

| Gemeinde Oßling, |
| --- |

Gemeinde Oßling,

| Gemeinde Ottendorf-Okrilla, |
| --- |

Gemeinde Ottendorf-Okrilla,

| Gemeinde Panschwitz-Kuckau, |
| --- |

Gemeinde Panschwitz-Kuckau,

| Gemeinde Puschwitz, |
| --- |

Gemeinde Puschwitz,

| Gemeinde Räckelwitz, |
| --- |

Gemeinde Räckelwitz,

| Gemeinde Radibor, |
| --- |

Gemeinde Radibor,

| Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- |

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| Gemeinde Rammenau, |
| --- |

Gemeinde Rammenau,

| Gemeinde Schwepnitz, |
| --- |

Gemeinde Schwepnitz,

| Gemeinde Spreetal, |
| --- |

Gemeinde Spreetal,

| Gemeinde Stadt Bautzen nördlich der S111 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- |

Gemeinde Stadt Bautzen nördlich der S111 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| Gemeinde Stadt Bernsdorf, |
| --- |

Gemeinde Stadt Bernsdorf,

| Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 nördlich der S111, |
| --- |

Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 nördlich der S111,

| Gemeinde Stadt Elstra, |
| --- |

Gemeinde Stadt Elstra,

| Gemeinde Stadt Großröhrsdorf, |
| --- |

Gemeinde Stadt Großröhrsdorf,

| Gemeinde Stadt Hoyerswerda, |
| --- |

Gemeinde Stadt Hoyerswerda,

| Gemeinde Stadt Kamenz, |
| --- |

Gemeinde Stadt Kamenz,

| Gemeinde Stadt Königsbrück, |
| --- |

Gemeinde Stadt Königsbrück,

| Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- |

Gemeinde Stadt Lauta,

| Gemeinde Stadt Pulsnitz, |
| --- |

Gemeinde Stadt Pulsnitz,

| Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6, |
| --- |

Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6,

| Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- |

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| Gemeinde Stadt Wittichenau, |
| --- |

Gemeinde Stadt Wittichenau,

| Gemeinde Steina, |
| --- |

Gemeinde Steina,

| Gemeinde Wachau, |
| --- |

Gemeinde Wachau,

| Stadt Dresden:





  Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6, |
| --- |

Stadt Dresden:

Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6,

| Landkreis Görlitz, |
| --- |

Landkreis Görlitz,

| Landkreis Meißen:





  Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- |

Landkreis Meißen:

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| Gemeinde Ebersbach, |
| --- |

Gemeinde Ebersbach,

| Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- |

Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| Gemeinde Klipphausen östlich der S177, |
| --- |

Gemeinde Klipphausen östlich der S177,

| Gemeinde Lampertswalde, |
| --- |

Gemeinde Lampertswalde,

| Gemeinde Moritzburg, |
| --- |

Gemeinde Moritzburg,

| Gemeinde Niederau östlich der B101, |
| --- |

Gemeinde Niederau östlich der B101,

| Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- |

Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| Gemeinde Priestewitz, |
| --- |

Gemeinde Priestewitz,

| Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- |

Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| Gemeinde Schönfeld, |
| --- |

Gemeinde Schönfeld,

| Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- |

Gemeinde Stadt Coswig,

| Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- |

Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- |

Gemeinde Stadt Großenhain,

| Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe, |
| --- |

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe,

| Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- |

Gemeinde Stadt Radebeul,

| Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- |

Gemeinde Stadt Radeburg,

| Gemeinde Thiendorf, |
| --- |

Gemeinde Thiendorf,

| Gemeinde Weinböhla, |
| --- |

Gemeinde Weinböhla,

| Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- |

Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:





  Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West, |
| --- |

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West,

| Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:





  Landkreis Ludwigslust-Parchim:





  Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow, |
| --- |

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow,

| Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, |
| --- |

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl,

| Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- |

Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: |
| --- |

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage:

| Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- |

Dambeck (bei Ludwigslust),

| Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- |

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- |

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- |

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| Groß Godems, Klein Godems, |
| --- |

Groß Godems, Klein Godems,

| Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- |

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, |
| --- |

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien,

| Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- |

Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- |

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- |

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- |

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow, |
| --- |

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow,

| Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- |

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle, |
| --- |

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle,

| Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- |

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- |

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- |

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- |

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf, |
| --- |

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf,

| Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- |

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

3.   Estland

Følgende restriktionszoner II i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Letland

Følgende restriktionszoner II i Letland:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes, novada Alsviķu, Annas, Ilzenes, Jaunalūksnes, Jaunlaicenes, Kalncempju, Liepnas, Malienas, Mālupes, Mārkalnes, Pededzes, Veclaicenes, Zeltiņu, Ziemera pagasts, Jaunannas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no Pededzes upes, Alūksnes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Alūksnes, novada Alsviķu, Annas, Ilzenes, Jaunalūksnes, Jaunlaicenes, Kalncempju, Liepnas, Malienas, Mālupes, Mārkalnes, Pededzes, Veclaicenes, Zeltiņu, Ziemera pagasts, Jaunannas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no Pededzes upes, Alūksnes pilsēta,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu, novada Baltinavas, Bērzpils, Briežuciema, Krišjāņu, Kupravas, Lazdukalna, Lazdulejas, Medņevas, Rugāju, Susāju, Šķilbēnu, Tilžas, Vectilžas, Vecumu, Žīguru, Viļakas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Balvu, novada Baltinavas, Bērzpils, Briežuciema, Krišjāņu, Kupravas, Lazdukalna, Lazdulejas, Medņevas, Rugāju, Susāju, Šķilbēnu, Tilžas, Vectilžas, Vecumu, Žīguru, Viļakas pilsēta,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes, novada Beļavas, Daukstu, Druvienas, Galgauskas, Jaungulbenes, Lejasciema, Lizuma, Līgo, Rankas, Stāmerienas, Stradu, Tirzas pagasts, Litenes pagasta daļa uz rietumiem no Pededzes upes, Gulbenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Gulbenes, novada Beļavas, Daukstu, Druvienas, Galgauskas, Jaungulbenes, Lejasciema, Lizuma, Līgo, Rankas, Stāmerienas, Stradu, Tirzas pagasts, Litenes pagasta daļa uz rietumiem no Pededzes upes, Gulbenes pilsēta,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Ēdoles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Ēdoles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kuldīgas pilsēta,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu, novada Aglonas, Aizkalnes, Pelēču, Preiļu, Riebiņu, Rožkalnu, Saunas, Sīļukalna, Stabulnieku, Upmalas, Vārkavas pagasts, Galēnu pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V740, V595, Rušonas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V742, Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu, novada Aglonas, Aizkalnes, Pelēču, Preiļu, Riebiņu, Rožkalnu, Saunas, Sīļukalna, Stabulnieku, Upmalas, Vārkavas pagasts, Galēnu pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V740, V595, Rušonas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V742, Preiļu pilsēta,

| — | Rēzeknes, novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dekšāres, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Mākoņkalna, Nagļu, Nautrēnu, Ozolaines, Ozolmuižas, Pušas, Rikavas, Sakstagala, Sokolku, Stoļerovas, Stružānu, Vērēmu, Viļānu pagasts, Lūznavas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa A13 līdz apdzīvotai vietai Vertukšne, uz austrumiem no Vertukšnes ezera, Maltas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa Vertukšne — Rozentova un uz austrumiem no autoceļa P56, P57, V569, Feimaņu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V577, V742, Viļānu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes, novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dekšāres, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Mākoņkalna, Nagļu, Nautrēnu, Ozolaines, Ozolmuižas, Pušas, Rikavas, Sakstagala, Sokolku, Stoļerovas, Stružānu, Vērēmu, Viļānu pagasts, Lūznavas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa A13 līdz apdzīvotai vietai Vertukšne, uz austrumiem no Vertukšnes ezera, Maltas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa Vertukšne — Rozentova un uz austrumiem no autoceļa P56, P57, V569, Feimaņu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V577, V742, Viļānu pilsēta,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novada Ances, Popes, Puzes, Tārgales, Vārves, Užavas, Usmas, Jūrkalnes pagasts, Ugāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1347, uz austrumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Popes, Puzes, Tārgales, Vārves, Užavas, Usmas, Jūrkalnes pagasts, Ugāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1347, uz austrumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei, Piltenes pilsēta,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Litauen

Følgende restriktionszoner II i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija. |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija.

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungarn

Følgende restriktionszoner II i Ungarn:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polen

Følgende restriktionszoner II i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| powiat bartoszycki, |
| --- |

powiat bartoszycki,

| część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| powiat lidzbarski, |
| --- |

powiat lidzbarski,

| gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| powiat olsztyński, |
| --- |

powiat olsztyński,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| powiat nidzicki, |
| --- |

powiat nidzicki,

| gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim,

| część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| gmina Iłowo — Osada, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Płośnica położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Lidzbark położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim, |
| --- |

gmina Iłowo — Osada, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Płośnica położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Lidzbark położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| powiat zwoleński, |
| --- |

powiat zwoleński,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| powiat lipski, |
| --- |

powiat lipski,

| powiat radomski |
| --- |

powiat radomski

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- |

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- |

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| powiat garwoliński, |
| --- |

powiat garwoliński,

| gminy Boguty — Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty — Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny — zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- |

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny — zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| powiat janowski, |
| --- |

powiat janowski,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| powiat łukowski, |
| --- |

powiat łukowski,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| powiat krasnostawski, |
| --- |

powiat krasnostawski,

| powiat chełmski, |
| --- |

powiat chełmski,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat tomaszowski, |
| --- |

powiat tomaszowski,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat włodawski, |
| --- |

powiat włodawski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| powiat lubaczowski, |
| --- |

powiat lubaczowski,

| gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| powiat jarosławski, |
| --- |

powiat jarosławski,

| gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| powiat leżajski, |
| --- |

powiat leżajski,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, |
| --- |

gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4,

| część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- |

część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| część powiatu mieleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu mieleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| w województwie małopolskim:





  gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim, |
| --- |

w województwie małopolskim:

gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim,

| gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim, |
| --- |

gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny — wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny — wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny — wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno — wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny — wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno — wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- |

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- |

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- |

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko — drezdeneckim, |
| --- |

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko — drezdeneckim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| powiat słubicki, |
| --- |

powiat słubicki,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| powiat krośnieński, |
| --- |

powiat krośnieński,

| powiat zielonogórski |
| --- |

powiat zielonogórski

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| powiat nowosolski, |
| --- |

powiat nowosolski,

| powiat sulęciński, |
| --- |

powiat sulęciński,

| powiat międzyrzecki, |
| --- |

powiat międzyrzecki,

| powiat świebodziński, |
| --- |

powiat świebodziński,

| powiat wschowski, |
| --- |

powiat wschowski,

| w województwie dolnośląskim:





  powiat zgorzelecki, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

powiat zgorzelecki,

| gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim,

| część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim, |
| --- |

gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim,

| gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim, |
| --- |

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim,

| gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- |

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
| --- |

gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim,

| gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- |

gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- |

gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim, |
| --- |

gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim,

| powiat miejski Wrocław, |
| --- |

powiat miejski Wrocław,

| gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- |

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| gminy Jelcz — Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- |

gminy Jelcz — Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- |

gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów — Piotrkosice — Sulimierz — Sułów — Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- |

gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów — Piotrkosice — Sulimierz — Sułów — Gruszeczka w powiecie milickim,

| część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| powiat głogowski, |
| --- |

powiat głogowski,

| gmina Niechlów w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Niechlów w powiecie górowskim,

| gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin — Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- |

gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin — Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| gmina Gryfów Śląski, Lubomierz, Lwówek Śląski, Wleń w powiecie lwóweckim, |
| --- |

gmina Gryfów Śląski, Lubomierz, Lwówek Śląski, Wleń w powiecie lwóweckim,

| gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów — Gorce, miasto Jedlina — Zdrój, miasto Szczawno — Zdrój w powiecie wałbrzyskim, |
| --- |

gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów — Gorce, miasto Jedlina — Zdrój, miasto Szczawno — Zdrój w powiecie wałbrzyskim,

| powiat miejski Wałbrzych, |
| --- |

powiat miejski Wałbrzych,

| gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek — Kluczewo — Sączkowo — Przemęt — Błotnica — Starkowo — Boszkowo — Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek — Kluczewo — Sączkowo — Przemęt — Błotnica — Starkowo — Boszkowo — Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| powiat międzychodzki, |
| --- |

powiat międzychodzki,

| powiat nowotomyski, |
| --- |

powiat nowotomyski,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo — ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo — ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gminy |
| --- |

gminy

| część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- |

część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| gmina Pępowo w powiecie gostyńskim, |
| --- |

gmina Pępowo w powiecie gostyńskim,

| gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- |

gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| gmina Kołbaskowo w powiecie polickim, |
| --- |

gmina Kołbaskowo w powiecie polickim,

| w województwie opolskim:





  gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- |

w województwie opolskim:

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim. |
| --- |

gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim.

8.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner II i Slovakiet:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
| --- | --- |

—

in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár,

| — | the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
| --- | --- |

—

in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora,

| — | the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
| --- | --- |

—

the whole district of Liptovsky Mikuláš,

| — | the whole district of Trebišov«. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov«.

9.   Italien

Følgende restriktionszoner II i Italien:

| Piedmont Region:





  in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d'Acqui, Castelletto d'Erro, Ponti, Denice, |
| --- |

Piedmont Region:

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d'Acqui, Castelletto d'Erro, Ponti, Denice,

| in the province of Asti, the municipality of Mombaldone, |
| --- |

in the province of Asti, the municipality of Mombaldone,

| Liguria Region:





  in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia;
  in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia, |
| --- |

Liguria Region:

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia;

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia,

| Lazio Region:





  the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit »ASL RM1«. |
| --- |

Lazio Region:

the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit »ASL RM1«.

DEL III

1.   Bulgarien

Følgende restriktionszoner III i Bulgarien:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Italien

Følgende restriktionszoner III i Italien:

| — | Sardinia Region: the whole territory. |
| --- | --- |

—

Sardinia Region: the whole territory.

3.   Letland

Følgende restriktionszoner III i Letland:

| — | Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Padures, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Ēdoles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Padures, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Ēdoles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Skrundas pilsēta,

| — | Ventspils novada Zlēku pagasts, Ugāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1347, uz rietumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Zlēku pagasts, Ugāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1347, uz rietumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei,

| — | Alūksnes novada Jaunannas pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no Pededzes upes, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novada Jaunannas pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no Pededzes upes,

| — | Balvu novada Kubulu, Vīksnas, Bērzkalnes, Balvu pagasts, Balvu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Kubulu, Vīksnas, Bērzkalnes, Balvu pagasts, Balvu pilsēta,

| — | Gulbenes novada Litenes pagasta daļa uz austrumiem no Pededzes upes, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Litenes pagasta daļa uz austrumiem no Pededzes upes,

| — | Preiļu novada Silajāņu pagasts, Galēnu pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V740, V595, Rušonas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V742, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Silajāņu pagasts, Galēnu pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V740, V595, Rušonas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V742,

| — | Rēzeknes novada Silmalas pagasts, Lūznavas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa A13 līdz apdzīvotai vietai Vertukšne, uz rietumiem no Vertukšnes ezera, Maltas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa Vertukšne — Rozentova un uz rietumiem no autoceļa P56, P57, V569, Feimaņu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V577, V742. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Silmalas pagasts, Lūznavas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa A13 līdz apdzīvotai vietai Vertukšne, uz rietumiem no Vertukšnes ezera, Maltas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa Vertukšne — Rozentova un uz rietumiem no autoceļa P56, P57, V569, Feimaņu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V577, V742.

4.   Litauen

Følgende restriktionszoner III i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos.

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos.

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija.

5.   Polen

Følgende restriktionszoner III i Polen:

| w województwie zachodniopomorskim:





  gminy Banie, Trzcińsko — Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

gminy Banie, Trzcińsko — Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| powiat nowomiejski, |
| --- |

powiat nowomiejski,

| gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki — Grygieliszki – Łobody — Bałupiany — Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie — Suczki — Pietrasze — Kamionki — Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki — Grygieliszki – Łobody — Bałupiany — Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie — Suczki — Pietrasze — Kamionki — Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim,

| część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel — Gębałka — Kuty — Jakunówko — Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze — Budzewo — Budry — Brzozówko w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel — Gębałka — Kuty — Jakunówko — Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze — Budzewo — Budry — Brzozówko w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec — Jeziorowskie — Podleśne w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec — Jeziorowskie — Podleśne w powiecie giżyckim,

| część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbiadnki — Czerwony Dwór — Mazury w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbiadnki — Czerwony Dwór — Mazury w powiecie oleckim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Borowa, Czermin, Radomyśl Wielki, Wadowice Górne w powiecie mieleckim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Borowa, Czermin, Radomyśl Wielki, Wadowice Górne w powiecie mieleckim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim,

| część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- |

część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| gminy Gostyń, Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- |

gminy Gostyń, Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek — Kluczewo — Sączkowo — Przemęt — Błotnica — Starkowo — Boszkowo — Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek — Kluczewo — Sączkowo — Przemęt — Błotnica — Starkowo — Boszkowo — Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| powiat rawicki, |
| --- |

powiat rawicki,

| gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Ceradz Kościelny — Grzebienisko — Wierzeja — Wilkowo, biegnącą do skrzyżowania z autostradą A2, część gminy Kaźmierz położona zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna, część gminy Ostroróg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 184 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 116 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 116 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 184 do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna biegnącą od południowej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 184 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogęn r 184 biegnącą od przecięcia z rzeką Sarna do północnej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Ceradz Kościelny — Grzebienisko — Wierzeja — Wilkowo, biegnącą do skrzyżowania z autostradą A2, część gminy Kaźmierz położona zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna, część gminy Ostroróg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 184 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 116 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 116 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 184 do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna biegnącą od południowej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 184 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogęn r 184 biegnącą od przecięcia z rzeką Sarna do północnej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| w województwie dolnośląskim:





  część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim |
| --- |

część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim

| gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- |

gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin — Modlikowice — Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim |
| --- |

część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin — Modlikowice — Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim

| gmina Gromadka w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

gmina Gromadka w powiecie bolesławieckim,

| gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim,

| gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim, |
| --- |

gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim,

| powiat miejski Legnica, |
| --- |

powiat miejski Legnica,

| część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim, |
| --- |

część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim,

| część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów — Piotrkosice — Sulimierz-Sułów — Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- |

część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów — Piotrkosice — Sulimierz-Sułów — Gruszeczka w powiecie milickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Gnojno, Pacanów w powiecie buskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Gnojno, Pacanów w powiecie buskim,

| gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| gminy Chmielnik, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna — Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce — Słopiec — Borków, dalej na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- |

gminy Chmielnik, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna — Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce — Słopiec — Borków, dalej na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| powiat miejski Kielce, |
| --- |

powiat miejski Kielce,

| gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno — Rogienice — Dąbie — Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec — Nowiny — Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim, |
| --- |

gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno — Rogienice — Dąbie — Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec — Nowiny — Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim,

| gmina Kije w powiecie pińczowskim, |
| --- |

gmina Kije w powiecie pińczowskim,

| gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim, |
| --- |

gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim,

| w województwie małopolskim:





  gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim. |
| --- |

w województwie małopolskim:

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim.

6.   Rumænien

Følgende restriktionszoner III i Rumænien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner III i Slovakiet:

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany,

| — | In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka, |
| --- | --- |

—

In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | In the district of Svidník: Pstruša, |
| --- | --- |

—

In the district of Svidník: Pstruša,

| — | In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
| --- | --- |

—

In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec,

| — | In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica,

| — | The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II.

---

| 27.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/149

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/2068

af 26. oktober 2022

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/477 af 11. marts 2015 om de foranstaltninger, Den Europæiske Union kan træffe med hensyn til den kombinerede virkning af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger sammen med beskyttelsesforanstaltninger (2), navnlig artikel 1, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1328 (3) indførte Europa-Kommissionen en antidumpingtold på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Den Russiske Føderation (»Rusland«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1328 (3) indførte Europa-Kommissionen en antidumpingtold på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Den Russiske Føderation (»Rusland«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«.

3

| (2) | Den gældende antidumpingtold over for Kina er på 19,7 % på importen fra de stikprøveudtagne eksporterende producenter, på 20,5 % på importen fra de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og på 22,1 % på importen fra alle andre virksomheder, og over for Rusland er den på mellem 18,7 % og 34 % for de stikprøveudtagne eksporterende producenter med en toldsats på 36,1 % over for alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(2)

Den gældende antidumpingtold over for Kina er på 19,7 % på importen fra de stikprøveudtagne eksporterende producenter, på 20,5 % på importen fra de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og på 22,1 % på importen fra alle andre virksomheder, og over for Rusland er den på mellem 18,7 % og 34 % for de stikprøveudtagne eksporterende producenter med en toldsats på 36,1 % over for alle andre virksomheder.

1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (3) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) modtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) modtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

4

| (4) | Anmodningen om fornyet undersøgelse blev indgivet den 3. maj 2021 af European Steel Association (»EUROFER«) (»ansøgeren«) på vegne af EU-erhvervsgrenen for koldvalsede flade produkter af stål i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 4. Anmodningen om fornyet undersøgelse var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen om fornyet undersøgelse blev indgivet den 3. maj 2021 af European Steel Association (»EUROFER«) (»ansøgeren«) på vegne af EU-erhvervsgrenen for koldvalsede flade produkter af stål i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 4. Anmodningen om fornyet undersøgelse var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (5) | Kommissionen fastslog efter høring af det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indledte den 3. august 2021 en udløbsundersøgelse af importen til Unionen af koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Kina og Rusland (»de pågældende lande«) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fastslog efter høring af det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indledte den 3. august 2021 en udløbsundersøgelse af importen til Unionen af koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Kina og Rusland (»de pågældende lande«) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

5

1.4.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (6) | Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2020 til den 30. juni 2021 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2017 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(6)

Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2020 til den 30. juni 2021 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2017 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

1.5.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (7) | I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgeren, alle kendte EU-producenter, kendte producenter i Kina og Rusland samt de kinesiske og russiske myndigheder, kendte importører, brugere og forhandlere om indledningen af udløbsundersøgelsen og opfordrede disse til at deltage. |
| --- | --- |

(7)

I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgeren, alle kendte EU-producenter, kendte producenter i Kina og Rusland samt de kinesiske og russiske myndigheder, kendte importører, brugere og forhandlere om indledningen af udløbsundersøgelsen og opfordrede disse til at deltage.

1.6.   Bemærkninger til indledningen af undersøgelsen

Bemærkninger til indledningen af undersøgelsen

| (8) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Kommissionen modtog bemærkninger fra tre eksporterende producenter i Rusland, den russiske regering, én forretningsmæssigt forbundet importør og én bruger. |
| --- | --- |

(8)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Kommissionen modtog bemærkninger fra tre eksporterende producenter i Rusland, den russiske regering, én forretningsmæssigt forbundet importør og én bruger.

| (9) | I deres bemærkninger til indledningen af undersøgelsen hævdede de tre russiske eksporterende producenter, at ansøgeren havde undladt at fremlægge tilstrækkelige og pålidelige beviser for, at der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet skadevoldende dumpingimport fra Rusland. Desuden hævdede den russiske regering, de russiske eksporterende producenter, den ikke forretningsmæssigt forbundne importør og en bruger, at der ikke var nogen årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens skadessituation og importen af koldvalsede flade produkter af stål fra Kina og Rusland. Parternes begrundelse var, at EU-erhvervsgrenens eventuelle skade, skyldtes andre faktorer end skadevoldende import fra Rusland og Kina på grund af Kinas ubetydelige importmængder fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(9)

I deres bemærkninger til indledningen af undersøgelsen hævdede de tre russiske eksporterende producenter, at ansøgeren havde undladt at fremlægge tilstrækkelige og pålidelige beviser for, at der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet skadevoldende dumpingimport fra Rusland. Desuden hævdede den russiske regering, de russiske eksporterende producenter, den ikke forretningsmæssigt forbundne importør og en bruger, at der ikke var nogen årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens skadessituation og importen af koldvalsede flade produkter af stål fra Kina og Rusland. Parternes begrundelse var, at EU-erhvervsgrenens eventuelle skade, skyldtes andre faktorer end skadevoldende import fra Rusland og Kina på grund af Kinas ubetydelige importmængder fra de pågældende lande.

| (10) | Som det også fremgår af indledningsmeddelelsen, hævdede ansøgeren, at »den oprindeligt fastsatte skade primært er blevet afhjulpet på grund af foranstaltningerne, og at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil lide fornyet skade som følge af fornyet import af betydelige mængder til dumpingpriser fra de pågældende lande, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe« (6). Formålet med en fornyet undersøgelse var at fastslå, hvorvidt udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil føre til fortsat eller fornyet skade forårsaget af dumpingimport fra de pågældende lande. De oplysninger, som ansøgeren har fremlagt i den indledende fase, var tilstrækkelige til at påvise, at der igen ville blive forvoldt skade forårsaget af dumpingimport, hvis dumpingimporten blev øget. Kommissionen afviste derfor parternes påstande om årsagssammenhæng. |
| --- | --- |

(10)

Som det også fremgår af indledningsmeddelelsen, hævdede ansøgeren, at »den oprindeligt fastsatte skade primært er blevet afhjulpet på grund af foranstaltningerne, og at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil lide fornyet skade som følge af fornyet import af betydelige mængder til dumpingpriser fra de pågældende lande, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe« (6). Formålet med en fornyet undersøgelse var at fastslå, hvorvidt udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil føre til fortsat eller fornyet skade forårsaget af dumpingimport fra de pågældende lande. De oplysninger, som ansøgeren har fremlagt i den indledende fase, var tilstrækkelige til at påvise, at der igen ville blive forvoldt skade forårsaget af dumpingimport, hvis dumpingimporten blev øget. Kommissionen afviste derfor parternes påstande om årsagssammenhæng.

6

| (11) | Den russiske regering hævdede, at ansøgeren ikke fremlagde tilstrækkelige beviser for den øgede dumping, jf. antidumpingaftalens artikel 5.2, under beregningen af den normale værdi. Den hævdede endvidere, at de fremlagte oplysninger i den ikkefortrolige udgave af anmodningen om en udløbsundersøgelse ikke var detaljerede nok og ikke viste de nøjagtige tal, der er anvendt til at beregne margenen, da transportomkostninger, eksportomkostninger og priser på det russiske marked for koldvalsede flade produkter af stål samt selve beregningerne var angivet i omtrentlige tal. Den russiske regering anmodede Kommissionen om at undersøge beregningerne i anmodningen og fremlægge beviser for, at disse beregninger er pålidelige. Den russiske regering henviste endvidere til antidumpingaftalens artikel 6.2 og anførte, at ansøgeren uden en mulighed for en rimelig forståelse af de fortrolige oplysningers egentlige indhold fratog både den russiske regering og de russiske producenter samt andre interesserede parter muligheden for til fulde at forsvare deres interesser, og den anmodede Kommissionen og Eurofer om at fremlægge mere detaljerede oplysninger om beregningen af dumpingmargenen. |
| --- | --- |

(11)

Den russiske regering hævdede, at ansøgeren ikke fremlagde tilstrækkelige beviser for den øgede dumping, jf. antidumpingaftalens artikel 5.2, under beregningen af den normale værdi. Den hævdede endvidere, at de fremlagte oplysninger i den ikkefortrolige udgave af anmodningen om en udløbsundersøgelse ikke var detaljerede nok og ikke viste de nøjagtige tal, der er anvendt til at beregne margenen, da transportomkostninger, eksportomkostninger og priser på det russiske marked for koldvalsede flade produkter af stål samt selve beregningerne var angivet i omtrentlige tal. Den russiske regering anmodede Kommissionen om at undersøge beregningerne i anmodningen og fremlægge beviser for, at disse beregninger er pålidelige. Den russiske regering henviste endvidere til antidumpingaftalens artikel 6.2 og anførte, at ansøgeren uden en mulighed for en rimelig forståelse af de fortrolige oplysningers egentlige indhold fratog både den russiske regering og de russiske producenter samt andre interesserede parter muligheden for til fulde at forsvare deres interesser, og den anmodede Kommissionen og Eurofer om at fremlægge mere detaljerede oplysninger om beregningen af dumpingmargenen.

| (12) | Med hensyn til påstanden om tilstrækkeligheden af beviserne blev det i anmodningen om fornyet undersøgelse anerkendt, at den russiske eksport af den pågældende vare til Unionen faldt markant i forhold til undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. I anmodningen vurderedes derfor sandsynligheden for fornyet dumping under henvisning til eksportpriserne til andre tredjelande end Unionen. Analysen af beviserne viste, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige beviser for, at der er sandsynlighed for fornyet dumping. |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til påstanden om tilstrækkeligheden af beviserne blev det i anmodningen om fornyet undersøgelse anerkendt, at den russiske eksport af den pågældende vare til Unionen faldt markant i forhold til undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. I anmodningen vurderedes derfor sandsynligheden for fornyet dumping under henvisning til eksportpriserne til andre tredjelande end Unionen. Analysen af beviserne viste, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige beviser for, at der er sandsynlighed for fornyet dumping.

| (13) | Den dumpingmargen, der er beregnet i anmodningen, afspejlede de russiske eksporterende producenters prisadfærd på tredjelandsmarkeder og afspejlede ikke nødvendigvis det nøjagtige omfang af dumping, der blev beregnet i forbindelse med undersøgelsen. Ansøgeren fremlagde dog tilstrækkelige beviser i anmodningen om eksportpris og normal værdi, der viste, at der er sandsynlighed for fornyet dumping. Ansøgeren fremlagde også en tilstrækkeligt detaljeret beskrivelse af den anvendte metode i sin dumpingberegning til at sikre en rimelig forståelse af de fortrolige oplysninger. |
| --- | --- |

(13)

Den dumpingmargen, der er beregnet i anmodningen, afspejlede de russiske eksporterende producenters prisadfærd på tredjelandsmarkeder og afspejlede ikke nødvendigvis det nøjagtige omfang af dumping, der blev beregnet i forbindelse med undersøgelsen. Ansøgeren fremlagde dog tilstrækkelige beviser i anmodningen om eksportpris og normal værdi, der viste, at der er sandsynlighed for fornyet dumping. Ansøgeren fremlagde også en tilstrækkeligt detaljeret beskrivelse af den anvendte metode i sin dumpingberegning til at sikre en rimelig forståelse af de fortrolige oplysninger.

| (14) | For at vurdere den normale værdi af koldvalsede flade produkter af stål for de russiske eksporterende producenter havde ansøgeren indsamlet offentligt tilgængelige og abonnementsbaserede oplysninger om de største eksportørers salgspriser på ét ton koldvalsede flade produkter af stål på deres hjemmemarked i referenceperioden. Kommissionen efterprøvede og bekræftede eksportprisen ved hjælp af Global Trade Atlas-databasen (»GTA«). |
| --- | --- |

(14)

For at vurdere den normale værdi af koldvalsede flade produkter af stål for de russiske eksporterende producenter havde ansøgeren indsamlet offentligt tilgængelige og abonnementsbaserede oplysninger om de største eksportørers salgspriser på ét ton koldvalsede flade produkter af stål på deres hjemmemarked i referenceperioden. Kommissionen efterprøvede og bekræftede eksportprisen ved hjælp af Global Trade Atlas-databasen (»GTA«).

| (15) | Da importen af den undersøgte vare fra Rusland til Unionen har været ubetydelig efter indførelsen af antidumpingtolden i 2016, baserede ansøgeren eksportprisen på forskellige kilder til oplysninger om priser på eksportsalg af russiske koldvalsede flade produkter af stål til tredjelande i 2020. Disse eksportpriser for ét ton koldvalsede flade produkter af stål blev fastsat på grundlag af markedsoplysninger om eksportpriser fra Rusland. Eksportprisen blev efterprøvet og bekræftet i forhold til den gennemsnitlige GTA-pris til de tre største russiske eksportdestinationer. |
| --- | --- |

(15)

Da importen af den undersøgte vare fra Rusland til Unionen har været ubetydelig efter indførelsen af antidumpingtolden i 2016, baserede ansøgeren eksportprisen på forskellige kilder til oplysninger om priser på eksportsalg af russiske koldvalsede flade produkter af stål til tredjelande i 2020. Disse eksportpriser for ét ton koldvalsede flade produkter af stål blev fastsat på grundlag af markedsoplysninger om eksportpriser fra Rusland. Eksportprisen blev efterprøvet og bekræftet i forhold til den gennemsnitlige GTA-pris til de tre største russiske eksportdestinationer.

| (16) | Ansøgeren havde således sammenlignet den gennemsnitlige eksportpris ab fabrik på koldvalsede flade produkter af stål fra Rusland med en normal værdi på grundlag af de russiske priser på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(16)

Ansøgeren havde således sammenlignet den gennemsnitlige eksportpris ab fabrik på koldvalsede flade produkter af stål fra Rusland med en normal værdi på grundlag af de russiske priser på hjemmemarkedet.

| (17) | Kommissionen tog i sin lovmæssige analyse kun højde for de elementer, for hvilke beviserne var tilstrækkeligt fyldestgørende og nøjagtige. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen tog i sin lovmæssige analyse kun højde for de elementer, for hvilke beviserne var tilstrækkeligt fyldestgørende og nøjagtige.

| (18) | Den russiske regerings påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(18)

Den russiske regerings påstande blev derfor afvist.

| (19) | Kommissionen var af den opfattelse, at den ikkefortrolige udgave af anmodningen, der var tilgængelig i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, indeholdt alle væsentlige beviser og ikkefortrolige sammendrag af de fortrolige oplysninger og gav de interesserede parter mulighed for udøve deres ret til forsvar til fulde. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen var af den opfattelse, at den ikkefortrolige udgave af anmodningen, der var tilgængelig i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, indeholdt alle væsentlige beviser og ikkefortrolige sammendrag af de fortrolige oplysninger og gav de interesserede parter mulighed for udøve deres ret til forsvar til fulde. Denne påstand blev derfor afvist.

1.7.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (20) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(20)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.7.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (21) | Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve bestående af tre EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af produktions- og salgsmængder af samme vare. Stikprøven bestod af tre EU-producenter, der tegnede sig for mere end 30 % af den anslåede samlede produktionsmængde af den samme vare i Unionen og mere end 20 % af den anslåede samlede salgsmængde. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve bestående af tre EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af produktions- og salgsmængder af samme vare. Stikprøven bestod af tre EU-producenter, der tegnede sig for mere end 30 % af den anslåede samlede produktionsmængde af den samme vare i Unionen og mere end 20 % af den anslåede samlede salgsmængde.

| (22) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, opfordrede Kommissionen de interesserede parter til at fremkomme med bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger og den foreløbige stikprøve blev derfor bekræftet og blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(22)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, opfordrede Kommissionen de interesserede parter til at fremkomme med bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger og den foreløbige stikprøve blev derfor bekræftet og blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

1.7.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (23) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de oplysninger, der anmodes om i bilaget til indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(23)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de oplysninger, der anmodes om i bilaget til indledningsmeddelelsen.

| (24) | Ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede stikprøveskemaet. Derfor besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning. |
| --- | --- |

(24)

Ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede stikprøveskemaet. Derfor besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning.

1.7.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Rusland og Kina

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Rusland og Kina

| (25) | For at afgøre om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Rusland og Kina om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere de kinesiske og russiske myndigheder om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesserede i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(25)

For at afgøre om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Rusland og Kina om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere de kinesiske og russiske myndigheder om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesserede i at deltage i undersøgelsen.

| (26) | Ved indledningen af undersøgelsen gjorde Kommissionen en kopi af spørgeskemaerne tilgængelige i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted. |
| --- | --- |

(26)

Ved indledningen af undersøgelsen gjorde Kommissionen en kopi af spørgeskemaerne tilgængelige i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted.

| (27) | Ingen kinesiske eksporterende producenter fremsendte de ønskede oplysninger og/eller indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen underrettede Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om, at den havde til hensigt at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(27)

Ingen kinesiske eksporterende producenter fremsendte de ønskede oplysninger og/eller indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen underrettede Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om, at den havde til hensigt at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

| (28) | Da de kinesiske producenter således ikke samarbejdede, blev konklusionerne vedrørende importen fra Kina truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, navnlig handelsstatistikker om import og eksport (Eurostat, Global Trade Atlas (»GTA«) (7) og OECD (8)). |
| --- | --- |

(28)

Da de kinesiske producenter således ikke samarbejdede, blev konklusionerne vedrørende importen fra Kina truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, navnlig handelsstatistikker om import og eksport (Eurostat, Global Trade Atlas (»GTA«) (7) og OECD (8)).

7

8

| (29) | Tre russiske eksporterende producenter, nemlig PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (MMK) og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder (MMK-gruppen), PJSG Novolipetsk Steel (NLMK) og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder (NLMK-gruppen) og PJSC Severstal (Severstal) og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder (SEVERSTAL-gruppen) afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Den 6. september 2021 meddelte disse tre eksporterende producenter dog Kommissionen, at de havde besluttet ikke at indsende individuelle besvarelser af antidumping-spørgeskemaet, men ville samarbejde med Kommissionen om alle andre aspekter af udløbsundersøgelsen, såsom bemærkninger til anmodningen om fornyet undersøgelse, sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade og Unionens interesser. Efterfølgende indsendte de tre russiske eksporterende producenter den 13. september 2021 bemærkninger til anmodningen om en udløbsundersøgelse, den påståede fortsatte skadevoldende dumping og sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping samt Unionens interesse. De anmodede Kommissionen om at gennemføre en selektiv verifikation af relevante virksomhedsspecifikke oplysninger, såsom produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, der blev indsendt sammen med bemærkningerne. |
| --- | --- |

(29)

Tre russiske eksporterende producenter, nemlig PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (MMK) og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder (MMK-gruppen), PJSG Novolipetsk Steel (NLMK) og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder (NLMK-gruppen) og PJSC Severstal (Severstal) og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder (SEVERSTAL-gruppen) afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Den 6. september 2021 meddelte disse tre eksporterende producenter dog Kommissionen, at de havde besluttet ikke at indsende individuelle besvarelser af antidumping-spørgeskemaet, men ville samarbejde med Kommissionen om alle andre aspekter af udløbsundersøgelsen, såsom bemærkninger til anmodningen om fornyet undersøgelse, sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade og Unionens interesser. Efterfølgende indsendte de tre russiske eksporterende producenter den 13. september 2021 bemærkninger til anmodningen om en udløbsundersøgelse, den påståede fortsatte skadevoldende dumping og sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping samt Unionens interesse. De anmodede Kommissionen om at gennemføre en selektiv verifikation af relevante virksomhedsspecifikke oplysninger, såsom produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, der blev indsendt sammen med bemærkningerne.

| (30) | Efter denne kommunikation meddelte Kommissionen den 21. september og den 19. november 2021 førnævnte eksporterende producenter, at den anså dem for at være ikke-samarbejdsvillige parter og underrettede dem om, at den havde til hensigt at anvende grundforordningens artikel 18 og de foreliggende faktiske oplysninger til at træffe sin afgørelse i undersøgelsen. Kommissionen underrettede også de russiske myndigheder om, at den havde til hensigt at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(30)

Efter denne kommunikation meddelte Kommissionen den 21. september og den 19. november 2021 førnævnte eksporterende producenter, at den anså dem for at være ikke-samarbejdsvillige parter og underrettede dem om, at den havde til hensigt at anvende grundforordningens artikel 18 og de foreliggende faktiske oplysninger til at træffe sin afgørelse i undersøgelsen. Kommissionen underrettede også de russiske myndigheder om, at den havde til hensigt at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

| (31) | Den 30. september og den 29. november 2021 modtog Kommissionen bemærkninger fra de tre russiske eksporterende producenter vedrørende anvendelsen af grundforordningens artikel 18. De var uenige i Kommissionens vurdering af deres samarbejdsstatus og gentog deres hensigt om at samarbejde med hensyn til alle andre aspekter af undersøgelsen, såsom fortsat eller fornyet skade, sandsynligheden for yderligere skadevoldende dumping og Unionens interesser. Endnu engang anmodede de Kommissionen om at verificere de oplysninger om produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, de havde indsendt. |
| --- | --- |

(31)

Den 30. september og den 29. november 2021 modtog Kommissionen bemærkninger fra de tre russiske eksporterende producenter vedrørende anvendelsen af grundforordningens artikel 18. De var uenige i Kommissionens vurdering af deres samarbejdsstatus og gentog deres hensigt om at samarbejde med hensyn til alle andre aspekter af undersøgelsen, såsom fortsat eller fornyet skade, sandsynligheden for yderligere skadevoldende dumping og Unionens interesser. Endnu engang anmodede de Kommissionen om at verificere de oplysninger om produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, de havde indsendt.

| (32) | I denne forbindelse indsendte de russiske eksporterende producenter ikke de nødvendige oplysninger i deres spørgeskemabesvarelser. Kommissionen var af den opfattelse, at de russiske eksporterende producenter kun fremlagde sparsomme oplysninger begrænset til produktion, kapacitet og produktionsmængde uden dokumentation. Da de eksporterende producenter ikke fremlagde tilstrækkelige og pålidelige oplysninger, så Kommissionen kunne nå frem til en rimelig konklusion, anvendte Kommissionen som forklaret i betragtning 30 derfor de foreliggende oplysninger i sagen. Under alle omstændigheder anvendte Kommissionen oplysningerne fra de tre russiske producenter i det omfang, det var muligt i denne henseende. |
| --- | --- |

(32)

I denne forbindelse indsendte de russiske eksporterende producenter ikke de nødvendige oplysninger i deres spørgeskemabesvarelser. Kommissionen var af den opfattelse, at de russiske eksporterende producenter kun fremlagde sparsomme oplysninger begrænset til produktion, kapacitet og produktionsmængde uden dokumentation. Da de eksporterende producenter ikke fremlagde tilstrækkelige og pålidelige oplysninger, så Kommissionen kunne nå frem til en rimelig konklusion, anvendte Kommissionen som forklaret i betragtning 30 derfor de foreliggende oplysninger i sagen. Under alle omstændigheder anvendte Kommissionen oplysningerne fra de tre russiske producenter i det omfang, det var muligt i denne henseende.

| (33) | Kommissionen sendte et spørgeskema vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), til Folkerepublikken Kinas regering (»GOC«). |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen sendte et spørgeskema vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), til Folkerepublikken Kinas regering (»GOC«).

| (34) | Kommissionen fremsendte også spørgeskemaer til de stikprøveudtagne EU-producenter. De samme spørgeskemaer var også blevet gjort tilgængelige online (9) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen. Desuden sendte Kommissionen et spørgeskema til EU-producenternes sammenslutning, EUROFER. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen fremsendte også spørgeskemaer til de stikprøveudtagne EU-producenter. De samme spørgeskemaer var også blevet gjort tilgængelige online (9) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen. Desuden sendte Kommissionen et spørgeskema til EU-producenternes sammenslutning, EUROFER.

9

| (35) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter og EUROFER. |
| --- | --- |

(35)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter og EUROFER.

1.7.4.   Verifikation

Verifikation

| (36) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. På grund af udbruddet af covid-19-pandemien og de deraf følgende foranstaltninger, der blev truffet for at håndtere udbruddet (»covid-19-meddelelsen«) (10), var Kommissionen imidlertid ikke i stand til at aflægge kontrolbesøg hos de stikprøveudtagne virksomheder. Kommissionen har i stedet foretaget krydstjek uden kontrolbesøg af de oplysninger, som følgende virksomheder indgav, via videokonference: |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. På grund af udbruddet af covid-19-pandemien og de deraf følgende foranstaltninger, der blev truffet for at håndtere udbruddet (»covid-19-meddelelsen«) (10), var Kommissionen imidlertid ikke i stand til at aflægge kontrolbesøg hos de stikprøveudtagne virksomheder. Kommissionen har i stedet foretaget krydstjek uden kontrolbesøg af de oplysninger, som følgende virksomheder indgav, via videokonference:

10

EU-producenter

| — | Voestalpine Stahl GmbH, Østrig |
| --- | --- |

—

Voestalpine Stahl GmbH, Østrig

| — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Tyskland |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Tyskland

| — | ArcelorMittal Belgium, Belgien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium, Belgien

1.8.   Efterfølgende sagsforløb

Efterfølgende sagsforløb

| (37) | Den 19. august 2022 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den havde til hensigt at opretholde den gældende antidumpingtold over for importen fra Kina og Rusland. Alle parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(37)

Den 19. august 2022 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den havde til hensigt at opretholde den gældende antidumpingtold over for importen fra Kina og Rusland. Alle parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.

| (38) | De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og taget i betragtning, hvor det var relevant. Alle parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørt mundtligt. |
| --- | --- |

(38)

De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og taget i betragtning, hvor det var relevant. Alle parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørt mundtligt.

2.   DEN UNDERSØGTE VARE, DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE, DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (39) | Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål eller andre former for legeret stål, med undtagelse af rustfrit stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne og kun koldvalsede, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7209 15 00 (Taric-kode 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (Taric-kode 7209189990), ex 7209 25 00 (Taric-kode 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (Taric-kode 7211238019, 7211238095 og 7211238099), ex 7211 29 00 (Taric-kode 7211290019 og 7211290099), 7225 50 80 og 7226 92 00 (»den undersøgte vare«). |
| --- | --- |

(39)

Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål eller andre former for legeret stål, med undtagelse af rustfrit stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne og kun koldvalsede, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7209 15 00 (Taric-kode 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (Taric-kode 7209189990), ex 7209 25 00 (Taric-kode 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (Taric-kode 7211238019, 7211238095 og 7211238099), ex 7211 29 00 (Taric-kode 7211290019 og 7211290099), 7225 50 80 og 7226 92 00 (»den undersøgte vare«).

| (40) | Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den undersøgte vare:






  — | fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, kun koldvalsede, også i ruller, af alle tykkelser, elektriske |
| --- | --- | --- |

(40)

Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den undersøgte vare:

—

fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, kun koldvalsede, også i ruller, af alle tykkelser, elektriske

| — | fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i ruller af en tykkelse på mindre end 0,35 mm, udglødet (kendt som »sortblik«) |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i ruller af en tykkelse på mindre end 0,35 mm, udglødet (kendt som »sortblik«)

| — | fladvalsede produkter af andre former for legeret stål, af alle bredder, af silicium-elektrisk stål, og |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af andre former for legeret stål, af alle bredder, af silicium-elektrisk stål, og

| — | fladvalsede produkter af legeret stål, kun koldvalsede, af hurtigstål. |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af legeret stål, kun koldvalsede, af hurtigstål.

| (41) | Koldvalsede flade produkter af stål fremstilles af varmvalsede ruller. Koldvalsning foregår ved, at en plade eller et bånd — som forinden er blevet varmvalset og dekaperet — passerer gennem kolde valser, dvs. under metallets blødgøringstemperatur. Koldvalsede flade produkter af stål fremstilles med henblik på at opfylde visse specifikationer eller slutbrugerspecifikationer med ejendomsrettigheder. De kan leveres i forskellige former: i ruller (olierede eller ikke olierede), i afskårne længder (plader) eller smalle bånd. Koldvalsede flade produkter af stål er et industrielt input, der købes af slutbrugere til flere forskellige anvendelser, navnlig i fremstillingssektoren (industrien generelt, emballering, bilindustri osv.), men også inden for bygge- og anlægsvirksomhed. |
| --- | --- |

(41)

Koldvalsede flade produkter af stål fremstilles af varmvalsede ruller. Koldvalsning foregår ved, at en plade eller et bånd — som forinden er blevet varmvalset og dekaperet — passerer gennem kolde valser, dvs. under metallets blødgøringstemperatur. Koldvalsede flade produkter af stål fremstilles med henblik på at opfylde visse specifikationer eller slutbrugerspecifikationer med ejendomsrettigheder. De kan leveres i forskellige former: i ruller (olierede eller ikke olierede), i afskårne længder (plader) eller smalle bånd. Koldvalsede flade produkter af stål er et industrielt input, der købes af slutbrugere til flere forskellige anvendelser, navnlig i fremstillingssektoren (industrien generelt, emballering, bilindustri osv.), men også inden for bygge- og anlægsvirksomhed.

2.2.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (42) | Den pågældende vare i denne undersøgelse er den undersøgte vare med oprindelse i Kina og Rusland. |
| --- | --- |

(42)

Den pågældende vare i denne undersøgelse er den undersøgte vare med oprindelse i Kina og Rusland.

2.3.   Samme vare

Samme vare

| (43) | Som fastslået i den oprindelige undersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare, når den eksporteres til Unionen |
| --- | --- | --- |

(43)

Som fastslået i den oprindelige undersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare, når den eksporteres til Unionen

| — | den undersøgte vare, der sælges på hjemmemarkedet i Kina og Rusland, og |
| --- | --- |

—

den undersøgte vare, der sælges på hjemmemarkedet i Kina og Rusland, og

| — | den undersøgte vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den undersøgte vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (44) | Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(44)

Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Folkerepublikken Kina

Folkerepublikken Kina

3.1.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (45) | I den nuværende undersøgelsesperiode fortsatte importen af visse koldvalsede flade produkter af stål fra Kina, selv om den var på et lavere niveau end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (dvs. fra den 1. april 2014 til den 31. marts 2015). Ifølge oplysninger fra Eurostat udgjorde importen af visse koldvalsede flade produkter af stål fra Kina mindre end 1 % af EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med en markedsandel på 10,3 % (11) i den oprindelige undersøgelse. I absolutte tal eksporterede Kina ca. 32 000 ton til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket er et markant fald i forhold til de ca. 732 000 ton (12), som Kina eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(45)

I den nuværende undersøgelsesperiode fortsatte importen af visse koldvalsede flade produkter af stål fra Kina, selv om den var på et lavere niveau end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (dvs. fra den 1. april 2014 til den 31. marts 2015). Ifølge oplysninger fra Eurostat udgjorde importen af visse koldvalsede flade produkter af stål fra Kina mindre end 1 % af EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med en markedsandel på 10,3 % (11) i den oprindelige undersøgelse. I absolutte tal eksporterede Kina ca. 32 000 ton til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket er et markant fald i forhold til de ca. 732 000 ton (12), som Kina eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse.

11

12

| (46) | I forbindelse med den oprindelige undersøgelse konstaterede Kommissionen, at eksporten af den pågældende vare fra Kina blev dumpet i betydeligt omfang på EU-markedet. De samarbejdsvillige kinesiske eksportørers dumpingmargener varierede fra 52,7 % til 59,2 %. Som følge af anvendelsen af reglen om den laveste told blev den antidumpingtold, der blev indført over for den kinesiske import, fastsat til et meget lavere niveau, fra 19,7 % til 22,1 %. |
| --- | --- |

(46)

I forbindelse med den oprindelige undersøgelse konstaterede Kommissionen, at eksporten af den pågældende vare fra Kina blev dumpet i betydeligt omfang på EU-markedet. De samarbejdsvillige kinesiske eksportørers dumpingmargener varierede fra 52,7 % til 59,2 %. Som følge af anvendelsen af reglen om den laveste told blev den antidumpingtold, der blev indført over for den kinesiske import, fastsat til et meget lavere niveau, fra 19,7 % til 22,1 %.

| (47) | Som nævnt i betragtning 27, samarbejdede ingen af de kinesiske eksportører/producenter i forbindelse med denne undersøgelse. Kommissionen underrettede derfor de kinesiske myndigheder om, at den på grund af manglende samarbejdsvilje eventuelt ville beslutte at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med konklusionerne vedrørende Kina. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger om høringskonsulentens mellemkomst i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(47)

Som nævnt i betragtning 27, samarbejdede ingen af de kinesiske eksportører/producenter i forbindelse med denne undersøgelse. Kommissionen underrettede derfor de kinesiske myndigheder om, at den på grund af manglende samarbejdsvilje eventuelt ville beslutte at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med konklusionerne vedrørende Kina. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger om høringskonsulentens mellemkomst i denne forbindelse.

| (48) | I henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping med hensyn til Kina derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og i de interesserede parters indlæg kombineret med andre informationskilder, som f.eks. handelsstatistikker over import og eksport (Eurostat, GTA (13) og OECD (14)), og fra uafhængige leverandører af finansielle oplysninger, som f.eks. Global Financials published by Dunn & Bradstreet (15). |
| --- | --- |

(48)

I henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping med hensyn til Kina derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og i de interesserede parters indlæg kombineret med andre informationskilder, som f.eks. handelsstatistikker over import og eksport (Eurostat, GTA (13) og OECD (14)), og fra uafhængige leverandører af finansielle oplysninger, som f.eks. Global Financials published by Dunn & Bradstreet (15).

13

14

15

3.1.2.   Dumping

Dumping

3.1.2.1.   Procedure for fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, vedrørende importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Kina

| (49) | Da der ved indledningen af undersøgelsen forelå tilstrækkelige beviser, som tydede på, at der med hensyn til Kina forekom væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), indledte Kommissionen undersøgelsen på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(49)

Da der ved indledningen af undersøgelsen forelå tilstrækkelige beviser, som tydede på, at der med hensyn til Kina forekom væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), indledte Kommissionen undersøgelsen på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (50) | Kommissionen sendte et spørgeskema til GOC for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse vedrørende de påståede væsentlige fordrejninger. I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen desuden alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge yderligere dokumentation i forbindelse med anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Der blev ikke modtaget nogen spørgeskemabesvarelse fra GOC, og der blev ikke modtaget nogen bemærkninger til anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, inden for den fastsatte frist. Kommissionen underrettede ved verbalnote den 13. september 2021 GOC om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger i Kina. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen sendte et spørgeskema til GOC for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse vedrørende de påståede væsentlige fordrejninger. I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen desuden alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge yderligere dokumentation i forbindelse med anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Der blev ikke modtaget nogen spørgeskemabesvarelse fra GOC, og der blev ikke modtaget nogen bemærkninger til anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, inden for den fastsatte frist. Kommissionen underrettede ved verbalnote den 13. september 2021 GOC om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger i Kina.

Den Europæiske Unions Tidende

| (51) | I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at Brasilien på grundlag af den foreliggende dokumentation i sagen var et egnet repræsentativt tredjeland for Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af ikkefordrejede priser eller referenceværdier. Kommissionen anførte endvidere, at den ville undersøge andre mulige egnede lande i overensstemmelse med kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, første led. |
| --- | --- |

(51)

I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at Brasilien på grundlag af den foreliggende dokumentation i sagen var et egnet repræsentativt tredjeland for Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af ikkefordrejede priser eller referenceværdier. Kommissionen anførte endvidere, at den ville undersøge andre mulige egnede lande i overensstemmelse med kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, første led.

| (52) | Den 24. november 2020 underrettede Kommissionen ved et notat (»det første notat«) de interesserede parter om de relevante kilder, den havde til hensigt at anvende til at fastsætte den normale værdi. I dette notat fremlagde Kommissionen en liste over alle de produktionsfaktorer, såsom råmaterialer, arbejdskraft og energi, der anvendes i produktionen af visse koldvalsede flade produkter af stål. Ud fra de kriterier, der ligger til grund for valget af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, identificerede Kommissionen desuden mulige repræsentative lande, nemlig Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet. Kommissionen modtog ingen bemærkninger til det første notat. |
| --- | --- |

(52)

Den 24. november 2020 underrettede Kommissionen ved et notat (»det første notat«) de interesserede parter om de relevante kilder, den havde til hensigt at anvende til at fastsætte den normale værdi. I dette notat fremlagde Kommissionen en liste over alle de produktionsfaktorer, såsom råmaterialer, arbejdskraft og energi, der anvendes i produktionen af visse koldvalsede flade produkter af stål. Ud fra de kriterier, der ligger til grund for valget af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, identificerede Kommissionen desuden mulige repræsentative lande, nemlig Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet. Kommissionen modtog ingen bemærkninger til det første notat.

| (53) | Den 17. marts 2022 underrettede Kommissionen ved endnu et notat (»det andet notat«) de interesserede parter om de relevante kilder, den havde til hensigt at anvende til at fastsætte den normale værdi med Brasilien som det repræsentative land. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(53)

Den 17. marts 2022 underrettede Kommissionen ved endnu et notat (»det andet notat«) de interesserede parter om de relevante kilder, den havde til hensigt at anvende til at fastsætte den normale værdi med Brasilien som det repræsentative land. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

3.1.2.2.   Normal værdi

| (54) | I grundforordningens artikel 2, stk. 1, anføres det, at »[d]en normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet«. |
| --- | --- |

(54)

I grundforordningens artikel 2, stk. 1, anføres det, at »[d]en normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet«.

| (55) | Dog anføres følgende i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a),: »såfremt det fastslås (...), at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land på grund af, at der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi udelukkende på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier«, og »skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste« (»salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger« benævnes i det følgende »SA&G-omkostninger«). |
| --- | --- |

(55)

Dog anføres følgende i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a),: »såfremt det fastslås (...), at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land på grund af, at der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi udelukkende på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier«, og »skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste« (»salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger« benævnes i det følgende »SA&G-omkostninger«).

| (56) | Som nærmere forklaret i de følgende afsnit konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, på grundlag af den foreliggende dokumentation og i lyset af GOC's og de kinesiske eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje var passende. |
| --- | --- |

(56)

Som nærmere forklaret i de følgende afsnit konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, på grundlag af den foreliggende dokumentation og i lyset af GOC's og de kinesiske eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje var passende.

3.1.3.   Forekomsten af væsentlige fordrejninger

Forekomsten af væsentlige fordrejninger

| (57) | I nylige undersøgelser vedrørende stålsektoren i Kina (16) konstaterede Kommissionen, at der var tale om væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). |
| --- | --- |

(57)

I nylige undersøgelser vedrørende stålsektoren i Kina (16) konstaterede Kommissionen, at der var tale om væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b).

16

| (58) | I disse undersøgelser fandt Kommissionen, at der er en betydelig statslig indgriben i Kina, hvilket resulterer i en fordrejning af en virkningsfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (17). Kommissionen konkluderede navnlig, at i stålsektoren, som producerer det vigtigste råmateriale til fremstilling af den undersøgte vare, er der stadig en betydelig grad af ejerskab fra GOC's side, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første led (18), men GOC er også i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomheder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led (19). Kommissionen fandt endvidere, at statens tilstedeværelse og indgriben på finansmarkederne og leveringen af råmaterialer og input har en yderligere fordrejende virkning på markedet. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcerne koncentreres i sektorer, der er udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige af GOC, i stedet for at blive allokeret i overensstemmelse med markedskræfterne (20). Kommissionen konkluderede desuden, at den kinesiske konkurs- og formueret ikke fungerer ordentligt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led, hvilket skaber fordrejninger, især hvad angår opretholdelse af insolvente virksomheder og tildeling af brugsrettigheder til jord i Kina (21). På samme måde fandt Kommissionen fordrejninger af lønomkostningerne i stålsektoren, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led (22), samt fordrejninger på de finansielle markeder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led, navnlig vedrørende adgang til kapital for virksomhedsaktører i Kina (23). |
| --- | --- |

(58)

I disse undersøgelser fandt Kommissionen, at der er en betydelig statslig indgriben i Kina, hvilket resulterer i en fordrejning af en virkningsfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (17). Kommissionen konkluderede navnlig, at i stålsektoren, som producerer det vigtigste råmateriale til fremstilling af den undersøgte vare, er der stadig en betydelig grad af ejerskab fra GOC's side, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første led (18), men GOC er også i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomheder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led (19). Kommissionen fandt endvidere, at statens tilstedeværelse og indgriben på finansmarkederne og leveringen af råmaterialer og input har en yderligere fordrejende virkning på markedet. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcerne koncentreres i sektorer, der er udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige af GOC, i stedet for at blive allokeret i overensstemmelse med markedskræfterne (20). Kommissionen konkluderede desuden, at den kinesiske konkurs- og formueret ikke fungerer ordentligt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led, hvilket skaber fordrejninger, især hvad angår opretholdelse af insolvente virksomheder og tildeling af brugsrettigheder til jord i Kina (21). På samme måde fandt Kommissionen fordrejninger af lønomkostningerne i stålsektoren, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led (22), samt fordrejninger på de finansielle markeder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led, navnlig vedrørende adgang til kapital for virksomhedsaktører i Kina (23).

17

18

19

20

21

22

23

| (59) | Ligesom i tidligere undersøgelser vedrørende stålsektoren i Kina undersøgte Kommissionen i denne undersøgelse, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina, eftersom der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Kommissionen gjorde dette på grundlag af de foreliggende oplysninger i sagsakterne, herunder beviserne i anmodningen, samt i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations« (24) (»rapporten«), som bygger på offentligt tilgængelige kilder. Denne analyse omfattede undersøgelsen af de betydelige statslige indgreb i Kinas økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder den undersøgte vare. Kommissionen supplerede yderligere denne dokumentation med sin egen undersøgelse af de forskellige kriterier, der er relevante for at bekræfte forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, hvilket også blev bekræftet i tidligere undersøgelser i denne henseende. |
| --- | --- |

(59)

Ligesom i tidligere undersøgelser vedrørende stålsektoren i Kina undersøgte Kommissionen i denne undersøgelse, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina, eftersom der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Kommissionen gjorde dette på grundlag af de foreliggende oplysninger i sagsakterne, herunder beviserne i anmodningen, samt i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations« (24) (»rapporten«), som bygger på offentligt tilgængelige kilder. Denne analyse omfattede undersøgelsen af de betydelige statslige indgreb i Kinas økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder den undersøgte vare. Kommissionen supplerede yderligere denne dokumentation med sin egen undersøgelse af de forskellige kriterier, der er relevante for at bekræfte forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, hvilket også blev bekræftet i tidligere undersøgelser i denne henseende.

24

| (60) | I anmodningen blev der fremsat påstand om, at den samlede kinesiske økonomi i vidt omfang påvirkes af GOC's eller andre offentlige myndigheders forskellige altomfattende interventioner på forskellige forvaltningsniveauer, hvilket gør at den kinesiske stålindustris priser og omkostninger på hjemmemarkedet ikke kan anvendes i denne undersøgelse. Til støtte for denne holdning henvistes der i anmodningen til Kommissionens seneste undersøgelser af den kinesiske stålsektor (25) eller konklusionerne af G20's Globale forum om overkapacitet på stålområdet (26). |
| --- | --- |

(60)

I anmodningen blev der fremsat påstand om, at den samlede kinesiske økonomi i vidt omfang påvirkes af GOC's eller andre offentlige myndigheders forskellige altomfattende interventioner på forskellige forvaltningsniveauer, hvilket gør at den kinesiske stålindustris priser og omkostninger på hjemmemarkedet ikke kan anvendes i denne undersøgelse. Til støtte for denne holdning henvistes der i anmodningen til Kommissionens seneste undersøgelser af den kinesiske stålsektor (25) eller konklusionerne af G20's Globale forum om overkapacitet på stålområdet (26).

25

26

| (61) | I anmodningen blev det nærmere bestemt påpeget, at GOC's indgriben antager forskellige former, nemlig administrativt, økonomisk og reguleringsmæssigt, på grundlag af den
  »socialistiske markedsøkonomiske«
  doktrin, der er nedfældet i Folkerepublikken Kinas forfatning, det allestedsnærværende kinesiske kommunistparti (»CCP«) og regeringens indflydelse på økonomien ved hjælp af strategiske planlægningsinitiativer — såsom den 13. og 14. femårsplan. |
| --- | --- |

(61)

I anmodningen blev det nærmere bestemt påpeget, at GOC's indgriben antager forskellige former, nemlig administrativt, økonomisk og reguleringsmæssigt, på grundlag af den
  »socialistiske markedsøkonomiske«
  doktrin, der er nedfældet i Folkerepublikken Kinas forfatning, det allestedsnærværende kinesiske kommunistparti (»CCP«) og regeringens indflydelse på økonomien ved hjælp af strategiske planlægningsinitiativer — såsom den 13. og 14. femårsplan.

»socialistiske markedsøkonomiske«

| (62) | Anmodningen indeholdt eksempler på elementer, der peger på, at der foreligger fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første til sjette led. Navnlig med henvisning til Kommissionens tidligere undersøgelser i stålsektoren, til rapporten, til rapporter fra tredjelandes myndigheder (USTR) og fra andre intuitioner (IMF) fremførte ansøgeren følgende:






  — | Markedet for koldvalsede flade produkter af stål er i betydeligt omfang dækket af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra de kinesiske myndigheder, navnlig i betragtning af CCP's indflydelse på både private og statsejede virksomheder gennem CCP-udnævnelser i virksomhederne samt i lyset af den systematiske sammenblanding af statskontorer og CCP-kontorer. Ansøgeren fremførte endvidere, at mens stålsektoren består halvt af statsejede og halvt af privatejede virksomheder for så vidt angår produktion og produktionskapacitet, er fire ud af de fem største stålproducenter statsejede, bl.a. Baowu, den næststørste råstålproducent i verden, som er fuldt ud statsejet, og som drives i tæt overensstemmelse med GOC's stålpolitik. Ansøgeren fremhævede i denne forbindelse, at GOC har planer om at konsolidere 70 % af jern- og stålproduktionen i ti mester-virksomheder inden 2025, en strategi som også påvirker sektoren for koldvalsede flade produkter af stål, f.eks. gennem Baowus erhvervelse af producenten af koldvalsede flade produkter af stål Maanshan Iron & Steel i 2019. |
| --- | --- | --- |

(62)

Anmodningen indeholdt eksempler på elementer, der peger på, at der foreligger fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første til sjette led. Navnlig med henvisning til Kommissionens tidligere undersøgelser i stålsektoren, til rapporten, til rapporter fra tredjelandes myndigheder (USTR) og fra andre intuitioner (IMF) fremførte ansøgeren følgende:

—

Markedet for koldvalsede flade produkter af stål er i betydeligt omfang dækket af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra de kinesiske myndigheder, navnlig i betragtning af CCP's indflydelse på både private og statsejede virksomheder gennem CCP-udnævnelser i virksomhederne samt i lyset af den systematiske sammenblanding af statskontorer og CCP-kontorer. Ansøgeren fremførte endvidere, at mens stålsektoren består halvt af statsejede og halvt af privatejede virksomheder for så vidt angår produktion og produktionskapacitet, er fire ud af de fem største stålproducenter statsejede, bl.a. Baowu, den næststørste råstålproducent i verden, som er fuldt ud statsejet, og som drives i tæt overensstemmelse med GOC's stålpolitik. Ansøgeren fremhævede i denne forbindelse, at GOC har planer om at konsolidere 70 % af jern- og stålproduktionen i ti mester-virksomheder inden 2025, en strategi som også påvirker sektoren for koldvalsede flade produkter af stål, f.eks. gennem Baowus erhvervelse af producenten af koldvalsede flade produkter af stål Maanshan Iron & Steel i 2019.

| — | Statslig tilstedeværelse i virksomheder muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger, navnlig gennem myndighedskontrol og ledelsesmæssig kontrol med statsejede virksomheder, samt gennem CCP's stadig større rolle både i statsejede og private virksomheder, som i de seneste år er blevet opfordret til at overlade større beslutninger til CCP. Ansøgeren henviste endvidere til personale-overlapninger mellem den statskontrollerede CISA-sammenslutning og den største private stålproducent, Shagang-gruppen, og til den statslige tilstedeværelse i virksomheder i leverandørsektoren, for hvilke der er fastsat mål, som medfører unormalt lave omkostninger for stålindustrien. |
| --- | --- |

—

Statslig tilstedeværelse i virksomheder muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger, navnlig gennem myndighedskontrol og ledelsesmæssig kontrol med statsejede virksomheder, samt gennem CCP's stadig større rolle både i statsejede og private virksomheder, som i de seneste år er blevet opfordret til at overlade større beslutninger til CCP. Ansøgeren henviste endvidere til personale-overlapninger mellem den statskontrollerede CISA-sammenslutning og den største private stålproducent, Shagang-gruppen, og til den statslige tilstedeværelse i virksomheder i leverandørsektoren, for hvilke der er fastsat mål, som medfører unormalt lave omkostninger for stålindustrien.

| — | Offentlige politikker eller foranstaltninger diskriminerer til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller påvirker de frie markedskræfter på anden vis, navnlig gennem planlægningssystemet som tilfører ressourcer til udvalgte industrier, bl.a. stålsektoren. Ansøgeren underbyggede dette ved at citere udkastet til den 14. femårsplan for stålindustrien, som gentager dens betydning for den kinesiske økonomi, samt ved at henvise til andre planlægnings- og strategidokumenter, som støtter stålsektoren, såsom Made in China 2025. Ansøgeren henviste endvidere til andre offentlige politikker, der påvirker de frie markedskræfter, f.eks. det faktum at GOC styrer priserne på råmaterialer gennem forskellige foranstaltninger, såsom eksportkvoter, krav om eksporttilladelser, eksporttold eller momsnedsættelser, gennem differentiering på energipriser. Anmodningen beskriver desuden de incitamenter fra de kinesiske myndigheder til stålproducenter, som deltager i Belt and Road-initiativet, der har til hensigt at fremme de kinesiske virksomheders tilstedeværelse på udenlandske markeder. |
| --- | --- |

—

Offentlige politikker eller foranstaltninger diskriminerer til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller påvirker de frie markedskræfter på anden vis, navnlig gennem planlægningssystemet som tilfører ressourcer til udvalgte industrier, bl.a. stålsektoren. Ansøgeren underbyggede dette ved at citere udkastet til den 14. femårsplan for stålindustrien, som gentager dens betydning for den kinesiske økonomi, samt ved at henvise til andre planlægnings- og strategidokumenter, som støtter stålsektoren, såsom Made in China 2025. Ansøgeren henviste endvidere til andre offentlige politikker, der påvirker de frie markedskræfter, f.eks. det faktum at GOC styrer priserne på råmaterialer gennem forskellige foranstaltninger, såsom eksportkvoter, krav om eksporttilladelser, eksporttold eller momsnedsættelser, gennem differentiering på energipriser. Anmodningen beskriver desuden de incitamenter fra de kinesiske myndigheder til stålproducenter, som deltager i Belt and Road-initiativet, der har til hensigt at fremme de kinesiske virksomheders tilstedeværelse på udenlandske markeder.

| — | Manglen på, diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret resulterer i overlevelse af et stort antal »zombievirksomheder«, som bidrager til, at der fortsat er uudnyttet kapacitet, hvilket navnlig mærkes i stålsektoren og giver efterklang på de kinesiske finansielle markeder og lånemarkeder. Ansøgeren fremførte også, at den kinesiske stat på grund af manglende privat ejendomsret i Kina griber ind i stålsektorens arealanvendelse, som Kommissionen allerede har fastslået i tidligere undersøgelser (27). |
| --- | --- |

—

Manglen på, diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret resulterer i overlevelse af et stort antal »zombievirksomheder«, som bidrager til, at der fortsat er uudnyttet kapacitet, hvilket navnlig mærkes i stålsektoren og giver efterklang på de kinesiske finansielle markeder og lånemarkeder. Ansøgeren fremførte også, at den kinesiske stat på grund af manglende privat ejendomsret i Kina griber ind i stålsektorens arealanvendelse, som Kommissionen allerede har fastslået i tidligere undersøgelser (27).

27

| — | Lønomkostningerne er fordrejede, for så vidt der ikke er frie forhandlinger og den eneste juridisk anerkendte fagforening, ACFTU, er underlagt CCP's ledelse. Ansøgeren fremhævede også, at Kina endnu ikke har ratificeret flere grundlæggende ILO-konventioner, og at den kinesiske arbejdsstyrke er påvirket af systemet til registrering af husstande. |
| --- | --- |

—

Lønomkostningerne er fordrejede, for så vidt der ikke er frie forhandlinger og den eneste juridisk anerkendte fagforening, ACFTU, er underlagt CCP's ledelse. Ansøgeren fremhævede også, at Kina endnu ikke har ratificeret flere grundlæggende ILO-konventioner, og at den kinesiske arbejdsstyrke er påvirket af systemet til registrering af husstande.

| — | Adgang til finansiering ydes af institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten på grund af den dominerende tilstedeværelse af statsejede og statskontrollerede banker, i hvilke staten og CCP har indflydelse på personalemæssige og forretningsmæssige beslutninger, og som følger landets industripolitiske målsætninger. I henhold til anmodningen drager de kinesiske producenter af koldvalsede flade produkter af stål stor fordel af disse bankers præferencelåneordninger. Ansøgeren fremhævede, at også private banker skal tage hensyn til den nationale politik, når de driver deres virksomhed. Som med fordrejningerne i banksektoren beskriver anmodningen de statsrelaterede aktørers dominerende rolle på obligationsmarkedet og de statsejede kreditvurderingsbureauers eller private agenturers fordrejende rolle, som er stærkt påvirket af staten, som baner vejen til finansiering til mere favorable satser til tilskyndede industrier, end de satser, der ville have været tilgængelige på de finansielle markeder, der virker i overensstemmelse med markedsprincipperne. |
| --- | --- |

—

Adgang til finansiering ydes af institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten på grund af den dominerende tilstedeværelse af statsejede og statskontrollerede banker, i hvilke staten og CCP har indflydelse på personalemæssige og forretningsmæssige beslutninger, og som følger landets industripolitiske målsætninger. I henhold til anmodningen drager de kinesiske producenter af koldvalsede flade produkter af stål stor fordel af disse bankers præferencelåneordninger. Ansøgeren fremhævede, at også private banker skal tage hensyn til den nationale politik, når de driver deres virksomhed. Som med fordrejningerne i banksektoren beskriver anmodningen de statsrelaterede aktørers dominerende rolle på obligationsmarkedet og de statsejede kreditvurderingsbureauers eller private agenturers fordrejende rolle, som er stærkt påvirket af staten, som baner vejen til finansiering til mere favorable satser til tilskyndede industrier, end de satser, der ville have været tilgængelige på de finansielle markeder, der virker i overensstemmelse med markedsprincipperne.

| (63) | Som anført i betragtning 50 fremsatte GOC ikke bemærkninger eller fremlagde dokumentation, der støttede eller tilbageviste den eksisterende dokumentation i sagsakterne, herunder rapporten og den yderligere dokumentation fra ansøgeren, om forekomsten af væsentlige fordrejninger og/eller om det hensigtsmæssige i anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(63)

Som anført i betragtning 50 fremsatte GOC ikke bemærkninger eller fremlagde dokumentation, der støttede eller tilbageviste den eksisterende dokumentation i sagsakterne, herunder rapporten og den yderligere dokumentation fra ansøgeren, om forekomsten af væsentlige fordrejninger og/eller om det hensigtsmæssige i anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den foreliggende sag.

| (64) | Navnlig i sektoren for den undersøgte vare, dvs. stålsektoren, er der en betydelig grad af ejerskab fra GOC's side. Mange af de største producenter af koldvalsede flade produkter af stål er ejet af staten f.eks. Hebei Iron and Steel, Handan Iron and Steel, Baoshan Iron and Steel, Shanghai Meishan Iron and Steel, BX Steel Posco Cold Rolled Sheet, WISCO International Economic and Trading, Maanshan Iron and Steel, Tianjin Rolling One Steel eller Inner Mongolia Baotu Steel Union. Baosteel, en anden stor kinesisk virksomhed, der beskæftiger sig med fremstilling af stål, indgår i China Baowu Steel Group Co. Ltd. (tidligere Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel), verdens største stålproducent (28), som i sidste ende ejes 100 % af det centrale SASAC (29). Mens den nominelle andel af statsejede og privatejede virksomheder anslås til at være næsten lige stor, er fire ud af de fem kinesiske stålproducenter, der ligger blandt de 10 største stålproducenter på verdensplan, dog statsejede virksomheder (30). Mens de ti største producenter kun tegnede sig for omkring 36 % af industriens samlede output i 2016, har GOC samtidig et mål om at konsolidere 60-70 % af stålproduktionen hos omkring ti store virksomheder inden 2025 (31). Denne hensigt blev gentaget i april 2019 af GOC, som bebudede udsendelsen af retningslinjer vedrørende en konsolidering af stålindustrien (32). En sådan konsolidering kan medføre tvungne fusioner mellem rentable, private virksomheder og underpræsterende statsejede virksomheder (33). Da ingen af de kinesiske eksportører af den undersøgte vare udviste samarbejdsvilje, kunne det nøjagtige forhold mellem private og statsejede producenter af koldvalsede flade produkter af stål ikke fastslås. Der findes måske ikke specifikke oplysninger vedrørende sektoren for koldvalsede flade produkter af stål, men sektoren repræsenterer dog en delsektor af stålindustrien, og resultaterne vedrørende stålsektoren betragtes derfor som repræsentative for den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(64)

Navnlig i sektoren for den undersøgte vare, dvs. stålsektoren, er der en betydelig grad af ejerskab fra GOC's side. Mange af de største producenter af koldvalsede flade produkter af stål er ejet af staten f.eks. Hebei Iron and Steel, Handan Iron and Steel, Baoshan Iron and Steel, Shanghai Meishan Iron and Steel, BX Steel Posco Cold Rolled Sheet, WISCO International Economic and Trading, Maanshan Iron and Steel, Tianjin Rolling One Steel eller Inner Mongolia Baotu Steel Union. Baosteel, en anden stor kinesisk virksomhed, der beskæftiger sig med fremstilling af stål, indgår i China Baowu Steel Group Co. Ltd. (tidligere Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel), verdens største stålproducent (28), som i sidste ende ejes 100 % af det centrale SASAC (29). Mens den nominelle andel af statsejede og privatejede virksomheder anslås til at være næsten lige stor, er fire ud af de fem kinesiske stålproducenter, der ligger blandt de 10 største stålproducenter på verdensplan, dog statsejede virksomheder (30). Mens de ti største producenter kun tegnede sig for omkring 36 % af industriens samlede output i 2016, har GOC samtidig et mål om at konsolidere 60-70 % af stålproduktionen hos omkring ti store virksomheder inden 2025 (31). Denne hensigt blev gentaget i april 2019 af GOC, som bebudede udsendelsen af retningslinjer vedrørende en konsolidering af stålindustrien (32). En sådan konsolidering kan medføre tvungne fusioner mellem rentable, private virksomheder og underpræsterende statsejede virksomheder (33). Da ingen af de kinesiske eksportører af den undersøgte vare udviste samarbejdsvilje, kunne det nøjagtige forhold mellem private og statsejede producenter af koldvalsede flade produkter af stål ikke fastslås. Der findes måske ikke specifikke oplysninger vedrørende sektoren for koldvalsede flade produkter af stål, men sektoren repræsenterer dog en delsektor af stålindustrien, og resultaterne vedrørende stålsektoren betragtes derfor som repræsentative for den undersøgte vare.

28

29

30

31

32

33

| (65) | De seneste kinesiske politikdokumenter vedrørende stålsektoren bekræfter GOC's fortsatte betydning i sektoren, herunder hensigten om at gribe ind i sektoren for at forme den i overensstemmelse med regeringens politikker. Dette er illustreret i ministeriet for industri og informationsteknologis udkast til vejledende udtalelse »Guiding Opinion on Fostering a High Quality Development of Steel Industry« (vejledende udtalelse om fremme af en udvikling af høj kvalitet i stålindustrien), der opfordrer til yderligere konsolidering af det industrielle fundament og væsentlige forbedringer i industrikædens moderniseringsniveau (34) eller ved den 14. femårsplan om »Developing the Raw Material Industry« (udvikling af råmaterialeindustrien) i henhold til hvilken sektoren vil »tilslutte sig kombinationen af markedsledelse og regeringens fremme« og vil »skabe en gruppe af førende virksomheder med økologisk ledelse og central konkurrenceevne« (35). Lignende eksempler på de kinesiske myndigheders hensigt om at overvåge og styre udviklingen af sektoren ses på provinsplan, som f.eks. i Shandong, som ikke kun omfatter »opbygning af økologi i stålindustrien (...), oprettelse af fremstillingsparker, udvidelse af industrikæder og skabelse af industriklynger«, men ønsker, at stålindustrien skal »levere bevis for omstilling og opgradering (...) i vores provins og endda i hele landet« (36). |
| --- | --- |

(65)

De seneste kinesiske politikdokumenter vedrørende stålsektoren bekræfter GOC's fortsatte betydning i sektoren, herunder hensigten om at gribe ind i sektoren for at forme den i overensstemmelse med regeringens politikker. Dette er illustreret i ministeriet for industri og informationsteknologis udkast til vejledende udtalelse »Guiding Opinion on Fostering a High Quality Development of Steel Industry« (vejledende udtalelse om fremme af en udvikling af høj kvalitet i stålindustrien), der opfordrer til yderligere konsolidering af det industrielle fundament og væsentlige forbedringer i industrikædens moderniseringsniveau (34) eller ved den 14. femårsplan om »Developing the Raw Material Industry« (udvikling af råmaterialeindustrien) i henhold til hvilken sektoren vil »tilslutte sig kombinationen af markedsledelse og regeringens fremme« og vil »skabe en gruppe af førende virksomheder med økologisk ledelse og central konkurrenceevne« (35). Lignende eksempler på de kinesiske myndigheders hensigt om at overvåge og styre udviklingen af sektoren ses på provinsplan, som f.eks. i Shandong, som ikke kun omfatter »opbygning af økologi i stålindustrien (...), oprettelse af fremstillingsparker, udvidelse af industrikæder og skabelse af industriklynger«, men ønsker, at stålindustrien skal »levere bevis for omstilling og opgradering (...) i vores provins og endda i hele landet« (36).

34

35

36

| (66) | For så vidt angår det forhold, at GOC er i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomheder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led, var det på grund af manglende samarbejdsvilje fra producenter af koldvalsede flade produkter af stål umuligt systematisk at fastslå, om der var personlige forbindelser mellem producenter af den undersøgte vare og CCP. Da koldvalsede flade produkter af stål udgør en undersektor af stålsektoren, er de tilgængelige oplysninger med hensyn til stålproducenter dog også relevante for koldvalsede flade produkter af stål. For at give et eksempel er Baowus bestyrelsesformand samtidig sekretær for partikomitéens, og den administrerende direktør er vicesekretær for partikomitéen (37). Baosteel's bestyrelsesformand beklæder ligeledes stillingen som sekretær for partikomitéen, mens den administrerende direktør er vicesekretær for partikomitéen (38). Mere generelt kan det i betragtning af den generelle anvendelse af lovgivningen om CCP's tilstedeværelse i virksomheder antages, at GOC's mulighed for at gribe ind i priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomhederne ville være anderledes i forhold til stålsektoren generelt. |
| --- | --- |

(66)

For så vidt angår det forhold, at GOC er i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomheder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led, var det på grund af manglende samarbejdsvilje fra producenter af koldvalsede flade produkter af stål umuligt systematisk at fastslå, om der var personlige forbindelser mellem producenter af den undersøgte vare og CCP. Da koldvalsede flade produkter af stål udgør en undersektor af stålsektoren, er de tilgængelige oplysninger med hensyn til stålproducenter dog også relevante for koldvalsede flade produkter af stål. For at give et eksempel er Baowus bestyrelsesformand samtidig sekretær for partikomitéens, og den administrerende direktør er vicesekretær for partikomitéen (37). Baosteel's bestyrelsesformand beklæder ligeledes stillingen som sekretær for partikomitéen, mens den administrerende direktør er vicesekretær for partikomitéen (38). Mere generelt kan det i betragtning af den generelle anvendelse af lovgivningen om CCP's tilstedeværelse i virksomheder antages, at GOC's mulighed for at gribe ind i priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomhederne ville være anderledes i forhold til stålsektoren generelt.

37

38

| (67) | Både statsejede og privatejede virksomheder i sektoren for koldvalsede flade produkter af stål er underlagt politisk tilsyn og vejledning. Følgende er eksempler på ovennævnte tendens til en stigende grad af indgriben fra GOC's side i sektoren for koldvalsede flade produkter af stål: Mange producenter af koldvalsede flade produkter af stål lægger udtrykkeligt vægt på partiopbygningsaktiviteter på deres websteder, har partimedlemmer i virksomhedsledelsen og fremhæver deres tilknytning til CCP. Baowu angiver f.eks., at der findes 301 partikomitéer i gruppen, hvoraf 84 571 af Baowus ansatte er CCP-medlemmer (39). Gruppen angiver desuden følgende vedrørende partiopbygning i virksomheden: »Styrke ledelsen af partiet og forbedre virksomhedsledelsen og det moderne virksomhedssystem. China Baowu støtter til fulde kravene i »udtalelserne om en styrkelse af partiets lederskab med forbedring af centrale virksomheders virksomhedsledelse«, (...) Det reviderede og forbedrede beslutningstagningssystem i forbindelse med vigtige spørgsmål forbedrede partikomitéens, bestyrelsens, direktørernes og andre styrelsesorganers beslutningsmyndighed, samt de spørgsmål og former for beslutningstagning, der godkendes af bestyrelsen (...) (...) Baowu tilslutter sig og gennemfører samtidig planlægning af partiopbygning og virksomhedsreform, samtidig oprettelse af partiorganisationer og arbejdsinstitutioner, samtidig fordeling af personer med ansvar for partiorganisationer og partipersonale« (40). |
| --- | --- |

(67)

Både statsejede og privatejede virksomheder i sektoren for koldvalsede flade produkter af stål er underlagt politisk tilsyn og vejledning. Følgende er eksempler på ovennævnte tendens til en stigende grad af indgriben fra GOC's side i sektoren for koldvalsede flade produkter af stål: Mange producenter af koldvalsede flade produkter af stål lægger udtrykkeligt vægt på partiopbygningsaktiviteter på deres websteder, har partimedlemmer i virksomhedsledelsen og fremhæver deres tilknytning til CCP. Baowu angiver f.eks., at der findes 301 partikomitéer i gruppen, hvoraf 84 571 af Baowus ansatte er CCP-medlemmer (39). Gruppen angiver desuden følgende vedrørende partiopbygning i virksomheden: »Styrke ledelsen af partiet og forbedre virksomhedsledelsen og det moderne virksomhedssystem. China Baowu støtter til fulde kravene i »udtalelserne om en styrkelse af partiets lederskab med forbedring af centrale virksomheders virksomhedsledelse«, (...) Det reviderede og forbedrede beslutningstagningssystem i forbindelse med vigtige spørgsmål forbedrede partikomitéens, bestyrelsens, direktørernes og andre styrelsesorganers beslutningsmyndighed, samt de spørgsmål og former for beslutningstagning, der godkendes af bestyrelsen (...) (...) Baowu tilslutter sig og gennemfører samtidig planlægning af partiopbygning og virksomhedsreform, samtidig oprettelse af partiorganisationer og arbejdsinstitutioner, samtidig fordeling af personer med ansvar for partiorganisationer og partipersonale« (40).

39

40

| (68) | I sektoren for koldvalsede flade produkter af stål findes der desuden politikker, der særbehandler til fordel for producenter på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker markedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tredje led. Selv om koldvalsede flade produkter af stål er en specialiseret industri, og der ikke i løbet af undersøgelsen blev fundet bestemte politikdokumenter, der specifikt er vejledende for udviklingen af industrien for koldvalsede flade produkter af stål, drager denne industri fordel af statslig vejledning og indgriben i stålsektoren, ved at koldvalsede flade produkter af stål repræsenterer en af dens undersektorer. |
| --- | --- |

(68)

I sektoren for koldvalsede flade produkter af stål findes der desuden politikker, der særbehandler til fordel for producenter på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker markedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tredje led. Selv om koldvalsede flade produkter af stål er en specialiseret industri, og der ikke i løbet af undersøgelsen blev fundet bestemte politikdokumenter, der specifikt er vejledende for udviklingen af industrien for koldvalsede flade produkter af stål, drager denne industri fordel af statslig vejledning og indgriben i stålsektoren, ved at koldvalsede flade produkter af stål repræsenterer en af dens undersektorer.

| (69) | Stålindustrien betragtes af GOC som en nøgleindustri (41). Dette bekræftes i de mange planer, forskrifter og andre dokumenter, der omhandler stål, og som udstedes på nationalt, regionalt og kommunalt plan, som f.eks. »Planen for justering og opgradering af stålindustrien for 2016-2020«, der var gældende i en betydelig del af den nuværende undersøgelsesperiode. Ifølge planen er stålindustrien »en vigtig og grundlæggende sektor i den kinesiske økonomi og en national hjørnesten« (42). De vigtigste opgaver og mål i denne plan omfatter alle aspekter af industriens udvikling (43). I den 13. femårsplan om økonomisk og social udvikling (44), der er gældende i den nuværende undersøgelsesperiode, planlægges det at støtte virksomheder, der producerer stålprodukter i det øvre varesegment (45). Planen fokuserede også på at opnå varekvalitet, holdbarhed og pålidelighed ved at støtte virksomheder, der anvender teknologier i forbindelse med produktion af stål af høj renhedsgrad, præcisionsvalsning og kvalitetsforbedring (46). Ligeledes har GOC i den 14. femårsplan, som blev vedtaget i marts 2021, specifikt forbeholdt til stålindustrien til omstilling og opgradering samt optimering og strukturel tilpasning (47). |
| --- | --- |

(69)

Stålindustrien betragtes af GOC som en nøgleindustri (41). Dette bekræftes i de mange planer, forskrifter og andre dokumenter, der omhandler stål, og som udstedes på nationalt, regionalt og kommunalt plan, som f.eks. »Planen for justering og opgradering af stålindustrien for 2016-2020«, der var gældende i en betydelig del af den nuværende undersøgelsesperiode. Ifølge planen er stålindustrien »en vigtig og grundlæggende sektor i den kinesiske økonomi og en national hjørnesten« (42). De vigtigste opgaver og mål i denne plan omfatter alle aspekter af industriens udvikling (43). I den 13. femårsplan om økonomisk og social udvikling (44), der er gældende i den nuværende undersøgelsesperiode, planlægges det at støtte virksomheder, der producerer stålprodukter i det øvre varesegment (45). Planen fokuserede også på at opnå varekvalitet, holdbarhed og pålidelighed ved at støtte virksomheder, der anvender teknologier i forbindelse med produktion af stål af høj renhedsgrad, præcisionsvalsning og kvalitetsforbedring (46). Ligeledes har GOC i den 14. femårsplan, som blev vedtaget i marts 2021, specifikt forbeholdt til stålindustrien til omstilling og opgradering samt optimering og strukturel tilpasning (47).

41

42

43

44

45

46

47

| (70) | I fortegnelsen over retningslinjer for omstrukturering af industrien (udgaven fra 2019) (48) (»fortegnelsen«) opføres stål som en tilskyndet industri. Det andet vigtige råmateriale, der anvendes til produktionen af koldvalsede flade produkter af stål, er jernmalm, som var omfattet af den nationale plan for mineralressourcer 2016-2020 i en stor del af den nuværende undersøgelsesperiode. Planen tog bl.a. sigte på at »sikre virksomhedskoncentration og udvikle store og mellemstore miner, der er konkurrencedygtige på markedet«, »sikre vejledning af lokale ressourcer med henblik på at koncentrere dem hen imod store minegrupper«, »mindske byrden for jernmalmsvirksomheder, øge konkurrenceevnen for indenlandske jernmalmsvirksomheder«, »føre tilstrækkelig kontrol med udviklingen af 1 000 meter dybe miner og mindre miner med jernmalm af lav kvalitet«. |
| --- | --- |

(70)

I fortegnelsen over retningslinjer for omstrukturering af industrien (udgaven fra 2019) (48) (»fortegnelsen«) opføres stål som en tilskyndet industri. Det andet vigtige råmateriale, der anvendes til produktionen af koldvalsede flade produkter af stål, er jernmalm, som var omfattet af den nationale plan for mineralressourcer 2016-2020 i en stor del af den nuværende undersøgelsesperiode. Planen tog bl.a. sigte på at »sikre virksomhedskoncentration og udvikle store og mellemstore miner, der er konkurrencedygtige på markedet«, »sikre vejledning af lokale ressourcer med henblik på at koncentrere dem hen imod store minegrupper«, »mindske byrden for jernmalmsvirksomheder, øge konkurrenceevnen for indenlandske jernmalmsvirksomheder«, »føre tilstrækkelig kontrol med udviklingen af 1 000 meter dybe miner og mindre miner med jernmalm af lav kvalitet«.

48

| (71) | Jernmalm nævnes også i den 13. femårsplan om stål 2016-2020, som var gældende i en stor del af den nuværende undersøgelsesperiode. Ifølge planen skal der for jernmalm: »fortsat ydes støtte til udvindingsarbejde i indenlandske vigtige mineralområder, (...) støtte til en række eksisterende og stærkt konkurrencedygtige indenlandske jernmalmsvirksomheder takket være en bredere og intensiveret udvikling (...), og den rolle, som indenlandske mineralressourcebaser spiller med hensyn til (forsynings-)sikkerhed«, skal styrkes. |
| --- | --- |

(71)

Jernmalm nævnes også i den 13. femårsplan om stål 2016-2020, som var gældende i en stor del af den nuværende undersøgelsesperiode. Ifølge planen skal der for jernmalm: »fortsat ydes støtte til udvindingsarbejde i indenlandske vigtige mineralområder, (...) støtte til en række eksisterende og stærkt konkurrencedygtige indenlandske jernmalmsvirksomheder takket være en bredere og intensiveret udvikling (...), og den rolle, som indenlandske mineralressourcebaser spiller med hensyn til (forsynings-)sikkerhed«, skal styrkes.

| (72) | Jernmalm er kategoriseret som en strategisk vækstindustri og er derfor omfattet af den 13. femårsplan for strategiske vækstindustrier. Jernmalm og ferrolegeringer er også opført i kataloget. Ferrolegeringer er desuden nævnt i MIIT's vejledende katalog for industriudvikling og -overførsel fra 2018. Ovennævnte eksempler vedrørende stålsektoren generelt og jernmalmsektoren i særdeleshed, hvoraf det sidstnævnte er et vigtigt råmateriale til produktion af koldvalsede flade produkter af stål, viser med al tydelighed GOC's betydning i disse sektorer. Som sådan udstikker GOC også retningslinjer for udviklingen af sektoren for koldvalsede flade produkter af stål i overensstemmelse med en bred vifte af politikværktøjer og forskrifter og kontrollerer praktisk talt alle aspekter af sektorens udvikling og drift. Sektoren for koldvalsede flade produkter af stål nyder således godt af statslig vejledning og indgriben vedrørende det vigtigste råmateriale til fremstilling af koldvalsede flade produkter af stål, nemlig jern. |
| --- | --- |

(72)

Jernmalm er kategoriseret som en strategisk vækstindustri og er derfor omfattet af den 13. femårsplan for strategiske vækstindustrier. Jernmalm og ferrolegeringer er også opført i kataloget. Ferrolegeringer er desuden nævnt i MIIT's vejledende katalog for industriudvikling og -overførsel fra 2018. Ovennævnte eksempler vedrørende stålsektoren generelt og jernmalmsektoren i særdeleshed, hvoraf det sidstnævnte er et vigtigt råmateriale til produktion af koldvalsede flade produkter af stål, viser med al tydelighed GOC's betydning i disse sektorer. Som sådan udstikker GOC også retningslinjer for udviklingen af sektoren for koldvalsede flade produkter af stål i overensstemmelse med en bred vifte af politikværktøjer og forskrifter og kontrollerer praktisk talt alle aspekter af sektorens udvikling og drift. Sektoren for koldvalsede flade produkter af stål nyder således godt af statslig vejledning og indgriben vedrørende det vigtigste råmateriale til fremstilling af koldvalsede flade produkter af stål, nemlig jern.

| (73) | Kort sagt har GOC indført foranstaltninger, der skal tilskynde aktørerne til at opfylde de offentlige politikmålsætninger om at støtte tilskyndede industrier, herunder produktionen af de vigtigste råmaterialer til fremstilling af koldvalsede flade produkter af stål. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere frit. |
| --- | --- |

(73)

Kort sagt har GOC indført foranstaltninger, der skal tilskynde aktørerne til at opfylde de offentlige politikmålsætninger om at støtte tilskyndede industrier, herunder produktionen af de vigtigste råmaterialer til fremstilling af koldvalsede flade produkter af stål. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere frit.

| (74) | I løbet af den nuværende undersøgelse er der ikke fundet dokumentation for, at den diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelige håndhævelse af konkurs- og formueretten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led, i sektoren for koldvalsede flade produkter af stål, jf. betragtning 55, ikke ville påvirke producenterne af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(74)

I løbet af den nuværende undersøgelse er der ikke fundet dokumentation for, at den diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelige håndhævelse af konkurs- og formueretten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led, i sektoren for koldvalsede flade produkter af stål, jf. betragtning 55, ikke ville påvirke producenterne af den undersøgte vare.

| (75) | Sektoren for koldvalsede flade produkter af stål påvirkes også af fordrejninger af lønomkostningerne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led, som også nævnt i betragtning 55. Disse fordrejninger påvirker sektoren både direkte (ved produktion af den undersøgte vare eller de vigtigste inputmaterialer) og indirekte (ved adgang til kapital eller inputmaterialer fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdssystem i Kina) (49). |
| --- | --- |

(75)

Sektoren for koldvalsede flade produkter af stål påvirkes også af fordrejninger af lønomkostningerne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led, som også nævnt i betragtning 55. Disse fordrejninger påvirker sektoren både direkte (ved produktion af den undersøgte vare eller de vigtigste inputmaterialer) og indirekte (ved adgang til kapital eller inputmaterialer fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdssystem i Kina) (49).

49

| (76) | Desuden blev der i forbindelse med den nuværende undersøgelse ikke fremlagt dokumentation for, at sektoren for koldvalsede flade produkter af stål ikke er berørt af statslig indgriben i det finansielle system, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led, som også nævnt i betragtning 55. De betydelige statslige indgreb i det finansielle system medfører derfor, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer. |
| --- | --- |

(76)

Desuden blev der i forbindelse med den nuværende undersøgelse ikke fremlagt dokumentation for, at sektoren for koldvalsede flade produkter af stål ikke er berørt af statslig indgriben i det finansielle system, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led, som også nævnt i betragtning 55. De betydelige statslige indgreb i det finansielle system medfører derfor, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer.

| (77) | Endelig minder Kommissionen om, at der til produktionen af koldvalsede flade produkter af stål er behov for en række input. Når producenter af koldvalsede flade produkter af stål køber/indgår aftale om disse input, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Leverandører af input anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejningerne. De kan låne penge, der er genstand for fordrejningerne i den finansielle sektor eller i forbindelse med kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer. |
| --- | --- |

(77)

Endelig minder Kommissionen om, at der til produktionen af koldvalsede flade produkter af stål er behov for en række input. Når producenter af koldvalsede flade produkter af stål køber/indgår aftale om disse input, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Leverandører af input anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejningerne. De kan låne penge, der er genstand for fordrejningerne i den finansielle sektor eller i forbindelse med kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer.

| (78) | Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for koldvalsede flade produkter af stål, som det ikke er hensigtsmæssigt at anvende, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), men alle omkostningerne ved input (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er også påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del I og II i rapporten. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med kapitalallokering, indrømmelse af jord, arbejdskraft, energi og råmaterialer, finder sted i hele Kina. Det betyder f.eks., at et inputmateriale, der i sig selv er produceret i Kina ved at kombinere en række produktionsfaktorer, er udsat for væsentlige fordrejninger. Det samme gælder for inputmaterialet til inputmaterialet osv. |
| --- | --- |

(78)

Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for koldvalsede flade produkter af stål, som det ikke er hensigtsmæssigt at anvende, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), men alle omkostningerne ved input (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er også påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del I og II i rapporten. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med kapitalallokering, indrømmelse af jord, arbejdskraft, energi og råmaterialer, finder sted i hele Kina. Det betyder f.eks., at et inputmateriale, der i sig selv er produceret i Kina ved at kombinere en række produktionsfaktorer, er udsat for væsentlige fordrejninger. Det samme gælder for inputmaterialet til inputmaterialet osv.

| (79) | Hverken GOC eller de eksporterende producenter har fremlagt dokumentation eller argumenter for det modsatte i løbet af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(79)

Hverken GOC eller de eksporterende producenter har fremlagt dokumentation eller argumenter for det modsatte i løbet af denne undersøgelse.

| (80) | Kort sagt viste den tilgængelige dokumentation, at priserne eller omkostningerne for den undersøgte vare, herunder omkostningerne ved råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), hvilket fremgår af den faktiske eller mulige påvirkning fra et eller flere af de relevante forhold heri. På dette grundlag og i mangel af samarbejdsvilje fra GOC konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde. Kommissionen beregnede derfor den normale værdi udelukkende på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejlede ikkefordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som i dette tilfælde var baseret på de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et egnet repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som beskrevet i det følgende afsnit. |
| --- | --- |

(80)

Kort sagt viste den tilgængelige dokumentation, at priserne eller omkostningerne for den undersøgte vare, herunder omkostningerne ved råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), hvilket fremgår af den faktiske eller mulige påvirkning fra et eller flere af de relevante forhold heri. På dette grundlag og i mangel af samarbejdsvilje fra GOC konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde. Kommissionen beregnede derfor den normale værdi udelukkende på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejlede ikkefordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som i dette tilfælde var baseret på de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et egnet repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som beskrevet i det følgende afsnit.

3.1.4.   Repræsentativt land

Repræsentativt land

3.1.4.1.   Generelle bemærkninger

| (81) | Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a:






  — | Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas. Til dette formål anvendte Kommissionen lande med en bruttonationalindkomst pr. indbygger svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (50). |
| --- | --- | --- |

(81)

Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a:

—

Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas. Til dette formål anvendte Kommissionen lande med en bruttonationalindkomst pr. indbygger svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (50).

50

| — | Produktionen af den undersøgte vare i det pågældende land (51). |
| --- | --- |

—

Produktionen af den undersøgte vare i det pågældende land (51).

51

| — | Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land. |
| --- | --- |

—

Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land.

| — | Hvis der er mere end ét muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til det land, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse. |
| --- | --- |

—

Hvis der er mere end ét muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til det land, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse.

| (82) | Som forklaret i betragtning 52 og 53 har Kommissionen udstedt to notater til sagen om kilderne til fastsættelse af den normale værdi. Disse notater beskrev de kendsgerninger og beviser, der ligger til grund for de relevante kriterier. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra parterne om disse forhold og om de relevante kilder, der er nævnt i de to ovennævnte notater. I det andet notat underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den havde til hensigt at betragte Brasilien som egnet repræsentativt land i denne sag, hvis det blev bekræftet, at der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(82)

Som forklaret i betragtning 52 og 53 har Kommissionen udstedt to notater til sagen om kilderne til fastsættelse af den normale værdi. Disse notater beskrev de kendsgerninger og beviser, der ligger til grund for de relevante kriterier. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra parterne om disse forhold og om de relevante kilder, der er nævnt i de to ovennævnte notater. I det andet notat underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den havde til hensigt at betragte Brasilien som egnet repræsentativt land i denne sag, hvis det blev bekræftet, at der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

3.1.4.2.   Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas

| (83) | I det første notat om produktionsfaktorer udpegede Kommissionen Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet som lande med et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas ifølge Verdensbanken, dvs. at de alle klassificeres af Verdensbanken som »mellemindkomstlande i den øverste halvdel« på grundlag af bruttonationalindkomsten, hvor det var kendt, at der foregik produktion af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(83)

I det første notat om produktionsfaktorer udpegede Kommissionen Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet som lande med et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas ifølge Verdensbanken, dvs. at de alle klassificeres af Verdensbanken som »mellemindkomstlande i den øverste halvdel« på grundlag af bruttonationalindkomsten, hvor det var kendt, at der foregik produktion af den undersøgte vare.

| (84) | Ansøgeren havde i anmodningen foreslået Brasilien som et angiveligt passende repræsentativt land, da Brasilien var hjemsted for adskillige integrerede stålproducenter og var et godt eksempel på et konkurrencedygtigt hjemmemarked for de vigtigste stålprodukter, herunder den undersøgte vare. Ansøgeren angav også i sin anmodning, at alle de inputs, der anvendes i fremstillingen af den undersøgte vare, i Brasilien ofte er importeret fra flere lande og i vid udstrækning fra ikkefordrejede kilder. |
| --- | --- |

(84)

Ansøgeren havde i anmodningen foreslået Brasilien som et angiveligt passende repræsentativt land, da Brasilien var hjemsted for adskillige integrerede stålproducenter og var et godt eksempel på et konkurrencedygtigt hjemmemarked for de vigtigste stålprodukter, herunder den undersøgte vare. Ansøgeren angav også i sin anmodning, at alle de inputs, der anvendes i fremstillingen af den undersøgte vare, i Brasilien ofte er importeret fra flere lande og i vid udstrækning fra ikkefordrejede kilder.

| (85) | Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger vedrørende de udpegede lande i dette notat. |
| --- | --- |

(85)

Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger vedrørende de udpegede lande i dette notat.

3.1.4.3.   Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land

| (86) | I det første notat anførte Kommissionen, at for de lande, der er identificeret som lande, hvor den undersøgte vare produceres, nemlig Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet, skal tilgængeligheden af offentlige data efterprøves yderligere, navnlig med hensyn til de offentlige finansielle data fra producenter af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(86)

I det første notat anførte Kommissionen, at for de lande, der er identificeret som lande, hvor den undersøgte vare produceres, nemlig Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet, skal tilgængeligheden af offentlige data efterprøves yderligere, navnlig med hensyn til de offentlige finansielle data fra producenter af den undersøgte vare.

| (87) | Med hensyn til Mexico identificerede Kommissionen to virksomheder, der i det første notat var identificeret som producenter. Den ene af disse to virksomheder var dog tabsgivende fra 2016 til og med 2020. Med hensyn til den anden virksomhed viste det sig, at dens årsregnskab for 2020 ikke stemte overens med dens årsregnskab for året før (2019): eksempelvis var nettoomsætningen ca. syv gange lavere i 2020 end i 2019. Ingen oplysninger underbyggede en sådan forskel i nettoomsætningen (også med betydning for nettofortjenesten) mellem årene 2020 og 2019. Ingen af virksomhederne kunne derfor anses for at være egnede kandidater til fastsættelse af produktionsomkostninger, SA&G-omkostninger og fortjeneste. Da Kommissionen ikke rådede over andre oplysninger i sagsakterne vedrørende tilstedeværelsen af yderligere virksomheder, der producerer den undersøgte vare i Mexico, med offentligt tilgængelige finansielle data, konkluderede Kommissionen, at Mexico ikke længere kunne anses for at være et passende repræsentativt land. |
| --- | --- |

(87)

Med hensyn til Mexico identificerede Kommissionen to virksomheder, der i det første notat var identificeret som producenter. Den ene af disse to virksomheder var dog tabsgivende fra 2016 til og med 2020. Med hensyn til den anden virksomhed viste det sig, at dens årsregnskab for 2020 ikke stemte overens med dens årsregnskab for året før (2019): eksempelvis var nettoomsætningen ca. syv gange lavere i 2020 end i 2019. Ingen oplysninger underbyggede en sådan forskel i nettoomsætningen (også med betydning for nettofortjenesten) mellem årene 2020 og 2019. Ingen af virksomhederne kunne derfor anses for at være egnede kandidater til fastsættelse af produktionsomkostninger, SA&G-omkostninger og fortjeneste. Da Kommissionen ikke rådede over andre oplysninger i sagsakterne vedrørende tilstedeværelsen af yderligere virksomheder, der producerer den undersøgte vare i Mexico, med offentligt tilgængelige finansielle data, konkluderede Kommissionen, at Mexico ikke længere kunne anses for at være et passende repræsentativt land.

| (88) | Med hensyn til Rusland identificerede Kommissionen to virksomheder, der i det første notat var identificeret som producenter, og som havde offentligt tilgængelige oplysninger. Begge virksomheder var fortjenstgivende i 2020 og i de foregående år. Som angivet i betragtning 91 konstaterede Kommissionen dog en række problemer med oplysningerne om Rusland, da de ikke omfattede en række råmaterialer, såsom flydende naturgas, der anvendes til fremstilling af den undersøgte vare. Naturgaspriserne lader desuden til at være fordrejede i Rusland. Kommissionen konkluderede derfor, at Rusland ikke var egnet til at blive anset for et passende repræsentativt land for denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(88)

Med hensyn til Rusland identificerede Kommissionen to virksomheder, der i det første notat var identificeret som producenter, og som havde offentligt tilgængelige oplysninger. Begge virksomheder var fortjenstgivende i 2020 og i de foregående år. Som angivet i betragtning 91 konstaterede Kommissionen dog en række problemer med oplysningerne om Rusland, da de ikke omfattede en række råmaterialer, såsom flydende naturgas, der anvendes til fremstilling af den undersøgte vare. Naturgaspriserne lader desuden til at være fordrejede i Rusland. Kommissionen konkluderede derfor, at Rusland ikke var egnet til at blive anset for et passende repræsentativt land for denne undersøgelse.

| (89) | Med hensyn til Tyrkiet identificerede Kommissionen to virksomheder, der i det første notat var identificeret som producenter. Der var dog ingen nylige umiddelbart tilgængelige årsregnskaber for den ene af dem. Med hensyn til den anden virksomhed fandt Kommissionen, at virksomhedens salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«), trods det faktum at virksomheden var rentabel i 2020 og årene før, ikke var rimelige, da dens SA&G-omkostninger udtrykt som en procentdel af dens produktionsomkostninger var lave (lavere end 2 % i 2020) eller endda negative. Kommissionen konkluderede derfor, at den ikke kunne anvende disse virksomheders oplysninger som et ikkefordrejet og rimeligt beløb til dækning af SA&G-omkostninger til fastsættelse af den ikkefordrejede normale værdi. Kommissionen konkluderede således, at Tyrkiet ikke kunne betragtes som et passende repræsentativt land for denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(89)

Med hensyn til Tyrkiet identificerede Kommissionen to virksomheder, der i det første notat var identificeret som producenter. Der var dog ingen nylige umiddelbart tilgængelige årsregnskaber for den ene af dem. Med hensyn til den anden virksomhed fandt Kommissionen, at virksomhedens salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«), trods det faktum at virksomheden var rentabel i 2020 og årene før, ikke var rimelige, da dens SA&G-omkostninger udtrykt som en procentdel af dens produktionsomkostninger var lave (lavere end 2 % i 2020) eller endda negative. Kommissionen konkluderede derfor, at den ikke kunne anvende disse virksomheders oplysninger som et ikkefordrejet og rimeligt beløb til dækning af SA&G-omkostninger til fastsættelse af den ikkefordrejede normale værdi. Kommissionen konkluderede således, at Tyrkiet ikke kunne betragtes som et passende repræsentativt land for denne undersøgelse.

| (90) | Endelig identificerede Kommissionen i det første notat fem virksomheder i Brasilien, der producerede koldvalsede flade produkter af stål. To ud af disse fem virksomheder havde dog negative salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SG&A-omkostninger«) udtrykt som en procentdel af deres produktionsomkostninger, og derfor kunne deres oplysninger ikke anvendes til fastsættelse af den ikkefordrejede normale værdi. Offentlige finansielle oplysninger for de andre tre brasilianske virksomheder viste fortjeneste og rimelige beløb til dækning af SA&G-omkostninger for 2020. |
| --- | --- |

(90)

Endelig identificerede Kommissionen i det første notat fem virksomheder i Brasilien, der producerede koldvalsede flade produkter af stål. To ud af disse fem virksomheder havde dog negative salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SG&A-omkostninger«) udtrykt som en procentdel af deres produktionsomkostninger, og derfor kunne deres oplysninger ikke anvendes til fastsættelse af den ikkefordrejede normale værdi. Offentlige finansielle oplysninger for de andre tre brasilianske virksomheder viste fortjeneste og rimelige beløb til dækning af SA&G-omkostninger for 2020.

| (91) | Kommissionen analyserede også importen af de vigtigste produktionsfaktorer til Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet. Analysen af importoplysninger viste, at Rusland ikke importerede visse vigtige produktionsfaktorer. Naturgaspriserne lader desuden til at være fordrejede i Rusland. Desuden viste analysen af importoplysninger, at Tyrkiet ikke importerede flydende naturgas (HS 2711 11 naturgas, flydende) og kun importerede en begrænset mængde oxygen (HS 2804 40 oxygen). Derfor kan hverken Rusland eller Tyrkiet anses for at være et passende repræsentativt land. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen analyserede også importen af de vigtigste produktionsfaktorer til Brasilien, Mexico, Rusland og Tyrkiet. Analysen af importoplysninger viste, at Rusland ikke importerede visse vigtige produktionsfaktorer. Naturgaspriserne lader desuden til at være fordrejede i Rusland. Desuden viste analysen af importoplysninger, at Tyrkiet ikke importerede flydende naturgas (HS 2711 11 naturgas, flydende) og kun importerede en begrænset mængde oxygen (HS 2804 40 oxygen). Derfor kan hverken Rusland eller Tyrkiet anses for at være et passende repræsentativt land.

| (92) | I lyset af ovenstående betragtninger meddelte Kommissionen de interesserede parter via det andet notat, at den agtede at anvende Brasilien som et egnet repræsentativt land og tre brasilianske virksomheder (ArcelorMittal Brazil, CSN og Usiminas), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, med henblik på at indhente ikkefordrejede priser eller referenceværdier til beregningen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(92)

I lyset af ovenstående betragtninger meddelte Kommissionen de interesserede parter via det andet notat, at den agtede at anvende Brasilien som et egnet repræsentativt land og tre brasilianske virksomheder (ArcelorMittal Brazil, CSN og Usiminas), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, med henblik på at indhente ikkefordrejede priser eller referenceværdier til beregningen af den normale værdi.

| (93) | Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i at anvende Brasilien som repræsentativt land og de tre virksomheder (ArcelorMittal Brazil, CSN og Usiminas) som producenter i det repræsentative land. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger efter andet notat. |
| --- | --- |

(93)

Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i at anvende Brasilien som repræsentativt land og de tre virksomheder (ArcelorMittal Brazil, CSN og Usiminas) som producenter i det repræsentative land. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger efter andet notat.

3.1.4.4.   Niveau af social og miljømæssig beskyttelse

| (94) | Da det blev fastslået, at Brasilien var det eneste passende repræsentative land på grundlag af ovenstående elementer, var der ikke behov for at foretage en vurdering af niveauet af social og miljømæssig beskyttelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, sidste punktum. |
| --- | --- |

(94)

Da det blev fastslået, at Brasilien var det eneste passende repræsentative land på grundlag af ovenstående elementer, var der ikke behov for at foretage en vurdering af niveauet af social og miljømæssig beskyttelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, sidste punktum.

3.1.4.5.   Konklusion

| (95) | På baggrund af ovenstående analyse opfyldte Brasilien de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, for at kunne betragtes som et egnet repræsentativt land. |
| --- | --- |

(95)

På baggrund af ovenstående analyse opfyldte Brasilien de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, for at kunne betragtes som et egnet repræsentativt land.

3.1.5.   Kilder anvendt til fastsættelse af ikkefordrejede omkostninger

Kilder anvendt til fastsættelse af ikkefordrejede omkostninger

| (96) | I det første notat anførte Kommissionen de produktionsfaktorer såsom materialer, energi og arbejdskraft, der blev anvendt i forbindelse med de eksporterende producenters produktion af den undersøgte vare, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger og foreslå offentligt tilgængelige oplysninger om ikkefordrejede værdier for hver af de produktionsfaktorer, der er nævnt i notatet. |
| --- | --- |

(96)

I det første notat anførte Kommissionen de produktionsfaktorer såsom materialer, energi og arbejdskraft, der blev anvendt i forbindelse med de eksporterende producenters produktion af den undersøgte vare, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger og foreslå offentligt tilgængelige oplysninger om ikkefordrejede værdier for hver af de produktionsfaktorer, der er nævnt i notatet.

| (97) | I det andet notat anførte Kommissionen efterfølgende, at den med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), ville anvende GTA-databasen til at fastsætte ikkefordrejede omkostninger for de fleste produktionsfaktorer, herunder især råmaterialer. Desuden anførte Kommissionen, at den vil anvende følgende oplysninger til at fastsætte ikkefordrejede omkostninger ved energi: omkostninger ved el som opkrævet af en af de største elleverandører i Brasilien, virksomheden EDP Brasil (52), og at den vil anvende de oplysninger — som forklaret nærmere i betragtning 109 — til prisen på naturgas i Brasilien. Desuden anførte Kommissionen, at den med henblik på fastsættelse af ikkefordrejede arbejdskraftomkostninger vil anvende ILO-statistikkerne til at fastsætte lønningerne i Brasilien. ILO-statistikkerne (53) giver oplysninger om månedslønninger for ansatte (54) og det gennemsnitlige antal arbejdstimer pr. uge i Brasilien i fremstillingssektoren (55) i 2020. |
| --- | --- |

(97)

I det andet notat anførte Kommissionen efterfølgende, at den med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), ville anvende GTA-databasen til at fastsætte ikkefordrejede omkostninger for de fleste produktionsfaktorer, herunder især råmaterialer. Desuden anførte Kommissionen, at den vil anvende følgende oplysninger til at fastsætte ikkefordrejede omkostninger ved energi: omkostninger ved el som opkrævet af en af de største elleverandører i Brasilien, virksomheden EDP Brasil (52), og at den vil anvende de oplysninger — som forklaret nærmere i betragtning 109 — til prisen på naturgas i Brasilien. Desuden anførte Kommissionen, at den med henblik på fastsættelse af ikkefordrejede arbejdskraftomkostninger vil anvende ILO-statistikkerne til at fastsætte lønningerne i Brasilien. ILO-statistikkerne (53) giver oplysninger om månedslønninger for ansatte (54) og det gennemsnitlige antal arbejdstimer pr. uge i Brasilien i fremstillingssektoren (55) i 2020.

52

53

54

55

| (98) | I det andet notat underrettede Kommissionen også de interesserede parter om, at den på grund af manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side ville samle nogle af råmaterialernes ubetydelige vægt i de samlede produktionsomkostninger under »hjælpematerialer« på baggrund af de oplysninger, som ansøgeren har indsendt i anmodningen. Kommissionen meddelte endvidere, at den ville anvende den procentdel på de genberegnede omkostninger ved råmaterialer på baggrund af oplysningerne fra ansøgeren i dennes anmodning med henblik på at fastsætte hjælpematerialerne ved anvendelse af de fastsatte ikkefordrejede referenceværdier i det egnede repræsentative land. |
| --- | --- |

(98)

I det andet notat underrettede Kommissionen også de interesserede parter om, at den på grund af manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side ville samle nogle af råmaterialernes ubetydelige vægt i de samlede produktionsomkostninger under »hjælpematerialer« på baggrund af de oplysninger, som ansøgeren har indsendt i anmodningen. Kommissionen meddelte endvidere, at den ville anvende den procentdel på de genberegnede omkostninger ved råmaterialer på baggrund af oplysningerne fra ansøgeren i dennes anmodning med henblik på at fastsætte hjælpematerialerne ved anvendelse af de fastsatte ikkefordrejede referenceværdier i det egnede repræsentative land.

| (99) | Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(99)

Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

3.1.6.   Ikkefordrejede omkostninger og referenceværdier

Ikkefordrejede omkostninger og referenceværdier

3.1.6.1.   Produktionsfaktorer

| (100) | Kommissionen anmodede ansøgeren om at forelægge nærmere oplysninger om relevante produktionsfaktorer, der anvendes i produktionsprocesserne fra varmvalsede halvfabrikataprodukter, og om at fremlægge en ajourføring vedrørende niveauet af transportomkostninger, der omfatter hele den nuværende undersøgelsesperiode. Ansøgeren fremsendte de ønskede oplysninger den 17. februar 2022. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen anmodede ansøgeren om at forelægge nærmere oplysninger om relevante produktionsfaktorer, der anvendes i produktionsprocesserne fra varmvalsede halvfabrikataprodukter, og om at fremlægge en ajourføring vedrørende niveauet af transportomkostninger, der omfatter hele den nuværende undersøgelsesperiode. Ansøgeren fremsendte de ønskede oplysninger den 17. februar 2022.

| (101) | I lyset af alle de oplysninger, der er baseret på anmodningen og de efterfølgende oplysninger indgivet af ansøgeren, er der identificeret følgende produktionsfaktorer og deres kilder med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a):

  Tabel 1


  Produktionsfaktorer for visse koldvalsede flade produkter









  Produktionsfaktor | Varekode | Ikkefordrejede værdier i CNY | Måleenhed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Råmaterialer |
| Dolomit | 251810 , 251820 og 251830 | 169,9 | Ton |
| Kalksten | 252100 | 160,8 | Ton |
| Brændt kalk | 252210 | 852,8 | Ton |
| Jernmalm og koncentrater deraf | 260111 og 260112 | 1 206,8 | Ton |
| Jern- og stålprodukter | 720310 og 720390 | 453 671 | Ton |
| Antracit og bituminøst stenkul | 270111 og 270112 | 662 | Ton |
| Koks og halvkoks af stenkul | 270400 | 2 027,6 | Ton |
| Ilt | 280440 | 8 796,3 | Kubikmeter |
| Ferromangan | 720211 og 720219 | 9 388,2 | Ton |
| Ferrokrom | 720241 og 720249 | 9 470,6 | Ton |
| Halvfabrikata, af jern og ulegeret stål | 7207 | 4 256,3 | Ton |
| Fladvalsede produkter, af jern og ulegeret stål | 72081000 ,
  72082500 ,
  72082610 ,
  72082690 ,
  72082710 ,
  72082790 ,
  72083610 ,
  72083690 ,
  72083700 ,
  72083810 ,
  72083890 ,
  72083910 ,
  72083990 ,
  72084000 ,
  72085100 ,
  72085200 ,
  72085300 ,
  72085400 ,
  72089000 ,
  72111300 ,
  72111400 ,
  72111900 | 4 637,9 | Ton |
| Fladvalsede produkter af andet legeret stål, af bredde 600 mm og derover | 72253000 , 72254010 , 72254090 | 8 539,6 | Ton |
| Fladvalsede produkter af andet legeret stål, af bredde under 600 mm | 72269100 | 9 081,8 | Ton |
| Biprodukter: Affald |
| Affald og skrot af jern eller stål | 720430 og 720449 | 2 383,3 | Ton |
| Dreje- og fræseaffald, spåner, slibe-, save- og høvleaffald, stansnings- og klipningsaffald af jern og stål | 720441 | 3 269,1 | Ton |
| Arbejdskraft |
| Arbejdskraft | | 24,8 | pr. arbejdstime |
| Energi |
| El | | 547,7 | kWh |
| Naturgas | 271111 og 271112 | 1 638 | Ton |

(101)

I lyset af alle de oplysninger, der er baseret på anmodningen og de efterfølgende oplysninger indgivet af ansøgeren, er der identificeret følgende produktionsfaktorer og deres kilder med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a):

Tabel 1

Tabel 1

Produktionsfaktorer for visse koldvalsede flade produkter

Produktionsfaktorer for visse koldvalsede flade produkter

Produktionsfaktor

Varekode

Ikkefordrejede værdier i CNY

Måleenhed

Råmaterialer

Råmaterialer

Dolomit

251810 , 251820 og 251830

169,9

Ton

Kalksten

252100

160,8

Ton

Brændt kalk

252210

852,8

Ton

Jernmalm og koncentrater deraf

260111 og 260112

1 206,8

Ton

Jern- og stålprodukter

720310 og 720390

453 671

Ton

Antracit og bituminøst stenkul

270111 og 270112

662

Ton

Koks og halvkoks af stenkul

270400

2 027,6

Ton

Ilt

280440

8 796,3

Kubikmeter

Ferromangan

720211 og 720219

9 388,2

Ton

Ferrokrom

720241 og 720249

9 470,6

Ton

Halvfabrikata, af jern og ulegeret stål

7207

4 256,3

Ton

Fladvalsede produkter, af jern og ulegeret stål

72081000 ,

72082500 ,

72082610 ,

72082690 ,

72082710 ,

72082790 ,

72083610 ,

72083690 ,

72083700 ,

72083810 ,

72083890 ,

72083910 ,

72083990 ,

72084000 ,

72085100 ,

72085200 ,

72085300 ,

72085400 ,

72089000 ,

72111300 ,

72111400 ,

72111900

4 637,9

Ton

Fladvalsede produkter af andet legeret stål, af bredde 600 mm og derover

72253000 , 72254010 , 72254090

8 539,6

Ton

Fladvalsede produkter af andet legeret stål, af bredde under 600 mm

72269100

9 081,8

Ton

Biprodukter: Affald

Biprodukter: Affald

Affald og skrot af jern eller stål

720430 og 720449

2 383,3

Ton

Dreje- og fræseaffald, spåner, slibe-, save- og høvleaffald, stansnings- og klipningsaffald af jern og stål

720441

3 269,1

Ton

Arbejdskraft

Arbejdskraft

Arbejdskraft

24,8

pr. arbejdstime

Energi

Energi

El

547,7

kWh

Naturgas

271111 og 271112

1 638

Ton

3.1.6.2.   Råmaterialer

| (102) | På baggrund af de oplysninger, som ansøgeren har fremlagt i sin anmodning, er der to primære produktionsprocesser til fremstilling af koldvalsede flade produkter af stål:






  — | Den første produktionsproces starter med råmaterialer med anvendelse af en oxygenberiget højovnssmeltning: I denne produktionsproces er første trin fremstillingen af »Full-hard koldvalsede flade produkter af stål« (»FH CRF«) af råmaterialer (navnlig jernmalm og kokskul), dvs. det produkt, der opnås, lige efter at det varmvalsede materiale passerer gennem koldvalsningsanlægget for reduktion af tykkelsen. Det andet trin er udglødningen, dvs. genopvarmningen af FH CRF for at genoprette stålets egenskaber. |
| --- | --- | --- |

(102)

På baggrund af de oplysninger, som ansøgeren har fremlagt i sin anmodning, er der to primære produktionsprocesser til fremstilling af koldvalsede flade produkter af stål:

—

Den første produktionsproces starter med råmaterialer med anvendelse af en oxygenberiget højovnssmeltning: I denne produktionsproces er første trin fremstillingen af »Full-hard koldvalsede flade produkter af stål« (»FH CRF«) af råmaterialer (navnlig jernmalm og kokskul), dvs. det produkt, der opnås, lige efter at det varmvalsede materiale passerer gennem koldvalsningsanlægget for reduktion af tykkelsen. Det andet trin er udglødningen, dvs. genopvarmningen af FH CRF for at genoprette stålets egenskaber.

| — | Den anden produktionsproces starter med halvfabrikata, dvs. de varmvalsede flade produkter af stål: Produktionen af koldvalsede flade produkter af stål begynder med de indkøbte varmvalsede flade produkter af stål (»HRF«) i oprullet tilstand (»bejdsede bredbånd«), som udgør den største omkostningsandel af input. |
| --- | --- |

—

Den anden produktionsproces starter med halvfabrikata, dvs. de varmvalsede flade produkter af stål: Produktionen af koldvalsede flade produkter af stål begynder med de indkøbte varmvalsede flade produkter af stål (»HRF«) i oprullet tilstand (»bejdsede bredbånd«), som udgør den største omkostningsandel af input.

| (103) | Med henblik på at fastsætte ikkefordrejede priser på råmaterialer (i den første produktionsproces) og på varmvalsede flade produkter af stål (i den anden produktionsproces) som leveret til en producents anlæg i et repræsentativt land anvendte Kommissionen som grundlag den vejede gennemsnitlige pris ved import til det repræsentative land som angivet i GTA, hvortil der blev lagt importafgifter og transportomkostninger. En importpris i det repræsentative land blev fastsat som et vejet gennemsnit af enhedspriserne ved import fra alle tredjelande, undtagen Kina og lande, der ikke er medlemmer af WTO, og som er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 (56). Kommissionen besluttede at udelukke importen fra Kina til det repræsentative land, eftersom den i betragtning 80 konkluderede, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina på grund af væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Da der ikke foreligger beviser for, at de samme fordrejninger ikke på samme måde påvirker varer bestemt til eksport, antog Kommissionen, at de samme fordrejninger påvirkede eksportpriserne. Efter at have udelukket importen fra Kina til det repræsentative land var importmængden fra andre tredjelande fortsat repræsentativ. |
| --- | --- |

(103)

Med henblik på at fastsætte ikkefordrejede priser på råmaterialer (i den første produktionsproces) og på varmvalsede flade produkter af stål (i den anden produktionsproces) som leveret til en producents anlæg i et repræsentativt land anvendte Kommissionen som grundlag den vejede gennemsnitlige pris ved import til det repræsentative land som angivet i GTA, hvortil der blev lagt importafgifter og transportomkostninger. En importpris i det repræsentative land blev fastsat som et vejet gennemsnit af enhedspriserne ved import fra alle tredjelande, undtagen Kina og lande, der ikke er medlemmer af WTO, og som er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 (56). Kommissionen besluttede at udelukke importen fra Kina til det repræsentative land, eftersom den i betragtning 80 konkluderede, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina på grund af væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Da der ikke foreligger beviser for, at de samme fordrejninger ikke på samme måde påvirker varer bestemt til eksport, antog Kommissionen, at de samme fordrejninger påvirkede eksportpriserne. Efter at have udelukket importen fra Kina til det repræsentative land var importmængden fra andre tredjelande fortsat repræsentativ.

56

| (104) | En række produktionsfaktorer udgjorde en ubetydelig andel af de samlede omkostninger ved råmaterialer i den nuværende undersøgelsesperiode. Da den værdi, der blev anvendt herfor, ikke havde nogen mærkbar indvirkning på beregningerne af dumpingmargenen, uanset den anvendte kilde, behandlede Kommissionen disse produktionsfaktorer som hjælpematerialer. Som forklaret i betragtning 98 anvendte Kommissionen den procentdel, som ansøgeren havde angivet i sin anmodning til fastsættelse af beløbet til hjælpematerialer ved anvendelse af de fastsatte ikkefordrejede referenceværdier i det egnede repræsentative land. |
| --- | --- |

(104)

En række produktionsfaktorer udgjorde en ubetydelig andel af de samlede omkostninger ved råmaterialer i den nuværende undersøgelsesperiode. Da den værdi, der blev anvendt herfor, ikke havde nogen mærkbar indvirkning på beregningerne af dumpingmargenen, uanset den anvendte kilde, behandlede Kommissionen disse produktionsfaktorer som hjælpematerialer. Som forklaret i betragtning 98 anvendte Kommissionen den procentdel, som ansøgeren havde angivet i sin anmodning til fastsættelse af beløbet til hjælpematerialer ved anvendelse af de fastsatte ikkefordrejede referenceværdier i det egnede repræsentative land.

| (105) | Med hensyn til importtolden bemærkede Kommissionen, at Brasilien importerede sine mest relevante råmaterialer (jernmalm fra mere end 5 lande samt kul og koks fra mere end 10 lande). I betragtning af at det i en udløbsundersøgelse ikke er nødvendigt at beregne en nøjagtig dumpingmargen, men snarere at fastslå sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, beregnede Kommissionen derfor importafgifter for hvert råmateriale på grundlag af repræsentative importmængder fra et begrænset antal lande, som tegnede sig for mindst 80 % af den samlede import af de mest relevante råmaterialer (jernmalm, kul og koks). |
| --- | --- |

(105)

Med hensyn til importtolden bemærkede Kommissionen, at Brasilien importerede sine mest relevante råmaterialer (jernmalm fra mere end 5 lande samt kul og koks fra mere end 10 lande). I betragtning af at det i en udløbsundersøgelse ikke er nødvendigt at beregne en nøjagtig dumpingmargen, men snarere at fastslå sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, beregnede Kommissionen derfor importafgifter for hvert råmateriale på grundlag af repræsentative importmængder fra et begrænset antal lande, som tegnede sig for mindst 80 % af den samlede import af de mest relevante råmaterialer (jernmalm, kul og koks).

| (106) | Med hensyn til omkostningerne ved transport anmodede Kommissionen i mangel af nogen form for samarbejde ansøgeren om at fremsende en status for niveauet af indenlandske transportomkostninger for hele den nuværende undersøgelsesperiode. Den 4. og den 17. februar 2022 afgav ansøgeren de ønskede oplysninger. Kommissionen angav de indenlandske transportomkostninger ved levering af råmaterialer som en procentdel af de faktiske omkostninger ved sådanne råmaterialer og anvendte derefter den samme procentsats på de ikkefordrejede omkostninger ved de samme råmaterialer for at opnå de ikkefordrejede transportomkostninger. Kommissionen konstaterede, at forholdet mellem den eksporterende producents råmaterialer og de indberettede transportomkostninger med rimelighed kan anvendes som indikator med henblik på at anslå de ikkefordrejede transportomkostninger ved råmaterialer, når de leveres til virksomhedens fabrik. |
| --- | --- |

(106)

Med hensyn til omkostningerne ved transport anmodede Kommissionen i mangel af nogen form for samarbejde ansøgeren om at fremsende en status for niveauet af indenlandske transportomkostninger for hele den nuværende undersøgelsesperiode. Den 4. og den 17. februar 2022 afgav ansøgeren de ønskede oplysninger. Kommissionen angav de indenlandske transportomkostninger ved levering af råmaterialer som en procentdel af de faktiske omkostninger ved sådanne råmaterialer og anvendte derefter den samme procentsats på de ikkefordrejede omkostninger ved de samme råmaterialer for at opnå de ikkefordrejede transportomkostninger. Kommissionen konstaterede, at forholdet mellem den eksporterende producents råmaterialer og de indberettede transportomkostninger med rimelighed kan anvendes som indikator med henblik på at anslå de ikkefordrejede transportomkostninger ved råmaterialer, når de leveres til virksomhedens fabrik.

3.1.6.3.   Arbejdskraft

| (107) | Kommissionen anvendte ILO's statistikker til at fastsætte lønningerne i Brasilien. ILO-statistikkerne (57) giver oplysninger om månedslønninger for ansatte (58) og det gennemsnitlige antal arbejdstimer pr. uge i Brasilien i fremstillingssektoren (59) i 2020. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen anvendte ILO's statistikker til at fastsætte lønningerne i Brasilien. ILO-statistikkerne (57) giver oplysninger om månedslønninger for ansatte (58) og det gennemsnitlige antal arbejdstimer pr. uge i Brasilien i fremstillingssektoren (59) i 2020.

57

58

59

3.1.6.4.   El

| (108) | Kommissionen anvendte den elpris, som en af de største elleverandører i Brasilien, virksomheden EDP Brasil (60), har oplyst til at fastsætte den ikkefordrejede værdi for elomkostninger. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen anvendte den elpris, som en af de største elleverandører i Brasilien, virksomheden EDP Brasil (60), har oplyst til at fastsætte den ikkefordrejede værdi for elomkostninger.

60

3.1.6.5.   Naturgas

| (109) | Prisen på naturgas i Brasilien var baseret på oplysninger, som fremlægger importpriser efter told for den importerede gas ved at kombinere importmængden og værdier uddraget af GTA med eltakstdata fra MacMap (61). |
| --- | --- |

(109)

Prisen på naturgas i Brasilien var baseret på oplysninger, som fremlægger importpriser efter told for den importerede gas ved at kombinere importmængden og værdier uddraget af GTA med eltakstdata fra MacMap (61).

61

3.1.6.6.   Indirekte produktionsomkostninger, SA&G-omkostninger, fortjeneste og afskrivninger

| (110) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal »den beregnede normale værdi indbefatte et ikkefordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste«. Desuden skal der fastsættes en værdi for de indirekte produktionsomkostninger til dækning af de omkostninger, som ikke indgår i de ovenfor nævnte produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(110)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal »den beregnede normale værdi indbefatte et ikkefordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste«. Desuden skal der fastsættes en værdi for de indirekte produktionsomkostninger til dækning af de omkostninger, som ikke indgår i de ovenfor nævnte produktionsfaktorer.

| (111) | Kommissionen anvendte de finansielle oplysninger fra tre brasilianske virksomheder (ArcelorMittal Brazil, CSN og Usiminas), som er producenter i det repræsentative land, jf. betragtning 90. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen anvendte de finansielle oplysninger fra tre brasilianske virksomheder (ArcelorMittal Brazil, CSN og Usiminas), som er producenter i det repræsentative land, jf. betragtning 90.

| (112) | For at fastsætte en ikkefordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger og i betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side anvendte Kommissionen de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. På grundlag af data, som ansøgeren fremlagde i sin anmodning, fastsatte Kommissionen derfor forholdet mellem de indirekte produktionsomkostninger og de samlede produktions- og arbejdskraftomkostninger. Denne procentsats blev derefter anvendt på den ikkefordrejede værdi af produktionsomkostningerne med henblik på at opnå en ikkefordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(112)

For at fastsætte en ikkefordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger og i betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side anvendte Kommissionen de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. På grundlag af data, som ansøgeren fremlagde i sin anmodning, fastsatte Kommissionen derfor forholdet mellem de indirekte produktionsomkostninger og de samlede produktions- og arbejdskraftomkostninger. Denne procentsats blev derefter anvendt på den ikkefordrejede værdi af produktionsomkostningerne med henblik på at opnå en ikkefordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger.

3.1.7.   Beregning af den normale værdi

Beregning af den normale værdi

| (113) | På grundlag af ovenstående beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
| --- | --- |

(113)

På grundlag af ovenstående beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a).

| (114) | Først fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede produktionsomkostninger. Eftersom de eksporterende producenter ikke samarbejdede, benyttede Kommissionen sig af oplysningerne fra ansøgeren i anmodningen om en fornyet undersøgelse vedrørende anvendelsen af hver faktor (materialer og arbejdskraft) til produktionen af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(114)

Først fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede produktionsomkostninger. Eftersom de eksporterende producenter ikke samarbejdede, benyttede Kommissionen sig af oplysningerne fra ansøgeren i anmodningen om en fornyet undersøgelse vedrørende anvendelsen af hver faktor (materialer og arbejdskraft) til produktionen af den undersøgte vare.

| (115) | Efter at have fastsat de ikkefordrejede produktionsomkostninger tilføjede Kommissionen de indirekte produktionsomkostninger, SA&G-omkostningerne og fortjenesten som angivet i betragtning 112. De indirekte produktionsomkostninger blev fastsat ud fra ansøgerens oplysninger. SA&G-omkostninger og fortjeneste blev fastsat på baggrund af finansielle oplysninger fra tre brasilianske virksomheder (ArcelorMittal Brazil, CSN og Usiminas), jf. betragtning 111. Kommissionen lagde følgende elementer til de ikkefordrejede produktionsomkostninger:






  — | Indirekte produktionsomkostninger, som i alt udgjorde 10 % af de direkte produktionsomkostninger i den første produktionsproces og 2 % af de direkte produktionsomkostninger i den anden produktionsproces |
| --- | --- | --- |

(115)

Efter at have fastsat de ikkefordrejede produktionsomkostninger tilføjede Kommissionen de indirekte produktionsomkostninger, SA&G-omkostningerne og fortjenesten som angivet i betragtning 112. De indirekte produktionsomkostninger blev fastsat ud fra ansøgerens oplysninger. SA&G-omkostninger og fortjeneste blev fastsat på baggrund af finansielle oplysninger fra tre brasilianske virksomheder (ArcelorMittal Brazil, CSN og Usiminas), jf. betragtning 111. Kommissionen lagde følgende elementer til de ikkefordrejede produktionsomkostninger:

—

Indirekte produktionsomkostninger, som i alt udgjorde 10 % af de direkte produktionsomkostninger i den første produktionsproces og 2 % af de direkte produktionsomkostninger i den anden produktionsproces

| — | SA&G-omkostninger og andre omkostninger, som udgjorde 18,5 % af de tre ovennævnte brasilianske virksomheders omkostninger ved solgte varer (»COGS«), og |
| --- | --- |

—

SA&G-omkostninger og andre omkostninger, som udgjorde 18,5 % af de tre ovennævnte brasilianske virksomheders omkostninger ved solgte varer (»COGS«), og

| — | fortjenesten, som udgjorde 14,7 % af omkostningerne ved solgte varer som opnået af de tre ovennævnte brasilianske virksomheder, blev anvendt på de samlede ikkefordrejede produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

—

fortjenesten, som udgjorde 14,7 % af omkostningerne ved solgte varer som opnået af de tre ovennævnte brasilianske virksomheder, blev anvendt på de samlede ikkefordrejede produktionsomkostninger.

| (116) | På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Den beregnede normale værdi var enten mellem 1 200 og 1 400 EUR/ton eller mellem 1 500 og 1 700 EUR/ton, afhængigt af produktionsprocessen (se betragtning 102) i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(116)

På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Den beregnede normale værdi var enten mellem 1 200 og 1 400 EUR/ton eller mellem 1 500 og 1 700 EUR/ton, afhængigt af produktionsprocessen (se betragtning 102) i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.1.8.   Eksportpris

Eksportpris

| (117) | I mangel af samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side blev eksportprisen fastsat på baggrund af oplysninger i henhold til artikel 14, stk. 6, (62) på cif-niveau. |
| --- | --- |

(117)

I mangel af samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side blev eksportprisen fastsat på baggrund af oplysninger i henhold til artikel 14, stk. 6, (62) på cif-niveau.

62

3.1.9.   Sammenligning

Sammenligning

| (118) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), sammenlignede Kommissionen den beregnede normale værdi med eksportprisen som fastsat ovenfor. |
| --- | --- |

(118)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), sammenlignede Kommissionen den beregnede normale værdi med eksportprisen som fastsat ovenfor.

| (119) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. På baggrund af ansøgerens oplysninger blev eksportprisen justeret for omkostninger ved sø- og indenlandsk fragt samt aflæsningsomkostninger, der beløber sig til 140,44 EUR/ton, for at beregne prisen ab fabrik. |
| --- | --- |

(119)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. På baggrund af ansøgerens oplysninger blev eksportprisen justeret for omkostninger ved sø- og indenlandsk fragt samt aflæsningsomkostninger, der beløber sig til 140,44 EUR/ton, for at beregne prisen ab fabrik.

3.1.10.   Fortsat dumping

Fortsat dumping

| (120) | På denne baggrund fastslog Kommissionen, at eksportprisen var 29,7 % lavere end den normale værdi for den første produktionsproces, der starter med råmaterialer, jf. betragtning 102, og 8,83 % for den anden produktionsproces, der starter med halvfabrikata. |
| --- | --- |

(120)

På denne baggrund fastslog Kommissionen, at eksportprisen var 29,7 % lavere end den normale værdi for den første produktionsproces, der starter med råmaterialer, jf. betragtning 102, og 8,83 % for den anden produktionsproces, der starter med halvfabrikata.

| (121) | Da den pågældende importmængde var meget begrænset, svarende til mindre end 0,5 % af den samlede import til Unionen og mindre end 1 % af markedsandelen på EU-markedet, blev priserne anset for ikke at være repræsentative. Kommissionen konkluderede derfor, at disse lave mængder ikke udgør et tilstrækkeligt grundlag til at drage konklusioner om fortsat dumping. Kommissionen undersøgte derfor sandsynligheden for fornyet dumping. |
| --- | --- |

(121)

Da den pågældende importmængde var meget begrænset, svarende til mindre end 0,5 % af den samlede import til Unionen og mindre end 1 % af markedsandelen på EU-markedet, blev priserne anset for ikke at være repræsentative. Kommissionen konkluderede derfor, at disse lave mængder ikke udgør et tilstrækkeligt grundlag til at drage konklusioner om fortsat dumping. Kommissionen undersøgte derfor sandsynligheden for fornyet dumping.

3.1.11.   Sandsynlighed for fornyet dumping

Sandsynlighed for fornyet dumping

| (122) | Følgende yderligere elementer blev analyseret i analysen af sandsynligheden for fornyet dumping: eksport til tredjelande, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(122)

Følgende yderligere elementer blev analyseret i analysen af sandsynligheden for fornyet dumping: eksport til tredjelande, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft.

3.1.11.1.   Sammenligning mellem eksportpriser til tredjelande og eksportpriser til Unionen

| (123) | Kommissionen analyserede mønsteret for den kinesiske eksport til tredjelande i NUP. Den konsulterede derfor offentligt tilgængelige oplysninger såsom kinesiske eksportstatistikker som rapporteret i Global Trade Atlas (»GTA«) og uddrog mængderne og værdierne af eksporten af visse koldvalsede flade produkter af stål under HS-kode 7209 15 90, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 90, 7209 25 00, 7209 26 00, 7209 27 00, 7209 28 00, 7211 23 00, 7211 29 00, 7225 50 00 og 7226 92 00 i den nuværende undersøgelsesperiode. Eksportmængden (i ton) til alle lande (inklusive EU) udgør 3 253 368 ton, hvoraf 31 602 ton eller ca. 1 % blev eksporteret til Unionen. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen analyserede mønsteret for den kinesiske eksport til tredjelande i NUP. Den konsulterede derfor offentligt tilgængelige oplysninger såsom kinesiske eksportstatistikker som rapporteret i Global Trade Atlas (»GTA«) og uddrog mængderne og værdierne af eksporten af visse koldvalsede flade produkter af stål under HS-kode 7209 15 90, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 90, 7209 25 00, 7209 26 00, 7209 27 00, 7209 28 00, 7211 23 00, 7211 29 00, 7225 50 00 og 7226 92 00 i den nuværende undersøgelsesperiode. Eksportmængden (i ton) til alle lande (inklusive EU) udgør 3 253 368 ton, hvoraf 31 602 ton eller ca. 1 % blev eksporteret til Unionen.

| (124) | De kinesiske eksportstatistikker, som fremgik af GTA, rapporterede en gennemsnitlig cif-eksportpris fra Kina til andre lande på 629 EUR/ton, som blev justeret til en pris ab fabrik (efter justeringer for omkostninger ved søfragt og indenlandsk fragt samt aflæsningsomkostninger), som beløb sig til 585 EUR/ton. Den sidstnævnte pris var endda under eksportprisen til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(124)

De kinesiske eksportstatistikker, som fremgik af GTA, rapporterede en gennemsnitlig cif-eksportpris fra Kina til andre lande på 629 EUR/ton, som blev justeret til en pris ab fabrik (efter justeringer for omkostninger ved søfragt og indenlandsk fragt samt aflæsningsomkostninger), som beløb sig til 585 EUR/ton. Den sidstnævnte pris var endda under eksportprisen til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (125) | Det blev derfor anset for sandsynligt, at de kinesiske eksporterende producenter ville sælge til Unionen til priser under den normale værdi, hvis de nuværende foranstaltninger blev ophævet. |
| --- | --- |

(125)

Det blev derfor anset for sandsynligt, at de kinesiske eksporterende producenter ville sælge til Unionen til priser under den normale værdi, hvis de nuværende foranstaltninger blev ophævet.

3.1.11.2.   Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

| (126) | I henhold til ansøgerens anmodning er der mere end 50 eksporterende producenter af den undersøgte vare i Kina. Ifølge de kinesiske eksportstatistikker fra GTA eksporterede de kinesiske eksporterende producenter også til resten af verden. |
| --- | --- |

(126)

I henhold til ansøgerens anmodning er der mere end 50 eksporterende producenter af den undersøgte vare i Kina. Ifølge de kinesiske eksportstatistikker fra GTA eksporterede de kinesiske eksporterende producenter også til resten af verden.

| (127) | Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, baserede Kommissionen sine konklusioner på faktiske oplysninger for at vurdere de øvrige eksporterende producenters kapacitet og baserede sig på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse samt andre tilgængelige kilder, såsom Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029 (63), et dokument fra OECD om den seneste udvikling (64) i stålfremstillingskapaciteten i 2021, som blev offentliggjort i september 2021, og oplysninger fra World Steel Association vedrørende 2021 (65). |
| --- | --- |

(127)

Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, baserede Kommissionen sine konklusioner på faktiske oplysninger for at vurdere de øvrige eksporterende producenters kapacitet og baserede sig på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse samt andre tilgængelige kilder, såsom Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029 (63), et dokument fra OECD om den seneste udvikling (64) i stålfremstillingskapaciteten i 2021, som blev offentliggjort i september 2021, og oplysninger fra World Steel Association vedrørende 2021 (65).

63

64

65

| (128) | For det første blev den samlede kinesiske kapacitet i oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse anslået til mere end 120 mio. ton, mens produktionen og det kinesiske forbrug begge blev anslået til 100 mio. ton i 2020. På dette grundlag blev den uudnyttede kapacitet i Kina anslået til 20 mio. ton 2020, hvilket er vejledende for den uudnyttede kapacitet i den nuværende undersøgelsesperiode og væsentligt overskrider det samlede EU-forbrug på det frie marked (ca. 9,7 mio. ton) i den nuværende undersøgelsesperiode. For det andet blev det ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029 fastsat, at trods »den usædvanlige stigning i forbruget i Kina« (se betragtning 36 i gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029), fremgik det af ministerrapporten fra Det Globale Forum for Ståloverkapacitet (»GFSEC«) i 2020 baseret på oplysninger indtil 2019, at »den umiddelbare konsekvens af efterspørgselsudsigterne er, at den globale kløft mellem kapacitet og efterspørgsel, som er en indikator for overforsyningsrisici på stålmarkedet, vil stige betydeligt til mindst 606 mio. ton i 2020«. Den bemærkede også, at »denne ændring i den overskydende kapacitet kan føre til handelsforstyrrelser, udløse markant lavere stålpriser og skade stålindustriens økonomiske bæredygtighed«. For det tredje blev denne situation også bekræftet i OECD-dokumentet med titlen »seneste udvikling i stålfremstillingskapaciteten i 2021.« Dokumentet henviste ikke kun til »en række nye investeringer i forbindelse med Kinas foranstaltninger til at erstatte forældede og små stålværker, navnlig i de østlige og sydlige kystområder i Kina«, men også til det faktum, at den kinesiske regering »har fundet tilfælde, hvor visse stålværker har udvidet deres produktionskapacitet inden for rammerne af kapacitetsudvekslingsordningen«. OECD-dokumentet henviste endvidere til kinesiske stålvirksomheders investeringer i sydasiatiske lande, såsom Philippinerne og Indonesien. Endelig kan de, selv om oplysningerne fra WorldSteel Association for 2021 kun omfatter råstål, anses for at være vejledende for den pågældende vare, da fremstillingen af koldvalset stål i bund og grund er den anden stålfremstillingsproces efter fremstillingen af varmvalsetstål. I denne forbindelse viste oplysningerne om produktionen af råstål for 2021, at Kina var ansvarlig for 52,9 % af verdens samlede stålproduktion, hvilket også viser, at der var en enorm produktionskapacitet for den pågældende vare i Kina i 2021. |
| --- | --- |

(128)

For det første blev den samlede kinesiske kapacitet i oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse anslået til mere end 120 mio. ton, mens produktionen og det kinesiske forbrug begge blev anslået til 100 mio. ton i 2020. På dette grundlag blev den uudnyttede kapacitet i Kina anslået til 20 mio. ton 2020, hvilket er vejledende for den uudnyttede kapacitet i den nuværende undersøgelsesperiode og væsentligt overskrider det samlede EU-forbrug på det frie marked (ca. 9,7 mio. ton) i den nuværende undersøgelsesperiode. For det andet blev det ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029 fastsat, at trods »den usædvanlige stigning i forbruget i Kina« (se betragtning 36 i gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029), fremgik det af ministerrapporten fra Det Globale Forum for Ståloverkapacitet (»GFSEC«) i 2020 baseret på oplysninger indtil 2019, at »den umiddelbare konsekvens af efterspørgselsudsigterne er, at den globale kløft mellem kapacitet og efterspørgsel, som er en indikator for overforsyningsrisici på stålmarkedet, vil stige betydeligt til mindst 606 mio. ton i 2020«. Den bemærkede også, at »denne ændring i den overskydende kapacitet kan føre til handelsforstyrrelser, udløse markant lavere stålpriser og skade stålindustriens økonomiske bæredygtighed«. For det tredje blev denne situation også bekræftet i OECD-dokumentet med titlen »seneste udvikling i stålfremstillingskapaciteten i 2021.« Dokumentet henviste ikke kun til »en række nye investeringer i forbindelse med Kinas foranstaltninger til at erstatte forældede og små stålværker, navnlig i de østlige og sydlige kystområder i Kina«, men også til det faktum, at den kinesiske regering »har fundet tilfælde, hvor visse stålværker har udvidet deres produktionskapacitet inden for rammerne af kapacitetsudvekslingsordningen«. OECD-dokumentet henviste endvidere til kinesiske stålvirksomheders investeringer i sydasiatiske lande, såsom Philippinerne og Indonesien. Endelig kan de, selv om oplysningerne fra WorldSteel Association for 2021 kun omfatter råstål, anses for at være vejledende for den pågældende vare, da fremstillingen af koldvalset stål i bund og grund er den anden stålfremstillingsproces efter fremstillingen af varmvalsetstål. I denne forbindelse viste oplysningerne om produktionen af råstål for 2021, at Kina var ansvarlig for 52,9 % af verdens samlede stålproduktion, hvilket også viser, at der var en enorm produktionskapacitet for den pågældende vare i Kina i 2021.

| (129) | Derudover er visse vigtige markeder såsom USA og Indien beskyttet af antidumpingforanstaltninger over for den undersøgte vare, hvilket reducerer de kinesiske eksporterende producenters adgang. |
| --- | --- |

(129)

Derudover er visse vigtige markeder såsom USA og Indien beskyttet af antidumpingforanstaltninger over for den undersøgte vare, hvilket reducerer de kinesiske eksporterende producenters adgang.

| (130) | På dette grundlag er det sandsynligt, at de kinesiske producenter vil kanalisere deres uudnyttede kapacitet til EU-markedet i store mængder til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne udløber. |
| --- | --- |

(130)

På dette grundlag er det sandsynligt, at de kinesiske producenter vil kanalisere deres uudnyttede kapacitet til EU-markedet i store mængder til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne udløber.

3.1.11.3.   EU-markedets tiltrækningskraft

| (131) | EU-markedet er blandt de største markeder for visse koldvalsede flade produkter af stål i verden. |
| --- | --- |

(131)

EU-markedet er blandt de største markeder for visse koldvalsede flade produkter af stål i verden.

| (132) | Ansøgeren hævdede i sin anmodning, at Unionens stålbeskyttelsesforanstaltninger, som gælder over for den undersøgte vare, alene ikke vil være tilstrækkelige til at beskytte EU-markedet mod import i betydelige mængder til dumpingpriser. Da Kina ikke modtog landespecifikke kontingenter for den undersøgte vare, har de kinesiske eksporterende producenter adgang til en stor resterende kontingentmængde, under hvilken de kan kanalisere deres eksport til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber. Hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves, er det derfor sandsynligt, at de kinesiske eksportmængder vil stige betydeligt inden for det resterende kontingent og således oversvømme EU-markedet, før toldsatsen ved overskridelse af kontingentet under beskyttelsesforanstaltningen finder anvendelse. |
| --- | --- |

(132)

Ansøgeren hævdede i sin anmodning, at Unionens stålbeskyttelsesforanstaltninger, som gælder over for den undersøgte vare, alene ikke vil være tilstrækkelige til at beskytte EU-markedet mod import i betydelige mængder til dumpingpriser. Da Kina ikke modtog landespecifikke kontingenter for den undersøgte vare, har de kinesiske eksporterende producenter adgang til en stor resterende kontingentmængde, under hvilken de kan kanalisere deres eksport til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber. Hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves, er det derfor sandsynligt, at de kinesiske eksportmængder vil stige betydeligt inden for det resterende kontingent og således oversvømme EU-markedet, før toldsatsen ved overskridelse af kontingentet under beskyttelsesforanstaltningen finder anvendelse.

| (133) | Importøren Duferco S.A. anførte (66), at de kinesiske myndigheder fjernede momsrabatten på 13 % på ståleksporten, herunder import af den undersøgte vare, med henblik på at bremse stålproduktionen i Kina (for at håndtere landets CO2-emissioner) og samtidig sikre forsyningen på det kinesiske hjemmemarked. Duferco S.A. anførte, at priserne på den kinesiske import derfor forventes at stige og dermed svække EU-markedets tiltrækningskraft. Kommissionen kunne dog ikke bekræfte denne påstand, da udviklingen i mængde og priser også afhænger af mange andre elementer, navnlig den eksisterende overkapacitet og EU-markedets tiltrækningskraft i forhold til andre tredjelande. |
| --- | --- |

(133)

Importøren Duferco S.A. anførte (66), at de kinesiske myndigheder fjernede momsrabatten på 13 % på ståleksporten, herunder import af den undersøgte vare, med henblik på at bremse stålproduktionen i Kina (for at håndtere landets CO2-emissioner) og samtidig sikre forsyningen på det kinesiske hjemmemarked. Duferco S.A. anførte, at priserne på den kinesiske import derfor forventes at stige og dermed svække EU-markedets tiltrækningskraft. Kommissionen kunne dog ikke bekræfte denne påstand, da udviklingen i mængde og priser også afhænger af mange andre elementer, navnlig den eksisterende overkapacitet og EU-markedets tiltrækningskraft i forhold til andre tredjelande.

66

2

3.1.11.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping

| (134) | EU-markedet er meget attraktivt, da det er et af de største markeder i verden. Endvidere, som fastsat i tabel 7 i betragtning 202, udgjorde de stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på det frie marked i Unionen 622 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket er over den gennemsnitlige eksportpris fra Kina justeret til en pris ab fabrik, der beløber sig til 585 EUR/ton (se betragtning 124). Det er således sandsynligt, at de kinesiske producenter, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger udløber, vil anvende deres uudnyttede kapacitet og desuden omdirigere en del af deres mindre rentable eksportsalg fra tredjelande til EU-markedet. |
| --- | --- |

(134)

EU-markedet er meget attraktivt, da det er et af de største markeder i verden. Endvidere, som fastsat i tabel 7 i betragtning 202, udgjorde de stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på det frie marked i Unionen 622 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket er over den gennemsnitlige eksportpris fra Kina justeret til en pris ab fabrik, der beløber sig til 585 EUR/ton (se betragtning 124). Det er således sandsynligt, at de kinesiske producenter, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger udløber, vil anvende deres uudnyttede kapacitet og desuden omdirigere en del af deres mindre rentable eksportsalg fra tredjelande til EU-markedet.

| (135) | På grundlag af ovennævnte betragtninger konkluderede Kommissionen, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(135)

På grundlag af ovennævnte betragtninger konkluderede Kommissionen, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

3.2.   Rusland

Rusland

3.2.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (136) | I den nuværende undersøgelsesperiode fortsatte importen af den undersøgte vare fra Rusland, dog i betydeligt mindre omfang end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (dvs. fra 1. april 2014 til 31. marts 2015). Ifølge Comext-statistikkerne (Eurostat) var importen af koldvalsede flade produkter af stål fra Rusland på mindre end 3 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med ca. 700 000 ton i den oprindelige undersøgelse. Importen af koldvalsede flade produkter af stål fra Rusland udgjorde tæt på 0 % af markedsandelen på både det samlede EU-marked og det frie EU-marked i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med en markedsandel på 9,8 % i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(136)

I den nuværende undersøgelsesperiode fortsatte importen af den undersøgte vare fra Rusland, dog i betydeligt mindre omfang end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (dvs. fra 1. april 2014 til 31. marts 2015). Ifølge Comext-statistikkerne (Eurostat) var importen af koldvalsede flade produkter af stål fra Rusland på mindre end 3 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med ca. 700 000 ton i den oprindelige undersøgelse. Importen af koldvalsede flade produkter af stål fra Rusland udgjorde tæt på 0 % af markedsandelen på både det samlede EU-marked og det frie EU-marked i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med en markedsandel på 9,8 % i den oprindelige undersøgelse.

| (137) | Som forklaret i betragtning 29 gav de tre russiske eksporterende producenter sig til kende ved indledningen og udtrykte deres vilje til samarbejde. De meddelte imidlertid senere Kommissionen, at de ikke havde til hensigt at besvare spørgeskemaet for eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(137)

Som forklaret i betragtning 29 gav de tre russiske eksporterende producenter sig til kende ved indledningen og udtrykte deres vilje til samarbejde. De meddelte imidlertid senere Kommissionen, at de ikke havde til hensigt at besvare spørgeskemaet for eksporterende producenter.

| (138) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(138)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.

3.2.2.   Fortsat dumping af importen i den nuværende undersøgelsesperiode

Fortsat dumping af importen i den nuværende undersøgelsesperiode

3.2.2.1.   Normal værdi

| (139) | Som nævnt i betragtning 138 fastsatte Kommissionen på grund af den manglende samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenters side den normale værdi på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Med henblik herpå anvendte Kommissionen de oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, for den nuværende undersøgelse på baggrund af referencer fra MEPS International (67) til hjemmemarkedspriser for Rusland — koldvalsede flade produkter af stål — Volga-regionen. På den baggrund var den normale værdi på 702,97 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(139)

Som nævnt i betragtning 138 fastsatte Kommissionen på grund af den manglende samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenters side den normale værdi på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Med henblik herpå anvendte Kommissionen de oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, for den nuværende undersøgelse på baggrund af referencer fra MEPS International (67) til hjemmemarkedspriser for Rusland — koldvalsede flade produkter af stål — Volga-regionen. På den baggrund var den normale værdi på 702,97 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode.

67

3.2.2.2.   Eksportpris

| (140) | Kommissionen blev på grund af den manglende samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenters side nødt til at fastsætte eksportprisen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen blev på grund af den manglende samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenters side nødt til at fastsætte eksportprisen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

| (141) | Eksportprisen blev fastsat på baggrund af cif-data fra Eurostat. Eksportprisen var således på 755,65 EUR/ton. |
| --- | --- |

(141)

Eksportprisen blev fastsat på baggrund af cif-data fra Eurostat. Eksportprisen var således på 755,65 EUR/ton.

3.2.2.3.   Sammenligning

| (142) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for den undersøgte vare på grundlag af priserne ab fabrik. På baggrund af ansøgerens oplysninger blev eksportprisen justeret for omkostninger ved søfragt og indenlandsk fragt samt aflæsningsomkostninger, der beløber sig til 127,84 EUR/ton, for at beregne prisen ab fabrik. På den baggrund var den justerede eksportpris ab fabrik til Unionen på 627,81 EUR/ton. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for den undersøgte vare på grundlag af priserne ab fabrik. På baggrund af ansøgerens oplysninger blev eksportprisen justeret for omkostninger ved søfragt og indenlandsk fragt samt aflæsningsomkostninger, der beløber sig til 127,84 EUR/ton, for at beregne prisen ab fabrik. På den baggrund var den justerede eksportpris ab fabrik til Unionen på 627,81 EUR/ton.

3.2.2.4.   Fortsat dumping

| (143) | Ovenstående sammenligning viste, at eksportpriserne til Unionen, udtrykt som en procentdel af cif-værdien, var 10 % lavere end den fastsatte normale værdi. |
| --- | --- |

(143)

Ovenstående sammenligning viste, at eksportpriserne til Unionen, udtrykt som en procentdel af cif-værdien, var 10 % lavere end den fastsatte normale værdi.

| (144) | Da den pågældende importmængde imidlertid var meget begrænset og udgjorde mindre end 1 % af den samlede import til Unionen og tæt på 0 % af andelen på EU-markedet, undersøgte Kommissionen også sandsynligheden for fornyet dumping. |
| --- | --- |

(144)

Da den pågældende importmængde imidlertid var meget begrænset og udgjorde mindre end 1 % af den samlede import til Unionen og tæt på 0 % af andelen på EU-markedet, undersøgte Kommissionen også sandsynligheden for fornyet dumping.

3.2.3.   Sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ophæves

Sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ophæves

| (145) | Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. I den forbindelse blev følgende yderligere elementer undersøgt: eksporten til tredjelande, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Rusland samt EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. I den forbindelse blev følgende yderligere elementer undersøgt: eksporten til tredjelande, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Rusland samt EU-markedets tiltrækningskraft.

3.2.3.1.   Eksport til tredjelande

a)   
  Normal værdi

Normal værdi

| (146) | Den normale værdi blev beregnet som forklaret i afsnit 3.2.2.1. |
| --- | --- |

(146)

Den normale værdi blev beregnet som forklaret i afsnit 3.2.2.1.

b)   
  Eksportpris

Eksportpris

| (147) | Eksportprisen blev fastsat på baggrund af eksportpriserne på den undersøgte vare til andre tredjelande. I denne forbindelse anvendte Kommissionen i mangel af samarbejde fra de eksporterende producenter GTA-databasen. Den gennemsnitlige cif-eksportpris til tredjelande var på 536 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Cif-eksportprisen til tredjelande blev reduceret til ab fabrik-niveau ved at fratrække omkostninger ved fragt og forsikring samt omkostninger ved indenlandsk transport i Rusland, som beløb sig til 127,84 EUR/ton som nævnt i betragtning 141. På den baggrund var de justerede eksportpriser ab fabrik til tredjelande på 408,72 EUR/ton. |
| --- | --- |

(147)

Eksportprisen blev fastsat på baggrund af eksportpriserne på den undersøgte vare til andre tredjelande. I denne forbindelse anvendte Kommissionen i mangel af samarbejde fra de eksporterende producenter GTA-databasen. Den gennemsnitlige cif-eksportpris til tredjelande var på 536 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Cif-eksportprisen til tredjelande blev reduceret til ab fabrik-niveau ved at fratrække omkostninger ved fragt og forsikring samt omkostninger ved indenlandsk transport i Rusland, som beløb sig til 127,84 EUR/ton som nævnt i betragtning 141. På den baggrund var de justerede eksportpriser ab fabrik til tredjelande på 408,72 EUR/ton.

c)   
  Prissammenligning

Prissammenligning

| (148) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi, der var fastsat i afsnit 3.2.2.1, og den gennemsnitlige eksportpris til tredjelande på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi, der var fastsat i afsnit 3.2.2.1, og den gennemsnitlige eksportpris til tredjelande på grundlag af priserne ab fabrik.

| (149) | Ovenstående sammenligning viste, at den russiske eksport af den undersøgte vare til tredjelande, udtrykt som en procentdel af cif-værdien, var 55 % lavere end den fastsatte normale værdi. |
| --- | --- |

(149)

Ovenstående sammenligning viste, at den russiske eksport af den undersøgte vare til tredjelande, udtrykt som en procentdel af cif-værdien, var 55 % lavere end den fastsatte normale værdi.

| (150) | I deres bemærkninger til indledningen hævdede de tre russiske eksporterende producenter, at eksportpriserne til tredjelandsmarkeder ikke er mere repræsentative end eksportpriserne til Unionen, da denne eksport, primært til Tyrkiet, er sammensat af billigere typer af koldvalsede flade produkter af stål, hvilket kunne forklare deres lavere priser. De hævdede, at de høje russiske eksportpriser, som er indrapporteret af Eurostat, er repræsentative og skal anvendes i vurderingen. |
| --- | --- |

(150)

I deres bemærkninger til indledningen hævdede de tre russiske eksporterende producenter, at eksportpriserne til tredjelandsmarkeder ikke er mere repræsentative end eksportpriserne til Unionen, da denne eksport, primært til Tyrkiet, er sammensat af billigere typer af koldvalsede flade produkter af stål, hvilket kunne forklare deres lavere priser. De hævdede, at de høje russiske eksportpriser, som er indrapporteret af Eurostat, er repræsentative og skal anvendes i vurderingen.

| (151) | I denne forbindelse bemærkede Kommissionen, at der ikke blev fremlagt dokumentation til støtte for påstanden om forskellige varetyper. De tre russiske eksporterende producenter undlod faktisk at afgive en spørgeskemabesvarelse, og Kommissionen kunne derfor ikke vurdere de varetyper, der eksporteres til Unionen. Som forklaret i betragtning 138 baserede Kommissionen derfor sin vurdering på de foreliggende faktiske oplysninger. Den anvendte GTA-databasen til at fastsætte de russiske eksportpriser til tredjelande som den mest egnede kilde. Under alle omstændigheder, selv hvis de russiske eksportpriser til Unionen blev anvendt som foreslået af de tre russiske eksportører, fastslog Kommissionen i afsnit 3.2.2.4, at de russiske eksportpriser til Unionen indhentet fra Eurostat udtrykt som en procentdel af cif-værdien var 10 % lavere end den fastsatte normale værdi. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(151)

I denne forbindelse bemærkede Kommissionen, at der ikke blev fremlagt dokumentation til støtte for påstanden om forskellige varetyper. De tre russiske eksporterende producenter undlod faktisk at afgive en spørgeskemabesvarelse, og Kommissionen kunne derfor ikke vurdere de varetyper, der eksporteres til Unionen. Som forklaret i betragtning 138 baserede Kommissionen derfor sin vurdering på de foreliggende faktiske oplysninger. Den anvendte GTA-databasen til at fastsætte de russiske eksportpriser til tredjelande som den mest egnede kilde. Under alle omstændigheder, selv hvis de russiske eksportpriser til Unionen blev anvendt som foreslået af de tre russiske eksportører, fastslog Kommissionen i afsnit 3.2.2.4, at de russiske eksportpriser til Unionen indhentet fra Eurostat udtrykt som en procentdel af cif-værdien var 10 % lavere end den fastsatte normale værdi. Påstanden blev derfor afvist.

3.2.3.2.   Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Rusland

| (152) | I betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenters side blev produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Rusland fastlagt på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger og navnlig oplysningerne fra ansøgeren vedrørende den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(152)

I betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenters side blev produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Rusland fastlagt på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger og navnlig oplysningerne fra ansøgeren vedrørende den nuværende undersøgelsesperiode.

| (153) | Ifølge ansøgerens oplysninger overstiger den samlede produktionskapacitet for den undersøgte vare i Rusland 12 000 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Ansøgeren anslog, at de russiske producenter har en uudnyttet kapacitet på ca. 2 mio. ton, som ikke kan absorberes på hjemmemarkedet. Ansøgeren anførte endvidere, at de russiske producenter har øget produktionskapaciteten for koldvalset stål med ca. 1 150 000 ton mellem 2016 og 2021. |
| --- | --- |

(153)

Ifølge ansøgerens oplysninger overstiger den samlede produktionskapacitet for den undersøgte vare i Rusland 12 000 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Ansøgeren anslog, at de russiske producenter har en uudnyttet kapacitet på ca. 2 mio. ton, som ikke kan absorberes på hjemmemarkedet. Ansøgeren anførte endvidere, at de russiske producenter har øget produktionskapaciteten for koldvalset stål med ca. 1 150 000 ton mellem 2016 og 2021.

| (154) | De russiske eksporterende producenter anfægtede det skøn over den uudnyttede kapacitet i Rusland, som ansøgeren havde fremlagt. I deres bemærkninger til indledningen fremlagde de oplysninger om den samlede produktionskapacitet for industrien for koldvalsede flade produkter af stål i Rusland, den samlede produktionsmængde og kapacitetsudnyttelsen. De hævdede, at den russiske industri for koldvalsede flade produkter af stål i 2020 havde en uudnyttet kapacitet på [1,8-2,3] mio. ton, hvilket kun var [4-8] % af det samlede EU-forbrug (32,4 mio. ton). De anførte endvidere, at den frie kapacitet i den russiske industri for koldvalsede flade produkter af stål forventes at mindskes yderligere i betragtning af den estimerede vækst af forbruget af koldvalsede flade produkter af stål og produktionen i Rusland og Den Eurasiske Økonomiske Union (EAEU). |
| --- | --- |

(154)

De russiske eksporterende producenter anfægtede det skøn over den uudnyttede kapacitet i Rusland, som ansøgeren havde fremlagt. I deres bemærkninger til indledningen fremlagde de oplysninger om den samlede produktionskapacitet for industrien for koldvalsede flade produkter af stål i Rusland, den samlede produktionsmængde og kapacitetsudnyttelsen. De hævdede, at den russiske industri for koldvalsede flade produkter af stål i 2020 havde en uudnyttet kapacitet på [1,8-2,3] mio. ton, hvilket kun var [4-8] % af det samlede EU-forbrug (32,4 mio. ton). De anførte endvidere, at den frie kapacitet i den russiske industri for koldvalsede flade produkter af stål forventes at mindskes yderligere i betragtning af den estimerede vækst af forbruget af koldvalsede flade produkter af stål og produktionen i Rusland og Den Eurasiske Økonomiske Union (EAEU).

| (155) | Som forklaret i betragtning 32 indsendte de russiske eksporterende producenter ikke spørgeskemabesvarelser, og Kommissionen fandt, at de kun fremlagde ufuldstændige oplysninger om produktion, kapacitet og produktionsmængde uden dokumentation, og som Kommissionen ikke kunne verificere. Da de eksporterende producenter ikke fremlagde tilstrækkelige og pålidelige oplysninger om produktionskapacitet og produktionsmængder, anvendte Kommissionen derfor de tilgængelige oplysninger i sagen. |
| --- | --- |

(155)

Som forklaret i betragtning 32 indsendte de russiske eksporterende producenter ikke spørgeskemabesvarelser, og Kommissionen fandt, at de kun fremlagde ufuldstændige oplysninger om produktion, kapacitet og produktionsmængde uden dokumentation, og som Kommissionen ikke kunne verificere. Da de eksporterende producenter ikke fremlagde tilstrækkelige og pålidelige oplysninger om produktionskapacitet og produktionsmængder, anvendte Kommissionen derfor de tilgængelige oplysninger i sagen.

| (156) | De russiske eksporterende producenter fremlagde desuden kun oplysninger om produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse i en følsom udgave uden et ikkefortroligt sammendrag. Som anført i indledningsmeddelelsen kan Kommissionen, hvis en part, der indsender fortrolige oplysninger, ikke kan give en god begrundelse for at anmode om fortrolig behandling eller undlader at indsende et ikkefortroligt sammendrag heraf, der opfylder kravene til form og indhold, se bort fra disse oplysninger, medmindre det på et relevant grundlag og på tilfredsstillende måde kan godtgøres, at oplysningerne er korrekte. Da oplysningerne om produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse kun blev fremlagt i en følsom udgave, kunne andre interesserede parter ikke fremsætte bemærkninger hertil, og det kunne derfor ikke på tilfredsstillende måde kan godtgøres, at oplysningerne er korrekte. |
| --- | --- |

(156)

De russiske eksporterende producenter fremlagde desuden kun oplysninger om produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse i en følsom udgave uden et ikkefortroligt sammendrag. Som anført i indledningsmeddelelsen kan Kommissionen, hvis en part, der indsender fortrolige oplysninger, ikke kan give en god begrundelse for at anmode om fortrolig behandling eller undlader at indsende et ikkefortroligt sammendrag heraf, der opfylder kravene til form og indhold, se bort fra disse oplysninger, medmindre det på et relevant grundlag og på tilfredsstillende måde kan godtgøres, at oplysningerne er korrekte. Da oplysningerne om produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse kun blev fremlagt i en følsom udgave, kunne andre interesserede parter ikke fremsætte bemærkninger hertil, og det kunne derfor ikke på tilfredsstillende måde kan godtgøres, at oplysningerne er korrekte.

| (157) | Oplysningerne fra de russiske eksporterende producenter og fra ansøgeren adskiller sig ikke væsentligt fra hinanden. Kommissionen fandt derfor, at en vurdering baseret på oplysninger fra de russiske eksporterende producenter ikke ville have ført til en anden konklusion. Kommissionen afviste derfor påstandene. |
| --- | --- |

(157)

Oplysningerne fra de russiske eksporterende producenter og fra ansøgeren adskiller sig ikke væsentligt fra hinanden. Kommissionen fandt derfor, at en vurdering baseret på oplysninger fra de russiske eksporterende producenter ikke ville have ført til en anden konklusion. Kommissionen afviste derfor påstandene.

| (158) | Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede den russiske regering og de eksporterende producenter Kommissionens konklusioner om, at de eksporterende producenter ikke samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, og at der ikke var blevet fremlagt en meningsfuld ikkefortrolig udgave (jf. betragtning 156). De eksporterende producenter hævdede derfor, at Kommissionen misbrugte sine skønsbeføjelser i denne henseende. |
| --- | --- |

(158)

Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede den russiske regering og de eksporterende producenter Kommissionens konklusioner om, at de eksporterende producenter ikke samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, og at der ikke var blevet fremlagt en meningsfuld ikkefortrolig udgave (jf. betragtning 156). De eksporterende producenter hævdede derfor, at Kommissionen misbrugte sine skønsbeføjelser i denne henseende.

| (159) | For det første bemærkede Kommissionen, at oplysningerne om kapacitet pr. virksomhed kun blev fremlagt af de eksporterende producenter i indekseret form, og parterne fik derfor ikke mulighed for at fremsætte bemærkninger til den nøjagtige installerede kapacitet (der blev ikke fremlagt intervaller). Der blev hverken fremlagt oplysninger om produktion eller kapacitetsudnyttelse i den ikkefortrolige udgave. Kommissionen gentog derfor sin konklusion om, at den ikkefortrolige udgave af oplysningerne om produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse ikke kunne undersøges af de øvrige interesserede parter. For det andet blev disse oplysninger ikke fremlagt som en del af spørgeskemabesvarelserne og kunne ikke krydstjekkes med andre dele af spørgeskemaerne og de underliggende dokumenter, som virksomhederne skal fremlægge som dokumentation til støtte for oplysningerne i spørgeskemabesvarelsen. Endelig fastslog Kommissionen, som forklaret i betragtning 157, at selv hvis de fremlagte oplysninger blev taget i betragtning, ville dens konklusioner om uudnyttet kapacitet ikke være blevet ændret. Kommissionen afviste derfor disse påstande. |
| --- | --- |

(159)

For det første bemærkede Kommissionen, at oplysningerne om kapacitet pr. virksomhed kun blev fremlagt af de eksporterende producenter i indekseret form, og parterne fik derfor ikke mulighed for at fremsætte bemærkninger til den nøjagtige installerede kapacitet (der blev ikke fremlagt intervaller). Der blev hverken fremlagt oplysninger om produktion eller kapacitetsudnyttelse i den ikkefortrolige udgave. Kommissionen gentog derfor sin konklusion om, at den ikkefortrolige udgave af oplysningerne om produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse ikke kunne undersøges af de øvrige interesserede parter. For det andet blev disse oplysninger ikke fremlagt som en del af spørgeskemabesvarelserne og kunne ikke krydstjekkes med andre dele af spørgeskemaerne og de underliggende dokumenter, som virksomhederne skal fremlægge som dokumentation til støtte for oplysningerne i spørgeskemabesvarelsen. Endelig fastslog Kommissionen, som forklaret i betragtning 157, at selv hvis de fremlagte oplysninger blev taget i betragtning, ville dens konklusioner om uudnyttet kapacitet ikke være blevet ændret. Kommissionen afviste derfor disse påstande.

| (160) | Den uudnyttede kapacitet for den undersøgte vare i Rusland udgør ca. 21 % af det samlede EU-forbrug på det frie marked i den nuværende undersøgelsesperiode, når det er baseret på ansøgningen, og ca. 20 % hvis der tages højde for de russiske eksporterende producenters indlæg. |
| --- | --- |

(160)

Den uudnyttede kapacitet for den undersøgte vare i Rusland udgør ca. 21 % af det samlede EU-forbrug på det frie marked i den nuværende undersøgelsesperiode, når det er baseret på ansøgningen, og ca. 20 % hvis der tages højde for de russiske eksporterende producenters indlæg.

| (161) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at de russiske eksporterende producenter har en betydelig uudnyttet kapacitet, som de kunne anvende til at producere koldvalsede flade produkter af stål til eksport til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(161)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at de russiske eksporterende producenter har en betydelig uudnyttet kapacitet, som de kunne anvende til at producere koldvalsede flade produkter af stål til eksport til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

3.2.3.3.   EU-markedets tiltrækningskraft

| (162) | Kommissionen fastslog, at de russiske eksporterende producenter eksporterede den undersøgte vare til tredjelandsmarkeder til priser, der var ca. 14 % lavere end EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. I betragtning af dette prisniveau er det potentielt mere attraktivt at eksportere til Unionen for de russiske eksportører end at eksportere til alle andre lande. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen fastslog, at de russiske eksporterende producenter eksporterede den undersøgte vare til tredjelandsmarkeder til priser, der var ca. 14 % lavere end EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. I betragtning af dette prisniveau er det potentielt mere attraktivt at eksportere til Unionen for de russiske eksportører end at eksportere til alle andre lande.

| (163) | EU-markedet er også attraktivt med hensyn til dets geografiske nærhed og størrelse med et samlet forbrug på 33 579 173 ton, herunder et forbrug på det frie marked på 9 677 020 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(163)

EU-markedet er også attraktivt med hensyn til dets geografiske nærhed og størrelse med et samlet forbrug på 33 579 173 ton, herunder et forbrug på det frie marked på 9 677 020 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (164) | Eksportmængden til tredjelande var på 580 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket svarede til 6 % af EU-forbruget på det frie marked. Dette repræsenterer en yderligere mængde af koldvalsede flade produkter af stål, som kunne omdirigeres til EU-markedet på grund af markedets tiltrækningskraft, hvis foranstaltningerne udløber. |
| --- | --- |

(164)

Eksportmængden til tredjelande var på 580 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket svarede til 6 % af EU-forbruget på det frie marked. Dette repræsenterer en yderligere mængde af koldvalsede flade produkter af stål, som kunne omdirigeres til EU-markedet på grund af markedets tiltrækningskraft, hvis foranstaltningerne udløber.

| (165) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede de eksporterende producenter og den russiske regering, at EU-markedet ikke længere var attraktivt for de eksporterende producenter på grund af sanktionerne, og selv i perioden forud for sanktionerne var »handelsstrømme, infrastruktur og forsyningskæder allerede blevet ødelagt«, og det ville tage flere år, før de blev genoprettet. |
| --- | --- |

(165)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede de eksporterende producenter og den russiske regering, at EU-markedet ikke længere var attraktivt for de eksporterende producenter på grund af sanktionerne, og selv i perioden forud for sanktionerne var »handelsstrømme, infrastruktur og forsyningskæder allerede blevet ødelagt«, og det ville tage flere år, før de blev genoprettet.

| (166) | Selv om påstanden om sanktioner behandles i betragtning 167 og 172 nedenfor, bemærkede Kommissionen, at der ikke blev fremlagt beviser for påstanden om, at det ville tage flere år at genoprette eksporten til Unionen. Samtidig gentog Kommissionen i betragtning af de betydeligt lavere priser, til hvilke de russiske eksporterende producenter fortsat eksporterer til resten af verden, EU-markedets geografiske nærhed og størrelse samt den betydelige eksportmængde til tredjelande, der kan omdirigeres til Unionen, sine konklusioner om, at EU-markedet er attraktivt for de russiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(166)

Selv om påstanden om sanktioner behandles i betragtning 167 og 172 nedenfor, bemærkede Kommissionen, at der ikke blev fremlagt beviser for påstanden om, at det ville tage flere år at genoprette eksporten til Unionen. Samtidig gentog Kommissionen i betragtning af de betydeligt lavere priser, til hvilke de russiske eksporterende producenter fortsat eksporterer til resten af verden, EU-markedets geografiske nærhed og størrelse samt den betydelige eksportmængde til tredjelande, der kan omdirigeres til Unionen, sine konklusioner om, at EU-markedet er attraktivt for de russiske eksporterende producenter.

| (167) | Denne konklusion drages ikke i tvivl som følge af de seneste begivenheder. Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at Unionen efter indledningen af undersøgelsen på grund af Den Russiske Føderations militære aggression mod Ukraine indførte flere på hinanden følgende pakker af sanktioner mod Rusland, som også påvirkede stålprodukter og/eller stålvirksomheder, der producerer og eksporterer den undersøgte vare efter den nuværende undersøgelsesperiode. Den seneste pakke af sanktioner, der omfatter den undersøgte vare og/eller de eksporterende producenter, indeholder et forbud mod import af koldvalsede flade produkter af stål. Dette forbud trådte i kraft den 16. marts 2022 (68). Eftersom disse sanktioner er knyttet til den militære aggression og den underliggende geopolitiske situation, er det umuligt at forudsige deres anvendelsesområde, udviklingen heraf og/eller deres varighed. Desuden har antidumpingforanstaltningerne en løbetid på fem år. I betragtning af ovennævnte usikkerheder og det forhold, at Rådet til enhver tid kan ændre sanktionernes nøjagtige omfang og varighed yderligere, fandt Kommissionen, at de ikke kan have nogen indvirkning på dens konklusioner i denne procedure. |
| --- | --- |

(167)

Denne konklusion drages ikke i tvivl som følge af de seneste begivenheder. Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at Unionen efter indledningen af undersøgelsen på grund af Den Russiske Føderations militære aggression mod Ukraine indførte flere på hinanden følgende pakker af sanktioner mod Rusland, som også påvirkede stålprodukter og/eller stålvirksomheder, der producerer og eksporterer den undersøgte vare efter den nuværende undersøgelsesperiode. Den seneste pakke af sanktioner, der omfatter den undersøgte vare og/eller de eksporterende producenter, indeholder et forbud mod import af koldvalsede flade produkter af stål. Dette forbud trådte i kraft den 16. marts 2022 (68). Eftersom disse sanktioner er knyttet til den militære aggression og den underliggende geopolitiske situation, er det umuligt at forudsige deres anvendelsesområde, udviklingen heraf og/eller deres varighed. Desuden har antidumpingforanstaltningerne en løbetid på fem år. I betragtning af ovennævnte usikkerheder og det forhold, at Rådet til enhver tid kan ændre sanktionernes nøjagtige omfang og varighed yderligere, fandt Kommissionen, at de ikke kan have nogen indvirkning på dens konklusioner i denne procedure.

68

3.2.3.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping

| (168) | Kommissionen fastslog, at de russiske eksporterende producenter sælger til tredjelande til priser, der er lavere end den normale værdi. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen fastslog, at de russiske eksporterende producenter sælger til tredjelande til priser, der er lavere end den normale værdi.

| (169) | Som forklaret i betragtning 161 var den uudnyttede kapacitet i Rusland betydelig i den nuværende undersøgelsesperiode og udgjorde ca. 21 % af det samlede EU-forbrug på det frie marked i den nuværende undersøgelsesperiode og steg mellem 2016 og 2021. |
| --- | --- |

(169)

Som forklaret i betragtning 161 var den uudnyttede kapacitet i Rusland betydelig i den nuværende undersøgelsesperiode og udgjorde ca. 21 % af det samlede EU-forbrug på det frie marked i den nuværende undersøgelsesperiode og steg mellem 2016 og 2021.

| (170) | Endelig antyder EU-markedets tiltrækningskraft i form af størrelse og geografisk nærhed og priser, jf. ovenfor, at den russiske eksport og uudnyttede kapacitet sandsynligvis vil blive (om)dirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(170)

Endelig antyder EU-markedets tiltrækningskraft i form af størrelse og geografisk nærhed og priser, jf. ovenfor, at den russiske eksport og uudnyttede kapacitet sandsynligvis vil blive (om)dirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (171) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede den russiske regering, at der ikke er sandsynlighed for fornyet dumping, da importen har været ubetydelig, og da de russiske producenter på grund af sanktionerne fuldstændigt har indstillet eksporten til Unionen i en lang og ubegrænset periode. |
| --- | --- |

(171)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede den russiske regering, at der ikke er sandsynlighed for fornyet dumping, da importen har været ubetydelig, og da de russiske producenter på grund af sanktionerne fuldstændigt har indstillet eksporten til Unionen i en lang og ubegrænset periode.

| (172) | Med hensyn til eksporten til Unionen mindede Kommissionen om, at den fastslog, at der var sandsynlighed for fornyet dumping på grundlag af de elementer, der er beskrevet ovenfor, som ikke omfatter det nuværende eksportniveau til Unionen, hvilket anses for at være en midlertidig situation, der til enhver tid kan ændre sig. Med hensyn til de gældende sanktioner fandt Kommissionen, som forklaret i betragtning 167, at deres anvendelsesområde, graduering og/eller varighed er uforudsigelig og til enhver tid kan ændres, og at de ikke kan have indflydelse på konklusionerne i denne procedure. De seneste begivenheder, der midlertidigt påvirker importen fra Rusland til Unionen, kan derfor ikke ændre konklusionerne vedrørende fornyet dumping i denne sag, og disse påstande blev afvist. |
| --- | --- |

(172)

Med hensyn til eksporten til Unionen mindede Kommissionen om, at den fastslog, at der var sandsynlighed for fornyet dumping på grundlag af de elementer, der er beskrevet ovenfor, som ikke omfatter det nuværende eksportniveau til Unionen, hvilket anses for at være en midlertidig situation, der til enhver tid kan ændre sig. Med hensyn til de gældende sanktioner fandt Kommissionen, som forklaret i betragtning 167, at deres anvendelsesområde, graduering og/eller varighed er uforudsigelig og til enhver tid kan ændres, og at de ikke kan have indflydelse på konklusionerne i denne procedure. De seneste begivenheder, der midlertidigt påvirker importen fra Rusland til Unionen, kan derfor ikke ændre konklusionerne vedrørende fornyet dumping i denne sag, og disse påstande blev afvist.

| (173) | Kommissionen konkluderede derfor, at der var sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ikke blev forlænget. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen konkluderede derfor, at der var sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ikke blev forlænget.

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

| (174) | I den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af 21 producenter i Unionen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(174)

I den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af 21 producenter i Unionen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (175) | Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til ca. 30,5 mio. ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle de foreliggende oplysninger om EU-erhvervsgrenen, som f.eks. oplysninger fra ansøgeren. Som anført i betragtning 21 blev der udtaget en stikprøve bestående af tre EU-producenter, der tegnede sig for mere end 30 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(175)

Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til ca. 30,5 mio. ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle de foreliggende oplysninger om EU-erhvervsgrenen, som f.eks. oplysninger fra ansøgeren. Som anført i betragtning 21 blev der udtaget en stikprøve bestående af tre EU-producenter, der tegnede sig for mere end 30 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

| (176) | Eftersom EU-erhvervsgrenen fortrinsvis er vertikalt integreret, og koldvalsede flade produkter af stål betragtes som et råmateriale til fremstilling af forskellige varer med en merværdi i efterfølgende produktionsled, blev forbruget på det bundne og det frie marked analyseret separat. |
| --- | --- |

(176)

Eftersom EU-erhvervsgrenen fortrinsvis er vertikalt integreret, og koldvalsede flade produkter af stål betragtes som et råmateriale til fremstilling af forskellige varer med en merværdi i efterfølgende produktionsled, blev forbruget på det bundne og det frie marked analyseret separat.

| (177) | Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi varer bestemt til bunden anvendelse ikke er udsat for direkte konkurrence fra importerede varer, og de interne afregningspriser er fastsat inden for grupperne i overensstemmelse med forskellige prispolitikker og derfor ikke er pålidelige. Den produktion af varer, der er bestemt til det frie marked, er derimod i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare, og priserne er frie markedspriser. |
| --- | --- |

(177)

Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi varer bestemt til bunden anvendelse ikke er udsat for direkte konkurrence fra importerede varer, og de interne afregningspriser er fastsat inden for grupperne i overensstemmelse med forskellige prispolitikker og derfor ikke er pålidelige. Den produktion af varer, der er bestemt til det frie marked, er derimod i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare, og priserne er frie markedspriser.

| (178) | For at give et billede af EU-erhvervsgrenen, der er så komplet som muligt, og i lighed med det der blev gjort i den oprindelige undersøgelse, indhentede Kommissionen oplysninger vedrørende alle koldvalsede flade produkter af stål og fastslog, hvorvidt produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Kommissionen fandt, at ca. 78 % af EU-producenternes samlede produktion var bestemt til bunden anvendelse. |
| --- | --- |

(178)

For at give et billede af EU-erhvervsgrenen, der er så komplet som muligt, og i lighed med det der blev gjort i den oprindelige undersøgelse, indhentede Kommissionen oplysninger vedrørende alle koldvalsede flade produkter af stål og fastslog, hvorvidt produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Kommissionen fandt, at ca. 78 % af EU-producenternes samlede produktion var bestemt til bunden anvendelse.

| (179) | Kommissionen undersøgte visse økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen udelukkende på grundlag af data for det frie marked. Der er tale om følgende indikatorer: salgsmængde og salgspriser på EU-markedet, markedsandel, eksportmængde og -priser samt rentabilitet. For andre indikatorer, såsom produktion, kapacitet, produktivitet, beskæftigelse og lønninger, vedrører tallene nedenfor hele aktiviteten, og der var således ikke behov for en adskillelse af tallene. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen undersøgte visse økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen udelukkende på grundlag af data for det frie marked. Der er tale om følgende indikatorer: salgsmængde og salgspriser på EU-markedet, markedsandel, eksportmængde og -priser samt rentabilitet. For andre indikatorer, såsom produktion, kapacitet, produktivitet, beskæftigelse og lønninger, vedrører tallene nedenfor hele aktiviteten, og der var således ikke behov for en adskillelse af tallene.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (180) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af oplysninger fra a) Eurofer vedrørende EU-erhvervsgrenens salg af samme vare i Unionen, som blev krydstjekket med de stikprøveudtagne EU-producenter, og b) importen af den undersøgte vare fra alle tredjelande i henhold til Eurostat. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af oplysninger fra a) Eurofer vedrørende EU-erhvervsgrenens salg af samme vare i Unionen, som blev krydstjekket med de stikprøveudtagne EU-producenter, og b) importen af den undersøgte vare fra alle tredjelande i henhold til Eurostat.

| (181) | EU-forbruget udviklede sig som følger:

  Tabel 2


  EU-forbruget (ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug | 39 389 717 | 38 484 642 | 31 808 880 | 33 579 173 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 98 | 81 | 85 |
| Det bundne marked | 28 207 944 | 28 129 434 | 22 651 025 | 23 902 153 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 100 | 80 | 85 |
| Det frie marked | 11 181 772 | 10 355 209 | 9 157 856 | 9 677 020 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 93 | 82 | 87 |
| Kilde: Oplysninger fra Eurofer krydstjekket med de stikprøveudtagne producenters spørgeskemabesvarelser Eurostat. |

(181)

EU-forbruget udviklede sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

EU-forbruget (ton)

EU-forbruget (ton)

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug

39 389 717

38 484 642

31 808 880

33 579 173

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

98

98

81

81

85

85

Det bundne marked

28 207 944

28 129 434

22 651 025

23 902 153

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

80

85

Det frie marked

11 181 772

10 355 209

9 157 856

9 677 020

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

93

82

87

Kilde: Oplysninger fra Eurofer krydstjekket med de stikprøveudtagne producenters spørgeskemabesvarelser Eurostat.

Kilde:

| (182) | Forbruget på det frie marked er steget i sammenligning med forbruget på 7 122 682 ton i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (1. april 2014 til 31. marts 2015). I den betragtede periode faldt forbruget på det bundne marked i Unionen med ca. 15 %, mens forbruget på det frie marked i Unionen faldt med ca. 13 %. Mellem 2018 og 2019 forblev forbruget på det bundne marked stabilt, mens forbruget på det frie marked faldt med 7 %. Det største faldt fandt sted mellem 2019 og 2020, hvor både forbruget på det frie marked og på det bundne marked faldt væsentligt med hhv. 11 % og 20 %. Dette fald startede i 2019 på grund af en generel afmatning i EU-væksten, men blev forværret af den generelle økonomiske afmatning, som blev forårsaget af covid-19-pandemien. Afmatningen i den økonomiske vækst generelt, og særligt i fremstillingssektoren, har påvirket den generelle efterspørgsel efter stål. Dette påvirkede navnlig bilindustrien, som udgør en væsentlig del af brugerne af koldvalsede flade produkter af stål. Fra 2020 til den nuværende undersøgelsesperiode steg forbruget både på det bundne marked og på det frie marked med 5 %, men nåede dog aldrig op på niveauet for 2018. |
| --- | --- |

(182)

Forbruget på det frie marked er steget i sammenligning med forbruget på 7 122 682 ton i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (1. april 2014 til 31. marts 2015). I den betragtede periode faldt forbruget på det bundne marked i Unionen med ca. 15 %, mens forbruget på det frie marked i Unionen faldt med ca. 13 %. Mellem 2018 og 2019 forblev forbruget på det bundne marked stabilt, mens forbruget på det frie marked faldt med 7 %. Det største faldt fandt sted mellem 2019 og 2020, hvor både forbruget på det frie marked og på det bundne marked faldt væsentligt med hhv. 11 % og 20 %. Dette fald startede i 2019 på grund af en generel afmatning i EU-væksten, men blev forværret af den generelle økonomiske afmatning, som blev forårsaget af covid-19-pandemien. Afmatningen i den økonomiske vækst generelt, og særligt i fremstillingssektoren, har påvirket den generelle efterspørgsel efter stål. Dette påvirkede navnlig bilindustrien, som udgør en væsentlig del af brugerne af koldvalsede flade produkter af stål. Fra 2020 til den nuværende undersøgelsesperiode steg forbruget både på det bundne marked og på det frie marked med 5 %, men nåede dog aldrig op på niveauet for 2018.

4.3.   Importen til Unionen fra de pågældende lande og resten af verden

Importen til Unionen fra de pågældende lande og resten af verden

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande og resten af verden

Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande og resten af verden

| (183) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med forbruget på det frie marked i Unionen, som angivet i tabel 2. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med forbruget på det frie marked i Unionen, som angivet i tabel 2.

| (184) | Importen til Unionen fra de pågældende lande og resten af verden udviklede sig som følger:

  Tabel 3


  Importmængde (ton) og markedsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra de pågældende lande | 14 367 | 4 286 | 1 435 | 9 713 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 30 | 10 | 68 |
| Markedsandel | 0,1  % | 0,0  % | 0,0  % | 0,1  % |
| Importmængde fra Kina | 2 305 | 1 275 | 423 | 7 065 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 55 | 18 | 307 |
| Kinas markedsandel | 0,0  % | 0,0  % | 0,0  % | 0,1  % |
| Importmængde fra Rusland | 12 062 | 3 011 | 1 012 | 2 648 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 25 | 8 | 22 |
| Ruslands markedsandel | 0,0  % | 0,0  % | 0,0  % | 0,0  % |
| Importmængde fra resten af verden | 2 279 706 | 2 113 190 | 1 876 491 | 2 154 420 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 93 | 82 | 95 |
| Markedsandel for resten af verden | 20,39  % | 20,41  % | 20,49  % | 22,26  % |
| Kilde: Eurostat. |

(184)

Importen til Unionen fra de pågældende lande og resten af verden udviklede sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Importmængde (ton) og markedsandel

Importmængde (ton) og markedsandel

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Importmængde fra de pågældende lande

14 367

4 286

1 435

9 713

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

30

30

10

10

68

68

Markedsandel

0,1  %

0,0  %

0,0  %

0,1  %

Importmængde fra Kina

2 305

1 275

423

7 065

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

55

55

18

18

307

307

Kinas markedsandel

0,0  %

0,0  %

0,0  %

0,1  %

Importmængde fra Rusland

12 062

3 011

1 012

2 648

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

25

25

8

8

22

22

Ruslands markedsandel

0,0  %

0,0  %

0,0  %

0,0  %

Importmængde fra resten af verden

2 279 706

2 113 190

1 876 491

2 154 420

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

93

93

82

82

95

95

Markedsandel for resten af verden

20,39  %

20,41  %

20,49  %

22,26  %

Kilde: Eurostat.

Kilde:

| (185) | Mens importen fra de pågældende lande udgjorde en markedsandel på 20 % og 1,4 mio. ton i den oprindelige undersøgelsesperiode, er den næsten forsvundet fra EU-markedet ifølge oplysninger fra Eurostat. Importen fra de pågældende lande faldt faktisk yderligere fra 14 367 til 9 713 ton i den betragtede periode. Selv om importmængden fra begge de pågældende lande steg igen mellem 2020 og den nuværende undersøgelsesperiode, på samme måde som forbruget i samme periode, tegnede de sig stadig kun for en markedsandel på 0,1 % i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(185)

Mens importen fra de pågældende lande udgjorde en markedsandel på 20 % og 1,4 mio. ton i den oprindelige undersøgelsesperiode, er den næsten forsvundet fra EU-markedet ifølge oplysninger fra Eurostat. Importen fra de pågældende lande faldt faktisk yderligere fra 14 367 til 9 713 ton i den betragtede periode. Selv om importmængden fra begge de pågældende lande steg igen mellem 2020 og den nuværende undersøgelsesperiode, på samme måde som forbruget i samme periode, tegnede de sig stadig kun for en markedsandel på 0,1 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (186) | Den samlede import af den undersøgte vare fra andre tredjelande end de pågældende lande faldt med 5 % (fra 2,28 til 2,15 mio. ton) i den betragtede periode. Dette følger samme nedadgående tendens som EU-forbruget på det frie marked som nævnt i tabel 2, men i mindre grad. Derudover fastholdt tredjelandene (og øgede endda med næsten 2 procentpoint) deres markedsandel på det frie marked i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen mistede næsten 2 % i markedsandele. Forsyningen af koldvalsede flade produkter af stål på det frie marked var dog utilstrækkelig, da ingen af de andre tredjelande havde markedsandele på mere end 4 % på EU-markedet (69). |
| --- | --- |

(186)

Den samlede import af den undersøgte vare fra andre tredjelande end de pågældende lande faldt med 5 % (fra 2,28 til 2,15 mio. ton) i den betragtede periode. Dette følger samme nedadgående tendens som EU-forbruget på det frie marked som nævnt i tabel 2, men i mindre grad. Derudover fastholdt tredjelandene (og øgede endda med næsten 2 procentpoint) deres markedsandel på det frie marked i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen mistede næsten 2 % i markedsandele. Forsyningen af koldvalsede flade produkter af stål på det frie marked var dog utilstrækkelig, da ingen af de andre tredjelande havde markedsandele på mere end 4 % på EU-markedet (69).

69

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (187) | Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation omfattede en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(187)

Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation omfattede en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (188) | I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på baggrund af oplysninger i spørgeskemabesvarelsen fra Eurofer vedrørende EU-erhvervsgrenens salg af samme vare, krydstjekket med oplysninger fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(188)

I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på baggrund af oplysninger i spørgeskemabesvarelsen fra Eurofer vedrørende EU-erhvervsgrenens salg af samme vare, krydstjekket med oplysninger fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (189) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(189)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (190) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(190)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (191) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 4


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 36 298 267 | 35 686 689 | 29 229 520 | 30 520 404 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 98 | 81 | 84 |
| Produktionskapacitet (ton) | 45 912 036 | 45 976 102 | 48 542 510 | 44 909 450 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 100 | 106 | 98 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 79 | 78 | 60 | 68 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 98 | 76 | 86 |
| Kilde: Eurofer og de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(191)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Produktionsmængde (ton)

36 298 267

35 686 689

29 229 520

30 520 404

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

98

98

81

81

84

84

Produktionskapacitet (ton)

45 912 036

45 976 102

48 542 510

44 909 450

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

100

100

106

106

98

98

Kapacitetsudnyttelse (%)

79

78

60

68

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

98

98

76

76

86

86

Kilde: Eurofer og de stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (192) | Produktionsmængden er faldet væsentligt siden begyndelsen af den betragtede periode. Faldet følger en lignende tendens og et lignende omfang som for faldet af det samlede EU-forbrug. Produktionsmængden faldt med 16 % i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(192)

Produktionsmængden er faldet væsentligt siden begyndelsen af den betragtede periode. Faldet følger en lignende tendens og et lignende omfang som for faldet af det samlede EU-forbrug. Produktionsmængden faldt med 16 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (193) | Produktionskapaciteten faldt også lidt i den betragtede periode og er nu på et meget lavere niveau end i den oprindelige undersøgelse. Dette skyldes til dels, at Det Forenede Kongerige stadig var medlem af Unionen i den oprindelige undersøgelse, mens landets produktionskapacitet ikke længere tages i betragtning i den nuværende undersøgelse. Derudover har EU-erhvervsgrenen taget skridt til at tilpasse og rationalisere sin kapacitet i forhold til markedsforbruget. Kapacitetsudnyttelsesgraden forbedredes derfor i forhold til den oprindelige undersøgelse. Siden afmatningen i EU-væksten i 2019 og navnlig begyndelsen af covid-19-pandemien faldt den dog igen betydeligt i den betragtede periode, selv om den bedredes noget i den nuværende undersøgelsesperiode (hvor faldet var næsten 20 procentpoint lavere i 2020 i forhold til 2018, var det på 11 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode i forhold til 2018). |
| --- | --- |

(193)

Produktionskapaciteten faldt også lidt i den betragtede periode og er nu på et meget lavere niveau end i den oprindelige undersøgelse. Dette skyldes til dels, at Det Forenede Kongerige stadig var medlem af Unionen i den oprindelige undersøgelse, mens landets produktionskapacitet ikke længere tages i betragtning i den nuværende undersøgelse. Derudover har EU-erhvervsgrenen taget skridt til at tilpasse og rationalisere sin kapacitet i forhold til markedsforbruget. Kapacitetsudnyttelsesgraden forbedredes derfor i forhold til den oprindelige undersøgelse. Siden afmatningen i EU-væksten i 2019 og navnlig begyndelsen af covid-19-pandemien faldt den dog igen betydeligt i den betragtede periode, selv om den bedredes noget i den nuværende undersøgelsesperiode (hvor faldet var næsten 20 procentpoint lavere i 2020 i forhold til 2018, var det på 11 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode i forhold til 2018).

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (194) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 5


  Salgsmængde (ton) og markedsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet salgsmængde på EU-markedet — frit og bundent | 37 095 644 | 36 367 167 | 29 930 954 | 31 415 040 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 98 | 81 | 85 |
| Salg og anvendelse på det bundne marked | 28 207 944 | 28 129 434 | 22 651 025 | 23 902 153 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 100 | 80 | 85 |
| Salget på det frie marked | 8 887 699 | 8 237 733 | 7 279 930 | 7 512 887 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 93 | 82 | 85 |
| Markedsandel på det frie marked | 79  % | 80  % | 79  % | 78  % |
| Kilde: Eurofer og de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(194)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 5

Tabel 5

Salgsmængde (ton) og markedsandel

Salgsmængde (ton) og markedsandel

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Samlet salgsmængde på EU-markedet — frit og bundent

37 095 644

36 367 167

29 930 954

31 415 040

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

98

98

81

81

85

85

Salg og anvendelse på det bundne marked

28 207 944

28 129 434

22 651 025

23 902 153

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

100

100

80

80

85

85

Salget på det frie marked

8 887 699

8 237 733

7 279 930

7 512 887

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

93

93

82

85

85

Markedsandel på det frie marked

79  %

80  %

79  %

78  %

Kilde: Eurofer og de stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (195) | Det samlede salg i Unionen fulgte en faldende tendens i den betragtede periode med et samlet fald på 15 %. Samme tendens ses på det bundne og det frie marked på samme måde som med faldet i forbruget i tabel 2. |
| --- | --- |

(195)

Det samlede salg i Unionen fulgte en faldende tendens i den betragtede periode med et samlet fald på 15 %. Samme tendens ses på det bundne og det frie marked på samme måde som med faldet i forbruget i tabel 2.

| (196) | EU-erhvervsgrenens markedsandel på det frie marked forblev forholdsvis stabil i den betragtede periode, men faldt med næsten 2 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette falder sammen med en stigning i tredjelandenes markedsandel i den nuværende undersøgelsesperiode som vist i tabel 3. |
| --- | --- |

(196)

EU-erhvervsgrenens markedsandel på det frie marked forblev forholdsvis stabil i den betragtede periode, men faldt med næsten 2 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette falder sammen med en stigning i tredjelandenes markedsandel i den nuværende undersøgelsesperiode som vist i tabel 3.

4.4.2.3.   Vækst

| (197) | I en situation med faldende forbrug mistede EU-erhvervsgrenen ikke blot salgsmængder i Unionen, men også markedsandele på det frie marked. EU-erhvervsgrenen oplevede således ingen vækst i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(197)

I en situation med faldende forbrug mistede EU-erhvervsgrenen ikke blot salgsmængder i Unionen, men også markedsandele på det frie marked. EU-erhvervsgrenen oplevede således ingen vækst i den betragtede periode.

4.4.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

| (198) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Beskæftigelse og produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 9 634 | 9 137 | 9 773 | 9 321 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 95 | 101 | 97 |
| Produktivitet (ton/ansat) | 3 768 | 3 906 | 2 991 | 3 274 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 104 | 79 | 87 |
| Kilde: Eurofer og de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(198)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Antal ansatte

9 634

9 137

9 773

9 321

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

95

95

101

101

97

97

Produktivitet (ton/ansat)

3 768

3 906

2 991

3 274

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

104

104

79

79

87

87

Kilde: Eurofer og de stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (199) | Det lykkedes ikke EU-erhvervsgrenen at fastholde antallet af ansatte, der beskæftiger sig med produktion af den undersøgte vare, som samlet set faldt med 3 % mellem 2018 og den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(199)

Det lykkedes ikke EU-erhvervsgrenen at fastholde antallet af ansatte, der beskæftiger sig med produktion af den undersøgte vare, som samlet set faldt med 3 % mellem 2018 og den nuværende undersøgelsesperiode.

| (200) | Produktiviteten i EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke målt som output (ton) pr. ansat fulgte en faldende tendens i den betragtede periode (– 13 %). Det betydelige fald i produktiviteten forklares ved det større fald i produktionsmængden, som også hænger sammen med faldet i salget af og efterspørgslen efter EU-erhvervsgrenens produkter både på hjemmemarkedet og på eksportmarkederne i forhold til det lille fald i antallet af ansatte. |
| --- | --- |

(200)

Produktiviteten i EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke målt som output (ton) pr. ansat fulgte en faldende tendens i den betragtede periode (– 13 %). Det betydelige fald i produktiviteten forklares ved det større fald i produktionsmængden, som også hænger sammen med faldet i salget af og efterspørgslen efter EU-erhvervsgrenens produkter både på hjemmemarkedet og på eksportmarkederne i forhold til det lille fald i antallet af ansatte.

4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (201) | Alle de dumpingmargener, der blev fastsat i den nuværende undersøgelsesperiode, lå væsentligt over minimalniveauet. Samtidig var importen meget begrænset i den nuværende undersøgelsesperiode og udgjorde kun 0,1 % af EU-forbruget. De antidumpingforanstaltninger, der blev indført efter den oprindelige undersøgelse, gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at komme på fode igen efter tidligere dumping, som det ses af oplysningerne for 2018 og som det bekræftes i erklæringer fra ansøgeren i anmodningen om fornyet undersøgelse. |
| --- | --- |

(201)

Alle de dumpingmargener, der blev fastsat i den nuværende undersøgelsesperiode, lå væsentligt over minimalniveauet. Samtidig var importen meget begrænset i den nuværende undersøgelsesperiode og udgjorde kun 0,1 % af EU-forbruget. De antidumpingforanstaltninger, der blev indført efter den oprindelige undersøgelse, gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at komme på fode igen efter tidligere dumping, som det ses af oplysningerne for 2018 og som det bekræftes i erklæringer fra ansøgeren i anmodningen om fornyet undersøgelse.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (202) | De stikprøveudtagne EU-producenters vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser og produktionsomkostninger ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Salgspriser og produktionsomkostninger i Unionen (EUR/ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen på det frie marked | 654 | 613 | 553 | 622 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 94 | 85 | 95 |
| Enhedsproduktionsomkostninger | 592 | 617 | 573 | 643 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 104 | 97 | 109 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(202)

De stikprøveudtagne EU-producenters vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser og produktionsomkostninger ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Salgspriser og produktionsomkostninger i Unionen (EUR/ton)

Salgspriser og produktionsomkostninger i Unionen (EUR/ton)

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen på det frie marked

654

613

553

622

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

94

85

95

Enhedsproduktionsomkostninger

592

617

573

643

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

104

97

109

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (203) | I løbet af den betragtede periode faldt salgspriserne på EU-markedet ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (det frie marked) med 5 %. En detaljeret analyse viser, at salgspriserne fra 2018 til 2020 faldt med 15 % og derefter steg igen i den nuværende undersøgelsesperiode med 12 %. I samme periode svingede produktionsomkostningerne, men var næsten 10 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode end i 2018. Bortset fra 2018 var de gennemsnitlige produktionsomkostninger højere end de gennemsnitlige salgspriser i alle årene. Selv om salgspriserne steg betydeligt mellem 2020 og den nuværende undersøgelsesperiode, var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at øge salgsprisen til et tilstrækkeligt niveau til at dække produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(203)

I løbet af den betragtede periode faldt salgspriserne på EU-markedet ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (det frie marked) med 5 %. En detaljeret analyse viser, at salgspriserne fra 2018 til 2020 faldt med 15 % og derefter steg igen i den nuværende undersøgelsesperiode med 12 %. I samme periode svingede produktionsomkostningerne, men var næsten 10 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode end i 2018. Bortset fra 2018 var de gennemsnitlige produktionsomkostninger højere end de gennemsnitlige salgspriser i alle årene. Selv om salgspriserne steg betydeligt mellem 2020 og den nuværende undersøgelsesperiode, var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at øge salgsprisen til et tilstrækkeligt niveau til at dække produktionsomkostningerne.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

| (204) | De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 91 664 | 97 412 | 93 113 | 97 981 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 106 | 102 | 107 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(204)

De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

91 664

97 412

93 113

97 981

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

106

106

102

102

107

107

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (205) | I den betragtede periode svingede de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger, men viste en stigning på 7 % i alt. Antallet af ansatte faldt og det samme gjorde de samlede arbejdsomkostninger, dog i mindre grad. |
| --- | --- |

(205)

I den betragtede periode svingede de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger, men viste en stigning på 7 % i alt. Antallet af ansatte faldt og det samme gjorde de samlede arbejdsomkostninger, dog i mindre grad.

4.4.3.3.   Lagerbeholdninger

| (206) | De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Lagerbeholdninger | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 488 722 | 429 657 | 284 572 | 262 487 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 88 | 58 | 54 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 4 | 4 | 3 | 2 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 88 | 65 | 55 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(206)

De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Slutlagre (ton)

488 722

429 657

284 572

262 487

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

88

88

58

58

54

54

Slutlagre i procent af produktionen

4

4

3

2

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

88

88

65

65

55

55

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (207) | I den betragtede periode er EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning faldet konstant. Normalt følger ændringer i lagerbeholdningen af koldvalsede flade produkter af stål samme tendenser som tendenserne for produktionen, der også faldt i den betragtede periode som vist i tabel 4 (70). I den betragtede periode fandt visse omstruktureringsaktiviteter sted i en af de stikprøveudtagne virksomheder, hvilket omfattede en delvis udskilning, herunder af lagerbeholdningen. Desuden havde en af de stikprøveudtagne virksomheder problemer med flere maskiner i en bestemt periode, hvilket krævede mere salg fra lager end forventet. I den oprindelige undersøgelse blev det dog også fastslået, at lagerbeholdninger ikke betragtes som en vigtig skadesindikator for denne erhvervsgren, da de fleste typer af samme vare produceres af EU-erhvervsgrenen på grundlag af brugernes specifikke ordrer (71). |
| --- | --- |

(207)

I den betragtede periode er EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning faldet konstant. Normalt følger ændringer i lagerbeholdningen af koldvalsede flade produkter af stål samme tendenser som tendenserne for produktionen, der også faldt i den betragtede periode som vist i tabel 4 (70). I den betragtede periode fandt visse omstruktureringsaktiviteter sted i en af de stikprøveudtagne virksomheder, hvilket omfattede en delvis udskilning, herunder af lagerbeholdningen. Desuden havde en af de stikprøveudtagne virksomheder problemer med flere maskiner i en bestemt periode, hvilket krævede mere salg fra lager end forventet. I den oprindelige undersøgelse blev det dog også fastslået, at lagerbeholdninger ikke betragtes som en vigtig skadesindikator for denne erhvervsgren, da de fleste typer af samme vare produceres af EU-erhvervsgrenen på grundlag af brugernes specifikke ordrer (71).

70

71

4.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (208) | Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 16,1 | –2,8 | –14,7 | –3,1 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | –17 | –92 | –20 |
| Likviditet (EUR) | 1 197 337 649 | 1 024 735 660 | 744 992 480 | 822 335 704 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 86 | 62 | 69 |
| Investeringer (EUR) | 65 866 851 | 75 059 376 | 61 159 498 | 72 616 722 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | 114 | 93 | 110 |
| Investeringsafkast (%) | 5 | 0 | –3 | –1 |
| Indeks


  (2018 = 100) | 100 | –8 | –69 | –12 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(208)

Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

16,1

–2,8

–14,7

–3,1

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

–17

–17

–92

–92

–20

–20

Likviditet (EUR)

1 197 337 649

1 024 735 660

744 992 480

822 335 704

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

86

86

62

62

69

69

Investeringer (EUR)

65 866 851

75 059 376

61 159 498

72 616 722

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

114

114

93

93

110

110

Investeringsafkast (%)

5

0

–3

–1

Indeks

Indeks

(2018 = 100)

(2018 = 100)

100

100

–8

–8

–69

–69

–12

–12

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (209) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. |
| --- | --- |

(209)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

| (210) | Som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger havde EU-erhvervsgrenen kunnet forbedre sin rentabilitet siden den oprindelige undersøgelsesperiode og endda overstige den målfortjeneste, som blev fastsat i undersøgelsen (72). Efter at have toppet i 2018 resulterede faldet i EU-forbruget på det frie marked i kombination med faldende salgspriser i de efterfølgende år, jf. tabel 7, i, at enhedsproduktionsomkostningerne pr. enhed blev højere end de gennemsnitlige salgspriser. Med reduceringen af EU-forbruget af koldvalsede flade produkter af stål kunne EU-erhvervsgrenen ikke fastsætte salgspriserne på et niveau, der som minimum kunne dække produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(210)

Som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger havde EU-erhvervsgrenen kunnet forbedre sin rentabilitet siden den oprindelige undersøgelsesperiode og endda overstige den målfortjeneste, som blev fastsat i undersøgelsen (72). Efter at have toppet i 2018 resulterede faldet i EU-forbruget på det frie marked i kombination med faldende salgspriser i de efterfølgende år, jf. tabel 7, i, at enhedsproduktionsomkostningerne pr. enhed blev højere end de gennemsnitlige salgspriser. Med reduceringen af EU-forbruget af koldvalsede flade produkter af stål kunne EU-erhvervsgrenen ikke fastsætte salgspriserne på et niveau, der som minimum kunne dække produktionsomkostningerne.

72

| (211) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig i høj grad i tråd med rentabiliteten, som nåede sit højdepunkt i 2018, før den faldt betydeligt i 2019 og 2020 og bedredes noget i undersøgelsesperioden, men stadig var under niveauet i 2018 og 2019. |
| --- | --- |

(211)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig i høj grad i tråd med rentabiliteten, som nåede sit højdepunkt i 2018, før den faldt betydeligt i 2019 og 2020 og bedredes noget i undersøgelsesperioden, men stadig var under niveauet i 2018 og 2019.

| (212) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringerne steg samlet set i den betragtede periode, men i 2020 og i den nuværende undersøgelsesperiode forblev de under niveauet i 2019. Investeringsafkastet udviklede sig negativt og fulgte samme tendens som tendensen for rentabiliteten. |
| --- | --- |

(212)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringerne steg samlet set i den betragtede periode, men i 2020 og i den nuværende undersøgelsesperiode forblev de under niveauet i 2019. Investeringsafkastet udviklede sig negativt og fulgte samme tendens som tendensen for rentabiliteten.

4.5.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (213) | Alle makroøkonomiske indikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode, f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde på EU-markedet (både det bundne og det frie marked), markedsandel, beskæftigelse og produktivitet. De fleste mikroøkonomiske indikatorer viste ligeledes en negativ tendens i den betragtede periode, f.eks. salgspriser på det frie marked i Unionen, produktionsomkostninger, rentabilitet, slutlagre, likviditet og investeringsafkast. Kun investeringerne viste en positiv tendens. |
| --- | --- |

(213)

Alle makroøkonomiske indikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode, f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde på EU-markedet (både det bundne og det frie marked), markedsandel, beskæftigelse og produktivitet. De fleste mikroøkonomiske indikatorer viste ligeledes en negativ tendens i den betragtede periode, f.eks. salgspriser på det frie marked i Unionen, produktionsomkostninger, rentabilitet, slutlagre, likviditet og investeringsafkast. Kun investeringerne viste en positiv tendens.

| (214) | Selv om EU-erhvervsgrenen formåede at øge priserne i den nuværende undersøgelsesperiode, havde EU-erhvervsgrenen stadig en negativ fortjenstmargen på – 3,1 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Likviditeten og investeringsafkastet forværredes også, hvilket gør det sværere for EU-erhvervsgrenen at rejse kapital og vokse. |
| --- | --- |

(214)

Selv om EU-erhvervsgrenen formåede at øge priserne i den nuværende undersøgelsesperiode, havde EU-erhvervsgrenen stadig en negativ fortjenstmargen på – 3,1 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Likviditeten og investeringsafkastet forværredes også, hvilket gør det sværere for EU-erhvervsgrenen at rejse kapital og vokse.

| (215) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen indtil 2018 har genrejst sig efter tidligere skade forårsaget af dumpingimport fra Kina og Rusland, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. I den betragtede periode forringedes skadesbilledet, og EU-erhvervsgrenen var tilbage i en økonomisk skrøbelig og skadevoldende situation i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(215)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen indtil 2018 har genrejst sig efter tidligere skade forårsaget af dumpingimport fra Kina og Rusland, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. I den betragtede periode forringedes skadesbilledet, og EU-erhvervsgrenen var tilbage i en økonomisk skrøbelig og skadevoldende situation i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (216) | Efter fremlæggelsen af oplysninger var den russiske regering uenig i Kommissionens konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation i den nuværende undersøgelsesperiode. Ifølge den russiske regering blev situationen forbedret i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med det foregående år, bortset fra enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(216)

Efter fremlæggelsen af oplysninger var den russiske regering uenig i Kommissionens konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation i den nuværende undersøgelsesperiode. Ifølge den russiske regering blev situationen forbedret i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med det foregående år, bortset fra enhedsproduktionsomkostningerne.

| (217) | Selv om det er korrekt, at nogle af skadesindikatorerne forbedredes noget mellem 2020 og den nuværende undersøgelsesperiode, som også fremhævet i analysen ovenfor (f.eks. i betragtning 193 eller betragtning 211), viste indikatorerne en forværring i den betragtede periode. Den forbedring, der blev konstateret i den nuværende undersøgelsesperiode, var imidlertid ikke tilstrækkelig til at løfte EU-erhvervsgrenen ud af den økonomisk sårbare situation, som den har stået over for siden 2018. Kommissionen afviste derfor denne påstand. |
| --- | --- |

(217)

Selv om det er korrekt, at nogle af skadesindikatorerne forbedredes noget mellem 2020 og den nuværende undersøgelsesperiode, som også fremhævet i analysen ovenfor (f.eks. i betragtning 193 eller betragtning 211), viste indikatorerne en forværring i den betragtede periode. Den forbedring, der blev konstateret i den nuværende undersøgelsesperiode, var imidlertid ikke tilstrækkelig til at løfte EU-erhvervsgrenen ud af den økonomisk sårbare situation, som den har stået over for siden 2018. Kommissionen afviste derfor denne påstand.

| (218) | Da niveauet af import fra de pågældende lande i den betragtede periode var ubetydeligt, konkluderede Kommissionen, at importen fra Kina og Rusland ikke kunne have forvoldt den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(218)

Da niveauet af import fra de pågældende lande i den betragtede periode var ubetydeligt, konkluderede Kommissionen, at importen fra Kina og Rusland ikke kunne have forvoldt den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

| (219) | Kommissionen undersøgte derfor yderligere sandsynligheden for fornyelse af den skade, som oprindeligt var forårsaget af dumpingimporten fra Kina og Rusland, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen undersøgte derfor yderligere sandsynligheden for fornyelse af den skade, som oprindeligt var forårsaget af dumpingimporten fra Kina og Rusland, hvis foranstaltningerne ophæves.

5.   SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE

| (220) | Kommissionen konkluderede i betragtning 215, at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en økonomisk sårbar situation i den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen konkluderede endvidere i betragtning 218, at den skade, der blev forvoldt EU-erhvervsgrenen i den nuværende undersøgelsesperiode, ikke kunne have været forårsaget af dumpingimporten fra Kina og Rusland på grund af dens meget begrænsede mængde. Derfor vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der var sandsynlighed for fornyet skade, som var forårsaget af dumpingimporten fra Kina og Rusland, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(220)

Kommissionen konkluderede i betragtning 215, at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en økonomisk sårbar situation i den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen konkluderede endvidere i betragtning 218, at den skade, der blev forvoldt EU-erhvervsgrenen i den nuværende undersøgelsesperiode, ikke kunne have været forårsaget af dumpingimporten fra Kina og Rusland på grund af dens meget begrænsede mængde. Derfor vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der var sandsynlighed for fornyet skade, som var forårsaget af dumpingimporten fra Kina og Rusland, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

| (221) | I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i de pågældende lande, forholdet mellem eksportpriserne til tredjelande og prisniveauet i Unionen og indvirkningen af den potentielle import og prisniveauet på denne import fra disse lande på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(221)

I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i de pågældende lande, forholdet mellem eksportpriserne til tredjelande og prisniveauet i Unionen og indvirkningen af den potentielle import og prisniveauet på denne import fra disse lande på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

5.1.   Uudnyttet kapacitet i Kina og Rusland og EU-markedets tiltrækningskraft

Uudnyttet kapacitet i Kina og Rusland og EU-markedets tiltrækningskraft

| (222) | Som allerede beskrevet i afsnit 3.1.11.2 og 3.2.3.2 har de eksporterende producenter i Kina og Rusland en betydelig uudnyttet kapacitet, som tilsammen væsentligt overstiger de nuværende produktionsmængder og den interne efterspørgsel i disse lande. Denne uudnyttede kapacitet kunne anvendes til at fremstille den undersøgte vare til eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. De mængder, der kunne eksporteres af kinesiske og russiske eksporterende producenter, er betydelige i forhold til EU-markedets størrelse. Den uudnyttede kapacitet udgør rent faktisk over dobbelt så meget som det samlede EU-forbrug på det frie marked i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(222)

Som allerede beskrevet i afsnit 3.1.11.2 og 3.2.3.2 har de eksporterende producenter i Kina og Rusland en betydelig uudnyttet kapacitet, som tilsammen væsentligt overstiger de nuværende produktionsmængder og den interne efterspørgsel i disse lande. Denne uudnyttede kapacitet kunne anvendes til at fremstille den undersøgte vare til eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. De mængder, der kunne eksporteres af kinesiske og russiske eksporterende producenter, er betydelige i forhold til EU-markedets størrelse. Den uudnyttede kapacitet udgør rent faktisk over dobbelt så meget som det samlede EU-forbrug på det frie marked i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (223) | Som beskrevet i afsnit 3.1.11.1 og 3.2.3.1 eksporterede de kinesiske og russiske eksporterende producenter til deres vigtigste tredjelandsmarkeder til priser, der var væsentligt lavere end den normale værdi som fastsat, som desuden var lavere end EU-producenternes gennemsnitlige (mål)salgspris på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode. I betragtning af prisniveauet for eksporten fra Kina og Rusland til andre tredjelandsmarkeder er eksport til Unionen derfor potentielt meget mere attraktiv for eksportører fra disse lande. Det kan derfor med rimelighed forventes, at kinesiske og russiske eksporterende producenter igen vil begynde at eksportere store mængder af den undersøgte vare til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. Denne forventning forstærkes yderligere af den betydelige uudnyttede kapacitet i Kina og Rusland. Som anført i betragtning 167 er det, selv om der på nuværende tidspunkt er et EU-forbud mod import af visse produkter af stål, der eksporteres fra Rusland, herunder koldvalsede flade produkter af stål (73), sandsynligt, at dette vil være en midlertidig foranstaltning og det er ikke muligt at forudse, hvor længe det vil vare i forbindelse med varigheden af forlængelsen af de gældende foranstaltninger. Det påvirker derfor ikke konklusionerne om EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(223)

Som beskrevet i afsnit 3.1.11.1 og 3.2.3.1 eksporterede de kinesiske og russiske eksporterende producenter til deres vigtigste tredjelandsmarkeder til priser, der var væsentligt lavere end den normale værdi som fastsat, som desuden var lavere end EU-producenternes gennemsnitlige (mål)salgspris på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode. I betragtning af prisniveauet for eksporten fra Kina og Rusland til andre tredjelandsmarkeder er eksport til Unionen derfor potentielt meget mere attraktiv for eksportører fra disse lande. Det kan derfor med rimelighed forventes, at kinesiske og russiske eksporterende producenter igen vil begynde at eksportere store mængder af den undersøgte vare til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. Denne forventning forstærkes yderligere af den betydelige uudnyttede kapacitet i Kina og Rusland. Som anført i betragtning 167 er det, selv om der på nuværende tidspunkt er et EU-forbud mod import af visse produkter af stål, der eksporteres fra Rusland, herunder koldvalsede flade produkter af stål (73), sandsynligt, at dette vil være en midlertidig foranstaltning og det er ikke muligt at forudse, hvor længe det vil vare i forbindelse med varigheden af forlængelsen af de gældende foranstaltninger. Det påvirker derfor ikke konklusionerne om EU-markedets tiltrækningskraft.

73

| (224) | De tre russiske eksporterende producenter hævdede, at ansøgeren i sin anmodning overvurderede EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til Rusland. Ifølge de russiske virksomheder ville en øget eksport til tredjelande snarere blive rettet mod Ruslands præferentielle handelspartnere end Unionen. Som ansøgeren også fremhævede, er der dog ingen grund til, at den russiske uudnyttede kapacitet vil blive anvendt til at øge eksporten til Ruslands præferentielle handelspartnere. Denne eksport er allerede omfattet af en nultold, så den kunne allerede være blevet eksporteret toldfrit. Derimod er eksporten til Unionen i øjeblikket pålagt told, og en sammenligning af russiske og kinesiske priser til tredjelande plus EU's antidumpingtold ville ikke resultere i, at målpriserne ville blive underbudt, men det ville en fjernelse af antidumpingtolden til gengæld. Det er derfor ikke overbevisende at argumentere for, at eksporten til disse handelspartnere ville stige, da de ikke havde konstateret ændringer, der kunne forekomme mellem nu og inden for nærmeste fremtid, som ville øge importen fra Rusland til disse lande. Kommissionen afviste derfor de russiske eksportørers påstand. |
| --- | --- |

(224)

De tre russiske eksporterende producenter hævdede, at ansøgeren i sin anmodning overvurderede EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til Rusland. Ifølge de russiske virksomheder ville en øget eksport til tredjelande snarere blive rettet mod Ruslands præferentielle handelspartnere end Unionen. Som ansøgeren også fremhævede, er der dog ingen grund til, at den russiske uudnyttede kapacitet vil blive anvendt til at øge eksporten til Ruslands præferentielle handelspartnere. Denne eksport er allerede omfattet af en nultold, så den kunne allerede være blevet eksporteret toldfrit. Derimod er eksporten til Unionen i øjeblikket pålagt told, og en sammenligning af russiske og kinesiske priser til tredjelande plus EU's antidumpingtold ville ikke resultere i, at målpriserne ville blive underbudt, men det ville en fjernelse af antidumpingtolden til gengæld. Det er derfor ikke overbevisende at argumentere for, at eksporten til disse handelspartnere ville stige, da de ikke havde konstateret ændringer, der kunne forekomme mellem nu og inden for nærmeste fremtid, som ville øge importen fra Rusland til disse lande. Kommissionen afviste derfor de russiske eksportørers påstand.

| (225) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede de tre russiske eksporterende producenter og den russiske regering, at der ikke var sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping fra Rusland. Efter disse parters opfattelse »beviser EU's lovgivning og praksis, at EU's sanktioner er et langsigtet politisk instrument«, mens »EU's antidumpingforanstaltninger ikke har en forud fastsat levetid« (74). De russiske eksporterende producenter hævdede, at der ikke er tegn på, at sanktionerne mod Rusland ville blive lempet eller ophævet. Selv om sanktionerne blev ophævet, er EU-markedet imidlertid ikke attraktivt for russiske eksportører på grund af »stor risiko for indførelse af alvorlige handelsrestriktioner«. |
| --- | --- |

(225)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede de tre russiske eksporterende producenter og den russiske regering, at der ikke var sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping fra Rusland. Efter disse parters opfattelse »beviser EU's lovgivning og praksis, at EU's sanktioner er et langsigtet politisk instrument«, mens »EU's antidumpingforanstaltninger ikke har en forud fastsat levetid« (74). De russiske eksporterende producenter hævdede, at der ikke er tegn på, at sanktionerne mod Rusland ville blive lempet eller ophævet. Selv om sanktionerne blev ophævet, er EU-markedet imidlertid ikke attraktivt for russiske eksportører på grund af »stor risiko for indførelse af alvorlige handelsrestriktioner«.

74

| (226) | Som det også fremgår af betragtning 165 og 166, blev der ikke fremlagt dokumentation for, hvorfor EU-markedet ville være mindre attraktivt for russiske eksportører i et scenarie uden sanktioner. I betragtning 172, 223 og 248 i denne forordning forklares det endvidere, hvorfor Kommissionen fandt, at sanktionerne ikke kan have indflydelse på konklusionerne i denne procedure. Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(226)

Som det også fremgår af betragtning 165 og 166, blev der ikke fremlagt dokumentation for, hvorfor EU-markedet ville være mindre attraktivt for russiske eksportører i et scenarie uden sanktioner. I betragtning 172, 223 og 248 i denne forordning forklares det endvidere, hvorfor Kommissionen fandt, at sanktionerne ikke kan have indflydelse på konklusionerne i denne procedure. Disse påstande blev derfor afvist.

5.2.   Virkning på EU-erhvervsgrenens situation

Virkning på EU-erhvervsgrenens situation

| (227) | For at fastslå hvordan importen fra Kina og Rusland ville påvirke EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne blev ophævet, foretog Kommissionen en prospektiv og komparativ prisanalyse uden antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(227)

For at fastslå hvordan importen fra Kina og Rusland ville påvirke EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne blev ophævet, foretog Kommissionen en prospektiv og komparativ prisanalyse uden antidumpingforanstaltninger.

| (228) | Da de eksporterende producenter i de pågældende lande ikke samarbejdede og da der blev importeret meget lave mængder til Unionen fra disse lande, kunne der ikke fastsættes pålidelige importpriser i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke muligt at foretage en meningsfuld beregning af prisunderbud på denne baggrund. For at beregne den sandsynlige pris, til hvilken kinesiske og russiske producenter ville sælge, hvis de eksporterede til EU-markedet, foretog Kommissionen under disse omstændigheder en prissammenligning mellem de stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitspris (ab fabrik) og den tilsvarende vægtede gennemsnitspris på den undersøgte vare, når den eksporteres til tredjelande (75) fra Kina og Rusland. |
| --- | --- |

(228)

Da de eksporterende producenter i de pågældende lande ikke samarbejdede og da der blev importeret meget lave mængder til Unionen fra disse lande, kunne der ikke fastsættes pålidelige importpriser i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke muligt at foretage en meningsfuld beregning af prisunderbud på denne baggrund. For at beregne den sandsynlige pris, til hvilken kinesiske og russiske producenter ville sælge, hvis de eksporterede til EU-markedet, foretog Kommissionen under disse omstændigheder en prissammenligning mellem de stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitspris (ab fabrik) og den tilsvarende vægtede gennemsnitspris på den undersøgte vare, når den eksporteres til tredjelande (75) fra Kina og Rusland.

75

| (229) | Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af omsætningen hos de stikprøveudtagne EU-producenter i den nuværende undersøgelsesperiode. Den viste en prisforskel på næsten 13 % for Rusland. Kommissionen fandt derfor, at de russiske priser ville underbyde EU-priserne på et lignende niveau på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. |
| --- | --- |

(229)

Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af omsætningen hos de stikprøveudtagne EU-producenter i den nuværende undersøgelsesperiode. Den viste en prisforskel på næsten 13 % for Rusland. Kommissionen fandt derfor, at de russiske priser ville underbyde EU-priserne på et lignende niveau på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.

| (230) | Den samme sammenligning for Kina viste, at eksportpriserne fra Kina til tredjelande ikke var lavere end EU-priserne. Yderligere analyse viste dog, at disse priser stadig var under EU-erhvervsgrenens målpris. Ved anvendelse af samme målfortjeneste som i den oprindelige undersøgelse (9,9 %) (76) blev det konstateret, at importen fra Kina på niveauet for de kinesiske eksportpriser til tredjelande var 10 % lavere end EU-erhvervsgrenens målpris. Det er således sandsynligt, at importen fra Kina vil forårsage skade, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes. |
| --- | --- |

(230)

Den samme sammenligning for Kina viste, at eksportpriserne fra Kina til tredjelande ikke var lavere end EU-priserne. Yderligere analyse viste dog, at disse priser stadig var under EU-erhvervsgrenens målpris. Ved anvendelse af samme målfortjeneste som i den oprindelige undersøgelse (9,9 %) (76) blev det konstateret, at importen fra Kina på niveauet for de kinesiske eksportpriser til tredjelande var 10 % lavere end EU-erhvervsgrenens målpris. Det er således sandsynligt, at importen fra Kina vil forårsage skade, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes.

76

5.3.   Konklusion

Konklusion

| (231) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at det uden foranstaltninger sandsynligvis vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina og Rusland til skadevoldende priser, hvilket vil føre til fornyet skade. |
| --- | --- |

(231)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at det uden foranstaltninger sandsynligvis vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina og Rusland til skadevoldende priser, hvilket vil føre til fornyet skade.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (232) | I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger klart ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(232)

I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger klart ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (233) | EU-erhvervsgrenen er beliggende i 14 medlemsstater (Tyskland, Slovakiet, Italien, Slovenien, Luxembourg, Grækenland, Belgien, Nederlandene, Østrig, Finland, Sverige, Portugal, Ungarn og Spanien). Den beskæftiger mere end 9 000 ansatte i forbindelse med den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(233)

EU-erhvervsgrenen er beliggende i 14 medlemsstater (Tyskland, Slovakiet, Italien, Slovenien, Luxembourg, Grækenland, Belgien, Nederlandene, Østrig, Finland, Sverige, Portugal, Ungarn og Spanien). Den beskæftiger mere end 9 000 ansatte i forbindelse med den undersøgte vare.

| (234) | Selv om de gældende antidumpingforanstaltninger i vid udstrækning forhindrede dumpingimport fra Rusland og Kina i at komme ind på EU-markedet, var EU-erhvervsgrenen i en økonomisk sårbar situation i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket bekræftes af de negative tendenser i skadesindikatorerne. |
| --- | --- |

(234)

Selv om de gældende antidumpingforanstaltninger i vid udstrækning forhindrede dumpingimport fra Rusland og Kina i at komme ind på EU-markedet, var EU-erhvervsgrenen i en økonomisk sårbar situation i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket bekræftes af de negative tendenser i skadesindikatorerne.

| (235) | På grundlag af ovenstående konstaterede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fornyet skade, som oprindeligt blev forårsaget af importen fra de pågældende lande, hvis foranstaltningerne udløber. Tilstrømningen af betydelige mængder dumpingimport fra Rusland og Kina ville forværre EU-erhvervsgrenens allerede meget sårbare økonomiske situation og true dens levedygtighed. |
| --- | --- |

(235)

På grundlag af ovenstående konstaterede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fornyet skade, som oprindeligt blev forårsaget af importen fra de pågældende lande, hvis foranstaltningerne udløber. Tilstrømningen af betydelige mængder dumpingimport fra Rusland og Kina ville forværre EU-erhvervsgrenens allerede meget sårbare økonomiske situation og true dens levedygtighed.

| (236) | Således konkluderede Kommissionen, at det ville være i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde antidumpingforanstaltningerne over for Rusland og Kina. |
| --- | --- |

(236)

Således konkluderede Kommissionen, at det ville være i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde antidumpingforanstaltningerne over for Rusland og Kina.

6.2.   Brugernes og ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

Brugernes og ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (237) | Kommissionen kontaktede alle kendte brugere og ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen brugere eller ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende og samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. |
| --- | --- |

(237)

Kommissionen kontaktede alle kendte brugere og ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen brugere eller ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende og samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse.

| (238) | En ikke forretningsmæssigt forbundet importør, Duferco S.A, og en bruger, ATS S.A., fremsatte bemærkninger til indledningen. Ifølge Duferco S.A er stålpriserne steget betydeligt, hvilket skaber mangler i forsyningskæden. Den russiske regering fremhævede også, at EU-brugerne og -forbrugerne lider under kraftige stigninger i priserne på koldvalsede flade produkter af stål. ATS S.A. og de tre russiske eksporterende producenter henviser til en prisstigning i første halvår af 2021, der ifølge dem har skadet brugere og forbrugere af koldvalsede flade produkter af stål. Parterne hævdede endvidere, at de gældende beskyttelsesforanstaltninger over for import af stålprodukter udgør et enkeltstående handelsbeskyttende instrument, som bidrager til prisstigninger og skaber en manglende balance mellem udbud og efterspørgsel (77). |
| --- | --- |

(238)

En ikke forretningsmæssigt forbundet importør, Duferco S.A, og en bruger, ATS S.A., fremsatte bemærkninger til indledningen. Ifølge Duferco S.A er stålpriserne steget betydeligt, hvilket skaber mangler i forsyningskæden. Den russiske regering fremhævede også, at EU-brugerne og -forbrugerne lider under kraftige stigninger i priserne på koldvalsede flade produkter af stål. ATS S.A. og de tre russiske eksporterende producenter henviser til en prisstigning i første halvår af 2021, der ifølge dem har skadet brugere og forbrugere af koldvalsede flade produkter af stål. Parterne hævdede endvidere, at de gældende beskyttelsesforanstaltninger over for import af stålprodukter udgør et enkeltstående handelsbeskyttende instrument, som bidrager til prisstigninger og skaber en manglende balance mellem udbud og efterspørgsel (77).

77

| (239) | I denne forbindelse har beskyttelsesforanstaltninger en anden begrundelse og et andet formål end antidumpingforanstaltninger. Som forklaret i betragtning 132 er beskyttelsesforanstaltningerne ikke nok til at beskytte EU-markedet mod store importmængder til dumpingpriser. Desuden går de oplysninger, som Duferco S.A har fremlagt til støtte for sin udtalelse, tilbage til april og juli 2021 og omfatter tendenser, der er observeret i den nuværende undersøgelsesperiode. Som analysen i afsnit 4.4.2 viste, var EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse kun på 68 % i samme periode, mens dens salgspriser var på et relativt lavt niveau. Dette indikerer, at der var rige muligheder for at øge produktionen til konkurrencedygtige priser. |
| --- | --- |

(239)

I denne forbindelse har beskyttelsesforanstaltninger en anden begrundelse og et andet formål end antidumpingforanstaltninger. Som forklaret i betragtning 132 er beskyttelsesforanstaltningerne ikke nok til at beskytte EU-markedet mod store importmængder til dumpingpriser. Desuden går de oplysninger, som Duferco S.A har fremlagt til støtte for sin udtalelse, tilbage til april og juli 2021 og omfatter tendenser, der er observeret i den nuværende undersøgelsesperiode. Som analysen i afsnit 4.4.2 viste, var EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse kun på 68 % i samme periode, mens dens salgspriser var på et relativt lavt niveau. Dette indikerer, at der var rige muligheder for at øge produktionen til konkurrencedygtige priser.

| (240) | ATS S.A. og de russiske eksporterende producenter fremlagde ingen dokumentation til støtte for deres fremsatte bemærkninger. Som vist i analysen i afsnit 4.4.3 bekræftede oplysningerne i den nuværende undersøgelsesperiode, som omfatter første halvår af 2021, ikke udtalelserne fra ATS S.A. EU-erhvervsindustriens priser var faktisk ikke usædvanligt høje. De lå under enhedsomkostningerne og endda under visse tredjelandes eksportpriser, herunder Kinas, samt EU-erhvervsgrenens målpriser. |
| --- | --- |

(240)

ATS S.A. og de russiske eksporterende producenter fremlagde ingen dokumentation til støtte for deres fremsatte bemærkninger. Som vist i analysen i afsnit 4.4.3 bekræftede oplysningerne i den nuværende undersøgelsesperiode, som omfatter første halvår af 2021, ikke udtalelserne fra ATS S.A. EU-erhvervsindustriens priser var faktisk ikke usædvanligt høje. De lå under enhedsomkostningerne og endda under visse tredjelandes eksportpriser, herunder Kinas, samt EU-erhvervsgrenens målpriser.

| (241) | Da ingen af de interesserede parter, der er nævnt i betragtning 238, eller andre brugere eller ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremsendte en spørgeskemabesvarelse eller andre oplysninger udover ovennævnte bemærkninger, havde Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger til at konkludere, at en videreførelse af foranstaltninger ville være til skade for brugernes eller importørernes interesser. |
| --- | --- |

(241)

Da ingen af de interesserede parter, der er nævnt i betragtning 238, eller andre brugere eller ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremsendte en spørgeskemabesvarelse eller andre oplysninger udover ovennævnte bemærkninger, havde Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger til at konkludere, at en videreførelse af foranstaltninger ville være til skade for brugernes eller importørernes interesser.

6.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (242) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af den undersøgte vare med oprindelse i Rusland og Kina. |
| --- | --- |

(242)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af den undersøgte vare med oprindelse i Rusland og Kina.

7.   KRAV OM SUSPENSION/OPHÆVELSE AF FORANSTALTNINGER

KRAV OM SUSPENSION/OPHÆVELSE AF FORANSTALTNINGER

| (243) | Tre russiske eksporterende producenter og én bruger (ATS S.A.) fremførte, at de gældende foranstaltninger bør suspenderes. Derudover fremsatte en ikke forretningsmæssigt forbundet importør i Det Forenede Kongerige (Stemcor London Limited) allerede inden indledningen af udløbsundersøgelsen en lignende påstand. |
| --- | --- |

(243)

Tre russiske eksporterende producenter og én bruger (ATS S.A.) fremførte, at de gældende foranstaltninger bør suspenderes. Derudover fremsatte en ikke forretningsmæssigt forbundet importør i Det Forenede Kongerige (Stemcor London Limited) allerede inden indledningen af udløbsundersøgelsen en lignende påstand.

| (244) | Argumenterne fra de forskellige parter henviste til de påståede kraftige stigninger i Unionen siden slutningen af 2020, den faldende import af koldvalsede flade produkter af stål fra de pågældende lande og en påstået ubalance mellem efterspørgsel og udbud. Den dokumentation og de oplysninger, der var fremlagt til støtte for disse påstande, om end begrænsede, henviste næsten udelukkende til en periode, som er omfattet af den nuværende undersøgelsesperiode. Ingen af parterne fremlagde oplysninger om perioden efter den nuværende undersøgelsesperiode eller prognoser for fremtiden til støtte for deres påstande, med undtagelse af EU-salgspriser i tredje kvartal af 2021 og henvisning til en moderat nedadgående tendens i slutningen af 2021. De tre russiske eksporterende producenter hævdede, at »en prognose for den fremtidige markedsudvikling i 2022-2023 ville være usikker og indeholde et stort antal alternativer og endda modstridende scenarier. Selv de mest komplekse økonomiske indikatorer kan ikke spå om den fremtidige udvikling.« På nuværende tidspunkt er det således vanskeligt at drage konklusioner på baggrund af midlertidige ændringer i markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(244)

Argumenterne fra de forskellige parter henviste til de påståede kraftige stigninger i Unionen siden slutningen af 2020, den faldende import af koldvalsede flade produkter af stål fra de pågældende lande og en påstået ubalance mellem efterspørgsel og udbud. Den dokumentation og de oplysninger, der var fremlagt til støtte for disse påstande, om end begrænsede, henviste næsten udelukkende til en periode, som er omfattet af den nuværende undersøgelsesperiode. Ingen af parterne fremlagde oplysninger om perioden efter den nuværende undersøgelsesperiode eller prognoser for fremtiden til støtte for deres påstande, med undtagelse af EU-salgspriser i tredje kvartal af 2021 og henvisning til en moderat nedadgående tendens i slutningen af 2021. De tre russiske eksporterende producenter hævdede, at »en prognose for den fremtidige markedsudvikling i 2022-2023 ville være usikker og indeholde et stort antal alternativer og endda modstridende scenarier. Selv de mest komplekse økonomiske indikatorer kan ikke spå om den fremtidige udvikling.« På nuværende tidspunkt er det således vanskeligt at drage konklusioner på baggrund af midlertidige ændringer i markedsvilkårene.

| (245) | Kommissionen mindede i denne forbindelse om, at antidumpingforanstaltninger ifølge grundforordningens artikel 14, stk. 4, kan suspenderes, hvis det er i Unionens interesse, hvis markedsvilkårene midlertidigt har ændret sig i et omfang, der giver grund til at formode, at der ikke vil ske skade som følge af suspensionen. |
| --- | --- |

(245)

Kommissionen mindede i denne forbindelse om, at antidumpingforanstaltninger ifølge grundforordningens artikel 14, stk. 4, kan suspenderes, hvis det er i Unionens interesse, hvis markedsvilkårene midlertidigt har ændret sig i et omfang, der giver grund til at formode, at der ikke vil ske skade som følge af suspensionen.

| (246) | Med hensyn til det andet element og som omhandlet i ovenstående afsnit om skade, fornyet skade og Unionens interesse (betragtning 174 ff.) bemærkede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen stadig var i en sårbar situation i den nuværende undersøgelsesperiode, og at der under alle omstændigheder var stor sandsynlighed for, at den skade, der oprindeligt blev forårsaget af dumpingimport fra Kina og Rusland til skadevoldende priser, igen ville finde sted, hvis foranstaltningerne udløber. Desuden fandt Kommissionen ingen tvingende årsager i forbindelse med Unionens interesse til ikke at opretholde foranstaltningerne. Derfor kunne Kommissionen på baggrund af de tilgængelige oplysninger i denne undersøgelse ikke på nuværende tidspunkt konkludere, at det er usandsynligt, at den pågældende skade ville opstå igen som følge af en suspension, og at det er i Unionens interesse at suspendere foranstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 4. Kommissionen afviste derfor påstanden. Kommissionen forbeholdt sig ret til at undersøge behovet for at suspendere foranstaltningerne nærmere i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 4, på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(246)

Med hensyn til det andet element og som omhandlet i ovenstående afsnit om skade, fornyet skade og Unionens interesse (betragtning 174 ff.) bemærkede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen stadig var i en sårbar situation i den nuværende undersøgelsesperiode, og at der under alle omstændigheder var stor sandsynlighed for, at den skade, der oprindeligt blev forårsaget af dumpingimport fra Kina og Rusland til skadevoldende priser, igen ville finde sted, hvis foranstaltningerne udløber. Desuden fandt Kommissionen ingen tvingende årsager i forbindelse med Unionens interesse til ikke at opretholde foranstaltningerne. Derfor kunne Kommissionen på baggrund af de tilgængelige oplysninger i denne undersøgelse ikke på nuværende tidspunkt konkludere, at det er usandsynligt, at den pågældende skade ville opstå igen som følge af en suspension, og at det er i Unionens interesse at suspendere foranstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 4. Kommissionen afviste derfor påstanden. Kommissionen forbeholdt sig ret til at undersøge behovet for at suspendere foranstaltningerne nærmere i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 4, på et senere tidspunkt.

| (247) | Desuden hævdede NLMK-gruppen, Severstal-gruppen og MMK-gruppen, at fordi den russiske forsyning af koldvalsede flade produkter af stål til Unionen er blevet lammet af sanktioner, var der ikke noget retsgrundlag for at opretholde foranstaltningerne hverken som resultat af den igangværende undersøgelse eller inden for den lovbestemte frist for anvendelse af foranstaltningerne. De eksporterende producenter fremførte, at omlægningen af de grundlæggende handelsstrømme, som er forårsaget af nævnte sanktioner, var af varig karakter. Ifølge denne argumentation vil foranstaltninger ikke tjene deres formål med at beskytte EU-erhvervsgrenen og -markedet mod udenlandske eksportørers urimelige handelspraksis og er derfor ikke nødvendige, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 1. |
| --- | --- |

(247)

Desuden hævdede NLMK-gruppen, Severstal-gruppen og MMK-gruppen, at fordi den russiske forsyning af koldvalsede flade produkter af stål til Unionen er blevet lammet af sanktioner, var der ikke noget retsgrundlag for at opretholde foranstaltningerne hverken som resultat af den igangværende undersøgelse eller inden for den lovbestemte frist for anvendelse af foranstaltningerne. De eksporterende producenter fremførte, at omlægningen af de grundlæggende handelsstrømme, som er forårsaget af nævnte sanktioner, var af varig karakter. Ifølge denne argumentation vil foranstaltninger ikke tjene deres formål med at beskytte EU-erhvervsgrenen og -markedet mod udenlandske eksportørers urimelige handelspraksis og er derfor ikke nødvendige, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 1.

| (248) | Kommissionen bemærkede, at Unionen efter indledningen af undersøgelsen, på grund af Den Russiske Føderations militære aggression mod Ukraine, indførte flere på hinanden følgende pakker af sanktioner mod Rusland, som også påvirkede stålprodukter og/eller stålvirksomheder, der producerer og eksporterer den undersøgte vare efter undersøgelsesperioden. I modsætning til de eksporterende producenters påstand kan den nuværende situation ikke anses for at være af varig karakter. Som anført i betragtning 167 og 172 fandt Kommissionen, at disse sanktioner ikke kan have indflydelse på dens konklusioner i denne undersøgelse. Kommissionen fandt navnlig, at foranstaltningerne, trods de nuværende sanktioner, stadig var nødvendige som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 1 og 2. |
| --- | --- |

(248)

Kommissionen bemærkede, at Unionen efter indledningen af undersøgelsen, på grund af Den Russiske Føderations militære aggression mod Ukraine, indførte flere på hinanden følgende pakker af sanktioner mod Rusland, som også påvirkede stålprodukter og/eller stålvirksomheder, der producerer og eksporterer den undersøgte vare efter undersøgelsesperioden. I modsætning til de eksporterende producenters påstand kan den nuværende situation ikke anses for at være af varig karakter. Som anført i betragtning 167 og 172 fandt Kommissionen, at disse sanktioner ikke kan have indflydelse på dens konklusioner i denne undersøgelse. Kommissionen fandt navnlig, at foranstaltningerne, trods de nuværende sanktioner, stadig var nødvendige som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 1 og 2.

8.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (249) | På grundlag af Kommissionens konklusioner om fornyet dumping, fornyet skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende koldvalsede flade produkter af stål fra Rusland og Kina opretholdes. |
| --- | --- |

(249)

På grundlag af Kommissionens konklusioner om fornyet dumping, fornyet skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende koldvalsede flade produkter af stål fra Rusland og Kina opretholdes.

| (250) | Der er behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(250)

Der er behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«.

| (251) | Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og skal i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af den lavere toldsats er berettiget i henhold til toldlovgivningen. |
| --- | --- |

(251)

Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og skal i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af den lavere toldsats er berettiget i henhold til toldlovgivningen.

| (252) | Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told. |
| --- | --- |

(252)

Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told.

| (253) | De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordning, gælder for importen af den undersøgte vare med oprindelse i de pågældende lande, som er fremstillet af de nævnte specifikke retlige enheder. Importen af den undersøgte vare, produceret af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(253)

De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordning, gælder for importen af den undersøgte vare med oprindelse i de pågældende lande, som er fremstillet af de nævnte specifikke retlige enheder. Importen af den undersøgte vare, produceret af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (254) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (78). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en forordning om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(254)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (78). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en forordning om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

78

Den Europæiske Unions Tidende

| (255) | I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (79) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(255)

I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (79) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

79

Den Europæiske Unions Tidende

| (256) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 (80) indførte Kommissionen en beskyttelsesforanstaltning for visse stålprodukter i en periode på tre år. Ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029 blev beskyttelsesforanstaltningen forlænget til den 30. juni 2024. Den undersøgte vare er en af de varekategorier, der er omfattet af beskyttelsesforanstaltningerne. Når de toldkontingenter, der er fastsat i henhold til beskyttelsesforanstaltningen, er overskredet, vil både tolden ud over kontingentet og antidumpingtolden derfor skulle betales for den samme import. Eftersom en sådan kumulering af antidumpingforanstaltninger med beskyttelsesforanstaltninger kan føre til en større påvirkning af samhandelen end ønskeligt, besluttede Kommissionen at forhindre den samtidige anvendelse af antidumpingtolden og toldsatsen ud over kontingentet for den undersøgte vare i beskyttelsestoldens gyldighedsperiode. |
| --- | --- |

(256)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 (80) indførte Kommissionen en beskyttelsesforanstaltning for visse stålprodukter i en periode på tre år. Ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029 blev beskyttelsesforanstaltningen forlænget til den 30. juni 2024. Den undersøgte vare er en af de varekategorier, der er omfattet af beskyttelsesforanstaltningerne. Når de toldkontingenter, der er fastsat i henhold til beskyttelsesforanstaltningen, er overskredet, vil både tolden ud over kontingentet og antidumpingtolden derfor skulle betales for den samme import. Eftersom en sådan kumulering af antidumpingforanstaltninger med beskyttelsesforanstaltninger kan føre til en større påvirkning af samhandelen end ønskeligt, besluttede Kommissionen at forhindre den samtidige anvendelse af antidumpingtolden og toldsatsen ud over kontingentet for den undersøgte vare i beskyttelsestoldens gyldighedsperiode.

80

| (257) | Det betyder, at i tilfælde hvor den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159, finder anvendelse på den undersøgte vare og overstiger niveauet for antidumpingtolden i nærværende forordning, opkræves kun den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159. I perioden med den samtidige anvendelse af beskyttelses- og antidumpingtold suspenderes opkrævningen af den told, der er indført i henhold til nærværende forordning. Når den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159, finder anvendelse på den undersøgte vare og er fastsat på et niveau, der er lavere end niveauet for antidumpingtolden i denne forordning, opkræves den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159, i tillæg til forskellen mellem nævnte told og den højere antidumpingtold, der indføres ved nærværende forordning. Den del af antidumpingtolden, der ikke opkræves, suspenderes. |
| --- | --- |

(257)

Det betyder, at i tilfælde hvor den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159, finder anvendelse på den undersøgte vare og overstiger niveauet for antidumpingtolden i nærværende forordning, opkræves kun den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159. I perioden med den samtidige anvendelse af beskyttelses- og antidumpingtold suspenderes opkrævningen af den told, der er indført i henhold til nærværende forordning. Når den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159, finder anvendelse på den undersøgte vare og er fastsat på et niveau, der er lavere end niveauet for antidumpingtolden i denne forordning, opkræves den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159, i tillæg til forskellen mellem nævnte told og den højere antidumpingtold, der indføres ved nærværende forordning. Den del af antidumpingtolden, der ikke opkræves, suspenderes.

| (258) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(258)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål eller andre former for legeret stål, med undtagelse af rustfrit stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne og kun koldvalsede, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7209 15 00 (Taric-kode 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (Taric-kode 7209189990), ex 7209 25 00 (Taric-kode 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (Taric-kode 7211238019, 7211238095 og 7211238099), ex 7211 29 00 (Taric-kode 7211290019 og 7211290099), 7225 50 80 og 7226 92 00 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation.

Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:

| — | fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, kun koldvalsede, også i ruller, af alle tykkelser, elektriske |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, kun koldvalsede, også i ruller, af alle tykkelser, elektriske

| — | fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i ruller af en tykkelse på mindre end 0,35 mm, udglødet (kendt som »sortblik«) |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål, af alle bredder, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i ruller af en tykkelse på mindre end 0,35 mm, udglødet (kendt som »sortblik«)

| — | fladvalsede produkter af andre former for legeret stål, af alle bredder, af silicium-elektrisk stål, og |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af andre former for legeret stål, af alle bredder, af silicium-elektrisk stål, og

| — | fladvalsede produkter af legeret stål, kun koldvalsede, af hurtigstål. |
| --- | --- |

—

fladvalsede produkter af legeret stål, kun koldvalsede, af hurtigstål.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Land | Virksomhed | Antidumpingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Angang Steel Company Limited, Anshan | 19,7 | C097 |
| | Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin | 19,7 | C098 |
| | Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget | 20,5 | |
| | Alle andre virksomheder | 22,1 | C999 |
| Rusland | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk | 18,7 | C099 |
| | PAO Severstal, Cherepovets | 34 | C100 |
| | Alle andre virksomheder | 36,1 | C999 |

Land

Virksomhed

Antidumpingtold (%)

Taric-tillægskode

Kina

Angang Steel Company Limited, Anshan

19,7

C097

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin

19,7

C098

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget

20,5

Alle andre virksomheder

22,1

C999

Rusland

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

18,7

C099

PAO Severstal, Cherepovets

34

C100

Alle andre virksomheder

36,1

C999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af (den undersøgte vare), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i [det pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.

4.   Artikel 1, stk. 2, kan ændres for at tilføje nye eksporterende producenter fra Folkerepublikken Kina og pålægge dem en passende vejet gennemsnitlig antidumpingtold for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven. En ny eksporterende producent skal dokumentere, at:

| a) | den pågældende ikke eksporterede de varer, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Kina i perioden mellem den 1. april 2014 og den 31. marts 2015 (den oprindelige undersøgelsesperiode) |
| --- | --- |

a)

den pågældende ikke eksporterede de varer, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Kina i perioden mellem den 1. april 2014 og den 31. marts 2015 (den oprindelige undersøgelsesperiode)

| b) | den pågældende ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksportør eller producent, der er omfattet af de foranstaltninger, som indføres ved denne forordning og |
| --- | --- |

b)

den pågældende ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksportør eller producent, der er omfattet af de foranstaltninger, som indføres ved denne forordning og

| c) | denne enten faktisk har eksporteret den undersøgte vare eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af den oprindelige undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

c)

denne enten faktisk har eksporteret den undersøgte vare eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af den oprindelige undersøgelsesperiode.

5.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   I tilfælde hvor den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159, finder anvendelse på fladvalsede produkter af jern, ulegeret stål eller legeret stål med undtagelse af rustfrit stål, i alle bredder, koldvalsede, ikke pletteret, belagt eller overtrukket og kun koldvalsede og overstiger niveauet for antidumpingtolden i henhold til artikel 1, stk. 2, opkræves kun den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159.

2.   I anvendelsesperioden for stk. 1 suspenderes opkrævningen af den told, der er indført i henhold til nærværende forordning.

3.   I tilfælde hvor den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159, finder anvendelse på fladvalsede produkter af jern, ulegeret stål eller legeret stål med undtagelse af rustfrit stål, i alle bredder, koldvalsede, ikke pletteret, belagt eller overtrukket og kun koldvalsede og er fastsat til et niveau under antidumpingtolden i henhold til artikel 1, stk. 2, opkræves ud over forskellen mellem tolden og den højere antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, tolden ud over kontingentet, jf. artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159.

4.   Den del af antidumpingtoldbeløbet, der ikke opkræves i henhold til stk. 3, suspenderes.

5.   De suspensioner, der er omhandlet i stk. 2 og 4, begrænses i tid til anvendelsesperioden for den told på import ud over kontingentet, der er omhandlet i artikel 1, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/159.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 83 af 27.3.2015, s. 11.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1328 af 29. juli 2016 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation (EUT L 210 af 4.8.2016, s. 1).

3

(4)  
  EUT C 389 af 16.11.2020, s. 4.

4

(5)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation (EUT C 311 af 3.8.2021, s. 6).

5

(6)  
  EUT C 311 af 3.8.2021, s. 8, afsnit 4.2.

6

(7)  https://www.gtis.com/gta/.

7

(8)  https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials.

8

(9)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2538.

9

(10)  Meddelelse om konsekvenserne af udbruddet af covid-19 for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (2020/C 86/06) (EUT C 86 af 16.3.2020, s. 6).

10

(11)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/181 af 10. februar 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation (EUT L 37 af 12.2.2016, s. 17), betragtning 113.

11

(12)  Se foregående fodnote.

12

(13)  https://www.gtis.com/gta/.

13

(14)  https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials.

14

(15)  https://ec.altares.eu/.

15

(16)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/191 af 16. februar 2022 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 36 af 17.2.2022, s. 1), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2239 af 15. december 2021 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse store vindmølletårne af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 450 af 16.12.2021, s. 59), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/635 af 16. april 2021 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål med oprindelse i Hviderusland, Folkerepublikken Kina og Rusland efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 132 af 19.4.2021, s. 145) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/508 af 7. april 2020 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede plader og ruller af rustfrit stål med oprindelse i Indonesien, Folkerepublikken Kina og Taiwan (EUT L 110 af 8.4.2020, s. 3).

16

(17)  Se gennemførelsesforordning (EU) 2022/191, betragtning 195-201, gennemførelsesforordning (EU) 2021/2239, betragtning 67-74, gennemførelsesforordning (EU) 2021/635, betragtning 149-150, og gennemførelsesforordning (EU) 2020/508, betragtning 158-159.

17

(18)  Se gennemførelsesforordning (EU) 2022/191, betragtning 195-201, gennemførelsesforordning (EU) 2021/2239, betragtning 67-74, gennemførelsesforordning (EU) 2021/635, betragtning 115-118, og gennemførelsesforordning (EU) 2020/508, betragtning 122-127.

18

(19)  Se gennemførelsesforordning (EU) 2022/191, betragtning 195-201, gennemførelsesforordning (EU) 2021/2239, betragtning 67-74, gennemførelsesforordning (EU) 2021/635, betragtning 119-122, og gennemførelsesforordning (EU) 2020/508, betragtning 128-132. Selv om de relevante statslige myndigheders ret til at udpege og fjerne nøglepersoner i ledelsen hos statsejede virksomheder i henhold til den kinesiske lovgivning kan anses for at afspejle de dermed forbundne ejendomsrettigheder, er CCP-cellerne i virksomheder, hvad enten det er statsejede eller private, en anden vigtig måde, hvorpå staten kan gribe ind i forretningsmæssige beslutninger. Ifølge Kinas selskabsret skal der oprettes en CCP-organisation i enhver virksomhed (med mindst tre CCP-medlemmer som specificeret i CCP's forfatning), og virksomheden skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Tidligere er dette krav tilsyneladende ikke altid blevet fulgt eller håndhævet strengt. CCP har imidlertid mindst siden 2016 styrket sine krav om at kontrollere forretningsbeslutninger truffet i statsejede virksomheder som et politisk princip. Det berettes også, at CCP udøver pres på private virksomheder for at få dem til at prioritere »patriotisme« og til at følge partidisciplinen. I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 millioner privatejede virksomheder, og at CCP-organisationerne i stigende grad pressede på for at få det sidste ord i forretningsmæssige beslutninger i deres respektive virksomheder. Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, i alle sektorer, herunder også på producenterne af koldvalsede flade produkter af rustfrit stål og leverandørerne af inputmaterialer hertil.

19

(20)  Se gennemførelsesforordning (EU) 2022/191, betragtning 195-201, gennemførelsesforordning (EU) 2021/2239, betragtning 67-74, gennemførelsesforordning (EU) 2021/635, betragtning 123-129, og gennemførelsesforordning (EU) 2020/508, betragtning 133-138.

20

(21)  Se gennemførelsesforordning (EU) 2022/191, betragtning 195-201, gennemførelsesforordning (EU) 2021/2239, betragtning 67-74, gennemførelsesforordning (EU) 2021/635, betragtning 130-133, og gennemførelsesforordning (EU) 2020/508, betragtning 139-142.

21

(22)  Se gennemførelsesforordning (EU) 2022/191, betragtning 195-201, gennemførelsesforordning (EU) 2021/2239, betragtning 67-74, gennemførelsesforordning (EU) 2021/635, betragtning 134-135, og gennemførelsesforordning (EU) 2020/508, betragtning 143-144.

22

(23)  Se gennemførelsesforordning (EU) 2022/191, betragtning 195-201, gennemførelsesforordning (EU) 2021/2239, betragtning 67-74, gennemførelsesforordning (EU) 2021/635, betragtning 136-145, og gennemførelsesforordning (EU) 2020/508, betragtning 145-154.

23

(24)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, findes på: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

24

(25)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/649 af 5. april 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 92 af 6.4.2017, s. 68), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/969 af 8. juni 2017 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/649 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 146 af 9.6.2017, s. 17) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/688 af 2. maj 2019 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 (EUT L 116 af 3.5.2019, s. 39).

25

(26)  Det globale forum om overkapacitet på stålområdet, ministerrapport, 20. september 2018.

26

(27)  Gennemførelsesforordning (EU) 2019/688, betragtning 86.

27

(28)  Kan ses på: https://worldsteel.org/steel-topics/statistics/top-producers/ (senest tilgået den 4. august 2022)

28

(29)  Se f.eks.: www.fitchratings.com/research/corporate-finance/china-baowu-steel-group-corporation-limited-05-03-2021 (senest tilgået den 4. august 2022).

29

(30)  Rapporten — kapitel 14, s. 358: 51 % private og 49 % statsejede virksomheder hvad angår produktion og 44 % statsejede virksomheder og 56 % private virksomheder hvad angår kapacitet.

30

(31)  Findes på: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e, og www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senest tilgået den 4. august 2022).

31

(32)  Findes på http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (senest tilgået den 4. august 2022).

32

(33)  Som det var tilfældet med fusionen mellem den private virksomhed Rizhao og den statsejede virksomhed Shandong Iron and Steel i 2009. Se Beijing steel report, s. 58, og China Baowu Steel Group's erhvervede majoritetspost i Magang Steel i juni 2019, https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2(senest tilgået den 4. august 2022).

33

(34)  Se også: https://www.miit.gov.cn/gzcy/yjzj/art/2020/art_af1bef04b9624997956b2bff6cdb7383.html (senest tilgået den 13. januar 2022).

34

(35)  Se planens afsnit IV, underafsnit 3, som findes på: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (senest tilgået den 13. januar 2022).

35

(36)  Se forordet til den 14. femårsplan for udvikling af stålindustrien.

36

(37)  Se gruppens websted, som findes på: http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (senest tilgået den 28. marts 2022)

37

(38)  Se gruppens websted, som findes på: https://www.baosteel.com/about/manager (senest tilgået den 28. marts 2022).

38

(39)  Se gruppens websted, som findes på: http://www.baowugroup.com/party_building/overview (senest tilgået den 28. marts 2022).

39

(40)  
  Ibid.

40

Ibid.

(41)  Rapporten, del III, kapitel 14, s. 346 ff.

41

(42)  Indledningen til planen for justering og opgradering af stålindustrien (»Plan for Adjusting and Upgrading the Steel Industry«).

42

(43)  Rapporten, kapitel 14, s. 347.

43

(44)  Den 13. femårsplan for økonomisk og social udvikling af Folkerepublikken Kina (2016-2020), tilgængelig på: https://en.ndrc.gov.cn/policies/202105/P020210527785800103339.pdf (senest tilgået den 4. august 2022).

44

(45)  Rapporten, kapitel 14, s. 349.

45

(46)  Rapporten, kapitel 14, s. 352.

46

(47)  Se den 14. femårsplan for Folkerepublikken Kinas nationale økonomiske og sociale udvikling og langsigtede mål for 2035, del III, artikel VIII, tilgængelig på:

47

https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (senest tilgået den 4. august 2022).

(48)  
  »Guiding Catalogue for Industry Restructuring (2019 Version)«, godkendt ved dekret fra Folkerepublikken Kinas nationale udviklings- og reformkommission nr. 29 af 27. august 2019, findes på:

48

http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (senest tilgået den 27. juni 2022).

(49)  Se gennemførelsesforordning (EU) 2021/635, betragtning 134-135, og gennemførelsesforordning (EU) 2020/508, betragtning 143-144.

49

(50)  World Bank Open Data — Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

50

(51)  Hvis den undersøgte vare ikke produceres i et land med et tilsvarende udviklingsniveau, kan det overvejes i stedet at anvende en vare inden for samme generelle kategori og/eller sektor som den undersøgte vare.

51

(52)  https://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) og https://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria.

52

(53)  https://ilostat.ilo.org/.

53

(54)  https://ilostat.ilo.org/data/ https://www.ilo.org/shinyapps/bulkexplorer36/?lang=en&segment=indicator&id=EAR_4MTH_SEX_ECO_CUR_NB_A.

54

(55)  https://www.ilo.org/shinyapps/bulkexplorer38/?lang=en&segment=indicator&id=HOW_TEMP_SEX_ECO_NB_A.

55

(56)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 af 29. april 2015 om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (EUT L 123 af 19.5.2015, s. 33). Grundforordningens artikel 2, stk. 7, fastsætter, at hjemmemarkedspriserne i disse lande ikke kan anvendes til at fastsætte den normale værdi, og under alle omstændigheder var disse importoplysninger uden betydning.

56

(57)  https://ilostat.ilo.org/.

57

(58)  https://ilostat.ilo.org/data/ https://www.ilo.org/shinyapps/bulkexplorer36/?lang=en&segment=indicator&id=EAR_4MTH_SEX_ECO_CUR_NB_A.

58

(59)  https://www.ilo.org/shinyapps/bulkexplorer38/?lang=en&segment=indicator&id=HOW_TEMP_SEX_ECO_NB_A.

59

(60)  https://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) og https://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria.

60

(61)  www.macmap.org

61

(62)  Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, giver oplysninger om importen af varer, der allerede er genstand for registrering eller antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger fra de lande, der er berørt af denne undersøgelse, og fra andre tredjelande, på 10-cifret Taric-kodeniveau.

62

(63)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029 af 24. juni 2021 om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 med henblik på at forlænge beskyttelsesforanstaltningen vedrørende importen af visse stålprodukter (EUT L 225 I af 25.6.2021, s. 1).

63

(64)  https://www.oecd.org/industry/ind/latest-developments-in-steelmaking-capacity-2021.pdf

64

(65)  https://worldsteel.org/steel-topics/statistics/world-steel-in-figures-2022/

65

(66)  Indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse koldvalsede flade produkter af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Den Russiske Føderation, indlæg på vegne af Duferco S.A., 27.8.2021, afsnit 4.1. Kina, side 6.

66

(67)  Global Steel Prices, Indexes & Forecasts | MEPS International

67

(68)  Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 229 af 31.7.2014, s. 1), som ændret ved forordning (EU) 2022/428(EUT L 87 I af 15.3.2022, s. 13). Se venligst https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0833-20220413 for den konsoliderede udgave af forordning (EU) nr. 833/2014, der indeholder alle ændringer vedrørende pakken af sanktioner.

68

(69)  Indien, Tyrkiet, Ukraine og Republikken Korea var de eneste lande med en markedsandel på over 3 % i undersøgelsesperioden, mens kun Taiwan og Det Forenede Kongerige havde en markedsandel på over 2 %.

69

(70)  Dette blev også bekræftet i den oprindelige undersøgelse, se betragtning 136 i gennemførelsesforordning (EU) 2016/181.

70

(71)  Gennemførelsesforordning (EU) 2016/181, betragtning 136.

71

(72)  Gennemførelsesforordning (EU) 2016/1328.

72

(73)  Se forordning (EU) 2022/428 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine.

73

(74)  Ifølge de russiske eksporterende producenter skal enhver antidumpingforanstaltning
  »bringes til ophør, da de betingelser, der ligger til grund for dens bestemmelser, ikke længere eksisterer«
  , mens Kommissionen anvender antidumpingforanstaltninger
  »som et langsigtet handelsbeskyttelsesredskab
  «.

74

»bringes til ophør, da de betingelser, der ligger til grund for dens bestemmelser, ikke længere eksisterer«

»som et langsigtet handelsbeskyttelsesredskab

(75)  Prisen blev fastsat på cif-basis som angivet i GTA (https://www.gtis.com/gta/) med passende justeringer for omkostninger efter importen.

75

(76)  Gennemførelsesforordning (EU) 2016/1328, betragtning 156.

76

(77)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/978 af 23. juni 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 167 af 24.6.2022, s. 58).

77

(78)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

78

(79)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

79

(80)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 af 31. januar 2019 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 31 af 1.2.2019, s. 27).

80

---

BILAG

Samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven:

| Land | Betegnelse | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Kina | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tangshan | C103 |
| Kina | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan | C104 |
| Kina | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Shanghai | C105 |
| Kina | Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd, Nanjing | C106 |
| Kina | BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Benxi | C107 |
| Kina | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi | C108 |
| Kina | WISCO International Economic & Trading Co. Ltd, Wuhan | C109 |
| Kina | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd, Maanshan | C110 |
| Kina | Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd, Tianjin | C111 |
| Kina | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang | C112 |
| Kina | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd, Baotou City | C113 |

Land

Betegnelse

Taric-tillægskode

Kina

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tangshan

C103

Kina

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan

C104

Kina

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Shanghai

C105

Kina

Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd, Nanjing

C106

Kina

BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Benxi

C107

Kina

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

C108

Kina

WISCO International Economic & Trading Co. Ltd, Wuhan

C109

Kina

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd, Maanshan

C110

Kina

Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd, Tianjin

C111

Kina

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang

C112

Kina

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd, Baotou City

C113

---

AFGØRELSER

| 27.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/195 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/195

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/2069

af 30. september 2022

om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Nederlandene i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget

(Meddelt under nummer C(2022) 6859)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Direktiv 91/676/EØF indeholder bestemmelser om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 91/676/EØF indeholder bestemmelser om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget.

| (2) | I bilag III, punkt 2, til direktiv 91/676/EØF fastsættes det, at medlemsstater, der har til hensigt at anvende mere husdyrgødning end den mængde, der svarer til 170 kg kvælstof pr. hektar, skal fastsætte mængderne således, at de ikke er til hinder for opfyldelsen af målsætningerne i direktivets artikel 1. Hvis en medlemsstat tillader andre mængder i henhold til andet afsnit, litra b), underretter den Kommissionen, som undersøger begrundelsen herfor efter forskriftsproceduren i artikel 9, stk. 2. |
| --- | --- |

(2)

I bilag III, punkt 2, til direktiv 91/676/EØF fastsættes det, at medlemsstater, der har til hensigt at anvende mere husdyrgødning end den mængde, der svarer til 170 kg kvælstof pr. hektar, skal fastsætte mængderne således, at de ikke er til hinder for opfyldelsen af målsætningerne i direktivets artikel 1. Hvis en medlemsstat tillader andre mængder i henhold til andet afsnit, litra b), underretter den Kommissionen, som undersøger begrundelsen herfor efter forskriftsproceduren i artikel 9, stk. 2.

| (3) | Ved beslutning 2005/880/EF (2) godkendte Kommissionen en undtagelse på Nederlandenes anmodning i henhold til direktiv 91/676/EØF med henblik på at tillade anvendelsen af husdyrgødning fra græssende husdyr op til en grænse på 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 70 % græsarealer. |
| --- | --- |

(3)

Ved beslutning 2005/880/EF (2) godkendte Kommissionen en undtagelse på Nederlandenes anmodning i henhold til direktiv 91/676/EØF med henblik på at tillade anvendelsen af husdyrgødning fra græssende husdyr op til en grænse på 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 70 % græsarealer.

| (4) | Ved afgørelse 2010/65/EU (3) godkendte Kommissionen, ved en ændring af afgørelse 2005/880/EF, en undtagelse på Nederlandenes anmodning i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF med henblik på at tillade anvendelsen af husdyrgødning fra græssende husdyr op til en grænse på 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 70 % græsarealer indtil den 31. december 2013. |
| --- | --- |

(4)

Ved afgørelse 2010/65/EU (3) godkendte Kommissionen, ved en ændring af afgørelse 2005/880/EF, en undtagelse på Nederlandenes anmodning i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF med henblik på at tillade anvendelsen af husdyrgødning fra græssende husdyr op til en grænse på 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 70 % græsarealer indtil den 31. december 2013.

| (5) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/291/EU (4), som ophørte med at finde anvendelse den 31. december 2017, blev Nederlandene indrømmet en undtagelse i henhold til direktiv 91/676/EØF, hvorved der blev givet tilladelse til anvendelse af husdyrgødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsarealer svarende til højst 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på sandjorder i den sydlige og centrale del og på løssjorder og svarende til højst 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på andre jordtyper. Undtagelsen vedrørte 19 564 bedrifter i 2016, hvilket svarer til 47 % af det samlede nettolandbrugsareal i Nederlandene. |
| --- | --- |

(5)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/291/EU (4), som ophørte med at finde anvendelse den 31. december 2017, blev Nederlandene indrømmet en undtagelse i henhold til direktiv 91/676/EØF, hvorved der blev givet tilladelse til anvendelse af husdyrgødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsarealer svarende til højst 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på sandjorder i den sydlige og centrale del og på løssjorder og svarende til højst 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på andre jordtyper. Undtagelsen vedrørte 19 564 bedrifter i 2016, hvilket svarer til 47 % af det samlede nettolandbrugsareal i Nederlandene.

| (6) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/820 (5), som ophørte med at finde anvendelse den 1. januar 2020, blev Nederlandene indrømmet en undtagelse i henhold til direktiv 91/676/EØF, hvorved der blev givet tilladelse til anvendelse af husdyrgødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsarealer svarende til højst 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på sandjorder i den sydlige og centrale del og på løssjorder og svarende til højst 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på andre jordtyper. Undtagelsen vedrørte 18 818 bedrifter i 2019, hvilket svarer til 44,7 % af det samlede nettolandbrugsareal i Nederlandene. |
| --- | --- |

(6)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/820 (5), som ophørte med at finde anvendelse den 1. januar 2020, blev Nederlandene indrømmet en undtagelse i henhold til direktiv 91/676/EØF, hvorved der blev givet tilladelse til anvendelse af husdyrgødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsarealer svarende til højst 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på sandjorder i den sydlige og centrale del og på løssjorder og svarende til højst 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på andre jordtyper. Undtagelsen vedrørte 18 818 bedrifter i 2019, hvilket svarer til 44,7 % af det samlede nettolandbrugsareal i Nederlandene.

| (7) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073 (6), som ophørte med at finde anvendelse den 31. december 2021, blev Nederlandene indrømmet en undtagelse, hvorved der blev givet tilladelse til anvendelse af husdyrgødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsarealer svarende til højst 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på sandjorder i den sydlige og centrale del og på løssjorder og svarende til højst 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på andre jordtyper. Gyldighedsperioden for gennemførelsesafgørelsen blev begrænset til to år for at gøre det muligt for Nederlandene fuldt ud at gennemføre den styrkede håndhævelsesstrategi til forebyggelse af svig i gennemførelsen af gødningspolitikken. Desuden blev der medtaget yderligere betingelser for at sikre, at mængden af husdyr ikke steg, og for at reducere ammoniakemissioner i forbindelse med tilførsel af husdyrgødning. |
| --- | --- |

(7)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073 (6), som ophørte med at finde anvendelse den 31. december 2021, blev Nederlandene indrømmet en undtagelse, hvorved der blev givet tilladelse til anvendelse af husdyrgødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsarealer svarende til højst 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på sandjorder i den sydlige og centrale del og på løssjorder og svarende til højst 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på andre jordtyper. Gyldighedsperioden for gennemførelsesafgørelsen blev begrænset til to år for at gøre det muligt for Nederlandene fuldt ud at gennemføre den styrkede håndhævelsesstrategi til forebyggelse af svig i gennemførelsen af gødningspolitikken. Desuden blev der medtaget yderligere betingelser for at sikre, at mængden af husdyr ikke steg, og for at reducere ammoniakemissioner i forbindelse med tilførsel af husdyrgødning.

| (8) | Den 25. februar 2022 anmodede Nederlandene i henhold til bilag III, punkt 2, tredje afsnit, til direktiv 91/676/EØF om en ny undtagelse. |
| --- | --- |

(8)

Den 25. februar 2022 anmodede Nederlandene i henhold til bilag III, punkt 2, tredje afsnit, til direktiv 91/676/EØF om en ny undtagelse.

| (9) | Nederlandene indberettede data (7) i henhold til artikel 10 i direktiv 91/676/EØF. Heraf fremgår, at der i løbet af perioden 2016-2019 ved ca. 14 % af målestationerne for grundvand i Nederlandene blev målt middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, ved 5 % blev der målt nitratkoncentrationer på mellem 40 og 50 mg/l, og ved 73 % af målestationerne blev der målt middel nitratkoncentrationer under 25 mg/l. Af dataene fremgik også, at der for perioden 2016-2019 ved ca. 99 % af målestationerne for overfladevand i Nederlandene blev målt middel nitratkoncentrationer under 50 mg/l, og at der ved 96 % af disse målestationer blev målt middel nitratkoncentrationer under 25 mg/l. Ikke desto mindre var 58 % af ferskvandsområderne eutrofe i indberetningsperioden 2016-2019, og 10 % kunne blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. |
| --- | --- |

(9)

Nederlandene indberettede data (7) i henhold til artikel 10 i direktiv 91/676/EØF. Heraf fremgår, at der i løbet af perioden 2016-2019 ved ca. 14 % af målestationerne for grundvand i Nederlandene blev målt middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, ved 5 % blev der målt nitratkoncentrationer på mellem 40 og 50 mg/l, og ved 73 % af målestationerne blev der målt middel nitratkoncentrationer under 25 mg/l. Af dataene fremgik også, at der for perioden 2016-2019 ved ca. 99 % af målestationerne for overfladevand i Nederlandene blev målt middel nitratkoncentrationer under 50 mg/l, og at der ved 96 % af disse målestationer blev målt middel nitratkoncentrationer under 25 mg/l. Ikke desto mindre var 58 % af ferskvandsområderne eutrofe i indberetningsperioden 2016-2019, og 10 % kunne blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger.

| (10) | Disse data, som offentliggjort i rapporten i henhold til artikel 10 i direktiv 91/676/EØF (8), viste også væsentlige udsving mellem de nederlandske provinser og viste, at hotspots for forurening med nitratkoncentrationer i grundvandet og eutrofiering findes i en række af dem. I Limburg viste 36 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 22 % viste nedadgående udvikling, mens 74 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 16 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Noord-Brabant viste 26 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, 20 % viste nedadgående udvikling, mens 68 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 7 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Zeeland viste 14 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 47 % vist nedadgående udvikling, mens 80 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 11 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Zuid-Holland var 54 % af overfladevandområderne eutrofe, og 17 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Noord-Holland var 61 % af overfladevandområderne eutrofe, og 19 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Utrecht viste 24 % af grundvandsovervågningsstationerne nedadgående udvikling i nitratkoncentrationer, mens 43 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 10 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Gelderland viste 10 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 15 % viste nedadgående udvikling. I Overijssel viste 18 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 19 % vist nedadgående udvikling, mens 67 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 4 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Zeeland viste 15 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, mens 65 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 9 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Friesland viste 23 % grundvandsovervågningsstationerne nedadgående udvikling i nitratkoncentrationerne, mens 85 % af overfladevandområderne var eutrofe. I Groningen var 52 % af overfladevandområderne eutrofe, og 11 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Flevoland var 33 % af overfladevandområderne eutrofe. |
| --- | --- |

(10)

Disse data, som offentliggjort i rapporten i henhold til artikel 10 i direktiv 91/676/EØF (8), viste også væsentlige udsving mellem de nederlandske provinser og viste, at hotspots for forurening med nitratkoncentrationer i grundvandet og eutrofiering findes i en række af dem. I Limburg viste 36 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 22 % viste nedadgående udvikling, mens 74 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 16 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Noord-Brabant viste 26 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, 20 % viste nedadgående udvikling, mens 68 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 7 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Zeeland viste 14 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 47 % vist nedadgående udvikling, mens 80 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 11 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Zuid-Holland var 54 % af overfladevandområderne eutrofe, og 17 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Noord-Holland var 61 % af overfladevandområderne eutrofe, og 19 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Utrecht viste 24 % af grundvandsovervågningsstationerne nedadgående udvikling i nitratkoncentrationer, mens 43 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 10 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Gelderland viste 10 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 15 % viste nedadgående udvikling. I Overijssel viste 18 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 19 % vist nedadgående udvikling, mens 67 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 4 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Zeeland viste 15 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, mens 65 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 9 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Friesland viste 23 % grundvandsovervågningsstationerne nedadgående udvikling i nitratkoncentrationerne, mens 85 % af overfladevandområderne var eutrofe. I Groningen var 52 % af overfladevandområderne eutrofe, og 11 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Flevoland var 33 % af overfladevandområderne eutrofe.

| (11) | De data, som blev rapporteret af Nederlandene i 2020 og 2021 i forbindelse med rapporten i henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073, viste stigninger i nitratkoncentrationerne i grundvandet i områder med løss- sand- og lerjorder. I den sydlige og østlige del af regionen med sandjord var den gennemsnitlige nitratkoncentration i den øverste meter af grundvandet 67 mg/l i 2021. Dette overstiger EU-grænseværdien på 50 mg/l. Siden 2017 er nitratkoncentrationen fordoblet i denne del af regionen med sandjord. Den gennemsnitlige koncentration i den nordlige del af regionen med sandjord forblev under EU-grænseværdien, men steg til 37 mg/l i 2021. I regionen med løssjord faldt den gennemsnitlige koncentration en smule til 57 mg/l i 2020, men dette er stadig over EU-grænseværdien. I regionen med lerjord forblev nitratkoncentrationerne hele tiden under grænseværdien, men de steg dog. De laveste koncentrationer blev målt i regionen med tørvejord, hvor den gennemsnitlige koncentration var 14 mg/l i 2021. Dataene viste også, at rodzonevand fra bedrifter i overvågningsnettet for undtagelsen ofte lå over normerne for nitratkoncentrationer, selv om middelværdien forblev under 50 mg/l. |
| --- | --- |

(11)

De data, som blev rapporteret af Nederlandene i 2020 og 2021 i forbindelse med rapporten i henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073, viste stigninger i nitratkoncentrationerne i grundvandet i områder med løss- sand- og lerjorder. I den sydlige og østlige del af regionen med sandjord var den gennemsnitlige nitratkoncentration i den øverste meter af grundvandet 67 mg/l i 2021. Dette overstiger EU-grænseværdien på 50 mg/l. Siden 2017 er nitratkoncentrationen fordoblet i denne del af regionen med sandjord. Den gennemsnitlige koncentration i den nordlige del af regionen med sandjord forblev under EU-grænseværdien, men steg til 37 mg/l i 2021. I regionen med løssjord faldt den gennemsnitlige koncentration en smule til 57 mg/l i 2020, men dette er stadig over EU-grænseværdien. I regionen med lerjord forblev nitratkoncentrationerne hele tiden under grænseværdien, men de steg dog. De laveste koncentrationer blev målt i regionen med tørvejord, hvor den gennemsnitlige koncentration var 14 mg/l i 2021. Dataene viste også, at rodzonevand fra bedrifter i overvågningsnettet for undtagelsen ofte lå over normerne for nitratkoncentrationer, selv om middelværdien forblev under 50 mg/l.

| (12) | Nederlandene gennemfører i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/676/EØF et handlingsprogram på hele sit nationale område. Den 26. december 2021 vedtog Nederlandene en ny handlingsplan for perioden 2022-2025 (9) (det 7. nitrathandlingsprogram), hvilket omfatter yderligere foranstaltninger til at reducere tab af næringsstoffer (kvælstof og fosfor) til miljøet og er baseret på en regional differentieret tilgang, som afhænger af niveauet af næringsstofforurening og jordtypen. I den miljøkonsekvensvurdering, som blev gennemført som forberedelse til det 7. nitrathandlingsprogram af de nederlandske myndigheders videnskabelige rådgivende udvalg (Commissie van Deskundigen Meststoffenwet), blev det fastslået, at handlingsprogrammets potentielle virkning ikke ville være tilstrækkelig til at nå målene for vandkvalitet. Den 25. februar 2022 vedtog Nederlandene et addendum (10) til det.7. nitrathandlingsprogram med henvisning til det national landdistriktsprogram (11), hvori der beskrives en samlet tilgang til natur, vand og klima, herunder kvælstofemissioner, for at opfylde EU-kravene på miljø- og klimaområdet. Ved hjælp af addendummet søger den nederlandske regering at omsætte sine ambitioner til konkrete foranstaltninger, som har til formål at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår næringsstoffer, som stammer fra landbruget. |
| --- | --- |

(12)

Nederlandene gennemfører i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/676/EØF et handlingsprogram på hele sit nationale område. Den 26. december 2021 vedtog Nederlandene en ny handlingsplan for perioden 2022-2025 (9) (det 7. nitrathandlingsprogram), hvilket omfatter yderligere foranstaltninger til at reducere tab af næringsstoffer (kvælstof og fosfor) til miljøet og er baseret på en regional differentieret tilgang, som afhænger af niveauet af næringsstofforurening og jordtypen. I den miljøkonsekvensvurdering, som blev gennemført som forberedelse til det 7. nitrathandlingsprogram af de nederlandske myndigheders videnskabelige rådgivende udvalg (Commissie van Deskundigen Meststoffenwet), blev det fastslået, at handlingsprogrammets potentielle virkning ikke ville være tilstrækkelig til at nå målene for vandkvalitet. Den 25. februar 2022 vedtog Nederlandene et addendum (10) til det.7. nitrathandlingsprogram med henvisning til det national landdistriktsprogram (11), hvori der beskrives en samlet tilgang til natur, vand og klima, herunder kvælstofemissioner, for at opfylde EU-kravene på miljø- og klimaområdet. Ved hjælp af addendummet søger den nederlandske regering at omsætte sine ambitioner til konkrete foranstaltninger, som har til formål at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår næringsstoffer, som stammer fra landbruget.

| (13) | I det 7. nitrathandlingsprogram for 2022-2025 og addendummet hertil fastsættes den indsats, der er nødvendig for hver region, for at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår nitrat og fosfor, som stammer fra landbruget, jf. direktiv 91/676/EØF og den nederlandske vandområdeplan, der er vedtaget i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (12). For så vidt angår nitratkoncentrationer i grundvandet, kræves der for regionerne Zand Noord, Zand Oost, Westelijk Noord-Brabant, Centraal zeeklei, Zuidwestelijk zeekleigebied og Westelijk zandgebied en vis indsats for at nå målene, mens der for regionerne Gelderse Vallei, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zand og Lössgebied kræves en væsentlig indsats for at nå dem. Når det drejer sig om fosforkoncentrationer i overfladevandet (eutrofiering), kræves der for regionerne Zand Noord, Zand Oost, Westelijk Noord-Brabant, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zand, Noordelijk zeekleigebied, Centraal zeeklei og Zuidwestelijk zeekleigebied en vis indsats for at nå målene, mens der for regionerne Gelderse Vallei, Lössgebied, Westelijk Zeeklei, Westelijk veengebied og Westelijk zandgebied kræves en væsentlig indsats for at nå dem. Dette er i overensstemmelse med de data, der er indberettet af Nederlandene i henhold til artikel 10 i direktiv 91/676/EØF. |
| --- | --- |

(13)

I det 7. nitrathandlingsprogram for 2022-2025 og addendummet hertil fastsættes den indsats, der er nødvendig for hver region, for at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår nitrat og fosfor, som stammer fra landbruget, jf. direktiv 91/676/EØF og den nederlandske vandområdeplan, der er vedtaget i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (12). For så vidt angår nitratkoncentrationer i grundvandet, kræves der for regionerne Zand Noord, Zand Oost, Westelijk Noord-Brabant, Centraal zeeklei, Zuidwestelijk zeekleigebied og Westelijk zandgebied en vis indsats for at nå målene, mens der for regionerne Gelderse Vallei, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zand og Lössgebied kræves en væsentlig indsats for at nå dem. Når det drejer sig om fosforkoncentrationer i overfladevandet (eutrofiering), kræves der for regionerne Zand Noord, Zand Oost, Westelijk Noord-Brabant, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zand, Noordelijk zeekleigebied, Centraal zeeklei og Zuidwestelijk zeekleigebied en vis indsats for at nå målene, mens der for regionerne Gelderse Vallei, Lössgebied, Westelijk Zeeklei, Westelijk veengebied og Westelijk zandgebied kræves en væsentlig indsats for at nå dem. Dette er i overensstemmelse med de data, der er indberettet af Nederlandene i henhold til artikel 10 i direktiv 91/676/EØF.

| (14) | Nederlandene vil vedtage en ny opdeling af områder, der er forurenet af nitrat og fosfor, som stammer fra landbruget (næringsstofforurenede områder), som skal omfatte alle afvandingsområder for at overvåge områder, hvor grundvandet og overfladevandet udviser middel nitratforurening, eller hvor lejlighedsvise nitratforureningshændelser finder sted, hvor vandet er i risiko for at blive forurenet, og hvor der er stigende koncentration, samt overvågning af områder, hvor der er eutrofiering eller risiko for eutrofiering. I opdelingen bør der også tages hensyn til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis, særlig dommene i sagerne C-221/03 (13) og C-543/16 (14). Hvis der ikke foreligger en ny opdeling senest den 1. januar 2024, vil alle områder, hvor der kræves en vis eller en væsentlig indsats, blive betegnet som næringsstofforurenede områder. |
| --- | --- |

(14)

Nederlandene vil vedtage en ny opdeling af områder, der er forurenet af nitrat og fosfor, som stammer fra landbruget (næringsstofforurenede områder), som skal omfatte alle afvandingsområder for at overvåge områder, hvor grundvandet og overfladevandet udviser middel nitratforurening, eller hvor lejlighedsvise nitratforureningshændelser finder sted, hvor vandet er i risiko for at blive forurenet, og hvor der er stigende koncentration, samt overvågning af områder, hvor der er eutrofiering eller risiko for eutrofiering. I opdelingen bør der også tages hensyn til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis, særlig dommene i sagerne C-221/03 (13) og C-543/16 (14). Hvis der ikke foreligger en ny opdeling senest den 1. januar 2024, vil alle områder, hvor der kræves en vis eller en væsentlig indsats, blive betegnet som næringsstofforurenede områder.

| (15) | Denne undtagelse bør behandles inden for rammerne af EU's bredere politiske kontekst vedrørende spørgsmål om næringsstofforvaltning, særlig målsætningerne og målene i direktiv 2000/60/EF, 2006/118/EF (15) og 2008/56/EF (16), de ambitiøse mål i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indsatsfordeling (17) og Nederlandenes strategiske plan under den fælles landbrugspolitik (18) samt målene i den europæiske grønne pagt, for så vidt angår næringsstofforurening. I den europæiske grønne pagt fastsættes mål for Unionen om at reducere tab af næringsstoffer og begrænse emissionerne af andre drivhusgasser end CO2, nemlig metan og dinitrogenoxid, som gødskning og husdyr er en væsentlig kilde til. Navnlig har Unionen i fra jord til bord-strategien (19) og handlingsplan for nulforurening (20) forpligtet sig til at reducere tab af næringsstoffer med 50 % i 2030, hvilket fører til en reduktion på 20 % i gødning, bevarelse af jordens frugtbarhed og en reduktion på 25 % af de økosystemområder i EU, der på grundlag af målinger betegnes som områder, som ligger over »kritiske belastninger« fra kvælstofaflejringer, og hvor luftforurening truer biodiversiteten. |
| --- | --- |

(15)

Denne undtagelse bør behandles inden for rammerne af EU's bredere politiske kontekst vedrørende spørgsmål om næringsstofforvaltning, særlig målsætningerne og målene i direktiv 2000/60/EF, 2006/118/EF (15) og 2008/56/EF (16), de ambitiøse mål i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indsatsfordeling (17) og Nederlandenes strategiske plan under den fælles landbrugspolitik (18) samt målene i den europæiske grønne pagt, for så vidt angår næringsstofforurening. I den europæiske grønne pagt fastsættes mål for Unionen om at reducere tab af næringsstoffer og begrænse emissionerne af andre drivhusgasser end CO2, nemlig metan og dinitrogenoxid, som gødskning og husdyr er en væsentlig kilde til. Navnlig har Unionen i fra jord til bord-strategien (19) og handlingsplan for nulforurening (20) forpligtet sig til at reducere tab af næringsstoffer med 50 % i 2030, hvilket fører til en reduktion på 20 % i gødning, bevarelse af jordens frugtbarhed og en reduktion på 25 % af de økosystemområder i EU, der på grundlag af målinger betegnes som områder, som ligger over »kritiske belastninger« fra kvælstofaflejringer, og hvor luftforurening truer biodiversiteten.

| (16) | I det »oprindelige forslag til det nationale landdistriktsprogram« fra den 10. juni 2022 (21) bemærker den nederlandske regering følgende: »De største udfordringer findes i tørvemoseområder, Natura 2000-områder, grundvandsbeskyttelsesområder, sårbare vandløb og bufferzoner rundt om Natura 2000-lokaliteter. I disse områder vil landbrugerne have flere begrænsninger af deres aktiviteter og færre udviklingsmuligheder. Her er driftsekstensivering den mest hensigtsmæssige løsning.« Der er også en »forpligtelse til at oprette overgangsområder rundt om Natura 2000-lokaliteter«. »Overgangsområder (bufferzoner) rundt om Natura 2000-områder er områder, der grænser op til Natura 2000-lokaliteter, og som bidrager til at genoprette systemet for at opretholde og genoprette biodiversiteten i den pågældende Natura 2000-lokalitet«. |
| --- | --- |

(16)

I det »oprindelige forslag til det nationale landdistriktsprogram« fra den 10. juni 2022 (21) bemærker den nederlandske regering følgende: »De største udfordringer findes i tørvemoseområder, Natura 2000-områder, grundvandsbeskyttelsesområder, sårbare vandløb og bufferzoner rundt om Natura 2000-lokaliteter. I disse områder vil landbrugerne have flere begrænsninger af deres aktiviteter og færre udviklingsmuligheder. Her er driftsekstensivering den mest hensigtsmæssige løsning.« Der er også en »forpligtelse til at oprette overgangsområder rundt om Natura 2000-lokaliteter«. »Overgangsområder (bufferzoner) rundt om Natura 2000-områder er områder, der grænser op til Natura 2000-lokaliteter, og som bidrager til at genoprette systemet for at opretholde og genoprette biodiversiteten i den pågældende Natura 2000-lokalitet«.

| (17) | Kommissionen har gennemgået den nederlandske anmodning om en undtagelse under hensyntagen til kravene og målene i direktiv 91/676/EØF og erfaringerne fra tidligere undtagelsesafgørelser og på baggrund af det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil. Kommissionen har også undersøgt udviklingen i vandkvaliteten og taget hensyn til målene i den europæiske grønne pagt. På baggrund af ovenstående anser Kommissionen det for nødvendigt at sikre en forudsigelig overgangsperiode for undtagelsen på højst fire år for græsjordslandbrugere, indtil de planlagte reformer i addendummet er gennemført fuldt ud i nederlandsk lovgivning, og at ledsage den gradvise gennemførelse af de nye reformer. Kommissionen finder desuden, at opnåelsen af målene i direktiv 91/676/EØF kræver, at Nederlandene opfylder strenge yderligere betingelser, navnlig, men ikke kun, når det gælder de næringsstofforurenede områder. Den undtagelse, der anmodes om, bør støtte den reformkurs, der er defineret i addendummet og i det nationale landdistriktsprogram. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har gennemgået den nederlandske anmodning om en undtagelse under hensyntagen til kravene og målene i direktiv 91/676/EØF og erfaringerne fra tidligere undtagelsesafgørelser og på baggrund af det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil. Kommissionen har også undersøgt udviklingen i vandkvaliteten og taget hensyn til målene i den europæiske grønne pagt. På baggrund af ovenstående anser Kommissionen det for nødvendigt at sikre en forudsigelig overgangsperiode for undtagelsen på højst fire år for græsjordslandbrugere, indtil de planlagte reformer i addendummet er gennemført fuldt ud i nederlandsk lovgivning, og at ledsage den gradvise gennemførelse af de nye reformer. Kommissionen finder desuden, at opnåelsen af målene i direktiv 91/676/EØF kræver, at Nederlandene opfylder strenge yderligere betingelser, navnlig, men ikke kun, når det gælder de næringsstofforurenede områder. Den undtagelse, der anmodes om, bør støtte den reformkurs, der er defineret i addendummet og i det nationale landdistriktsprogram.

| (18) | Den undtagelse, der indrømmes ved nærværende afgørelse, berører ikke Nederlandenes forpligtelse til at anvende Rådets direktiv 92/43/EØF (22) og Den Europæiske Unions Domstols dom i sag C-293/17 (23) navnlig vedrørende fortolkningen af direktivets artikel 6, stk. 3, og direktiv 2000/60/EF og 2008/56/EF, og undtagelsen udelukker ikke, at der kan blive behov for yderligere foranstaltninger for at opfylde de forpligtelser, der følger af nævnte direktiver. |
| --- | --- |

(18)

Den undtagelse, der indrømmes ved nærværende afgørelse, berører ikke Nederlandenes forpligtelse til at anvende Rådets direktiv 92/43/EØF (22) og Den Europæiske Unions Domstols dom i sag C-293/17 (23) navnlig vedrørende fortolkningen af direktivets artikel 6, stk. 3, og direktiv 2000/60/EF og 2008/56/EF, og undtagelsen udelukker ikke, at der kan blive behov for yderligere foranstaltninger for at opfylde de forpligtelser, der følger af nævnte direktiver.

| (19) | Det er afgørende at sikre, at tilladelser til yderligere mængder husdyrgødning pr. hektar pr. år ikke forsinker eller medfører en risiko for opfyldelsen af kravene i anden EU-lovgivning, hvor kvælstof- og fosforforurening kan være til hinder for, at målene nås. Derfor bør nationale indrømmelser af undtagelser til individuelle landbrugere ikke tillades i grundvandsbeskyttelsesområder og Natura 2000-områder eller i bufferzonerne rundt om Natura 2000-områder som defineret i det nederlandske nationale landdistriktsprogram, hvis omfang vil blive præciseret i 2023. |
| --- | --- |

(19)

Det er afgørende at sikre, at tilladelser til yderligere mængder husdyrgødning pr. hektar pr. år ikke forsinker eller medfører en risiko for opfyldelsen af kravene i anden EU-lovgivning, hvor kvælstof- og fosforforurening kan være til hinder for, at målene nås. Derfor bør nationale indrømmelser af undtagelser til individuelle landbrugere ikke tillades i grundvandsbeskyttelsesområder og Natura 2000-områder eller i bufferzonerne rundt om Natura 2000-områder som defineret i det nederlandske nationale landdistriktsprogram, hvis omfang vil blive præciseret i 2023.

| (20) | Husdyrtætheden i Nederlandene er fortsat meget høj. I 2016 var det den højeste i Unionen, næsten fem gange højere end EU-gennemsnittet. Ifølge oplysningerne fra Nederlandene faldt det samlede antal husdyr i perioden 2019-2021 med 2,5 %, mens antallet af kreaturer steg. |
| --- | --- |

(20)

Husdyrtætheden i Nederlandene er fortsat meget høj. I 2016 var det den højeste i Unionen, næsten fem gange højere end EU-gennemsnittet. Ifølge oplysningerne fra Nederlandene faldt det samlede antal husdyr i perioden 2019-2021 med 2,5 %, mens antallet af kreaturer steg.

| (21) | Den samlede produktion af husdyrgødning fra 2020 bør ikke overstiges. Loftet for den maksimale produktion af husdyrgødning vil være indarbejdet i nationale lovgivning den 1. januar 2024. Desuden bør gennemførelsen af de reformer, der er planlagt inden for rammerne af det nationale landdistriktsprogram, føre til en gradvis reduktion af produktionen af husdyrgødning ved udløbet af den gældende afgørelses gyldighedsperiode. |
| --- | --- |

(21)

Den samlede produktion af husdyrgødning fra 2020 bør ikke overstiges. Loftet for den maksimale produktion af husdyrgødning vil være indarbejdet i nationale lovgivning den 1. januar 2024. Desuden bør gennemførelsen af de reformer, der er planlagt inden for rammerne af det nationale landdistriktsprogram, føre til en gradvis reduktion af produktionen af husdyrgødning ved udløbet af den gældende afgørelses gyldighedsperiode.

| (22) | Særlig i områder, der er forurenet med næringsstoffer, er det nødvendigt at supplere det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil med særlige foranstaltninger, der er anerkendt for deres effektivitet, for så vidt angår næringsstofforvaltning på bedriftsniveau og reduktion af tab af næringsstoffer i grundvandet og ferskvandet. |
| --- | --- |

(22)

Særlig i områder, der er forurenet med næringsstoffer, er det nødvendigt at supplere det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil med særlige foranstaltninger, der er anerkendt for deres effektivitet, for så vidt angår næringsstofforvaltning på bedriftsniveau og reduktion af tab af næringsstoffer i grundvandet og ferskvandet.

| (23) | Nederlandene har gennemført en styrket håndhævelsesstrategi for at forbedre forebyggelsen af svig i gennemførelsen af landets gødningspolitik. Strategien blev gennemført i år 2020-2021, men blev noget forsinket, også på grund af covid-19-pandemien. Der skal tilstræbes en effektiv gennemførelse af strategien i overensstemmelse med dens vigtigste indsatsområder, og gennemførelsen skal udbredes til andre regioner, hvis den uafhængige vurdering viser en væsentlig risiko for forsætlig manglende overholdelse af reglerne om forvaltning af husdyrgødning. Overgangsperioden for de planlagte langbrugsreformer kan også føre til øget svig, og kontrollerne bør derfor intensiveres. |
| --- | --- |

(23)

Nederlandene har gennemført en styrket håndhævelsesstrategi for at forbedre forebyggelsen af svig i gennemførelsen af landets gødningspolitik. Strategien blev gennemført i år 2020-2021, men blev noget forsinket, også på grund af covid-19-pandemien. Der skal tilstræbes en effektiv gennemførelse af strategien i overensstemmelse med dens vigtigste indsatsområder, og gennemførelsen skal udbredes til andre regioner, hvis den uafhængige vurdering viser en væsentlig risiko for forsætlig manglende overholdelse af reglerne om forvaltning af husdyrgødning. Overgangsperioden for de planlagte langbrugsreformer kan også føre til øget svig, og kontrollerne bør derfor intensiveres.

| (24) | Tilladelserne til de enkelte landbrugere er underlagt visse betingelser, der har til formål at sikre en gødningstilførsel på bedriftsniveau, der er tilpasset planternes behov og forebygger udledning af kvælstof og fosfat i vandet. De foranstaltninger, der er fastsat ved denne afgørelse, bør supplere de foranstaltninger, der allerede anvendes inden for rammerne af det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil. |
| --- | --- |

(24)

Tilladelserne til de enkelte landbrugere er underlagt visse betingelser, der har til formål at sikre en gødningstilførsel på bedriftsniveau, der er tilpasset planternes behov og forebygger udledning af kvælstof og fosfat i vandet. De foranstaltninger, der er fastsat ved denne afgørelse, bør supplere de foranstaltninger, der allerede anvendes inden for rammerne af det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil.

| (25) | Nederlandene skal gennemføre alle foranstaltninger, der er fastsat i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (24), for at nedbringe ammoniakemissionerne. I rapporten om virkningen af direktiv 91/676/EØF på emissioner af gasformigt kvælstof (25) konkluderes det, at undtagelsen i nogle regioner med en høj tæthed af husdyr kan resultere i højere emissioner af forurenende luftarter. Der bør derfor træffes passende foranstaltninger til at reducere ammoniakemissioner, herunder anvendelse af spredningsteknikker med lave emissioner, der om nødvendigt må kombineres med fastsættelse af en maksimal temperatur for tilførslen af gødning og en streng forpligtelse til omgående indarbejdning i jorden ved tilførsel af gødning/gylle på markerne. |
| --- | --- |

(25)

Nederlandene skal gennemføre alle foranstaltninger, der er fastsat i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (24), for at nedbringe ammoniakemissionerne. I rapporten om virkningen af direktiv 91/676/EØF på emissioner af gasformigt kvælstof (25) konkluderes det, at undtagelsen i nogle regioner med en høj tæthed af husdyr kan resultere i højere emissioner af forurenende luftarter. Der bør derfor træffes passende foranstaltninger til at reducere ammoniakemissioner, herunder anvendelse af spredningsteknikker med lave emissioner, der om nødvendigt må kombineres med fastsættelse af en maksimal temperatur for tilførslen af gødning og en streng forpligtelse til omgående indarbejdning i jorden ved tilførsel af gødning/gylle på markerne.

| (26) | De betingelser, der er fastsat i artikel 4 i denne afgørelse betragtes som den udgave af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, der er fastsat i den nationale lovgivning, som omhandlet i artikel 12 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 (26), og de betingelser, der er fastsat i artikel 5-9 i denne afgørelse betragtes, for så vidt angår de enheder, der nyder godt af undtagelserne, som den udgave af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, der er fastsat i den nationale lovgivning som omhandlet i artikel 12 og 13 i forordning (EU) 2021/2115. |
| --- | --- |

(26)

De betingelser, der er fastsat i artikel 4 i denne afgørelse betragtes som den udgave af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, der er fastsat i den nationale lovgivning, som omhandlet i artikel 12 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 (26), og de betingelser, der er fastsat i artikel 5-9 i denne afgørelse betragtes, for så vidt angår de enheder, der nyder godt af undtagelserne, som den udgave af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, der er fastsat i den nationale lovgivning som omhandlet i artikel 12 og 13 i forordning (EU) 2021/2115.

| (27) | Nederlandene skal opfylde målene for drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030. En omlægning af arealanvendelsen fra græsjord til agerjord ville medføre en stigning i emissionerne af kulstof fra jordbunden og hæmme overholdelsen af artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 (27). |
| --- | --- |

(27)

Nederlandene skal opfylde målene for drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030. En omlægning af arealanvendelsen fra græsjord til agerjord ville medføre en stigning i emissionerne af kulstof fra jordbunden og hæmme overholdelsen af artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 (27).

| (28) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (28) indeholder generelle bestemmelser for opbygning af en infrastruktur for geografisk information i EU med henblik på EU's miljøpolitik og andre politikområder eller aktiviteter i EU, der kan have indvirkning på miljøet. Den geografiske information, der indsamles inden for rammerne af denne afgørelse, bør i givet fald være i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktiv. For at mindske den administrative byrde og forbedre sammenhængen i dataene bør Nederlandene desuden ved indsamlingen af de nødvendige data inden for rammerne af denne afgørelse, hvor det er relevant, benytte de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, som Nederlandene har oprettet i henhold til artikel 67, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (29). |
| --- | --- |

(28)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (28) indeholder generelle bestemmelser for opbygning af en infrastruktur for geografisk information i EU med henblik på EU's miljøpolitik og andre politikområder eller aktiviteter i EU, der kan have indvirkning på miljøet. Den geografiske information, der indsamles inden for rammerne af denne afgørelse, bør i givet fald være i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktiv. For at mindske den administrative byrde og forbedre sammenhængen i dataene bør Nederlandene desuden ved indsamlingen af de nødvendige data inden for rammerne af denne afgørelse, hvor det er relevant, benytte de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, som Nederlandene har oprettet i henhold til artikel 67, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (29).

| (29) | Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. december 2025. |
| --- | --- |

(29)

Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. december 2025.

| (30) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF — |
| --- | --- |

(30)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Undtagelse

Den undtagelse, som Nederlandene ved brev af 25. februar 2022 har anmodet om med henblik på at tillade, at arealer kan tilføres en større mængde kvælstof fra husdyrgødning fra græssende husdyr end den mængde, der er anført i bilag III, punkt 2, andet afsnit, første punktum, til direktiv 91/676/EØF, indrømmes som en overgangsforanstaltning, som ledsager reformer i landbrugs- og husdyrsektoren i Nederlandene, med henblik på at opfylde EU-kravene på miljø- og klimaområdet i forbindelse med kvælstofemissioner (herunder ammoniak) og næringsstoffer i vand (herunder direktiv 91/676/EØF) på de betingelser, der er fastlagt i denne afgørelse.

Artikel 2

Undtagelsens anvendelsesområde

Undtagelsen gælder for græsjordsbedrifter, hvortil der er givet tilladelse i henhold til artikel 6.

Artikel 3

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

| (1) | »græsjordsbedrift«: bedrift, hvor mindst 80 % af det areal, der kan tilføres husdyrgødning, er græsjorder |
| --- | --- |

(1)

»græsjordsbedrift«: bedrift, hvor mindst 80 % af det areal, der kan tilføres husdyrgødning, er græsjorder

| (2) | »græssende husdyr«: kvæg (med undtagelse af fedekalve), får, geder, heste, æsler, hjorte og vandbøfler |
| --- | --- |

(2)

»græssende husdyr«: kvæg (med undtagelse af fedekalve), får, geder, heste, æsler, hjorte og vandbøfler

| (3) | »landbrugsjord«: den jord, som landbrugeren ejer, lejer eller forvalter i henhold til en skriftlig kontrakt, og for hvis forvaltning landbrugeren er direkte ansvarlig |
| --- | --- |

(3)

»landbrugsjord«: den jord, som landbrugeren ejer, lejer eller forvalter i henhold til en skriftlig kontrakt, og for hvis forvaltning landbrugeren er direkte ansvarlig

| (4) | »græsarealer«: græsarealer uden for omdriften eller græsarealer i omdrift, der henligger under fem år |
| --- | --- |

(4)

»græsarealer«: græsarealer uden for omdriften eller græsarealer i omdrift, der henligger under fem år

| (5) | »gødningsplan«: beregning af den påtænkte brug og tilgængelighed af næringsstoffer |
| --- | --- |

(5)

»gødningsplan«: beregning af den påtænkte brug og tilgængelighed af næringsstoffer

| (6) | »gødningsregnskab«: næringsstofbalance baseret på den faktiske brug og optagelse af næringsstoffer |
| --- | --- |

(6)

»gødningsregnskab«: næringsstofbalance baseret på den faktiske brug og optagelse af næringsstoffer

| (7) | »gødningsregister«: et elektronisk system, ved hjælp af hvilket landbrugeren rapporterer om den faktiske brug af næringsstoffer og om forvaltningen af husdyrgødning |
| --- | --- |

(7)

»gødningsregister«: et elektronisk system, ved hjælp af hvilket landbrugeren rapporterer om den faktiske brug af næringsstoffer og om forvaltningen af husdyrgødning

| (8) | »sandjorder i den sydlige og centrale del«: sandjorder i de sydlige og centrale landområder i henhold til artikel 1, stk. 1, i de nederlandske gennemførelsesbestemmelser vedrørende loven om gødningsstoffer (30) |
| --- | --- |

(8)

»sandjorder i den sydlige og centrale del«: sandjorder i de sydlige og centrale landområder i henhold til artikel 1, stk. 1, i de nederlandske gennemførelsesbestemmelser vedrørende loven om gødningsstoffer (30)

30

| (9) | »løssjorder«: løssjorder i henhold til artikel 1, stk. 1, i de nederlandske gennemførelsesbestemmelser vedrørende loven om gødningsstoffer |
| --- | --- |

(9)

»løssjorder«: løssjorder i henhold til artikel 1, stk. 1, i de nederlandske gennemførelsesbestemmelser vedrørende loven om gødningsstoffer

| (10) | »næringsstoffer«: kvælstof og fosfat. |
| --- | --- |

(10)

»næringsstoffer«: kvælstof og fosfat.

Artikel 4

Almindelige betingelser for at være omfattet af undtagelsen

Undtagelsen indrømmes på følgende betingelser:

| 1) | Nederlandene har senest den 1. januar 2024 udarbejdet en ny opdeling og et nyt kort over områder forurenet af nitrat og fosfor, der stammer fra landbruget (næringsstofforurenede områder), som omfatter alle afvandingsområder for at overvåge områder, hvor grundvandet og overfladevandet udviser middel nitratforurening, eller hvor lejlighedsvise nitratforureningshændelser finder sted, hvor vandet er i risiko for at blive forurenet, og hvor der er stigende koncentrationer, samt overvågning af områder, hvor der er eutrofiering eller risiko for eutrofiering.
  Som en overgangsforanstaltning, og indtil den nye opdeling er i kraft senest den 1. januar 2024, vil næringsstofforurenede områder omfatte sandjorder i den sydlige og centrale del af landet og områder med løssjorder samt, fra den 1. januar 2023, afvandingsområder, der tilhører regionale vandområder, og som i den nationale analyse af vandkvalitet (2020) (31) foretaget af det nederlandske miljøvurderingsagentur er udpeget som utilstrækkelige (dårlige, ringe og moderate), for så vidt angår næringsstoffer.
  Fra den 1. januar 2024 foreligger en endelig opdeling og et endeligt kort over næringsstofforurenede områder, der som minimum omfatter de områder, der blev udpeget i 2023, og eventuelle yderligere områder, hvor landbrugets bidrag til næringsstofforureningen er væsentlig, dvs. over 19 % af den samlede belastning i form af næringsstoffer.
  Hvis den endelige opdeling og det endelige kort over næringsstofforurenede områder ikke foreligger den 1. januar 2024, anvendes opdelingen i det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil, som omfatter alle områder, hvor der kræves en vis eller en væsentlig indsats for at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår nitrat- og fosforkoncentrationer, som omhandlet i direktiv 91/676/EØF og den nederlandske vandområdeplan, der er vedtaget i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

1)

Nederlandene har senest den 1. januar 2024 udarbejdet en ny opdeling og et nyt kort over områder forurenet af nitrat og fosfor, der stammer fra landbruget (næringsstofforurenede områder), som omfatter alle afvandingsområder for at overvåge områder, hvor grundvandet og overfladevandet udviser middel nitratforurening, eller hvor lejlighedsvise nitratforureningshændelser finder sted, hvor vandet er i risiko for at blive forurenet, og hvor der er stigende koncentrationer, samt overvågning af områder, hvor der er eutrofiering eller risiko for eutrofiering.

næringsstofforurenede områder

Som en overgangsforanstaltning, og indtil den nye opdeling er i kraft senest den 1. januar 2024, vil næringsstofforurenede områder omfatte sandjorder i den sydlige og centrale del af landet og områder med løssjorder samt, fra den 1. januar 2023, afvandingsområder, der tilhører regionale vandområder, og som i den nationale analyse af vandkvalitet (2020) (31) foretaget af det nederlandske miljøvurderingsagentur er udpeget som utilstrækkelige (dårlige, ringe og moderate), for så vidt angår næringsstoffer.

31

Fra den 1. januar 2024 foreligger en endelig opdeling og et endeligt kort over næringsstofforurenede områder, der som minimum omfatter de områder, der blev udpeget i 2023, og eventuelle yderligere områder, hvor landbrugets bidrag til næringsstofforureningen er væsentlig, dvs. over 19 % af den samlede belastning i form af næringsstoffer.

Hvis den endelige opdeling og det endelige kort over næringsstofforurenede områder ikke foreligger den 1. januar 2024, anvendes opdelingen i det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil, som omfatter alle områder, hvor der kræves en vis eller en væsentlig indsats for at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår nitrat- og fosforkoncentrationer, som omhandlet i direktiv 91/676/EØF og den nederlandske vandområdeplan, der er vedtaget i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF.

vis

væsentlig

| 2) | Nederlandene overvåger den producerede husdyrgødningsmængde og sikrer, at produktionen af husdyrgødning på nationalt plan, for så vidt angår både kvælstof- og fosfatmængder, ikke overstiger 489,4 mio. kg kvælstof og 150,7 mio. kg fosfat (de mængder, der blev produceret i 2020), og at de reformer, der er fastsat i addendummet, resulterer i, at mængden af produceret husdyrgødning gradvist falder og i 2025 ikke overstiger 440 mio. kg kvælstof og 135 mio. kg. fosfat. |
| --- | --- |

2)

Nederlandene overvåger den producerede husdyrgødningsmængde og sikrer, at produktionen af husdyrgødning på nationalt plan, for så vidt angår både kvælstof- og fosfatmængder, ikke overstiger 489,4 mio. kg kvælstof og 150,7 mio. kg fosfat (de mængder, der blev produceret i 2020), og at de reformer, der er fastsat i addendummet, resulterer i, at mængden af produceret husdyrgødning gradvist falder og i 2025 ikke overstiger 440 mio. kg kvælstof og 135 mio. kg. fosfat.

| 3) | Fra den 1. januar 2023 giver Nederlandene ikke tilladelser til undtagelser som omhandlet i artikel 5 i denne afgørelse i Natura 2000-lokaliteter oprettet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (32) og direktiv 92/43/EØF og, fra den 1. januar 2024, heller ikke i bufferzoner nær Natura 2000-lokaliteter som omhandlet i det nationale landdistriktsprogram, for hvilke kritiske belastninger fra kvælstofaflejringer overskrides. |
| --- | --- |

3)

Fra den 1. januar 2023 giver Nederlandene ikke tilladelser til undtagelser som omhandlet i artikel 5 i denne afgørelse i Natura 2000-lokaliteter oprettet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (32) og direktiv 92/43/EØF og, fra den 1. januar 2024, heller ikke i bufferzoner nær Natura 2000-lokaliteter som omhandlet i det nationale landdistriktsprogram, for hvilke kritiske belastninger fra kvælstofaflejringer overskrides.

32

| 4) | Fra den 1. januar 2023 giver Nederlandene ikke tilladelser til undtagelser som omhandlet i artikel 5 i denne afgørelse i grundvandsbeskyttelsesområder. I grundvandsbeskyttelsesområder anvendes der senest den 1. januar 2024 i områder, hvor grundvandet er forurenet af nitrat, en pakke af obligatoriske foranstaltninger til reduktion af næringsstofbelastningen. |
| --- | --- |

4)

Fra den 1. januar 2023 giver Nederlandene ikke tilladelser til undtagelser som omhandlet i artikel 5 i denne afgørelse i grundvandsbeskyttelsesområder. I grundvandsbeskyttelsesområder anvendes der senest den 1. januar 2024 i områder, hvor grundvandet er forurenet af nitrat, en pakke af obligatoriske foranstaltninger til reduktion af næringsstofbelastningen.

| 5) | Nederlandene iværksætter følgende foranstaltninger:






  a) | Fra januar 2023 udarbejder alle bedrifter før vækstsæsonen en årlig gødningsplan. I gødningsplanen beskrives sædskifteplaner for landbrugsjorden og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning og andre kvælstof- og fosfatgødninger. |
| --- | --- | --- |

5)

Nederlandene iværksætter følgende foranstaltninger:

a)

Fra januar 2023 udarbejder alle bedrifter før vækstsæsonen en årlig gødningsplan. I gødningsplanen beskrives sædskifteplaner for landbrugsjorden og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning og andre kvælstof- og fosfatgødninger.

| b) | Fra den 1. januar 2024 forefindes et elektronisk gødningsregister, hvori tilførslen af kunstgødning og produktionen af husdyrgødning og tilførslen heraf på jorden registreres. Senest den 1. januar 2025 anvender alle bedrifter det elektroniske register. De nederlandske myndigheder overvåger og analyserer de mængder gødning, der tilføres, og leverer rådgivning til landbrugerne om metoder til at reducere de samlede anvendelsesmængder. |
| --- | --- |

b)

Fra den 1. januar 2024 forefindes et elektronisk gødningsregister, hvori tilførslen af kunstgødning og produktionen af husdyrgødning og tilførslen heraf på jorden registreres. Senest den 1. januar 2025 anvender alle bedrifter det elektroniske register. De nederlandske myndigheder overvåger og analyserer de mængder gødning, der tilføres, og leverer rådgivning til landbrugerne om metoder til at reducere de samlede anvendelsesmængder.

| c) | isolationsbælter på landbrugsjord langs vandløb, hvor gødskning er forbudt. Dette findes anvendelse fra den 1. januar 2023 på alle vandløb på landbrugsparceller i Nederlandene. Isolationsbælterne skal have følgende karakteristika:






  i) | isolationsbælter med en bredde på minimum 5 m langs økologisk sårbare bække og overfladevandområder som defineret i henhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- | --- |

c)

isolationsbælter på landbrugsjord langs vandløb, hvor gødskning er forbudt. Dette findes anvendelse fra den 1. januar 2023 på alle vandløb på landbrugsparceller i Nederlandene. Isolationsbælterne skal have følgende karakteristika:

i)

isolationsbælter med en bredde på minimum 5 m langs økologisk sårbare bække og overfladevandområder som defineret i henhold til direktiv 2000/60/EF

| ii) | isolationsbælter med en bredde på minimum 3 m langs andre vandløb, herunder grøfter, i landbrugsområder. |
| --- | --- |

ii)

isolationsbælter med en bredde på minimum 3 m langs andre vandløb, herunder grøfter, i landbrugsområder.

I områder med betydelige afvandings- og vandingsgrøfter kan disse mindstebredder tilpasses på følgende måde:

| — | et isolationsbælte med en bredde på 3 m langs overfladevandområder som defineret i henhold til direktiv 2000/60/EF, hvis et 5 m bredt isolationsbæltes samlede areal på parcelniveau ville udgøre over 4 % af landbrugsparcellen. Hvis det samlede areal af et isolationsbælte med en bredde på 3 m langs overfladevandområder som defineret i henhold til direktiv 2000/60/EF på højst 10 m ville udgøre over 4 % af landbrugsparcellen, kan isolationsbæltets bredde reduceres til 1 m. |
| --- | --- |

—

et isolationsbælte med en bredde på 3 m langs overfladevandområder som defineret i henhold til direktiv 2000/60/EF, hvis et 5 m bredt isolationsbæltes samlede areal på parcelniveau ville udgøre over 4 % af landbrugsparcellen. Hvis det samlede areal af et isolationsbælte med en bredde på 3 m langs overfladevandområder som defineret i henhold til direktiv 2000/60/EF på højst 10 m ville udgøre over 4 % af landbrugsparcellen, kan isolationsbæltets bredde reduceres til 1 m.

| — | et isolationsbælte med en bredde på 1 m langs andre vandløb i landbrugsområder, hvis et 3 m bredt isolationsbæltes samlede areal på parcelniveau ville udgøre over 4 % af landbrugsparcellen. Hvis det samlede areal af et isolationsbælte med en bredde på 1 m ville udgøre over 4 % af landbrugsparcellen, kan isolationsbæltets bredde reduceres til 0,5 m. |
| --- | --- |

—

et isolationsbælte med en bredde på 1 m langs andre vandløb i landbrugsområder, hvis et 3 m bredt isolationsbæltes samlede areal på parcelniveau ville udgøre over 4 % af landbrugsparcellen. Hvis det samlede areal af et isolationsbælte med en bredde på 1 m ville udgøre over 4 % af landbrugsparcellen, kan isolationsbæltets bredde reduceres til 0,5 m.

| iii) | et isolationsbælte med en bredde på minimum 1 m langs vandløb, der tørrer ud om sommeren (disse vandløb vil som minimum være tørre i perioden fra den 1. april til den 1. oktober). |
| --- | --- |

iii)

et isolationsbælte med en bredde på minimum 1 m langs vandløb, der tørrer ud om sommeren (disse vandløb vil som minimum være tørre i perioden fra den 1. april til den 1. oktober).

| d) | I næringsstofforurenede områder finder følgende betingelse anvendelse: Den samlede mængde gødning bestående af organiske og kemiske gødningsstoffer reduceres gradvist, således at mængderne fra den 1. januar 2025 er 20 % lavere end de mængder, der er offentliggjort i bilaget til det 7. nitrathandlingsprogram. Hvis der i den planlagte revision af gødningsnormer fastsættes lavere værdier, har disse forrang. |
| --- | --- |

d)

I næringsstofforurenede områder finder følgende betingelse anvendelse: Den samlede mængde gødning bestående af organiske og kemiske gødningsstoffer reduceres gradvist, således at mængderne fra den 1. januar 2025 er 20 % lavere end de mængder, der er offentliggjort i bilaget til det 7. nitrathandlingsprogram. Hvis der i den planlagte revision af gødningsnormer fastsættes lavere værdier, har disse forrang.

| 6) | Nederlandene efterstræber at gennemføre den styrkede håndhævelsesstrategi, der bygger på erfaringer fra gennemførelsen af artikel 4, stk. 3, i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073. Den styrkede håndhævelsesstrategi skal som minimum omfatte følgende elementer:






  a) | fortsat uafhængig risikovurdering i sager om svig og kortlægning af områder og aktører inden for håndtering og forvaltning af husdyrgødning, som er forbundet med en højere risiko for forsætlig manglende overholdelse af de nationale regler om husdyrgødning, som specificeret ved eller i henhold til gennemførelsesbestemmelserne vedrørende loven om gødningsstoffer (33), afgørelsen om brugen af gødningsstoffer (34) og afgørelsen om miljøledelsesaktiviteter (35), for så vidt angår områder uden afgrøder |
| --- | --- | --- |

6)

Nederlandene efterstræber at gennemføre den styrkede håndhævelsesstrategi, der bygger på erfaringer fra gennemførelsen af artikel 4, stk. 3, i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073. Den styrkede håndhævelsesstrategi skal som minimum omfatte følgende elementer:

a)

fortsat uafhængig risikovurdering i sager om svig og kortlægning af områder og aktører inden for håndtering og forvaltning af husdyrgødning, som er forbundet med en højere risiko for forsætlig manglende overholdelse af de nationale regler om husdyrgødning, som specificeret ved eller i henhold til gennemførelsesbestemmelserne vedrørende loven om gødningsstoffer (33), afgørelsen om brugen af gødningsstoffer (34) og afgørelsen om miljøledelsesaktiviteter (35), for så vidt angår områder uden afgrøder

33

34

35

| b) | fortsat anvendelse af styrket håndhævelse i De Peel, Gelderse Vallei og Twente, der er udpeget som områder med høj risiko for forsætlig manglende overholdelse af de nationale regler om husdyrgødning før udgangen af 2025 udvides den styrkede håndhævelsesstrategi gradvist til alle andre regioner, hvor vurderingerne viser, at de er i et højrisikoområde, under hensyntagen til erfaringer og bedste praksis |
| --- | --- |

b)

fortsat anvendelse af styrket håndhævelse i De Peel, Gelderse Vallei og Twente, der er udpeget som områder med høj risiko for forsætlig manglende overholdelse af de nationale regler om husdyrgødning før udgangen af 2025 udvides den styrkede håndhævelsesstrategi gradvist til alle andre regioner, hvor vurderingerne viser, at de er i et højrisikoområde, under hensyntagen til erfaringer og bedste praksis

| c) | særlig fokus i håndhævelsesstrategien på højrisikoaktører i værdikæden for husdyrgødning, herunder mellemhandlere og samudrådning i alle regioner |
| --- | --- |

c)

særlig fokus i håndhævelsesstrategien på højrisikoaktører i værdikæden for husdyrgødning, herunder mellemhandlere og samudrådning i alle regioner

| d) | det automatiserede ansvarlighedssystem i realtid for transport af husdyrgødning fra den 1. januar 2023 |
| --- | --- |

d)

det automatiserede ansvarlighedssystem i realtid for transport af husdyrgødning fra den 1. januar 2023

| e) | en fortsat styrkelse af kapaciteten til udførelse af inspektioner og kontroller, der som minimum skal svare til 40 % af den kapacitet, der er nødvendig for markinspektioner af græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse, jf. artikel 11, stk. 2, herunder stikprøvekontroller, og en bedre målretning af denne kapacitet til risikoområder, hvad angår gødningshåndtering og -forvaltning |
| --- | --- |

e)

en fortsat styrkelse af kapaciteten til udførelse af inspektioner og kontroller, der som minimum skal svare til 40 % af den kapacitet, der er nødvendig for markinspektioner af græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse, jf. artikel 11, stk. 2, herunder stikprøvekontroller, og en bedre målretning af denne kapacitet til risikoområder, hvad angår gødningshåndtering og -forvaltning

| f) | individuel inspektion af mindst 5,5 % af svinebrugene. |
| --- | --- |

f)

individuel inspektion af mindst 5,5 % af svinebrugene.

Artikel 5

Ansøgninger om tilladelse

1.   Græsjordslandbrugere kan til den kompetente myndighed indgive en ansøgning om en årlig tilladelse til at tilføre en større mængde husdyrgødning fra græssende husdyr, herunder gødning, der er afsat af dyrene selv, nemlig den mængde gødning pr. hektar pr. år, der indeholder:

| a) | for 2022 op til 230 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 250 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i andre områder |
| --- | --- |

a)

for 2022 op til 230 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 250 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i andre områder

| b) | for 2023 op til 220 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 240 kg kvælstof pr. hektar i andre områder |
| --- | --- |

b)

for 2023 op til 220 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 240 kg kvælstof pr. hektar i andre områder

| c) | for 2024 op til 210 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 230 kg kvælstof pr. hektar i andre områder |
| --- | --- |

c)

for 2024 op til 210 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 230 kg kvælstof pr. hektar i andre områder

| d) | for 2025 op til 190 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 200 kg kvælstof pr. hektar i andre områder |
| --- | --- |

d)

for 2025 op til 190 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 200 kg kvælstof pr. hektar i andre områder

| e) | efter den 31. december 2025 op til 170 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i alle områder. |
| --- | --- |

e)

efter den 31. december 2025 op til 170 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i alle områder.

2.   Samtidig med den ansøgning, der er nævnt i stk. 1, indsender ansøgerne en skriftlig erklæring om, at de opfylder betingelserne i artikel 7, 8 og 9, og at de accepterer, at anvendelsen samt gødningsplanen og gødningsregnskabet som omhandlet i artikel 7 vil kunne være genstand for inspektion som omhandlet i artikel 11 i denne afgørelse.

Artikel 6

Meddelelse af tilladelser

Tilladelserne til på græsjordsbedrifter at anvende en større mængde husdyrgødning fra græssende husdyr, herunder gødning afsat af græssende husdyr, tildeles på de betingelser, der er fastsat i artikel 7, 8 og 9.

Artikel 7

Betingelser vedrørende tilførsel af husdyrgødning og andre typer gødning på græsjordsbedrifter, der nyder godt af en undtagelse

1.   Den mængde gødning fra husdyrhold, der årligt tilføres jorden på græsjordsbedrifter, herunder gødning afsat af husdyrene selv, må ikke overstige de mængder, der er angivet i artikel 5.

2.   Fosfatholdige kunstgødninger må ikke anvendes på græsjordsbedriften.

3.   Græsjordsbedriften udfærdiger en gødningsplan senest den 28. februar. Planen skal som minimum omfatte de elementer, der er opført i artikel 7, stk. 4, i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073. Gødningsplanen skal revideres senest syv dage efter eventuelle ændringer i græsjordsbedriftens landbrugspraksis.

4.   Græsjordsbedrift fører og opbevarer et gødningsregnskab for hver kalenderår. Det indsendes til den kompetente myndighed senest den 31. marts det følgende kalenderår. Gødningsregnskabet skal indeholde følgende oplysninger.

| a) | afgrødeareal |
| --- | --- |

a)

afgrødeareal

| b) | antal og type husdyr |
| --- | --- |

b)

antal og type husdyr

| c) | gødningsproduktion pr. dyr |
| --- | --- |

c)

gødningsproduktion pr. dyr

| d) | mængde handelsgødning, som græsjordsbedriften har importeret |
| --- | --- |

d)

mængde handelsgødning, som græsjordsbedriften har importeret

| e) | mængde husdyrgødning leveret til eksterne kontrahenter og derfor ikke anvendt på græsjordsbedriften og navnene på kontrahenterne. |
| --- | --- |

e)

mængde husdyrgødning leveret til eksterne kontrahenter og derfor ikke anvendt på græsjordsbedriften og navnene på kontrahenterne.

5.   Græsjordsbedriften gennemfører mindst hvert fjerde år en analyse af kvælstof- og fosforkoncentrationer i jorden for hvert af bedriftens ensartede områder under hensyntagen til sædskifteplaner og jordegenskaber. Der kræves som minimum en analyse pr. fem hektar jord. På grundlag af analysen anvendes bedriftens gødningsplan og korrigerende foranstaltninger.

6.   Hvis græsarealer pløjes med henblik på græsarealsfornyelse, reduceres normen for kvælstoftilførsel med 50 kg kvælstof pr. hektar efter den 31. maj i hvert kalenderår. Hvis græsarealer pløjes med henblik på dyrkning af majs, reduceres normen for kvælstoftilførsel for majs med 65 kg kvælstof pr. hektar.

7.   Hvis sædskifteplaner omfatter bælgafgrøder eller andre planter, der binder atmosfærisk kvælstof, reduceres tilførslen af gødning tilsvarende.

8.   Der må ikke udbringes husdyrgødning om efteråret forud for udsåningen af græs.

Artikel 8

Betingelser vedrørende jordforvaltning på græsjordsbedrifter, der nyder godt af en undtagelse

1.   I områder, der er forurenet med næringsstoffer, udlægges græs eller andre afgrøder efter majs, hvorved plantedækket om vinteren sikres.

2.   Efterafgrøder må ikke pløjes før den 1. februar.

3.   I områder med næringsstofforurening må græsset kun pløjes om foråret, med undtagelse af:

| a) | græsarealsfornyelse, hvor pløjning kan foretages indtil senest den 31. august |
| --- | --- |

a)

græsarealsfornyelse, hvor pløjning kan foretages indtil senest den 31. august

| b) | sætning af blomsterløg, hvor pløjning kan foretages om efteråret. |
| --- | --- |

b)

sætning af blomsterløg, hvor pløjning kan foretages om efteråret.

4.   Pløjet græs på alle jordtyper følges umiddelbart af en afgrøde med stort kvælstofbehov, og gødningsomfanget baseres på en jordanalyse for mineralsk kvælstof og andre parametre, som giver mulighed for at anslå kvælstofudvaskningen fra mineralisering af organisk materiale.

Artikel 9

Betingelser for reduktion af ammoniakemissioner for også at reducere næringsstofdeponering i vand

1.   På græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse i henhold til artikel 6, gælder følgende betingelser:

| a) | gylle skal udbringes på græsarealer på sand- og løssjorder ved overfladisk nedfældning |
| --- | --- |

a)

gylle skal udbringes på græsarealer på sand- og løssjorder ved overfladisk nedfældning

| b) | gylle skal udbringes på græsarealer på ler- og tørvejorder ved overfladisk nedfældning med en slæbesko med en fortynding af gyllen med vand på 2:1 eller med en »pulse track«-nedfælder |
| --- | --- |

b)

gylle skal udbringes på græsarealer på ler- og tørvejorder ved overfladisk nedfældning med en slæbesko med en fortynding af gyllen med vand på 2:1 eller med en »pulse track«-nedfælder

| c) | gylle må ikke udbringes med en slæbesko, hvis temperaturen udenfor er 20 °C eller højere. |
| --- | --- |

c)

gylle må ikke udbringes med en slæbesko, hvis temperaturen udenfor er 20 °C eller højere.

| d) | gylle udbringes på agerjord ved nedfældning eller indarbejdes i jorden umiddelbart efter udbringningen i et enkelt arbejdsmæssigt skridt |
| --- | --- |

d)

gylle udbringes på agerjord ved nedfældning eller indarbejdes i jorden umiddelbart efter udbringningen i et enkelt arbejdsmæssigt skridt

| e) | fast husdyrgødning skal straks indarbejdes i jorden efter udbringning i højst to arbejdsmæssige skridt. |
| --- | --- |

e)

fast husdyrgødning skal straks indarbejdes i jorden efter udbringning i højst to arbejdsmæssige skridt.

2.   Nederlandene skal levere kurser i foranstaltninger til reduktion af ammoniakemissioner til alle græsjordslandbrugere, der nyder godt af en tilladelse. Det første kursus skal leveres før den 31. december 2023.

Artikel 10

Overvågning

1.   De kompetente myndigheder sørger for, at der udarbejdes kort, hvoraf der fremgår procentdele af følgende:

| a) | græsjordsbedrifterne i hver kommune, som er omfattet af tilladelser |
| --- | --- |

a)

græsjordsbedrifterne i hver kommune, som er omfattet af tilladelser

| b) | husdyrene i hver kommune, som er omfattet af tilladelser |
| --- | --- |

b)

husdyrene i hver kommune, som er omfattet af tilladelser

| c) | landbrugsarealerne i hver kommune, som er omfattet af tilladelser. |
| --- | --- |

c)

landbrugsarealerne i hver kommune, som er omfattet af tilladelser.

Disse kort ajourføres hvert år.

2.   De kompetente myndigheder etablerer og driver et overvågningsnet for udtagning af prøver af jordens vandindhold, vandløb, højtliggende grundvand og drænvand på målesteder på græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse. Dette overvågningsnet leverer data om nitrat- og fosfatkoncentrationen i det vand, der forlader rodzonen og siver ned i grundvands- og overfladevandssystemet.

3.   Overvågningsnettet skal omfatte mindst 300 bedrifter, der er omfattet af tilladelser, og skal være repræsentativt for hver jordtype (ler-, tørve-, sand- og sandholdige løssjorder), for forureningsniveauet, for gødskningspraksis og for sædskiftepraksis. Sammensætningen af overvågningsnettet ændres ikke i den periode, hvor nærværende afgørelse finder anvendelse.

4.   De kompetente myndigheder overvåger:

| a) | rodzonevand, overfladevand og grundvand |
| --- | --- |

a)

rodzonevand, overfladevand og grundvand

| b) | fremskridt i retning af at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår nitrat og fosfor, som omhandlet i direktiv 91/676/EØF og den nederlandske vandområdeplan, der er vedtaget i forbindelse med direktiv 2000/60/EF, i næringsstofforurenede områder. |
| --- | --- |

b)

fremskridt i retning af at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår nitrat og fosfor, som omhandlet i direktiv 91/676/EØF og den nederlandske vandområdeplan, der er vedtaget i forbindelse med direktiv 2000/60/EF, i næringsstofforurenede områder.

5.   Nederlandene fremsender Kommissionen data om nitratkoncentrationer i overfladevand og grundvand og om overfladevandets fosfatkoncentration og trofiske tilstand, både i områder, der er omfattet af betingelserne for undtagelsen, og i områder, er ikke er omfattet af nævnte betingelser.

Artikel 11

Kontroller og inspektioner

1.   De kompetente myndigheder foretager med henblik på at vurdere overholdelsen af betingelserne i artikel 7, 8 og 9 administrativ kontrol af alle ansøgninger om tilladelse. Viser det sig, at betingelserne ikke er opfyldt, afviser de kompetente myndigheder ansøgningen, og ansøgeren oplyses om begrundelsen for afslaget.

De kompetente myndigheder foretager administrativ kontrol af mindst 5 % af de græsjordsbedrifter, for hvilke der er udstedt tilladelse, med hensyn til arealanvendelse, husdyrantal og produktion af husdyrgødning.

2.   De kompetente myndigheder udarbejder et program for markinspektioner på græsjordsbedrifter omfattet af tilladelser, som er baseret på risiko og gennemføres med passende hyppighed. I programmet tages der hensyn til resultaterne af kontrollen de foregående år, resultaterne af generel stikprøvekontrol i forbindelse med lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF og alle andre oplysninger, der kan tyde på manglende overholdelse af betingelserne i artikel 7, 8 og 9 i denne afgørelse.

Der gennemføres markinspektioner på mindst 5 % af de græsjordsbedrifter, der er omfattet af tilladelser, med henblik at vurdere, hvorvidt betingelserne i artikel 7, 8 og 9 er overholdt. Disse inspektioner suppleres med de inspektioner og kontroller, der er omhandlet i artikel 4, stk. 6.

3.   Hvis det i et givet år forekommer, at en græsjordsbedrift med en tilladelse ikke opfylder betingelserne i artikel 7, 8 og 9, pålægges indehaveren af tilladelsen sanktioner i overensstemmelse med de nationale regler, og den pågældende er ikke berettiget til en tilladelse det efterfølgende år.

4.   De kompetente myndigheder tillægges de beføjelser og midler, der er nødvendige for at efterprøve overholdelsen af betingelserne for en tilladelse, der gives i medfør af denne afgørelse.

Artikel 12

Rapportering

1.   De kompetente myndigheder forelægger senest den 30. juni hvert år Kommissionen en rapport med følgende oplysninger:

| a) | gødningsdata for alle græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse, jf. artikel 6, herunder oplysninger om udbytter og jordtyper |
| --- | --- |

a)

gødningsdata for alle græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse, jf. artikel 6, herunder oplysninger om udbytter og jordtyper

| b) | udviklingen i husdyrantal for hver husdyrkategori i Nederlandene og på græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse |
| --- | --- |

b)

udviklingen i husdyrantal for hver husdyrkategori i Nederlandene og på græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse

| c) | udviklingen i den nationale produktion af husdyrgødning for så vidt angår kvælstof- og fosfatindholdet |
| --- | --- |

c)

udviklingen i den nationale produktion af husdyrgødning for så vidt angår kvælstof- og fosfatindholdet

| d) | gennemførelsen af de generelle betinger, der er fastsat i artikel 4 |
| --- | --- |

d)

gennemførelsen af de generelle betinger, der er fastsat i artikel 4

| e) | de kort, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1 |
| --- | --- |

e)

de kort, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1

| f) | resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet, hvad angår nitrat- og fosfatkoncentrationer og eutrofiering, herunder oplysninger om tendenserne i vandkvaliteten for grundvand og overfladevand, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens virkning for vandkvaliteten, jf. artikel 10, stk. 4 og 5, i denne afgørelse |
| --- | --- |

f)

resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet, hvad angår nitrat- og fosfatkoncentrationer og eutrofiering, herunder oplysninger om tendenserne i vandkvaliteten for grundvand og overfladevand, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens virkning for vandkvaliteten, jf. artikel 10, stk. 4 og 5, i denne afgørelse

| g) | en vurdering på grundlag af kontroller gennemført på den enkelte bedrift af, hvordan de betingelser for tilladelser, der er fastsat i artikel 7, 8 og 9, gennemføres, og oplysninger om bedrifter, der ikke overholder betingelserne, på grundlag af resultaterne af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 11 |
| --- | --- |

g)

en vurdering på grundlag af kontroller gennemført på den enkelte bedrift af, hvordan de betingelser for tilladelser, der er fastsat i artikel 7, 8 og 9, gennemføres, og oplysninger om bedrifter, der ikke overholder betingelserne, på grundlag af resultaterne af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 11

| h) | gennemførelsen af den styrkede håndhævelsesstrategi, der er omhandlet i artikel 4, med særlig indberetning om hvert af de elementer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 6. |
| --- | --- |

h)

gennemførelsen af den styrkede håndhævelsesstrategi, der er omhandlet i artikel 4, med særlig indberetning om hvert af de elementer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 6.

2.   Geodataene i den i stk. 1 omhandlede rapport skal i de relevante tilfælde være i overensstemmelse med direktiv 2007/2/EF. Nederlandene benytter ved indsamlingen af det nødvendige datamateriale, hvor det er relevant, de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 67, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1306/2013.

Artikel 13

Anvendelsesperiode

Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. december 2025.

Artikel 14

Adressat

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. september 2022.

På Kommissionens vegne

Virginijus SINKEVIČIUS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2005/880/EF af 8. december 2005 om godkendelse af en undtagelse på Nederlandenes anmodning i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 324 af 10.12.2005, s. 89).

2

(3)  Kommissionens afgørelse 2010/65/EU af 5. februar 2010 om ændring af beslutning 2005/880/EF om godkendelse af en undtagelse på Nederlandenes anmodning i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 35 af 6.2.2010, s. 18).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/291/EU af 16. maj 2014 om indrømmelse af en undtagelse, som Nederlandene har anmodet om i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 148 af 20.5.2014, s. 88).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/820 af 31. maj 2018 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Nederlandene i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 137 af 4.6.2018, s. 27).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073 af 17. juli 2020 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Nederlandene i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 234 af 21.7.2020, s. 20).

6

(7)  COM(2021) 1000 og SWD(2021) 1001 og 28.

7

(8)  COM(2021) 1000 og SWD(2021) 1001 og 28.

8

(9)  Oprindelig titel »7e Nederlandse actieprogramma betreffende de Nitraatrichtlijn (2022-2025)«.

9

(10)  Oprindelig titel »Addendum op het 7e actieprogramma Nitraatrichtlijn«.

10

(11)  Nationaal Programma Landelijk Gebied.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

12

(13)  Domstolens dom af 22. september 2005, C 221/03, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Kongeriget Belgien, ECLI:EU:C:2005:573.

13

(14)  Domstolens dom af 21. juni 2018, Europa-Kommissionen mod Forbundsrepublikken Tyskland, C-543/16, ECLI:EU:C:2018:481.

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/118/EF af 12. december 2006 om beskyttelse af grundvandet mod forurening og forringelse (EUT L 372 af 27.12.2006, s. 19).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 af 30. maj 2018 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 26).

17

(18)  SWD(2020) 93 final — Analysis of links between CAP Reform and Green Deal, SWD(2020) 388 final — Commission recommendations for Netherland’s CAP strategic plan. SWD(2020) 388 final.

18

(19)  En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem. COM(2020) 381 final.

19

(20)  COM(2021) 400 final.

20

(21)  Oprindelig titel »Startnotitie Nationaal Programma Landelijk Gebied – 10 Juni 2022
  «.

21

(22)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

22

(23)  Sag C-293/17 Coöperatie Mobilisation for the Environment og Vereniging Leefmilieu (ECLI:EU:C:2018:882).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).

24

(25)  The impact of the Nitrates Directive on gaseous N emissions, Effects of measures in nitrates action programme on gaseous N emissions, Contract ENV.B.1/ETU/2010/0009.

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 af 2. december 2021 om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 (EUT L 435 af 6.12.2021, s. 1).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 af 30. maj 2018 om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 og afgørelse nr. 529/2013/EU (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 1).

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1).

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

29

(30)  Oprindelig titel »Uitvoeringsregeling Meststoffenwet«.

30

(31)  https://www.pbl.nl/sites/default/files/downloads/pbl-2020-nationale-analyse-waterkwaliteit-4002_0.pdf.

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

32

(33)  Oprindelig titel »Uitvoeringsregeling Meststoffenwet«.

33

(34)  Oprindelig titel »Besluit gebruik meststoffen«.

34

(35)  Oprindelig titel »Activiteitenbesluit milieubeheer«.

35

---

| 27.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/208 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/208

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/2070

af 26. oktober 2022

om ikke at suspendere den endelige antidumpingtold på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, Trinidad og Tobago samt Amerikas Forenede Stater, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 14, stk. 4,

efter høring af det udvalg, der er nedsat ved samme afgørelses artikel 15, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Den 8. oktober 2019 indførte Kommissionen ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat (»UAN« eller »den pågældende vare«) med oprindelse i Rusland, Trinidad og Tobago samt Amerikas Forenede Stater (»de pågældende lande«). |
| --- | --- |

(1)

Den 8. oktober 2019 indførte Kommissionen ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat (»UAN« eller »den pågældende vare«) med oprindelse i Rusland, Trinidad og Tobago samt Amerikas Forenede Stater (»de pågældende lande«).

2

| (2) | I maj 2021 fremlagde Copa-Cogeca (»ansøgeren«), en sammenslutning af brugere af den pågældende vare, oplysninger om en påstået midlertidig ændring af markedsvilkårene efter indførelsen af de endelige foranstaltninger. Den oprindelige undersøgelsesperiode (»den oprindelige UP«) omfattede perioden fra den 1. juli 2017 til den 30. juni 2018. Ansøgeren hævdede, at en sådan midlertidig ændring ville berettige suspensionen af den gældende antidumpingtold i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1036. Andre sammenslutninger, nemlig AGBP (Association Générale des Producteurs de Blé) og Interore (International Ore & Fertilizer Belgium SA), fremlagde også beviser til støtte for en suspension af antidumpingtolden. Disse indlæg indeholdt ikke alle de elementer og beviser, der var nødvendige for, at Kommissionen kunne gå videre med analysen. Kommissionen samarbejdede med ansøgeren om at indsamle yderligere beviser til støtte for dennes påstand om en midlertidig ændring af markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(2)

I maj 2021 fremlagde Copa-Cogeca (»ansøgeren«), en sammenslutning af brugere af den pågældende vare, oplysninger om en påstået midlertidig ændring af markedsvilkårene efter indførelsen af de endelige foranstaltninger. Den oprindelige undersøgelsesperiode (»den oprindelige UP«) omfattede perioden fra den 1. juli 2017 til den 30. juni 2018. Ansøgeren hævdede, at en sådan midlertidig ændring ville berettige suspensionen af den gældende antidumpingtold i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1036. Andre sammenslutninger, nemlig AGBP (Association Générale des Producteurs de Blé) og Interore (International Ore & Fertilizer Belgium SA), fremlagde også beviser til støtte for en suspension af antidumpingtolden. Disse indlæg indeholdt ikke alle de elementer og beviser, der var nødvendige for, at Kommissionen kunne gå videre med analysen. Kommissionen samarbejdede med ansøgeren om at indsamle yderligere beviser til støtte for dennes påstand om en midlertidig ændring af markedsvilkårene.

| (3) | Den 16. november 2021 og i lyset af de foreliggende oplysninger besluttede Kommissionen at anmode AGBP, Copa-Cogeca og Fertilizers Europe om at fremlægge yderligere oplysninger vedrørende en periode efter den oprindelige undersøgelsesperiode og mere specifikt oplysninger om priser, EU-efterspørgsel og EU-erhvervsgrenens resultater i tredje kvartal af 2021 med henblik på at undersøge og vurdere eventuelle virkninger af de påståede ændrede omstændigheder på EU-markedet og hvorvidt det er usandsynligt, at der vil ske fornyet skade som følge af suspensionen. |
| --- | --- |

(3)

Den 16. november 2021 og i lyset af de foreliggende oplysninger besluttede Kommissionen at anmode AGBP, Copa-Cogeca og Fertilizers Europe om at fremlægge yderligere oplysninger vedrørende en periode efter den oprindelige undersøgelsesperiode og mere specifikt oplysninger om priser, EU-efterspørgsel og EU-erhvervsgrenens resultater i tredje kvartal af 2021 med henblik på at undersøge og vurdere eventuelle virkninger af de påståede ændrede omstændigheder på EU-markedet og hvorvidt det er usandsynligt, at der vil ske fornyet skade som følge af suspensionen.

| (4) | Efter disse indlæg fik Copa-Cogeca (som indarbejdede nogle af AGPB's argumenter) og EU-erhvervsgrenen mulighed for at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(4)

Efter disse indlæg fik Copa-Cogeca (som indarbejdede nogle af AGPB's argumenter) og EU-erhvervsgrenen mulighed for at fremsætte bemærkninger.

| (5) | På grundlag af ovenstående oplysninger undersøgte Kommissionen, om en sådan suspension var berettiget. De elementer, der er taget i betragtning, er sammenfattet nedenfor. |
| --- | --- |

(5)

På grundlag af ovenstående oplysninger undersøgte Kommissionen, om en sådan suspension var berettiget. De elementer, der er taget i betragtning, er sammenfattet nedenfor.

| (6) | Den 20. juli 2022 fremlagde Kommissionen sine konklusioner for AGBP, Interore, Copa-Cogeca og Fertilizers Europe. Alle parter fik en tidsfrist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse denne fremlæggelse af oplysninger. Der blev modtaget bemærkninger fra Interore, Copa-Cogeca og Fertilizers Europe. |
| --- | --- |

(6)

Den 20. juli 2022 fremlagde Kommissionen sine konklusioner for AGBP, Interore, Copa-Cogeca og Fertilizers Europe. Alle parter fik en tidsfrist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse denne fremlæggelse af oplysninger. Der blev modtaget bemærkninger fra Interore, Copa-Cogeca og Fertilizers Europe.

2.   UNDERSØGELSE AF ÆNDREDE MARKEDSVILKÅR

UNDERSØGELSE AF ÆNDREDE MARKEDSVILKÅR

| (7) | Ifølge grundforordningens artikel 14, stk. 4, kan antidumpingforanstaltninger suspenderes, hvis det er i Unionens interesse, og hvis markedsvilkårene midlertidigt har ændret sig i et omfang, der giver grund til at formode, at der ikke vil ske skade som følge af suspensionen. Kommissionen vil undersøge disse elementer nedenfor. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge grundforordningens artikel 14, stk. 4, kan antidumpingforanstaltninger suspenderes, hvis det er i Unionens interesse, og hvis markedsvilkårene midlertidigt har ændret sig i et omfang, der giver grund til at formode, at der ikke vil ske skade som følge af suspensionen. Kommissionen vil undersøge disse elementer nedenfor.

2.1.   Analyse af ændrede markedsvilkår

Analyse af ændrede markedsvilkår

| (8) | De påståede midlertidige ændringer i markedsvilkårene bestod i en forsyningsknaphed på EU-markedet, da importmængden faldt, og da EU-erhvervsgrenen reducerede sin produktion. Den midlertidige ubalance mellem udbud og efterspørgsel førte til en kraftig prisstigning. Analysen omfattede to dele, nemlig for det første en sammenligning mellem markedsvilkårene i den oprindelige UP og i 2021, og for det andet en opdatering af den seneste udvikling i 2022, for hvilken der forelå data. |
| --- | --- |

(8)

De påståede midlertidige ændringer i markedsvilkårene bestod i en forsyningsknaphed på EU-markedet, da importmængden faldt, og da EU-erhvervsgrenen reducerede sin produktion. Den midlertidige ubalance mellem udbud og efterspørgsel førte til en kraftig prisstigning. Analysen omfattede to dele, nemlig for det første en sammenligning mellem markedsvilkårene i den oprindelige UP og i 2021, og for det andet en opdatering af den seneste udvikling i 2022, for hvilken der forelå data.

| (9) | Siden indførelsen af foranstaltningerne viste Eurostats statistikker for perioden frem til udgangen af 2021, at importen af UAN var faldet kraftigt. Importen fra de pågældende lande faldt med 69 % i forhold til den oprindelige UP og blev kun delvist erstattet af import fra andre lande. Dette førte til et fald i importen fra alle oprindelseslande på næsten 60 % i forhold til den mængde, der blev importeret i den oprindelige UP. Markedsandelen for importen faldt også fra 43 % til 19 % ud fra den antagelse, at efterspørgslen i Unionen forblev stabil, som anført af Copa-Cogeca. Dette skabte en forsyningsunderskud på 1,14 mio. ton, når man sammenlignede den oprindelige UP og 2021. |
| --- | --- |

(9)

Siden indførelsen af foranstaltningerne viste Eurostats statistikker for perioden frem til udgangen af 2021, at importen af UAN var faldet kraftigt. Importen fra de pågældende lande faldt med 69 % i forhold til den oprindelige UP og blev kun delvist erstattet af import fra andre lande. Dette førte til et fald i importen fra alle oprindelseslande på næsten 60 % i forhold til den mængde, der blev importeret i den oprindelige UP. Markedsandelen for importen faldt også fra 43 % til 19 % ud fra den antagelse, at efterspørgslen i Unionen forblev stabil, som anført af Copa-Cogeca. Dette skabte en forsyningsunderskud på 1,14 mio. ton, når man sammenlignede den oprindelige UP og 2021.

| (10) | I sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger påpegede Copa-Cogeca, at importen steg med over 250 % i første halvår af 2022 sammenlignet med første halvår af 2021. Parten bemærkede, at denne stigning faldt sammen med et dramatisk fald i EU-produktionen på grund af de faktorer, der er behandlet nedenfor. Hvad angår importen, bekræfter de oplysninger, som Kommissionen råder over, denne stigning.

  Tabel 1


  Importmængde













  (1000 ton) |
| --- | --- |
| | UP (1. juli 2017 til 30. juni 2018) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 1. kvartal | 2021 2. kvartal | 2022 1. kvartal |
| Samlet import | 1 927 | 1 998 | 1 322 | 1 027 | 294 | 499 | 753 |
| Import fra Trinidad og Tobago | 368 | 361 | 401 | 418 | 172 | 217 | 332 |
| Import fra Rusland | 613 | 688 | 314 | 90 | 15 | 130 | 320 |
| Import fra USA | 742 | 890 | 222 | - | - | - | 37 |
| Anden import | 204 | 59 | 385 | 519 | 107 | 152 | 64 |
| Kilde: Den oprindelige forordning, Eurostat. |

(10)

I sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger påpegede Copa-Cogeca, at importen steg med over 250 % i første halvår af 2022 sammenlignet med første halvår af 2021. Parten bemærkede, at denne stigning faldt sammen med et dramatisk fald i EU-produktionen på grund af de faktorer, der er behandlet nedenfor. Hvad angår importen, bekræfter de oplysninger, som Kommissionen råder over, denne stigning.

Tabel 1

Tabel 1

Importmængde

Importmængde

(1000 ton)

UP (1. juli 2017 til 30. juni 2018)

UP (1. juli 2017 til 30. juni 2018)

2018

2018

2019

2019

2020

2020

2021 1. kvartal

2021 1. kvartal

2021 2. kvartal

2021 2. kvartal

2022 1. kvartal

2022 1. kvartal

Samlet import

Samlet import

1 927

1 998

1 322

1 027

294

499

753

Import fra Trinidad og Tobago

Import fra Trinidad og Tobago

368

361

401

418

172

217

332

Import fra Rusland

Import fra Rusland

613

688

314

90

15

130

320

Import fra USA

Import fra USA

742

890

222

-

-

-

37

Anden import

Anden import

204

59

385

519

107

152

64

Kilde: Den oprindelige forordning, Eurostat.

Kilde:

| (11) | Med hensyn til den mulige fremtidige udvikling i importen bemærkede Kommissionen, at Amerikas Forenede Stater (»USA«) tilsyneladende har koncentreret sit salg af UAN på hjemmemarkedet siden 2020. Importen fra Trinidad og Tobago synes ikke at være påvirket af indførelsen af de endelige antidumpingforanstaltninger i oktober 2019. Importen kom fortsat ind i Unionen i betydelige mængder. I 2021 udgjorde denne import 50 % (389 000 ton) af den samlede import til Unionen. I de første fire måneder af 2022 eksporterede Trinidad og Tobago mere end 234 000 ton til Unionen, hvilket er 54 % mere end i samme periode sidste år (ca. 152 000 ton). Det ser således ud til, at der stadig importeres UAN fra Trinidad og Tobago til Unionen i betydelige mængder. |
| --- | --- |

(11)

Med hensyn til den mulige fremtidige udvikling i importen bemærkede Kommissionen, at Amerikas Forenede Stater (»USA«) tilsyneladende har koncentreret sit salg af UAN på hjemmemarkedet siden 2020. Importen fra Trinidad og Tobago synes ikke at være påvirket af indførelsen af de endelige antidumpingforanstaltninger i oktober 2019. Importen kom fortsat ind i Unionen i betydelige mængder. I 2021 udgjorde denne import 50 % (389 000 ton) af den samlede import til Unionen. I de første fire måneder af 2022 eksporterede Trinidad og Tobago mere end 234 000 ton til Unionen, hvilket er 54 % mere end i samme periode sidste år (ca. 152 000 ton). Det ser således ud til, at der stadig importeres UAN fra Trinidad og Tobago til Unionen i betydelige mængder.

| (12) | Med hensyn til importen fra Rusland gav meddelelser og sanktioner os grund til at tro, at en stigning i importen af UAN fra Rusland var højst usandsynlig. Den 4. marts 2022 meddelte Ruslands handels- og industriministerium, at det »anbefale[de] de russiske producenter midlertidigt at suspendere eksporten af russisk gødning, indtil transportvirksomhederne genoptager (det almindelige) arbejde og giver garantier for, at den russiske gødningseksport vil blive fuldført fuldt ud« (3). |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til importen fra Rusland gav meddelelser og sanktioner os grund til at tro, at en stigning i importen af UAN fra Rusland var højst usandsynlig. Den 4. marts 2022 meddelte Ruslands handels- og industriministerium, at det »anbefale[de] de russiske producenter midlertidigt at suspendere eksporten af russisk gødning, indtil transportvirksomhederne genoptager (det almindelige) arbejde og giver garantier for, at den russiske gødningseksport vil blive fuldført fuldt ud« (3).

3

| (13) | Desuden er hovedaktionærerne i de største russiske producenter af UAN såsom EuroChem's Andrey Melnichenko og dets administrerende direktør, Vladimir Rashevsky, Uralchems Dmitry Mazepin og ACRON's Moshe Kantor opført på EU's sanktionsliste. Selv om de individuelle sanktioner ikke direkte har påvirket disse russiske virksomheder, kan de have en potentiel indvirkning på importen fra Rusland. Det er imidlertid værd at bemærke, at importen fra Rusland fortsatte på et meget betydeligt niveau (næsten ingen nedgang) i 2022. I første halvår af 2022 steg importen faktisk til importniveauet i 2019. Alene i juni 2022 var importmængden fra Rusland større end i hele første halvår af 2021. |
| --- | --- |

(13)

Desuden er hovedaktionærerne i de største russiske producenter af UAN såsom EuroChem's Andrey Melnichenko og dets administrerende direktør, Vladimir Rashevsky, Uralchems Dmitry Mazepin og ACRON's Moshe Kantor opført på EU's sanktionsliste. Selv om de individuelle sanktioner ikke direkte har påvirket disse russiske virksomheder, kan de have en potentiel indvirkning på importen fra Rusland. Det er imidlertid værd at bemærke, at importen fra Rusland fortsatte på et meget betydeligt niveau (næsten ingen nedgang) i 2022. I første halvår af 2022 steg importen faktisk til importniveauet i 2019. Alene i juni 2022 var importmængden fra Rusland større end i hele første halvår af 2021.

| (14) | Belarus har været en anden kilde til import til Unionen, men denne import blev også indstillet, fordi den største belarussiske producent, Grodno Azot, har været opført på EU's sanktionsliste siden 2. december 2021. |
| --- | --- |

(14)

Belarus har været en anden kilde til import til Unionen, men denne import blev også indstillet, fordi den største belarussiske producent, Grodno Azot, har været opført på EU's sanktionsliste siden 2. december 2021.

| (15) | Den 12. marts 2022 bebudede den ukrainske landbrugsminister Roman Leschenko også et forbud mod eksport af gødning — herunder UAN. |
| --- | --- |

(15)

Den 12. marts 2022 bebudede den ukrainske landbrugsminister Roman Leschenko også et forbud mod eksport af gødning — herunder UAN.

| (16) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at det med rimelighed kan forventes, at Trinidad og Tobago fortsat vil være den vigtigste kilde til import af UAN til Unionen. |
| --- | --- |

(16)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at det med rimelighed kan forventes, at Trinidad og Tobago fortsat vil være den vigtigste kilde til import af UAN til Unionen.

| (17) | Når man ser på oplysningerne for 2021, burde EU-erhvervsgrenen i betragtning af faldet i importen og den stabile efterspørgsel som anslået i betragtning 9 have øget sit salg med ca. 31 % i forhold til salget i den oprindelige UP, hvilket ville svare til yderligere 821 000 ton. Ifølge de oplysninger, der blev indsamlet om EU-erhvervsgrenens udbud, var en sådan stigning imidlertid ikke tilstrækkelig til fuldt ud at kompensere for faldet i importen, selv om produktionen steg betydeligt efter indførelsen af foranstaltninger. EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet steg i gennemsnit med ca. 17 %, hvilket svarer til ca. 450 000 ton. Da efterspørgslen efter UAN i Unionen som nævnt i betragtning 9 har været forholdsvis stabil siden den oprindelige UP, bliver det forsyningsunderskud, der skyldes den lavere importmængde, ikke fuldt ud dækket af stigningen i EU-erhvervsgrenens salg, hvilket førte til en anslået ubalance mellem udbud og efterspørgsel på ca. 371 000 ton i 2021. |
| --- | --- |

(17)

Når man ser på oplysningerne for 2021, burde EU-erhvervsgrenen i betragtning af faldet i importen og den stabile efterspørgsel som anslået i betragtning 9 have øget sit salg med ca. 31 % i forhold til salget i den oprindelige UP, hvilket ville svare til yderligere 821 000 ton. Ifølge de oplysninger, der blev indsamlet om EU-erhvervsgrenens udbud, var en sådan stigning imidlertid ikke tilstrækkelig til fuldt ud at kompensere for faldet i importen, selv om produktionen steg betydeligt efter indførelsen af foranstaltninger. EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet steg i gennemsnit med ca. 17 %, hvilket svarer til ca. 450 000 ton. Da efterspørgslen efter UAN i Unionen som nævnt i betragtning 9 har været forholdsvis stabil siden den oprindelige UP, bliver det forsyningsunderskud, der skyldes den lavere importmængde, ikke fuldt ud dækket af stigningen i EU-erhvervsgrenens salg, hvilket førte til en anslået ubalance mellem udbud og efterspørgsel på ca. 371 000 ton i 2021.

| (18) | For så vidt angår oplysningerne for 2022, som Copa-Cogeca præsenterede i deres bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, synes EU-erhvervsgrenen at have reduceret sin produktion markant. Det forsyningsunderskud, som dette har skabt, var for stor til, at stigningen i importen i første halvdel af 2022, jf. betragtning 10, kunne kompensere herfor. |
| --- | --- |

(18)

For så vidt angår oplysningerne for 2022, som Copa-Cogeca præsenterede i deres bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, synes EU-erhvervsgrenen at have reduceret sin produktion markant. Det forsyningsunderskud, som dette har skabt, var for stor til, at stigningen i importen i første halvdel af 2022, jf. betragtning 10, kunne kompensere herfor.

| (19) | Det kan derfor konkluderes, at der efter den oprindelige undersøgelse har været en midlertidig ubalance mellem udbud og efterspørgsel på EU-markedet. |
| --- | --- |

(19)

Det kan derfor konkluderes, at der efter den oprindelige undersøgelse har været en midlertidig ubalance mellem udbud og efterspørgsel på EU-markedet.

| (20) | EU-markedsprisen for UAN (»UAN-prisen«) blev fastsat ved hjælp af gennemsnitsprisen på UAN 30 ab tank Rouen, som er den mest almindeligt anerkendte repræsentative markedspris i Europa, og Frankrig er det største UAN-forbrugende land i Den Europæiske Union. UAN-prisen i Unionen steg kraftigt i andet halvår af 2021. Priserne blev mere end fordoblet i disse seks måneder og var i december 2021 næsten fire gange højere end i den oprindelige UP. Den gennemsnitlige UAN-pris, der var på 154 EUR/ton i den oprindelige UP, nåede op på 598 EUR/ton i december 2021. |
| --- | --- |

(20)

EU-markedsprisen for UAN (»UAN-prisen«) blev fastsat ved hjælp af gennemsnitsprisen på UAN 30 ab tank Rouen, som er den mest almindeligt anerkendte repræsentative markedspris i Europa, og Frankrig er det største UAN-forbrugende land i Den Europæiske Union. UAN-prisen i Unionen steg kraftigt i andet halvår af 2021. Priserne blev mere end fordoblet i disse seks måneder og var i december 2021 næsten fire gange højere end i den oprindelige UP. Den gennemsnitlige UAN-pris, der var på 154 EUR/ton i den oprindelige UP, nåede op på 598 EUR/ton i december 2021.

| (21) | Hovedårsagen til denne prisstigning synes at være stigningen i naturgaspriserne, som ifølge de oplysninger, der er indsamlet blandt EU-producenterne, udgjorde en betydelig del af produktionsomkostningerne ved UAN. Siden den oprindelige UP er de gennemsnitlige naturgaspriser i Unionen steget med næsten 400 % fra 6,53 USD/MMBtu (4) til 32,23 USD/MMBtu i sidste kvartal af 2021. |
| --- | --- |

(21)

Hovedårsagen til denne prisstigning synes at være stigningen i naturgaspriserne, som ifølge de oplysninger, der er indsamlet blandt EU-producenterne, udgjorde en betydelig del af produktionsomkostningerne ved UAN. Siden den oprindelige UP er de gennemsnitlige naturgaspriser i Unionen steget med næsten 400 % fra 6,53 USD/MMBtu (4) til 32,23 USD/MMBtu i sidste kvartal af 2021.

4

| (22) | Importpriserne på UAN viste også en stigning, men i mindre omfang end EU-erhvervsgrenens priser. I 2021 har priserne fra Trinidad og Tobago og Rusland konsekvent været lavere end de offentliggjorte markedspriser for UAN. I de første to kvartaler af 2022 var dette stadig tilfældet med undtagelse af Trinidad og Tobago, der lå lige over de offentliggjorte UAN-markedspriser i andet kvartal af 2022.

  Tabel 2


  Import og offentliggjorte priser for UAN 30 ab tank Rouen













  (EUR) |
| --- | --- |
| | UP (1. juli 2017 til 30. juni 2018) | 2021 1. kvartal | 2021 2. kvartal | 2021 3. kvartal | 2021 4. kvartal | 2022 1. kvartal | 2022 2. kvartal |
| Import fra Trinidad og Tobago | 140 | 166 | 229 | 222 | 323 | 569 | 700 |
| Import fra Rusland | 126 | 147 | Ikke relevant | 269 | 302 | 483 | 451 |
| Import fra USA | 124 | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | 653 |
| Anden import | 129 | 164 | 220 | 253 | 303 | 577 | 547 |
| Rouen (Frankrig) UAN 30 ab tank | 154 | 255 | 237 | 318 | 591 | 695 | 689 |
| Kilde: Den oprindelige forordning, Eurostat og Fertecon. |

(22)

Importpriserne på UAN viste også en stigning, men i mindre omfang end EU-erhvervsgrenens priser. I 2021 har priserne fra Trinidad og Tobago og Rusland konsekvent været lavere end de offentliggjorte markedspriser for UAN. I de første to kvartaler af 2022 var dette stadig tilfældet med undtagelse af Trinidad og Tobago, der lå lige over de offentliggjorte UAN-markedspriser i andet kvartal af 2022.

Tabel 2

Tabel 2

Import og offentliggjorte priser for UAN 30 ab tank Rouen

Import og offentliggjorte priser for UAN 30 ab tank Rouen

(EUR)

UP (1. juli 2017 til 30. juni 2018)

UP (1. juli 2017 til 30. juni 2018)

2021 1. kvartal

2021 1. kvartal

2021 2. kvartal

2021 2. kvartal

2021 3. kvartal

2021 3. kvartal

2021 4. kvartal

2021 4. kvartal

2022 1. kvartal

2022 1. kvartal

2022 2. kvartal

2022 2. kvartal

Import fra Trinidad og Tobago

Import fra Trinidad og Tobago

140

166

229

222

323

569

700

Import fra Rusland

Import fra Rusland

126

147

Ikke relevant

269

302

483

451

Import fra USA

Import fra USA

124

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

653

Anden import

Anden import

129

164

220

253

303

577

547

Rouen (Frankrig) UAN 30 ab tank

Rouen (Frankrig) UAN 30 ab tank

154

255

237

318

591

695

689

Kilde: Den oprindelige forordning, Eurostat og Fertecon.

Kilde:

| (23) | Som anført i betragtning 17 og 18 har udbuddet på EU-markedet ikke kunnet håndtere efterspørgslen, der skønnes at være forholdsvis stabil. Dette har sammen med en stor stigning i råmaterialeomkostningerne sandsynligvis medført en stigning i priserne. |
| --- | --- |

(23)

Som anført i betragtning 17 og 18 har udbuddet på EU-markedet ikke kunnet håndtere efterspørgslen, der skønnes at være forholdsvis stabil. Dette har sammen med en stor stigning i råmaterialeomkostningerne sandsynligvis medført en stigning i priserne.

| (24) | Denne stigning i UAN-prisen belaster brugerne økonomisk, da UAN ikke uden videre kan erstattes med anden nitrogenholdig gødning. UAN er flydende, og landbrugere, der køber UAN, er udsat for en fastlåsningseffekt på grund af det nødvendige udstyr, der anvendes til distribution af denne væske. Landbrugere, der anvender anden kvælstofgødning, har brug for anderledes udstyr. Desuden er den mængde UAN, som landbrugerne har brug for, også uelastisk. I løbet af plantecyklussen har landbrugerne en vis fleksibilitet med hensyn til tidspunktet for anvendelsen af UAN, men de kan ikke reducere den samlede mængde UAN for meget uden at risikere, at høsten og kvaliteten forringes. |
| --- | --- |

(24)

Denne stigning i UAN-prisen belaster brugerne økonomisk, da UAN ikke uden videre kan erstattes med anden nitrogenholdig gødning. UAN er flydende, og landbrugere, der køber UAN, er udsat for en fastlåsningseffekt på grund af det nødvendige udstyr, der anvendes til distribution af denne væske. Landbrugere, der anvender anden kvælstofgødning, har brug for anderledes udstyr. Desuden er den mængde UAN, som landbrugerne har brug for, også uelastisk. I løbet af plantecyklussen har landbrugerne en vis fleksibilitet med hensyn til tidspunktet for anvendelsen af UAN, men de kan ikke reducere den samlede mængde UAN for meget uden at risikere, at høsten og kvaliteten forringes.

| (25) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er sket en midlertidig ændring i markedsvilkårene siden den oprindelige UP i den forstand, at udbuddet ikke opfylder efterspørgslen, og at priserne er steget. |
| --- | --- |

(25)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er sket en midlertidig ændring i markedsvilkårene siden den oprindelige UP i den forstand, at udbuddet ikke opfylder efterspørgslen, og at priserne er steget.

| (26) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog Interore og Copa-Cogeca deres påstand om, at EU-erhvervsgrenen på grund af de høje gaspriser i Unionen ikke øgede sin produktion for at erstatte importen, og at brugerne af UAN derfor havde brug for importen fra USA og Trinidad og Tobago. Desuden hævdede Copa-Cogeca, at der er en mangel på konkurrence på EU-markedet. |
| --- | --- |

(26)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog Interore og Copa-Cogeca deres påstand om, at EU-erhvervsgrenen på grund af de høje gaspriser i Unionen ikke øgede sin produktion for at erstatte importen, og at brugerne af UAN derfor havde brug for importen fra USA og Trinidad og Tobago. Desuden hævdede Copa-Cogeca, at der er en mangel på konkurrence på EU-markedet.

| (27) | Som anført i betragtning 25 erkendte Kommissionen, at udbuddet ikke kunne dække efterspørgslen og at priserne på UAN var steget. Da Copa-Cogeca ikke fremlagde beviser vedrørende den manglende konkurrence, blev denne påstand afvist. |
| --- | --- |

(27)

Som anført i betragtning 25 erkendte Kommissionen, at udbuddet ikke kunne dække efterspørgslen og at priserne på UAN var steget. Da Copa-Cogeca ikke fremlagde beviser vedrørende den manglende konkurrence, blev denne påstand afvist.

3.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

| (28) | Kommissionen anmodede Fertilizers Europe, som var klageren i den oprindelige undersøgelse, om at fremlægge yderligere oplysninger, med henblik på at undersøge, om det var usandsynligt, at der ville blive forvoldt skade som følge af suspensionen, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 4, og analysen heraf viste, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en skadevoldende situation. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen anmodede Fertilizers Europe, som var klageren i den oprindelige undersøgelse, om at fremlægge yderligere oplysninger, med henblik på at undersøge, om det var usandsynligt, at der ville blive forvoldt skade som følge af suspensionen, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 4, og analysen heraf viste, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en skadevoldende situation.

| (29) | På trods af stigningen i UAN-priserne havde den samtidige stigning i naturgaspriserne en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Fertilizers Europe fremlagde data for de første tre kvartaler af 2021 om omkostningerne ved salg af UAN, priserne ab fabrik samt rentabilitetstallene for de EU-producenter, der tegner sig for 65 % af EU-erhvervsgrenen. Disse tal viste en klar nedadgående tendens i rentabiliteten, hvilket resulterede i en tabsgivende situation på -9 % i gennemsnit i tredje kvartal af 2021. |
| --- | --- |

(29)

På trods af stigningen i UAN-priserne havde den samtidige stigning i naturgaspriserne en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Fertilizers Europe fremlagde data for de første tre kvartaler af 2021 om omkostningerne ved salg af UAN, priserne ab fabrik samt rentabilitetstallene for de EU-producenter, der tegner sig for 65 % af EU-erhvervsgrenen. Disse tal viste en klar nedadgående tendens i rentabiliteten, hvilket resulterede i en tabsgivende situation på -9 % i gennemsnit i tredje kvartal af 2021.

| (30) | For at ajourføre sine konklusioner har Kommissionen også foretaget simuleringer af udviklingen i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, hvis de nuværende foranstaltninger suspenderes. Denne ajourføring blev foretaget ved at anvende tendenserne i naturgaspriserne (langt den største omkostningsfaktor) og UAN-prisen mellem første kvartal af 2021 og andet kvartal af 2022. Disse tendenser blev anvendt til at ajourføre EU-erhvervsgrenens faktiske produktionsomkostninger og tilsvarende omsætning for at afspejle dens situation frem til andet kvartal af 2022. Denne ajourføring viste, at EU-erhvervsgrenens tabsgivende situation i tredje kvartal af 2021 fortsatte i første halvår af 2022. |
| --- | --- |

(30)

For at ajourføre sine konklusioner har Kommissionen også foretaget simuleringer af udviklingen i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, hvis de nuværende foranstaltninger suspenderes. Denne ajourføring blev foretaget ved at anvende tendenserne i naturgaspriserne (langt den største omkostningsfaktor) og UAN-prisen mellem første kvartal af 2021 og andet kvartal af 2022. Disse tendenser blev anvendt til at ajourføre EU-erhvervsgrenens faktiske produktionsomkostninger og tilsvarende omsætning for at afspejle dens situation frem til andet kvartal af 2022. Denne ajourføring viste, at EU-erhvervsgrenens tabsgivende situation i tredje kvartal af 2021 fortsatte i første halvår af 2022.

| (31) | På grundlag af bemærkningerne til fremlæggelsen af oplysninger er det desuden klart, at EU-erhvervsgrenens faktiske situation er værre end forventet på grundlag af simuleringen. Selv om simuleringen forudsatte en stabil produktion og et stabilt salg fra EU-erhvervsgrenens side, ville et sammenbrud i EU-erhvervsgrenens produktion og salg i 2022, som fremlagt af Copa-Cogeca, kun forværre EU-erhvervsgrenens situation. Årsagen hertil er udviklingen i naturgaspriserne og UAN-priserne. UAN-prisen udviklede sig positivt i et stykke tid og nåede sit højdepunkt i marts 2022 (875 EUR/ton). UAN-prisen begyndte derefter at falde til 595 EUR/ton i juni 2022. Kommissionen har ingen indikationer af, at UAN-priserne vil stige i de kommende måneder. Derimod har naturgaspriserne ligget på et højt niveau i sidste kvartal af 2021 og de første to kvartaler af 2022 (i gennemsnit 32,34 USD/MMBtu). Selv om der var et fald i naturgaspriserne i maj (29,8 USD/MMBtu), steg de igen derefter. I juni lå de igen på 34,4 USD/MMBtu, og der er udsigt til en endnu større stigning til priser på over 50 USD/MMBtu (5). |
| --- | --- |

(31)

På grundlag af bemærkningerne til fremlæggelsen af oplysninger er det desuden klart, at EU-erhvervsgrenens faktiske situation er værre end forventet på grundlag af simuleringen. Selv om simuleringen forudsatte en stabil produktion og et stabilt salg fra EU-erhvervsgrenens side, ville et sammenbrud i EU-erhvervsgrenens produktion og salg i 2022, som fremlagt af Copa-Cogeca, kun forværre EU-erhvervsgrenens situation. Årsagen hertil er udviklingen i naturgaspriserne og UAN-priserne. UAN-prisen udviklede sig positivt i et stykke tid og nåede sit højdepunkt i marts 2022 (875 EUR/ton). UAN-prisen begyndte derefter at falde til 595 EUR/ton i juni 2022. Kommissionen har ingen indikationer af, at UAN-priserne vil stige i de kommende måneder. Derimod har naturgaspriserne ligget på et højt niveau i sidste kvartal af 2021 og de første to kvartaler af 2022 (i gennemsnit 32,34 USD/MMBtu). Selv om der var et fald i naturgaspriserne i maj (29,8 USD/MMBtu), steg de igen derefter. I juni lå de igen på 34,4 USD/MMBtu, og der er udsigt til en endnu større stigning til priser på over 50 USD/MMBtu (5).

5

| (32) | Under disse omstændigheder var EU-producenterne ikke blot ude af stand til at øge produktionen for fuldt ud at kompensere for tabet af import i 2021, men de måtte også begrænse produktionen yderligere, hvilket fremgik af en række delvise lukninger af produktionslinjer. I deres bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger bemærkede Copa-Cogeca selv, at UAN-priserne i september 2022 ikke kunne dække omkostningerne ved den gas, der er nødvendig for at producere UAN. Da kun en del af de variable omkostninger allerede lå over UAN-salgspriserne på EU-markedet, og de faste omkostninger pr. produktionsenhed steg betydeligt på grund af faldet i produktionen, er det ubestridt, at EU-erhvervsgrenen stadig led væsentlig skade. |
| --- | --- |

(32)

Under disse omstændigheder var EU-producenterne ikke blot ude af stand til at øge produktionen for fuldt ud at kompensere for tabet af import i 2021, men de måtte også begrænse produktionen yderligere, hvilket fremgik af en række delvise lukninger af produktionslinjer. I deres bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger bemærkede Copa-Cogeca selv, at UAN-priserne i september 2022 ikke kunne dække omkostningerne ved den gas, der er nødvendig for at producere UAN. Da kun en del af de variable omkostninger allerede lå over UAN-salgspriserne på EU-markedet, og de faste omkostninger pr. produktionsenhed steg betydeligt på grund af faldet i produktionen, er det ubestridt, at EU-erhvervsgrenen stadig led væsentlig skade.

| (33) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog Fertilizers Europe, at gasprisen i Unionen forventedes fortsat at være høj i fjerde kvartal af 2022, og at EU-erhvervsgrenen forventede at lide skade som følge af importen. |
| --- | --- |

(33)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog Fertilizers Europe, at gasprisen i Unionen forventedes fortsat at være høj i fjerde kvartal af 2022, og at EU-erhvervsgrenen forventede at lide skade som følge af importen.

| (34) | Efter fremlæggelsen af oplysninger bemærkede Copa-Cogeca under en høring, at Kommissionen i forbindelse med sin vurdering af sandsynligheden for fornyet skade bør analysere EU-erhvervsgrenens salg og rentabilitet efter Copa-Cogecas første indlæg, dvs. fra og med juli 2021. |
| --- | --- |

(34)

Efter fremlæggelsen af oplysninger bemærkede Copa-Cogeca under en høring, at Kommissionen i forbindelse med sin vurdering af sandsynligheden for fornyet skade bør analysere EU-erhvervsgrenens salg og rentabilitet efter Copa-Cogecas første indlæg, dvs. fra og med juli 2021.

| (35) | I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at en afgørelse om at suspendere antidumpingforanstaltninger ikke kan være en statisk opgave. EU-markedet for UAN har vist sig at være meget volatilt i perioden efter det første indlæg fra Copa-Cogeca, hvilket påvirker vurderingen af de ændrede markedsvilkår og sandsynligheden for fornyet skade. De oplysninger, som Copa-Cogeca oprindeligt havde fremlagt, blev derfor anset for at være forældede, og det blev anset for nødvendigt at indhente yderligere oplysninger. De yderligere oplysninger fra EU-erhvervsgrenen viste, at EU-producenterne led finansielle tab. Copa-Cogeca erkendte faktisk, at EU-erhvervsgrenen lider skade i 2022. I sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger bemærker Copa-Cogeca selv, at »for så vidt angår EU-erhvervsgrenen (...) burde dens salg være faldet markant i 2022«, og at »[u]nder de nuværende markedsvilkår er det derfor ikke rentabelt at forarbejde naturgas til UAN. Det er derfor logisk, at næsten alle UAN-faciliteter i Unionen er blevet stillet i bero.« |
| --- | --- |

(35)

I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at en afgørelse om at suspendere antidumpingforanstaltninger ikke kan være en statisk opgave. EU-markedet for UAN har vist sig at være meget volatilt i perioden efter det første indlæg fra Copa-Cogeca, hvilket påvirker vurderingen af de ændrede markedsvilkår og sandsynligheden for fornyet skade. De oplysninger, som Copa-Cogeca oprindeligt havde fremlagt, blev derfor anset for at være forældede, og det blev anset for nødvendigt at indhente yderligere oplysninger. De yderligere oplysninger fra EU-erhvervsgrenen viste, at EU-producenterne led finansielle tab. Copa-Cogeca erkendte faktisk, at EU-erhvervsgrenen lider skade i 2022. I sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger bemærker Copa-Cogeca selv, at »for så vidt angår EU-erhvervsgrenen (...) burde dens salg være faldet markant i 2022«, og at »[u]nder de nuværende markedsvilkår er det derfor ikke rentabelt at forarbejde naturgas til UAN. Det er derfor logisk, at næsten alle UAN-faciliteter i Unionen er blevet stillet i bero.«

| (36) | Under en høring hævdede Copa-Cogeca desuden, at EU-erhvervsgrenens rentabilitetsdata ikke var tilstrækkeligt gennemsigtige og repræsentative. Som anført i betragtning 29 indhentede Kommissionen oplysninger, der viste en tabsgivende situation for de samarbejdsvillige EU-producenter, der tegner sig for størstedelen af EU-produktionen. Dette rentabilitetstal var baseret på EU-producenternes omsætning og omkostninger ved UAN. Da disse oplysninger var fortrolige, kunne der kun fremlægges et samlet tal for alle samarbejdsvillige EU-producenter. Som anført i betragtning 32 og 35 synes Copa-Cogeca desuden ikke selv at bestride, at EU-erhvervsgrenen lider væsentlig skade. |
| --- | --- |

(36)

Under en høring hævdede Copa-Cogeca desuden, at EU-erhvervsgrenens rentabilitetsdata ikke var tilstrækkeligt gennemsigtige og repræsentative. Som anført i betragtning 29 indhentede Kommissionen oplysninger, der viste en tabsgivende situation for de samarbejdsvillige EU-producenter, der tegner sig for størstedelen af EU-produktionen. Dette rentabilitetstal var baseret på EU-producenternes omsætning og omkostninger ved UAN. Da disse oplysninger var fortrolige, kunne der kun fremlægges et samlet tal for alle samarbejdsvillige EU-producenter. Som anført i betragtning 32 og 35 synes Copa-Cogeca desuden ikke selv at bestride, at EU-erhvervsgrenen lider væsentlig skade.

| (37) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Copa-Cogeca, at en videreførelse af foranstaltningerne ville være i strid med Unionens interesser og have en negativ indvirkning på fødevareproduktionen i Unionen. Kommissionen mindede om, at i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 4, kan foranstaltninger kun suspenderes i Unionens interesse, hvis det er usandsynligt, at der vil opstå skade som følge af suspensionen. I betragtning af EU-erhvervsgrenens situation i september 2022, som Copa-Cogeca anerkendte i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, der er sammenfattet i betragtning 32 og 35, led EU-erhvervsgrenen fortsat finansielle tab, og skaden vil derfor sandsynligvis blive forværret, hvis foranstaltningerne suspenderes, hvorfor betingelserne for en suspension ikke var opfyldt, og Kommissionen fandt det ikke nødvendigt at vurdere Unionens interesser i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 4. |
| --- | --- |

(37)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Copa-Cogeca, at en videreførelse af foranstaltningerne ville være i strid med Unionens interesser og have en negativ indvirkning på fødevareproduktionen i Unionen. Kommissionen mindede om, at i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 4, kan foranstaltninger kun suspenderes i Unionens interesse, hvis det er usandsynligt, at der vil opstå skade som følge af suspensionen. I betragtning af EU-erhvervsgrenens situation i september 2022, som Copa-Cogeca anerkendte i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, der er sammenfattet i betragtning 32 og 35, led EU-erhvervsgrenen fortsat finansielle tab, og skaden vil derfor sandsynligvis blive forværret, hvis foranstaltningerne suspenderes, hvorfor betingelserne for en suspension ikke var opfyldt, og Kommissionen fandt det ikke nødvendigt at vurdere Unionens interesser i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 4.

| (38) | Copa-Cogeca hævdede, at beskyttelsesforanstaltninger er unødvendige, da EU-erhvervsgrenen i øjeblikket ikke er i stand til at producere UAN, da gasprisen er meget højere end UAN-prisen, og da produktionen af UAN i Unionen derfor er faldet betydeligt. |
| --- | --- |

(38)

Copa-Cogeca hævdede, at beskyttelsesforanstaltninger er unødvendige, da EU-erhvervsgrenen i øjeblikket ikke er i stand til at producere UAN, da gasprisen er meget højere end UAN-prisen, og da produktionen af UAN i Unionen derfor er faldet betydeligt.

| (39) | Kommissionen bemærkede imidlertid, at Copa-Cogeca fremlagde data, der viste, at der stadig produceres UAN i Unionen, og at EU-erhvervsgrenen lider væsentlig skade. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen bemærkede imidlertid, at Copa-Cogeca fremlagde data, der viste, at der stadig produceres UAN i Unionen, og at EU-erhvervsgrenen lider væsentlig skade. Påstanden blev derfor afvist.

4.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (40) | Markedsvilkårene har midlertidigt ændret sig i den forstand, at der i øjeblikket er et utilstrækkeligt udbud af UAN på EU-markedet til overkommelige priser til at dække den stabile efterspørgsel. Dette skyldes hovedsagelig, at importen af UAN er faldet betydeligt, og at EU-producenterne ikke fuldt ud kan kompensere for de tabte importmængder på grund af en stor stigning i produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(40)

Markedsvilkårene har midlertidigt ændret sig i den forstand, at der i øjeblikket er et utilstrækkeligt udbud af UAN på EU-markedet til overkommelige priser til at dække den stabile efterspørgsel. Dette skyldes hovedsagelig, at importen af UAN er faldet betydeligt, og at EU-producenterne ikke fuldt ud kan kompensere for de tabte importmængder på grund af en stor stigning i produktionsomkostningerne.

| (41) | Faktisk er årsagen til de nuværende rekordhøje priser på UAN de rekordhøje naturgaspriser. Gas er det vigtigste råmateriale til fremstilling af UAN. Disse ekstreme gaspriser kastede EU-erhvervsgrenen ud i tab i tredje kvartal af 2021. Denne omkostningsstigning kunne ikke væltes over på kunderne af to årsager. For det første besluttede landbrugerne på grund af den fleksibilitet, der er nævnt i betragtning 24, at udsætte deres køb af UAN til gødningssæsonen (foråret). For det andet på grund af det fortsatte pristryk fra importen, jf. tabel 2. Som parterne har erkendt, er EU-erhvervsgrenen under de nuværende markedsvilkår desuden ikke i stand til at producere og sælge UAN med fortjeneste, og en betydelig del af dens produktionskapacitet bliver derfor ikke udnyttet. Der er også tegn på, at en suspension vil forværre EU-erhvervsgrenens situation yderligere. Lavprisdumpingimporten fra de pågældende lande, navnlig Trinidad og Tobago, vil føre til et yderligere pres på EU-erhvervsgrenens priser og den deraf følgende risiko for udhuling af priserne på EU-markedet. |
| --- | --- |

(41)

Faktisk er årsagen til de nuværende rekordhøje priser på UAN de rekordhøje naturgaspriser. Gas er det vigtigste råmateriale til fremstilling af UAN. Disse ekstreme gaspriser kastede EU-erhvervsgrenen ud i tab i tredje kvartal af 2021. Denne omkostningsstigning kunne ikke væltes over på kunderne af to årsager. For det første besluttede landbrugerne på grund af den fleksibilitet, der er nævnt i betragtning 24, at udsætte deres køb af UAN til gødningssæsonen (foråret). For det andet på grund af det fortsatte pristryk fra importen, jf. tabel 2. Som parterne har erkendt, er EU-erhvervsgrenen under de nuværende markedsvilkår desuden ikke i stand til at producere og sælge UAN med fortjeneste, og en betydelig del af dens produktionskapacitet bliver derfor ikke udnyttet. Der er også tegn på, at en suspension vil forværre EU-erhvervsgrenens situation yderligere. Lavprisdumpingimporten fra de pågældende lande, navnlig Trinidad og Tobago, vil føre til et yderligere pres på EU-erhvervsgrenens priser og den deraf følgende risiko for udhuling af priserne på EU-markedet.

| (42) | Da undersøgelsen af udviklingen efter UP viste, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en skadevoldende situation, kunne Kommissionen ikke konkludere, at markedsvilkårene midlertidigt havde ændret sig i en sådan grad, at det ikke ville være sandsynligt, at der igen ville blive forvoldt skade som følge af en suspension i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 4. Denne afgørelse berører ikke Kommissionens ret til at træffe en afgørelse i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 4, hvis markedsvilkårene ændrer sig i fremtiden. |
| --- | --- |

(42)

Da undersøgelsen af udviklingen efter UP viste, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en skadevoldende situation, kunne Kommissionen ikke konkludere, at markedsvilkårene midlertidigt havde ændret sig i en sådan grad, at det ikke ville være sandsynligt, at der igen ville blive forvoldt skade som følge af en suspension i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 4. Denne afgørelse berører ikke Kommissionens ret til at træffe en afgørelse i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 4, hvis markedsvilkårene ændrer sig i fremtiden.

| (43) | Kommissionen besluttede derfor ikke at suspendere den endelige antidumpingtold på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, Trinidad og Tobago samt Amerikas Forenede Stater, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688 — |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen besluttede derfor ikke at suspendere den endelige antidumpingtold på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, Trinidad og Tobago samt Amerikas Forenede Stater, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Betingelserne for at suspendere den endelige antidumpingtold, der indførtes ved artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688 på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, Trinidad og Tobago samt Amerikas Forenede Stater i henhold til artikel 14, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1036, er ikke opfyldt.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1688 af 8. oktober 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af blandinger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, Trinidad og Tobago samt Amerikas Forenede Stater (EUT L 258 af 9.10.2019, s. 21).

2

(3)  https://www.reuters.com/article/ukraine-crisis-russia-fertilizers-idINL2N2V71JG.

3

(4)  MMBtu: Millioner British Thermal Unit.

4

(5)  Baseret på prisen på TTF-gasfutures i Nederlandene, som er leveringsprisen på Title Transfer Facility i Nederlandene. De nederlandske TTF-priser er også det markedsindeks, som Verdensbanken anvender til at beregne historiske gaspriser.

5

---

| 27.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/215 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/215

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2022/2071

af 20. oktober 2022

om overgangsbestemmelser for Den Europæiske Centralbanks anvendelse af mindstereserver efter indførelsen af euro i Kroatien (ECB/2022/36)

DIREKTIONEN FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 19.1 og artikel 46.2, første led,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2531/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks anvendelse af mindstereserver (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2532/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (2),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (3), særlig artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 4,

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2021/378 af 22. januar 2021 om anvendelsen af mindstereservekrav (ECB/2021/1) (4),

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2021/379 af 22. januar 2021 om balanceposter i kreditinstitutter og i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2021/2) (5), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kroatiens indførelse af euroen den 1. januar 2023 betyder, at institutioner beliggende i Kroatien vil være underlagt mindstereservekrav fra denne dato i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- |

(1)

Kroatiens indførelse af euroen den 1. januar 2023 betyder, at institutioner beliggende i Kroatien vil være underlagt mindstereservekrav fra denne dato i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

| (2) | Integrationen af disse enheder i Eurosystemets mindstereservesystem kræver vedtagelse af overgangsbestemmelser for at sikre disses gnidningsløse integration, uden at der skabes en uforholdsmæssig stor byrde for institutter i de medlemsstater, der har euroen som valuta, herunder Kroatien. |
| --- | --- |

(2)

Integrationen af disse enheder i Eurosystemets mindstereservesystem kræver vedtagelse af overgangsbestemmelser for at sikre disses gnidningsløse integration, uden at der skabes en uforholdsmæssig stor byrde for institutter i de medlemsstater, der har euroen som valuta, herunder Kroatien.

| (3) | Artikel 5 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank indebærer, at ECB med støtte fra de nationale centralbanker indsamler den nødvendige statistiske information enten fra de kompetente nationale myndigheder eller direkte fra de økonomiske enheder tillige for at sikre rettidige forberedelser på statistikområdet med henblik på indførelsen af euroen i en medlemsstat — |
| --- | --- |

(3)

Artikel 5 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank indebærer, at ECB med støtte fra de nationale centralbanker indsamler den nødvendige statistiske information enten fra de kompetente nationale myndigheder eller direkte fra de økonomiske enheder tillige for at sikre rettidige forberedelser på statistikområdet med henblik på indførelsen af euroen i en medlemsstat —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Definitioner

I denne afgørelse finder definitionerne i artikel 2 i forordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) anvendelse.

Artikel 2

Overgangsbestemmelser for institutter, der er beliggende i Kroatien

1.   Som undtagelse fra artikel 8 i forordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) gælder en overgangsperiode med hensyn til reservekrav fra 1. januar 2023 til 7. februar 2023 for institutter, der er beliggende i Kroatien.

2.   Reservekravsgrundlaget for det enkelte institut, der er beliggende i Kroatien, skal for overgangsperioden fastsættes i forhold balancen pr. 31. oktober 2022. Hrvatska narodna banka skal anmode institutter, der er beliggende i Kroatien, om at indberette deres reservekravsgrundlag i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Hrvatska narodna banka skal anmode institutter, der er beliggende i Kroatien og omfattet af undtagelsen efter artikel 9, stk. 1 eller 2, eller artikel 9, stk. 5, litra a), i forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), om at beregne reservekravsgrundlaget for overgangsperioden på grundlag af deres balance pr. 30. september 2022.

3.   Hvad angår overgangsperioden med hensyn til reservekrav, beregnes mindstereserverne for et institut, der er beliggende i Kroatien, enten af det pågældende institut eller af Hrvatska narodna banka. Den part, der beregner mindstereserverne, forelægger den anden part sin beregning, således at denne har tilstrækkelig tid til at verificere den og fremsende revisioner. De beregnede mindstereserver, herunder eventuelle revisioner heraf, bekræftes af de to parter senest 20. december 2022. Hvis den part, som modtager en meddelelse, ikke bekræfter beløbet for mindstereserver senest den 20. december 2022, anses denne for at have anerkendt, at det beregnede beløb gælder for overgangsperioden med hensyn til reservekrav.

4.   Afgørelsens artikel 3, stk. 2-4, gælder tilsvarende for institutter, der er beliggende i Kroatien, således at disse institutter for deres første reservekravsperiode kan fratrække alle passiver i forhold til institutter i Kroatien i deres reservekravsgrundlag, uanset at sådanne institutter på tidspunktet for beregning af mindstereserver ikke vil forekomme på listen over institutter, som er underlagt mindstereservekrav i artikel 3, stk. 3, i forordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

Artikel 3

Overgangsbestemmelser for institutter beliggende i medlemsstater, der har euroen som valuta

1.   Reservekravsperioden for institutter, som er beliggende i andre medlemsstater, der har euroen som valuta, jf. artikel 8 i forordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), berøres ikke af overgangsperioden med hensyn til reservekrav for institutter, der er beliggende i Kroatien.

2.   Institutter, som er beliggende i andre medlemsstater, der har euroen som valuta, kan beslutte at fratrække alle passiver i forhold til institutter beliggende i Kroatien fra reservekravsgrundlaget for reservekravsperioden fra 21. december 2022 til 7. februar 2023 og reservekravsperioden fra 8. februar til 21. marts 2023, uanset at disse institutter på tidspunktet for beregning af mindstereserver ikke vil forekomme på listen over institutter, der er underlagt mindstereservekrav som omhandlet i artikel 3, stk. 3, i forordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

3.   Institutter, som er beliggende i andre medlemsstater, der har euroen som valuta, og som beslutter sig for at fratrække passiver i forhold til institutter beliggende i Kroatien i henhold til stk. 2, skal vedrørende reservekravsperioden fra 21. december 2022 til 7. februar 2023 og reservekravsperioden fra 8. februar til 21. marts 2023 beregne deres mindstereserver på grundlag af deres balance pr. henholdsvis 31. oktober 2022 og 31. december 2022 og indberette statistisk information i overensstemmelse med del 1 i bilag III til forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), der viser de institutter beliggende i Kroatien, som allerede er omfattet af ECB's mindstereservesystem.

Dette berører ikke institutternes forpligtelse til at indberette statistisk information for de pågældende perioder i henhold til tabel 1 i del 2 i bilag I til forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), hvor institutter, der er beliggende i Kroatien, fortsat vises som banker beliggende i »resten af verden«.

Tabellerne indberettes i overensstemmelse med de tidsfrister og procedurer, der er fastsat i forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

4.   For de reservekravsperioder, der starter i december 2022 og februar 2023, beregner institutter beliggende i andre medlemsstater, der har euroen som valuta og er omfattet af undtagelsen i henhold til artikel 9, stk. 1 eller 2, eller artikel 9, stk. 5, litra a), i forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), og som beslutter sig for at fratrække passiver i forhold til institutter beliggende i Kroatien i henhold til stk. 2, deres mindstereserver på grundlag af deres balance pr. 30. september 2022 og indberetter statistisk information i overensstemmelse med del 1 i bilag III til forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), der viser institutter beliggende i Kroatien, som allerede er underlagt ECB's mindstereservesystem.

For de reservekravsperioder, der starter i marts og maj 2023, beregner institutter beliggende i andre medlemsstater, der har euroen som valuta og er omfattet af undtagelsen i henhold til artikel 9, stk. 1 eller 2, eller artikel 9, stk. 5, litra a), i forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), og som beslutter sig for at fratrække passiver i forhold til institutter beliggende i Kroatien i henhold til stk. 2, deres mindstereserver på grundlag af deres balance pr. 31. december 2022 og indberetter statistisk information i overensstemmelse med del 1 i bilag III til forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), der viser institutter beliggende i Kroatien, som allerede er underlagt ECB's mindstereservesystem.

Dette berører ikke institutternes forpligtelse til at indberette statistisk information for de pågældende perioder i henhold til tabel 1 i del 2 i bilag I til forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), hvor institutter, der er beliggende i Kroatien, fortsat vises som banker beliggende i »resten af verden«.

Den statistiske information indberettes i overensstemmelse med de tidsfrister og procedurer, der er fastsat i forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

Artikel 4

Afsluttende bestemmelser

1.   Denne afgørelse får virkning på den dato, hvor den meddeles til adressaterne.

2.   Den finder anvendelse fra den 1. november 2022.

3.   I mangel af særlige bestemmelser i denne afgørelse finder bestemmelserne i forordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) og forordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) anvendelse.

Artikel 5

Adressater

Denne afgørelse er rettet til Hrvatska narodna banka, institutter beliggende i Kroatien og institutter beliggende i andre medlemsstater, der har euroen som valuta.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 20. oktober 2022.

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  
  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 1.

1

(2)  
  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 4.

2

(3)  
  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

3

(4)  
  EUT L 73 af 3.3.2021, s. 1.

4

(5)  
  EUT L 73 af 3.3.2021, s. 16.

5

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 27.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/218 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/218

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING nr. 029/22/COL

af 9. februar 2022

om ændring af de materielle regler på statsstøtteområdet ved indførelse af nye retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022 [2022/2072]

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (»Tilsynsmyndigheden«) HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 61-63 og protokol 26,

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24 og artikel 5, stk. 2, litra b),

under henvisning til protokol nr. 3 til tilsyns- og domstolsaftalen (»protokol 3«), særlig del I, artikel 1, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

I henhold til artikel 24 i tilsyns- og domstolsaftalen skal Tilsynsmyndigheden sætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte i kraft,

I henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i tilsyns- og domstolsaftalen skal Tilsynsmyndigheden udsende meddelelser eller retningslinjer om spørgsmål, der er omfattet af EØS-aftalen, hvis det udtrykkeligt er hjemlet i denne aftale eller i tilsyns- og domstolsaftalen, eller hvis Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt,

I henhold til del I, artikel 1, stk. 1, i protokol 3 skal Tilsynsmyndigheden foretage en løbende undersøgelse af de støtteordninger, som findes i EFTA-staterne (1), og foreslå dem sådanne foranstaltninger, som EØS-aftalens funktion eller gradvise udvikling kræver,

Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (»Tilsynsmyndighedens retningslinjer 2014-2020«) (2), som ændret (3), fandt anvendelse indtil den 31. december 2021.

Tilsynsmyndighedens retningslinjer 2014-2020 svarede til Europa-Kommissionens (»Kommissionens«) retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (»Kommissionens retningslinjer 2014-2020«) (4). Kommissionens retningslinjer 2014-2020, som ændret (5), fandt anvendelse indtil den 31. december 2021.

Den 27. januar 2022 vedtog Kommissionen retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022 (»retningslinjerne 2022«) (6).

Disse retningslinjer 2022 er også relevante for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS«).

I overensstemmelse med målet om ensartethed, som er fastsat i EØS-aftalens artikel 1, skal der sikres en ensartet anvendelse af EØS' statsstøtteregler i hele EØS.

Tilsynsmyndigheden skal i henhold til punkt II med overskriften »GENERELT« i bilag XV til EØS-aftalen efter høring af Kommissionen vedtage retsakter, der svarer til dem, som Kommissionen vedtager.

Retningslinjerne 2022 kan henvise til bestemte politiske EU-instrumenter eller til bestemte EU-retsakter, der endnu ikke er blevet indarbejdet i EØS-aftalen. Med henblik på at sikre ensartet anvendelse af bestemmelserne vedrørende statsstøtte og lige konkurrencevilkår overalt i EØS, vil Tilsynsmyndigheden generelt følge de samme principper som Kommissionen ved vurderingen af, om støtte er forenelig med EØS-aftalen.

efter høring af Europa-Kommissionen,

efter at have hørt EFTA-staterne herom —

VEDTAGET DENNE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   De materielle regler på statsstøtteområdet ændres ved indførelsen af nye retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022. Retningslinjerne 2022 findes i bilaget til denne beslutning og udgør en integrerende del heraf.

2.   Tilsynsmyndigheden anvender disse retningslinjer til at vurdere foreneligheden af al anmeldelsespligtig støtte til klima, miljøbeskyttelse og energi, som er tildelt eller påtænkes tildelt fra den 9. februar 2022. Ulovlig støtte vil blive vurderet efter de regler, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.

Artikel 2

Tilsynsmyndigheden anvender retningslinjerne 2022 med følgende tilpasninger, hvor det er nødvendigt, herunder, men ikke begrænset til:

| a) | Hvis der refereres til »medlemsstat(er)«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »EFTA-stat(er)« (7), eller, hvor det er relevant, »EØS-stat(er)«. |
| --- | --- |

a)

Hvis der refereres til »medlemsstat(er)«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »EFTA-stat(er)« (7), eller, hvor det er relevant, »EØS-stat(er)«.

| b) | Hvis der refereres til »Europa-Kommissionen«, læses det af Tilsynsmyndigheden, i de tilfælde hvor det er relevant, som »EFTA-Tilsynsmyndigheden«. |
| --- | --- |

b)

Hvis der refereres til »Europa-Kommissionen«, læses det af Tilsynsmyndigheden, i de tilfælde hvor det er relevant, som »EFTA-Tilsynsmyndigheden«.

| c) | Hvis der refereres til »traktaten« eller »TEUF«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »EØS-aftalen«. |
| --- | --- |

c)

Hvis der refereres til »traktaten« eller »TEUF«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »EØS-aftalen«.

| d) | Hvis der refereres til »EU-regler om statsstøtte«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »EØS-regler om statsstøtte«. |
| --- | --- |

d)

Hvis der refereres til »EU-regler om statsstøtte«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »EØS-regler om statsstøtte«.

| e) | Hvis der refereres til artikel 107 i TEUF eller til afsnit i nævnte artikel, læses det af Tilsynsmyndigheden som artikel 61 i EØS-aftalen og de tilsvarende afsnit i den artikel. |
| --- | --- |

e)

Hvis der refereres til artikel 107 i TEUF eller til afsnit i nævnte artikel, læses det af Tilsynsmyndigheden som artikel 61 i EØS-aftalen og de tilsvarende afsnit i den artikel.

| f) | Hvis der refereres til artikel 108 i TEUF eller til afsnit i nævnte artikel, læses det af Tilsynsmyndigheden som artikel 1 i del I af protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen og de tilsvarende afsnit i den artikel. |
| --- | --- |

f)

Hvis der refereres til artikel 108 i TEUF eller til afsnit i nævnte artikel, læses det af Tilsynsmyndigheden som artikel 1 i del I af protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen og de tilsvarende afsnit i den artikel.

| g) | Hvis der refereres til Rådets forordning (EU) 2015/1589 (8), læses det af Tilsynsmyndigheden som del II af protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen. |
| --- | --- |

g)

Hvis der refereres til Rådets forordning (EU) 2015/1589 (8), læses det af Tilsynsmyndigheden som del II af protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen.

| h) | Hvis der refereres til Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (9), læses det af Tilsynsmyndigheden som EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/COL. |
| --- | --- |

h)

Hvis der refereres til Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (9), læses det af Tilsynsmyndigheden som EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/COL.

| i) | Hvis der refereres til ordene »(u)forenelig med det indre marked«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »(u)forenelig med EØS-aftalen«. |
| --- | --- |

i)

Hvis der refereres til ordene »(u)forenelig med det indre marked«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »(u)forenelig med EØS-aftalen«.

| j) | Hvis der refereres til ordene »inden for (eller uden for) Unionen«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »inden for (eller uden for) EØS«. |
| --- | --- |

j)

Hvis der refereres til ordene »inden for (eller uden for) Unionen«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »inden for (eller uden for) EØS«.

| k) | Hvis der refereres til »samhandel inden for Unionen«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »samhandel inden for EØS«. |
| --- | --- |

k)

Hvis der refereres til »samhandel inden for Unionen«, læses det af Tilsynsmyndigheden som »samhandel inden for EØS«.

| l) | Hvis det i retningslinjerne fastsættes, at de gælder for »alle erhvervssektorer«, anvender Tilsynsmyndigheden dem på »alle erhvervssektorer eller dele af erhvervssektorer, der er omfattet af EØS-aftalens anvendelsesområde«. |
| --- | --- |

l)

Hvis det i retningslinjerne fastsættes, at de gælder for »alle erhvervssektorer«, anvender Tilsynsmyndigheden dem på »alle erhvervssektorer eller dele af erhvervssektorer, der er omfattet af EØS-aftalens anvendelsesområde«.

| m) | Hvis der refereres til meddelelser eller retningslinjer fra Kommissionen, læses det af Tilsynsmyndigheden som de tilsvarende retningslinjer udstedt af Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

m)

Hvis der refereres til meddelelser eller retningslinjer fra Kommissionen, læses det af Tilsynsmyndigheden som de tilsvarende retningslinjer udstedt af Tilsynsmyndigheden.

Artikel 3

Punkt 468 i retningslinjerne 2022 affattes således:

»Tilsynsmyndigheden foreslår EFTA-staterne følgende passende foranstaltninger i henhold til del I, artikel 1, stk. 1, i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen:

| a) | »EFTA-staterne ændrer om nødvendigt eksisterende miljøbeskyttelses- og energistøtteordninger for at bringe dem i overensstemmelse med disse retningslinjer senest den 31. december 2023. |
| --- | --- |

a)

»EFTA-staterne ændrer om nødvendigt eksisterende miljøbeskyttelses- og energistøtteordninger for at bringe dem i overensstemmelse med disse retningslinjer senest den 31. december 2023.

| b) | EFTA-staterne opfordres til at give deres udtrykkelige og ubetingede samtykke til de foreslåede foranstaltninger senest den 11. april 2022. Modtager Tilsynsmyndigheden ikke noget svar, vil den antage, at den pågældende EFTA-stat ikke kan tilslutte sig de foreslåede foranstaltninger.« |
| --- | --- |

b)

EFTA-staterne opfordres til at give deres udtrykkelige og ubetingede samtykke til de foreslåede foranstaltninger senest den 11. april 2022. Modtager Tilsynsmyndigheden ikke noget svar, vil den antage, at den pågældende EFTA-stat ikke kan tilslutte sig de foreslåede foranstaltninger.«

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2022.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Arne RØKSUND

Formand

Det ansvarlige medlem af kollegiet

Stefan BARRIGA

Medlem af kollegiet

Árni Páll ÁRNASON

Medlem af kollegiet

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Medunderskriver som direktør

for juridiske og eksekutive anliggender

---

(1)  I henhold til tilsyns- og domstolsaftalens artikel 1, litra b), forstås ved »EFTA-staterne«
  »Republikken Island og Kongeriget Norge og på de betingelser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i protokollen om tilpasning af aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, Fyrstendømmet Liechtenstein«.

1

(2)  Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 301/14/KOL af 16. juli 2014 om 98. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte med indføjelse af nye retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi for 2014-2020 (EUT L 131 af 28.5.2015, s. 1, og EØS-tillæg nr. 30 af 28.5.2015, s. 1).

2

(3)  Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 90/20/COL af 15. juli 2020 om ændring for hundrede og syvende gang af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved ændring og forlængelse af visse retningslinjer for statsstøtte (EUT L 359 af 29.10.2020, s. 16, og EØS-tillæg nr. 68 af 29.10.2020, s. 4).

3

(4)  Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (EUT C 200 af 28.6.2014, s. 1).

4

(5)  Meddelelse fra Kommissionen om forlængelse og ændring af retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020, retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikofinansieringsinvesteringer, retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi, rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikke-finansielle virksomheder, meddelelsen om kriterier for analysen af, hvorvidt statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse er forenelig med det indre marked, meddelelsen fra Kommissionen om rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation samt meddelelsen fra Kommissionen til medlemsstaterne om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kortfristet eksportkreditforsikring. 2020/C 224/02. (EUT C 224 af 8.7.2020, s. 2).

5

(6)  C(2022) 481 final, endnu ikke offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

6

Den Europæiske Unions Tidende

(7)  
  »EFTA-staterne« henviser til Island, Liechtenstein og Norge.

7

(8)  Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13. juli 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 9).

8

(9)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EU) 2015/1589 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

9

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022

| 1. | INDLEDNING | 225 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER | 227 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Anvendelsesområde | 227 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Støtteforanstaltninger omfattet af disse retningslinjer | 227 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Retningslinjernes opbygning | 228 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Definitioner | 228 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 3. | VURDERING AF FORENELIGHED I HENHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 107, STK. 3, LITRA C) | 239 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Positiv betingelse: Støtten skal fremme udviklingen af en økonomisk aktivitet | 239 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Afgrænsning af den økonomiske aktivitet, der fremmes af foranstaltningen, dens positive virkninger for samfundet som helhed og, hvor det er relevant, dens relevans for specifikke EU-politikker | 239 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Tilskyndelsesvirkning | 240 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ingen overtrædelse af relevante EU-retlige bestemmelser | 241 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Negativ betingelse: Støtteforanstaltningen må ikke uretmæssigt påvirke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse | 241 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 241 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.1.1. | Støttens nødvendighed | 241 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Hensigtsmæssighed | 242 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.2.1. | Hensigtsmæssighed i forhold til alternative politiske instrumenter | 243 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.1.

| 3.2.1.2.2. | Hensigtsmæssighed i forhold til andre støtteinstrumenter | 243 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.2.

| 3.2.1.3. | Proportionalitet | 244 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3.

| 3.2.1.3.1. | Kumulering | 245 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3.1.

| 3.2.1.4. | Gennemsigtighed | 246 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.4.

| 3.2.2. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen | 247 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Afvejning af støttens positive virkninger i forhold til de negative virkninger for konkurrencen og samhandelen | 248 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | STØTTEKATEGORIER | 249 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Støtte til reduktion og fjernelse af drivhusgasemissioner, herunder gennem støtte til vedvarende energi og energieffektivitet | 249 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Begrundelse | 249 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 249 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Støtte til vedvarende energi | 249 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Anden støtte til reduktion og fjernelse af drivhusgasemissioner og energieffektivitet | 250 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.1.3. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 250 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.3.1. | Støttens nødvendighed | 250 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | Hensigtsmæssighed | 251 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.2.

| 4.1.3.3. | Støtteberettigelse | 251 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.3.

| 4.1.3.4. | Offentlige høringer | 252 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.4.

| 4.1.3.5. | Proportionalitet | 253 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.5.

| 4.1.4. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen | 256 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

| 4.2. | Støtte til forbedring af bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer | 259 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Baggrund for støtten | 259 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 259 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Tilskyndelsesvirkning | 260 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 260 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | Hensigtsmæssighed | 260 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.2. | Proportionalitet | 261 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.2.

| 4.2.4.3. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen | 262 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.3.

| 4.3. | Støtte til ren mobilitet | 262 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Støtte til erhvervelse og leasing af renere køretøjer og renere mobilt udstyr og til eftermontering af køretøjer og mobilt serviceudstyr | 263 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.1.1. | Baggrund for støtten | 263 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 263 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.2.

| 4.3.1.3. | Tilskyndelsesvirkning | 264 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.3.

| 4.3.1.4. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 264 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.4.

| 4.3.1.4.1. | Hensigtsmæssighed | 264 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.4.1.

| 4.3.1.4.2. | Proportionalitet | 264 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.4.2.

| 4.3.1.5. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen | 266 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.5.

| 4.3.2. | Støtte til etablering af opladnings- eller optankningsinfrastruktur | 267 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Baggrund for støtten | 267 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 267 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.2.3. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 268 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.

| 4.3.2.3.1. | Støttens nødvendighed | 268 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.1.

| 4.3.2.3.2. | Hensigtsmæssighed | 268 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.2.

| 4.3.2.3.3. | Proportionalitet | 268 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3.3.

| 4.3.2.4. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen | 269 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.4.

| 4.4. | Støtte til ressourceeffektivitet og til støtte for omstillingen til en cirkulær økonomi | 271 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Baggrund for støtten | 271 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 272 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Tilskyndelsesvirkning | 273 |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 274 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.4.1. | Støttens nødvendighed | 274 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.1.

| 4.4.4.2. | Hensigtsmæssighed | 274 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.2.

| 4.4.4.3. | Proportionalitet | 274 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.3.

| 4.4.5. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen | 276 |
| --- | --- | --- |

4.4.5.

| 4.5. | Støtte til forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasser | 276 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Baggrund for støtten | 276 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 277 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Tilskyndelsesvirkning | 278 |
| --- | --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 278 |
| --- | --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.4.1. | Støttens nødvendighed | 278 |
| --- | --- | --- |

4.5.4.1.

| 4.5.4.2. | Proportionalitet | 278 |
| --- | --- | --- |

4.5.4.2.

| 4.5.5. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen | 279 |
| --- | --- | --- |

4.5.5.

| 4.6. | Støtte til udbedring af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og afbødning af klimaændringer | 279 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Baggrund for støtten | 279 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 280 |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Tilskyndelsesvirkning | 280 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Proportionalitet | 281 |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

| 4.7. | Støtte i form af nedsættelse af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter | 282 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Støtte i form af nedsættelser af miljøskatter og -afgifter og skattelignende afgifter | 282 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.1.1. | Baggrund for støtten | 282 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

| 4.7.1.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 282 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

| 4.7.1.3. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 283 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

| 4.7.1.3.1. | Nødvendighed | 283 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.1.

| 4.7.1.3.2. | Hensigtsmæssighed | 284 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.2.

| 4.7.1.3.3. | Proportionalitet | 284 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.3.

| 4.7.2. | Støtte til miljøbeskyttelse i form af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter | 284 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.2.1. | Baggrund for støtten | 284 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.1.

| 4.7.2.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 285 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.2.

| 4.7.2.3. | Tilskyndelsesvirkning | 285 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.3.

| 4.7.2.4. | Proportionalitet | 313 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.4.

| 4.7.2.5. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen | 286 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.5.

| 4.8. | Støtte til elforsyningssikkerhed | 286 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Baggrund for støtten | 286 |
| --- | --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 286 |
| --- | --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Tilskyndelsesvirkning | 287 |
| --- | --- | --- |

4.8.3.

| 4.8.4. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 287 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.

| 4.8.4.1. | Nødvendighed | 287 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.1.

| 4.8.4.2. | Hensigtsmæssighed | 288 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.2.

| 4.8.4.3. | Støtteberettigelse | 288 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.3.

| 4.8.4.4. | Offentlige høringer | 289 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.4.

| 4.8.4.5. | Proportionalitet | 290 |
| --- | --- | --- |

4.8.4.5.

| 4.8.5. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen | 290 |
| --- | --- | --- |

4.8.5.

| 4.9. | Støtte til energiinfrastruktur | 292 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Baggrund for støtten | 292 |
| --- | --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 294 |
| --- | --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 294 |
| --- | --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.3.1. | Nødvendighed og hensigtsmæssighed | 294 |
| --- | --- | --- |

4.9.3.1.

| 4.9.3.2. | Støttens proportionalitet | 295 |
| --- | --- | --- |

4.9.3.2.

| 4.9.4. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen | 295 |
| --- | --- | --- |

4.9.4.

| 4.10. | Støtte til fjernvarme og fjernkøling | 295 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | Baggrund for støtten | 295 |
| --- | --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 296 |
| --- | --- | --- |

4.10.2.

| 4.10.3. | Nødvendighed og hensigtsmæssighed | 296 |
| --- | --- | --- |

4.10.3.

| 4.10.4. | Støtteforanstaltningens proportionalitet | 297 |
| --- | --- | --- |

4.10.4.

| 4.10.5. | Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen | 297 |
| --- | --- | --- |

4.10.5.

| 4.11. | Støtte i form af nedsættelser af elafgifter til energiintensive brugere | 298 |
| --- | --- | --- |

4.11.

| 4.11.1. | Baggrund for støtten | 298 |
| --- | --- | --- |

4.11.1.

| 4.11.2. | Anvendelsesområde: Afgifter, som der kan indrømmes nedsættelser af | 299 |
| --- | --- | --- |

4.11.2.

| 4.11.3. | Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger | 299 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.

| 4.11.3.1. | Støtteberettigelse | 299 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.1.

| 4.11.3.2. | Støtteforanstaltningens proportionalitet | 300 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.2.

| 4.11.3.3. | Type statsstøtte | 300 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.3.

| 4.11.3.4. | Energisyn og energiledelsessystemer | 301 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.4.

| 4.11.3.5. | Overgangsregler | 301 |
| --- | --- | --- |

4.11.3.5.

| 4.12. | Støtte til lukning af kraftværker, der anvender kul, tørv eller olieskifer, og af minedrift i forbindelse med udvinding af kul, tørv eller olieskifer | 302 |
| --- | --- | --- |

4.12.

| 4.12.1. | Støtte til tidlig lukning af rentable kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter. | 302 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.

| 4.12.1.1. | Baggrund for støtten | 302 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.1.

| 4.12.1.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 303 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.2.

| 4.12.1.3. | Tilskyndelsesvirkning | 303 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.3.

| 4.12.1.4. | Nødvendighed og hensigtsmæssighed | 303 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.4.

| 4.12.1.5. | Proportionalitet | 303 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.5.

| 4.12.1.6. | Undgåelse af urimelig fordrejning af konkurrencevilkårene og negative virkninger på samhandelen | 304 |
| --- | --- | --- |

4.12.1.6.

| 4.12.2. | Støtte til ekstraordinære omkostninger i relation til lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, som ikke er konkurrencedygtige | 304 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.

| 4.12.2.1. | Baggrund for støtten | 304 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.1.

| 4.12.2.2. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 304 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.2.

| 4.12.2.3. | Nødvendighed og hensigtsmæssighed | 305 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.3.

| 4.12.2.4. | Tilskyndelsesvirkning og proportionalitet | 305 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.4.

| 4.12.2.5. | Undgåelse af urimelig fordrejning af konkurrencevilkårene og negative virkninger på samhandelen | 305 |
| --- | --- | --- |

4.12.2.5.

| 4.13. | Støtte til undersøgelser og konsulentbistand vedrørende klima, miljøbeskyttelse og energi | 306 |
| --- | --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Anvendelsesområde og støttede aktiviteter | 306 |
| --- | --- | --- |

4.13.1.

| 4.13.2. | Tilskyndelsesvirkning | 306 |
| --- | --- | --- |

4.13.2.

| 4.13.3. | Proportionalitet | 306 |
| --- | --- | --- |

4.13.3.

| 5. | EVALUERING | 306 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | RAPPORTERING OG OVERVÅGNING | 307 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | ANVENDELSE | 308 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | REVISION | 308 |
| --- | --- | --- |

8.

1.   INDLEDNING

INDLEDNING

| 1. | Kommissionen har gjort den europæiske grønne pagt til en topprioritet med henblik på at gøre Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der ikke er nogen nettoemissioner af drivhusgasser i 2050, og hvor økonomisk vækst er afkoblet fra ressourceforbruget, samtidig med at ingen lades i stikken. Kommissionens klimaambitioner blev styrket i 2019 med meddelelsen om den europæiske grønne pagt (1), hvori der blev fastsat et mål om ingen nettoemissioner af drivhusgasser senest i 2050. For at sende vores økonomi og samfund på en retfærdig, grøn og velstående vej mod klimaneutralitet inden 2050 har Kommissionen også foreslået at reducere nettodrivhusgasemissioner med mindst 55 % inden 2030 i forhold til 1990-niveauet (2). Disse ambitiøse mål er blevet nedfældet i den europæiske klimalov (3). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen har gjort den europæiske grønne pagt til en topprioritet med henblik på at gøre Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der ikke er nogen nettoemissioner af drivhusgasser i 2050, og hvor økonomisk vækst er afkoblet fra ressourceforbruget, samtidig med at ingen lades i stikken. Kommissionens klimaambitioner blev styrket i 2019 med meddelelsen om den europæiske grønne pagt (1

2

3

| 2. | »Fit for 55«-pakken med lovgivningsforslag støtter opfyldelsen af disse mål (4) og bringer EU på rette vej mod klimaneutralitet senest i 2050. |
| --- | --- |

2.

»Fit for 55«-pakken med lovgivningsforslag støtter opfyldelsen af disse mål (4

| 3. | Opfyldelsen af målene om klimaneutralitet, tilpasning til klimaforandringer, ressource- og energieffektivitet og princippet om »energieffektivitet først«, cirkularitet, nulforurening og genopretning af biodiversiteten og støtten til denne grønne omstilling vil kræve en betydelig indsats og passende støtte. For at nå ambitionerne i meddelelsen om den europæiske grønne pagt vil der være behov for betydelige investeringer, herunder i vedvarende energikilder. Kommissionen har anslået, at opfyldelsen af de nyligt forhøjede klima-, energi- og transportmål for 2030 vil kræve yderligere årlige investeringer på 390 mia. EUR i forhold til niveauet i 2011-2020 (5) og yderligere 130 mia. EUR om året til de andre miljømål, der blev anslået tidligere (6). Omfanget af denne investeringsudfordring kræver, at både den private sektor og offentlige midler mobiliseres på en omkostningseffektiv måde. Dette vil påvirke alle sektorer og dermed Unionens økonomi som helhed. |
| --- | --- |

3.

Opfyldelsen af målene om klimaneutralitet, tilpasning til klimaforandringer, ressource- og energieffektivitet og princippet om »energieffektivitet først«, cirkularitet, nulforurening og genopretning af biodiversiteten og støtten til denne grønne omstilling vil kræve en betydelig indsats og passende støtte. For at nå ambitionerne i meddelelsen om den europæiske grønne pagt vil der være behov for betydelige investeringer, herunder i vedvarende energikilder. Kommissionen har anslået, at opfyldelsen af de nyligt forhøjede klima-, energi- og transportmål for 2030 vil kræve yderligere årlige investeringer på 390 mia. EUR i forhold til niveauet i 2011-2020 (5

6

| 4. | Konkurrencepolitikken og navnlig statsstøttereglerne spiller en vigtig rolle med hensyn til at sætte Unionen i stand til at og støtte den i at opfylde dens politiske mål for den grønne pagt. I meddelelsen om den europæiske grønne pagt fastsættes det specifikt, at statsstøttereglerne vil blive revideret for at tage hensyn til disse politiske mål, støtte en omkostningseffektiv og retfærdig omstilling til klimaneutralitet og lette udfasningen af fossile brændstoffer, samtidig med at der sikres lige vilkår i det indre marked. Disse retningslinjer afspejler den revision. |
| --- | --- |

4.

Konkurrencepolitikken og navnlig statsstøttereglerne spiller en vigtig rolle med hensyn til at sætte Unionen i stand til at og støtte den i at opfylde dens politiske mål for den grønne pagt. I meddelelsen om den europæiske grønne pagt fastsættes det specifikt, at statsstøttereglerne vil blive revideret for at tage hensyn til disse politiske mål, støtte en omkostningseffektiv og retfærdig omstilling til klimaneutralitet og lette udfasningen af fossile brændstoffer, samtidig med at der sikres lige vilkår i det indre marked. Disse retningslinjer afspejler den revision.

| 5. | For at forhindre, at statsstøtte fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene i det indre marked og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, fastsættes i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde princippet om forbud mod statsstøtte. I visse tilfælde kan statsstøtte dog være forenelig med det indre marked i medfør af traktatens artikel 107, stk. 2 og 3. |
| --- | --- |

5.

For at forhindre, at statsstøtte fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene i det indre marked og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, fastsættes i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde princippet om forbud mod statsstøtte. I visse tilfælde kan statsstøtte dog være forenelig med det indre marked i medfør af traktatens artikel 107, stk. 2 og 3.

| 6. | Medlemsstaterne skal anmelde statsstøtte efter traktatens artikel 108, stk. 3, bortset fra foranstaltninger, der opfylder betingelserne i en gruppefritagelsesforordning, som er vedtaget af Kommissionen i henhold til artikel 1 i Rådets forordning (EU) 2015/1588 (7). |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaterne skal anmelde statsstøtte efter traktatens artikel 108, stk. 3, bortset fra foranstaltninger, der opfylder betingelserne i en gruppefritagelsesforordning, som er vedtaget af Kommissionen i henhold til artikel 1 i Rådets forordning (EU) 2015/1588 (7

| 7. | Disse retningslinjer indeholder vejledning om, hvordan Kommissionen vil vurdere foreneligheden af miljøbeskyttelse, herunder klimabeskyttelse, og energistøtteforanstaltninger, der er omfattet af anmeldelsespligten i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Enhver henvisning til »miljøbeskyttelse« i disse retningslinjer bør forstås som en henvisning til miljøbeskyttelse, herunder klimabeskyttelse. |
| --- | --- |

7.

Disse retningslinjer indeholder vejledning om, hvordan Kommissionen vil vurdere foreneligheden af miljøbeskyttelse, herunder klimabeskyttelse, og energistøtteforanstaltninger, der er omfattet af anmeldelsespligten i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Enhver henvisning til »miljøbeskyttelse« i disse retningslinjer bør forstås som en henvisning til miljøbeskyttelse, herunder klimabeskyttelse.

| 8. | I henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan en støtteforanstaltning erklæres forenelig med det indre marked, hvis to betingelser — en positiv og en negativ — er opfyldt. Den positive betingelse er, at støtten skal fremme udviklingen af en økonomisk aktivitet. Den negative betingelse er, at støtten ikke må ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

8.

I henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan en støtteforanstaltning erklæres forenelig med det indre marked, hvis to betingelser — en positiv og en negativ — er opfyldt. Den positive betingelse er, at støtten skal fremme udviklingen af en økonomisk aktivitet. Den negative betingelse er, at støtten ikke må ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| 9. | Det er almindeligt anerkendt, at konkurrencedygtige markeder har tendens til at skabe effektive resultater med hensyn til priser, produktion og ressourceanvendelse. Statslig indgriben kan dog være nødvendig for at fremme udviklingen af visse økonomiske aktiviteter, som slet ikke ville udvikle sig, eller som ikke ville udvikle sig i samme tempo eller på samme vilkår uden støtte. Foranstaltningen bidrager dermed til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. |
| --- | --- |

9.

Det er almindeligt anerkendt, at konkurrencedygtige markeder har tendens til at skabe effektive resultater med hensyn til priser, produktion og ressourceanvendelse. Statslig indgriben kan dog være nødvendig for at fremme udviklingen af visse økonomiske aktiviteter, som slet ikke ville udvikle sig, eller som ikke ville udvikle sig i samme tempo eller på samme vilkår uden støtte. Foranstaltningen bidrager dermed til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.

| 10. | I forbindelse med miljøbeskyttelse betyder miljømæssige eksterne virkninger, manglende information og manglende koordinering, at markedsdeltagerne ikke tager fuldt hensyn til omkostninger og fordele ved en økonomisk aktivitet, når de træffer beslutninger om forbrug, investeringer og produktion på trods af lovgivningsmæssige indgreb. Disse markedssvigt, dvs. situationer, hvor markeder sandsynligvis ikke vil skabe effektive resultater, hvis de overlades til sig selv, fører ikke til optimal velfærd for forbrugerne og samfundet som helhed, hvilket resulterer i et utilstrækkeligt miljøbeskyttelsesniveau i forhold til de økonomiske aktiviteter, der udføres uden statsstøtte. |
| --- | --- |

10.

I forbindelse med miljøbeskyttelse betyder miljømæssige eksterne virkninger, manglende information og manglende koordinering, at markedsdeltagerne ikke tager fuldt hensyn til omkostninger og fordele ved en økonomisk aktivitet, når de træffer beslutninger om forbrug, investeringer og produktion på trods af lovgivningsmæssige indgreb. Disse markedssvigt, dvs. situationer, hvor markeder sandsynligvis ikke vil skabe effektive resultater, hvis de overlades til sig selv, fører ikke til optimal velfærd for forbrugerne og samfundet som helhed, hvilket resulterer i et utilstrækkeligt miljøbeskyttelsesniveau i forhold til de økonomiske aktiviteter, der udføres uden statsstøtte.

| 11. | Medlemsstaternes myndigheder bør sikre, at støtteforanstaltningen, de betingelser, der er knyttet til den, procedurerne for dens vedtagelse og den støttede aktivitet ikke er i strid med EU's miljølovgivning. Medlemsstaternes myndigheder bør også sikre, at den berørte offentlighed har mulighed for at blive hørt i beslutningstagningen om støtte. Endelig bør enkeltpersoner og organisationer have mulighed for at anfægte støtten eller foranstaltningerne til gennemførelse af støtten ved de nationale domstole, hvis de kan føre bevis for, at EU's miljølovgivning ikke overholdes (8). |
| --- | --- |

11.

Medlemsstaternes myndigheder bør sikre, at støtteforanstaltningen, de betingelser, der er knyttet til den, procedurerne for dens vedtagelse og den støttede aktivitet ikke er i strid med EU's miljølovgivning. Medlemsstaternes myndigheder bør også sikre, at den berørte offentlighed har mulighed for at blive hørt i beslutningstagningen om støtte. Endelig bør enkeltpersoner og organisationer have mulighed for at anfægte støtten eller foranstaltningerne til gennemførelse af støtten ved de nationale domstole, hvis de kan føre bevis for, at EU's miljølovgivning ikke overholdes (8

2.   ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

2.1.   Anvendelsesområde

Anvendelsesområde

| 12. | Disse retningslinjer finder anvendelse på statsstøtte, der ydes for at fremme udviklingen af økonomiske aktiviteter på en måde, der forbedrer miljøbeskyttelsen, samt på aktiviteter i energisektoren, der er omfattet af traktaten, for så vidt støtteforanstaltningerne er omfattet af afsnit 2.2 i disse retningslinjer. Disse retningslinjer finder således også anvendelse på de sektorer, der er omfattet af specifikke EU-regler om statsstøtte, medmindre sådanne specifikke EU-regler fastsætter andet eller indeholder bestemmelser om støtte til miljøbeskyttelse eller støtte i energisektoren, der gælder for samme foranstaltning, i hvilket tilfælde de sektorspecifikke regler har forrang. Disse retningslinjer har forrang for punkt 17, litra b), i luftfartsretningslinjerne (9) for så vidt angår miljøstøtteforanstaltninger til fordel for store lufthavne med et passagertal på over 5 mio. om året. |
| --- | --- |

12.

Disse retningslinjer finder anvendelse på statsstøtte, der ydes for at fremme udviklingen af økonomiske aktiviteter på en måde, der forbedrer miljøbeskyttelsen, samt på aktiviteter i energisektoren, der er omfattet af traktaten, for så vidt støtteforanstaltningerne er omfattet af afsnit 2.2 i disse retningslinjer. Disse retningslinjer finder således også anvendelse på de sektorer, der er omfattet af specifikke EU-regler om statsstøtte, medmindre sådanne specifikke EU-regler fastsætter andet eller indeholder bestemmelser om støtte til miljøbeskyttelse eller støtte i energisektoren, der gælder for samme foranstaltning, i hvilket tilfælde de sektorspecifikke regler har forrang. Disse retningslinjer har forrang for punkt 17, litra b), i luftfartsretningslinjerne (9

| 13. | Disse retningslinjer gælder ikke for:






  a) | statsstøtte til udvikling og fremstilling af miljøvenlige produkter, maskiner, udstyr eller transportmidler med henblik på brug af færre naturressourcer og foranstaltninger gennemført i fabrikker eller andre produktionsanlæg for at forbedre sikkerheden eller sundheden (10) |
| --- | --- | --- |

13.

Disse retningslinjer gælder ikke for:

a)

statsstøtte til udvikling og fremstilling af miljøvenlige produkter, maskiner, udstyr eller transportmidler med henblik på brug af færre naturressourcer og foranstaltninger gennemført i fabrikker eller andre produktionsanlæg for at forbedre sikkerheden eller sundheden (10)

10

| b) | statsstøtte til forskning, udvikling og innovation, som er underkastet rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation (11) |
| --- | --- |

b)

statsstøtte til forskning, udvikling og innovation, som er underkastet rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation (11)

11

| c) | statsstøtte, der er omfattet af reglerne om statsstøtte til landbrugs- og skovbrugssektoren (12) eller fiskeri- og akvakultursektoren (13) |
| --- | --- |

c)

statsstøtte, der er omfattet af reglerne om statsstøtte til landbrugs- og skovbrugssektoren (12) eller fiskeri- og akvakultursektoren (13)

12

13

| d) | statsstøtte til kerneenergi. |
| --- | --- |

d)

statsstøtte til kerneenergi.

| 14. | Støtte til miljøbeskyttelse og energi må ikke ydes til kriseramte virksomheder som defineret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder (14). |
| --- | --- |

14.

Støtte til miljøbeskyttelse og energi må ikke ydes til kriseramte virksomheder som defineret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder (14

| 15. | Ved vurderingen af støtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har fundet ulovlig og uforenelig med det indre marked, vil Kommissionen tage hensyn til det støttebeløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (15). |
| --- | --- |

15.

Ved vurderingen af støtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har fundet ulovlig og uforenelig med det indre marked, vil Kommissionen tage hensyn til det støttebeløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (15

2.2.   Støtteforanstaltninger omfattet af disse retningslinjer

Støtteforanstaltninger omfattet af disse retningslinjer

| 16. | Kommissionen har indkredset en række kategorier af miljøbeskyttelses- og energiforanstaltninger, for hvilke statsstøtte på visse betingelser kan være forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c):






  a) | støtte til reduktion og fjernelse af drivhusgasemissioner, herunder gennem støtte til vedvarende energi og energieffektivitet |
| --- | --- | --- |

16.

Kommissionen har indkredset en række kategorier af miljøbeskyttelses- og energiforanstaltninger, for hvilke statsstøtte på visse betingelser kan være forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c):

a)

støtte til reduktion og fjernelse af drivhusgasemissioner, herunder gennem støtte til vedvarende energi og energieffektivitet

| b) | støtte til forbedring af bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer |
| --- | --- |

b)

støtte til forbedring af bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer

| c) | støtte til anskaffelse og leasing af renere køretøjer (til luft-, vej-, jernbane- og søtransport og transport ad indre vandveje) og til renere mobilt serviceudstyr og til eftermontering af køretøjer og mobilt serviceudstyr |
| --- | --- |

c)

støtte til anskaffelse og leasing af renere køretøjer (til luft-, vej-, jernbane- og søtransport og transport ad indre vandveje) og til renere mobilt serviceudstyr og til eftermontering af køretøjer og mobilt serviceudstyr

| d) | støtte til etablering af opladnings- eller optankningsinfrastruktur for renere køretøjer |
| --- | --- |

d)

støtte til etablering af opladnings- eller optankningsinfrastruktur for renere køretøjer

| e) | støtte til ressourceeffektivitet og til støtte for omstillingen til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

e)

støtte til ressourceeffektivitet og til støtte for omstillingen til en cirkulær økonomi

| f) | støtte til forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasser |
| --- | --- |

f)

støtte til forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasser

| g) | støtte til udbedring af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og afbødning af klimaændringer |
| --- | --- |

g)

støtte til udbedring af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og afbødning af klimaændringer

| h) | støtte i form af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter |
| --- | --- |

h)

støtte i form af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter

| i) | støtte til elforsyningssikkerhed |
| --- | --- |

i)

støtte til elforsyningssikkerhed

| j) | støtte til energiinfrastruktur |
| --- | --- |

j)

støtte til energiinfrastruktur

| k) | støtte til fjernvarme og fjernkøling |
| --- | --- |

k)

støtte til fjernvarme og fjernkøling

| l) | støtte i form af nedsættelser af elafgifter til energiintensive brugere |
| --- | --- |

l)

støtte i form af nedsættelser af elafgifter til energiintensive brugere

| m) | støtte til lukning af kraftværker, der anvender kul, tørv eller olieskifer, og af minedrift i forbindelse med udvinding af kul, tørv eller olieskifer |
| --- | --- |

m)

støtte til lukning af kraftværker, der anvender kul, tørv eller olieskifer, og af minedrift i forbindelse med udvinding af kul, tørv eller olieskifer

| n) | støtte til undersøgelser eller konsulentbistand vedrørende klima, miljøbeskyttelse og energi. |
| --- | --- |

n)

støtte til undersøgelser eller konsulentbistand vedrørende klima, miljøbeskyttelse og energi.

2.3.   Retningslinjernes opbygning

Retningslinjernes opbygning

| 17. | Kapitel 3 indeholder de forenelighedskriterier, der generelt finder anvendelse på de forskellige kategorier af støtte, som er omfattet af disse retningslinjer. Afsnit 3.2.1.3.1 om kumulering finder anvendelse på alle kategorier af støtte, der er omfattet af disse retningslinjer. I kapitel 4 fastsættes specifikke forenelighedskriterier, som finder anvendelse på de støtteforanstaltninger, der er omfattet af de forskellige afsnit i kapitlet. Forenelighedskriterierne i kapitel 3 finder anvendelse, medmindre der er fastsat mere specifikke bestemmelser i de specifikke afsnit i kapitel 4. |
| --- | --- |

17.

Kapitel 3 indeholder de forenelighedskriterier, der generelt finder anvendelse på de forskellige kategorier af støtte, som er omfattet af disse retningslinjer. Afsnit 3.2.1.3.1 om kumulering finder anvendelse på alle kategorier af støtte, der er omfattet af disse retningslinjer. I kapitel 4 fastsættes specifikke forenelighedskriterier, som finder anvendelse på de støtteforanstaltninger, der er omfattet af de forskellige afsnit i kapitlet. Forenelighedskriterierne i kapitel 3 finder anvendelse, medmindre der er fastsat mere specifikke bestemmelser i de specifikke afsnit i kapitel 4.

| 18. | Betingelserne i disse retningslinjer gælder for støtteordninger og individuel støtte, uanset om støtten er baseret på en støtteordning eller ydes ad hoc, medmindre andet er fastsat. |
| --- | --- |

18.

Betingelserne i disse retningslinjer gælder for støtteordninger og individuel støtte, uanset om støtten er baseret på en støtteordning eller ydes ad hoc, medmindre andet er fastsat.

2.4.   Definitioner

Definitioner

| 19. | I disse retningslinjer forstås ved:






  (1) | »ad hoc-støtte«: støtte, der ikke ydes inden for rammerne af en støtteordning |
| --- | --- | --- |

19.

I disse retningslinjer forstås ved:

(1)

»ad hoc-støtte«: støtte, der ikke ydes inden for rammerne af en støtteordning

| (2) | »støtteintensitet«: bruttostøttebeløb udtrykt i procent af de støtteberettigede omkostninger. Alle de anvendte tal skal være tallene før eventuelle fradrag af skatter eller andre afgifter. Hvis støtten ydes som andet end tilskud, skal støttebeløbet være støttens bruttosubventionsækvivalent. Støtte, der udbetales i flere rater, tilbagediskonteres til værdien på det tidspunkt, hvor den blev ydet. Den rentesats, der anvendes til tilbagediskontering og til beregning af støttebeløbet i forbindelse med lån på lempelige vilkår (16), er den gældende referencesats på tildelingstidspunktet. Støtteintensiteten beregnes pr. støttemodtager |
| --- | --- |

(2)

»støtteintensitet«: bruttostøttebeløb udtrykt i procent af de støtteberettigede omkostninger. Alle de anvendte tal skal være tallene før eventuelle fradrag af skatter eller andre afgifter. Hvis støtten ydes som andet end tilskud, skal støttebeløbet være støttens bruttosubventionsækvivalent. Støtte, der udbetales i flere rater, tilbagediskonteres til værdien på det tidspunkt, hvor den blev ydet. Den rentesats, der anvendes til tilbagediskontering og til beregning af støttebeløbet i forbindelse med lån på lempelige vilkår (16), er den gældende referencesats på tildelingstidspunktet. Støtteintensiteten beregnes pr. støttemodtager

16

| (3) | »støtteberettigede områder«: områder, som på det tidspunkt, hvor støtten ydes, er udpeget i et godkendt regionalstøttekort i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c) |
| --- | --- |

(3)

»støtteberettigede områder«: områder, som på det tidspunkt, hvor støtten ydes, er udpeget i et godkendt regionalstøttekort i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c)

| (4) | »balancering«: for elektricitet balancering som defineret i artikel 2, nr. 10), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (17) |
| --- | --- |

(4)

»balancering«: for elektricitet balancering som defineret i artikel 2, nr. 10), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (17)

17

| (5) | »balanceansvarlig aktør«: balanceansvarlig aktør som defineret i artikel 2, nr. 14), i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- |

(5)

»balanceansvarlig aktør«: balanceansvarlig aktør som defineret i artikel 2, nr. 14), i forordning (EU) 2019/943

| (6) | »biodiversitet«: biodiversitet som defineret i artikel 2, nr. 15), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (18) |
| --- | --- |

(6)

»biodiversitet«: biodiversitet som defineret i artikel 2, nr. 15), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (18)

18

| (7) | »biobrændstoffer«: biobrændstoffer som defineret i artikel 2, nr. 33), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (19) |
| --- | --- |

(7)

»biobrændstoffer«: biobrændstoffer som defineret i artikel 2, nr. 33), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (19)

19

| (8) | »biogas«: biogas som defineret i artikel 2, nr. 28), i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

(8)

»biogas«: biogas som defineret i artikel 2, nr. 28), i direktiv (EU) 2018/2001

| (9) | »flydende biobrændsler«: flydende biobrændsler som defineret i artikel 2, nr. 32), i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

(9)

»flydende biobrændsler«: flydende biobrændsler som defineret i artikel 2, nr. 32), i direktiv (EU) 2018/2001

| (10) | »biomasse«: den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse som defineret i artikel 2, nr. 24), i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

(10)

»biomasse«: den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse som defineret i artikel 2, nr. 24), i direktiv (EU) 2018/2001

| (11) | »biomassebrændsel«: biomassebrændsel som defineret i artikel 2, nr. 27), i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

(11)

»biomassebrændsel«: biomassebrændsel som defineret i artikel 2, nr. 27), i direktiv (EU) 2018/2001

| (12) | »kapacitetsmekanisme«: kapacitetsmekanisme som defineret i artikel 2, nr. 22), i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- |

(12)

»kapacitetsmekanisme«: kapacitetsmekanisme som defineret i artikel 2, nr. 22), i forordning (EU) 2019/943

| (13) | »CO2-opsamling og -lagring« (CCS): et sæt teknologier, der gør det muligt at opsamle den kuldioxid (CO2), der udledes fra industrianlæg, herunder procesafhængige emissioner, eller at opsamle den direkte fra den omgivende luft, transportere den til et lagringsanlæg og injicere den i passende underjordiske geologiske formationer med henblik på permanent lagring |
| --- | --- |

(13)

»CO2-opsamling og -lagring« (CCS): et sæt teknologier, der gør det muligt at opsamle den kuldioxid (CO2), der udledes fra industrianlæg, herunder procesafhængige emissioner, eller at opsamle den direkte fra den omgivende luft, transportere den til et lagringsanlæg og injicere den i passende underjordiske geologiske formationer med henblik på permanent lagring

2

2

| (14) | »CO2-opsamling og -anvendelse« (CCU): et sæt teknologier, der gør det muligt at opsamle CO2 udledt fra industrianlæg, herunder procesafhængige emissioner, eller at opsamle den direkte fra den omgivende luft og transportere den til et CO2-forbrugs- eller anvendelsessted med henblik på fuld anvendelse af denne CO2 |
| --- | --- |

(14)

»CO2-opsamling og -anvendelse« (CCU): et sæt teknologier, der gør det muligt at opsamle CO2 udledt fra industrianlæg, herunder procesafhængige emissioner, eller at opsamle den direkte fra den omgivende luft og transportere den til et CO2-forbrugs- eller anvendelsessted med henblik på fuld anvendelse af denne CO2

2

2

2

2

| (15) | »CO2-fjernelse«: menneskeskabt aktivitet, der fjerner CO2 fra atmosfæren og permanent lagrer den i geologiske, terrestriske eller marine reservoirer eller i produkter. Det omfatter eksisterende og potentielt menneskeskabte forbedringer af biologiske eller geokemiske dræn og direkte luftopsamling og -lagring, men ikke naturlig CO2-optagelse, der ikke direkte skyldes menneskelige aktiviteter |
| --- | --- |

(15)

»CO2-fjernelse«: menneskeskabt aktivitet, der fjerner CO2 fra atmosfæren og permanent lagrer den i geologiske, terrestriske eller marine reservoirer eller i produkter. Det omfatter eksisterende og potentielt menneskeskabte forbedringer af biologiske eller geokemiske dræn og direkte luftopsamling og -lagring, men ikke naturlig CO2-optagelse, der ikke direkte skyldes menneskelige aktiviteter

2

2

2

| (16) | »leverandørforpligtelsesordning«: en ordning, hvor der skabes værdi for levering af varer eller tjenesteydelser ved at certificere disse varer eller tjenesteydelser og pålægge leverandører eller forbrugere en forpligtelse til at købe certifikater |
| --- | --- |

(16)

»leverandørforpligtelsesordning«: en ordning, hvor der skabes værdi for levering af varer eller tjenesteydelser ved at certificere disse varer eller tjenesteydelser og pålægge leverandører eller forbrugere en forpligtelse til at købe certifikater

| (17) | »renere mobilt groundhandlingudstyr«: mobilt udstyr, der anvendes til serviceaktiviteter i forbindelse med luft- eller søtransport, med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) |
| --- | --- |

(17)

»renere mobilt groundhandlingudstyr«: mobilt udstyr, der anvendes til serviceaktiviteter i forbindelse med luft- eller søtransport, med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner)

2

| (18) | »renere mobilt tjenesteudstyr«: renere mobilt terminaludstyr og renere mobilt groundhandlingudstyr |
| --- | --- |

(18)

»renere mobilt tjenesteudstyr«: renere mobilt terminaludstyr og renere mobilt groundhandlingudstyr

| (19) | »renere mobilt terminaludstyr«: mobilt udstyr, der anvendes til lastning, losning og omladning af varer og intermodale lasteenheder og til transport af gods inden for et terminalområde, med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) eller i mangel af alternativer til ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) med væsentligt lavere direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) end konventionelt terminaludstyr |
| --- | --- |

(19)

»renere mobilt terminaludstyr«: mobilt udstyr, der anvendes til lastning, losning og omladning af varer og intermodale lasteenheder og til transport af gods inden for et terminalområde, med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) eller i mangel af alternativer til ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) med væsentligt lavere direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) end konventionelt terminaludstyr

2

2

2

| (20) | »renere køretøj«:






  a) | vedrørende to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler:






  i) | et køretøj, der hører under anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 168/2013, med ingen CO2-emissioner, beregnet i overensstemmelse med kravene i nævnte forordnings artikel 24 og bilag V |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

»renere køretøj«:

a)

vedrørende to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler:

i)

et køretøj, der hører under anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 168/2013, med ingen CO2-emissioner, beregnet i overensstemmelse med kravene i nævnte forordnings artikel 24 og bilag V

2

| b) | vedrørende lette køretøjer:






  i) | et køretøj i klasse M1, M2 eller N1 med ingen CO2-udstødningsemissioner som bestemt i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 (20) |
| --- | --- | --- |

b)

vedrørende lette køretøjer:

i)

et køretøj i klasse M1, M2 eller N1 med ingen CO2-udstødningsemissioner som bestemt i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 (20)

2

20

| ii) | et renere køretøj som defineret i artikel 4, nr. 4), litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF (21) |
| --- | --- |

ii)

et renere køretøj som defineret i artikel 4, nr. 4), litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF (21)

21

| c) | vedrørende tunge køretøjer:






  i) | et tungt nulemissionskøretøj som defineret i artikel 4, nr. 5), i direktiv 2009/33/EF |
| --- | --- | --- |

c)

vedrørende tunge køretøjer:

i)

et tungt nulemissionskøretøj som defineret i artikel 4, nr. 5), i direktiv 2009/33/EF

| ii) | indtil den 31. december 2025 et tungt lavemissionskøretøj som defineret i artikel 3, nr. 12), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 (22) |
| --- | --- |

ii)

indtil den 31. december 2025 et tungt lavemissionskøretøj som defineret i artikel 3, nr. 12), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 (22)

22

| iii) | indtil den 31. december 2025 et renere køretøj som defineret i artikel 4, nr. 4), litra b), i direktiv 2009/33/EF, som ikke er omfattet af forordning (EU) 2019/1242 |
| --- | --- |

iii)

indtil den 31. december 2025 et renere køretøj som defineret i artikel 4, nr. 4), litra b), i direktiv 2009/33/EF, som ikke er omfattet af forordning (EU) 2019/1242

| d) | vedrørende fartøjer til transport ad indre vandveje:






  i) | et fartøj til transport ad indre vandveje af passagerer eller gods med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsgas/udstødning) |
| --- | --- | --- |

d)

vedrørende fartøjer til transport ad indre vandveje:

i)

et fartøj til transport ad indre vandveje af passagerer eller gods med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsgas/udstødning)

2

| ii) | et fartøj til transport ad indre vandveje af passagerer, som har en hybridmotor eller dobbeltbrændstofmotor, der får mindst 50 % af sin energi fra CO2-emissionsbrændstoffer med ingen direkte emissioner (udstødningsemissioner), eller plug-in-effekt til normal drift |
| --- | --- |

ii)

et fartøj til transport ad indre vandveje af passagerer, som har en hybridmotor eller dobbeltbrændstofmotor, der får mindst 50 % af sin energi fra CO2-emissionsbrændstoffer med ingen direkte emissioner (udstødningsemissioner), eller plug-in-effekt til normal drift

2

| iii) | et fartøj til transport ad indre vandveje af gods med direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) pr. tonkilometer (gCO2/tkm) beregnet (eller estimeret, hvis der er tale om nye fartøjer) ved hjælp af Den Internationale Søfartsorganisations energieffektivitetsindikator (EEOI), der er 50 % lavere end den gennemsnitlige referenceværdi for CO2-emissioner, som er fastsat for tunge køretøjer (undergruppe af 5-LH) i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EU) 2019/1242 |
| --- | --- |

iii)

et fartøj til transport ad indre vandveje af gods med direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) pr. tonkilometer (gCO2/tkm) beregnet (eller estimeret, hvis der er tale om nye fartøjer) ved hjælp af Den Internationale Søfartsorganisations energieffektivitetsindikator (EEOI), der er 50 % lavere end den gennemsnitlige referenceværdi for CO2-emissioner, som er fastsat for tunge køretøjer (undergruppe af 5-LH) i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EU) 2019/1242

2

2

2

Når Kommissionen vurderer, om et fartøj kan betragtes som et renere køretøj, vil den tage hensyn til udviklingen i den pågældende sektor, herunder ved at henvise til de tekniske screeningskriterier, i henhold til hvilke en aktivitet anses for at bidrage væsentligt til modvirkning af klimaændringer, som fastsat i den relevante delegerede retsakt i henhold til forordning (EU) 2020/852

| e) | vedrørende søgående fartøjer:






  i) | et sø- og kystfartøj til passager- eller godstransport, til havneoperationer eller til hjælpeaktiviteter med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) eller |
| --- | --- | --- |

e)

vedrørende søgående fartøjer:

i)

et sø- og kystfartøj til passager- eller godstransport, til havneoperationer eller til hjælpeaktiviteter med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) eller

2

| ii) | et sø- og kystfartøj til passager- og eller godstransport, til havneoperationer eller til hjælpeaktiviteter, som har en hybridmotor eller dobbeltbrændstofmotor, der får mindst 25 % af sin energi fra CO2-emissionsbrændstoffer (udstødningsemissioner), eller plug-in-effekt til normal drift på havet og i havne, eller som har opnået en værdi fra Den Internationale Søfartsorganisation for Design Indeks for Energieffektivitet (EEDI) på 10 % under de EEDI-krav, der var gældende den 1. april 2022, og som er i stand til at køre på CO2-emissionsbrændstoffer med ingen direkte emissioner (udstødningsemissioner) eller på brændstoffer fra vedvarende energikilder eller |
| --- | --- |

ii)

et sø- og kystfartøj til passager- og eller godstransport, til havneoperationer eller til hjælpeaktiviteter, som har en hybridmotor eller dobbeltbrændstofmotor, der får mindst 25 % af sin energi fra CO2-emissionsbrændstoffer (udstødningsemissioner), eller plug-in-effekt til normal drift på havet og i havne, eller som har opnået en værdi fra Den Internationale Søfartsorganisation for Design Indeks for Energieffektivitet (EEDI) på 10 % under de EEDI-krav, der var gældende den 1. april 2022, og som er i stand til at køre på CO2-emissionsbrændstoffer med ingen direkte emissioner (udstødningsemissioner) eller på brændstoffer fra vedvarende energikilder eller

2

2

| iii) | et sø- og kystfartøj til godstransport, der udelukkende anvendes til kyst- og nærskibsfart, og som er beregnet til at muliggøre modalskift af gods, der i øjeblikket transporteres ad landvejen, til havet, med direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) beregnet ved hjælp af EEDI, der er 50 % lavere end den gennemsnitlige referenceværdi for CO2-emissioner, som er defineret for tunge køretøjer (undergruppe 5-LH) i overensstemmelse med artikel 11 i forordning 2019/1242 |
| --- | --- |

iii)

et sø- og kystfartøj til godstransport, der udelukkende anvendes til kyst- og nærskibsfart, og som er beregnet til at muliggøre modalskift af gods, der i øjeblikket transporteres ad landvejen, til havet, med direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) beregnet ved hjælp af EEDI, der er 50 % lavere end den gennemsnitlige referenceværdi for CO2-emissioner, som er defineret for tunge køretøjer (undergruppe 5-LH) i overensstemmelse med artikel 11 i forordning 2019/1242

2

2

Når Kommissionen vurderer, om et fartøj kan betragtes som et renere køretøj, vil den tage hensyn til udviklingen i den pågældende sektor, herunder ved at henvise til de tekniske screeningskriterier, i henhold til hvilke en aktivitet anses for at bidrage væsentligt til modvirkning af klimaændringer, som fastsat i den relevante delegerede retsakt i henhold til forordning (EU) 2020/852

| f) | vedrørende rullende jernbanemateriel:






  i) | rullende materiel med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) |
| --- | --- | --- |

f)

vedrørende rullende jernbanemateriel:

i)

rullende materiel med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner)

2

| ii) | rullende materiel med ingen direkte CO2-udstødningsemissioner, når det kører på et spor med den nødvendige infrastruktur og anvender en konventionel motor, hvor en sådan infrastruktur ikke er tilgængelig (elektrodiesel) |
| --- | --- |

ii)

rullende materiel med ingen direkte CO2-udstødningsemissioner, når det kører på et spor med den nødvendige infrastruktur og anvender en konventionel motor, hvor en sådan infrastruktur ikke er tilgængelig (elektrodiesel)

2

| g) | vedrørende luftfartøjer:






  i) | et luftfartøj med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner) |
| --- | --- | --- |

g)

vedrørende luftfartøjer:

i)

et luftfartøj med ingen direkte CO2-emissioner (udstødningsemissioner)

2

| ii) | et luftfartøj med væsentligt forbedrede miljøpræstationer sammenlignet med et luftfartøj med samme startmasse svarende til et alternativ, der er almindeligt tilgængeligt på markedet |
| --- | --- |

ii)

et luftfartøj med væsentligt forbedrede miljøpræstationer sammenlignet med et luftfartøj med samme startmasse svarende til et alternativ, der er almindeligt tilgængeligt på markedet

| (21) | »kraftvarmeproduktion«: kraftvarmeproduktion som defineret i artikel 2, nr. 30), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (23) |
| --- | --- |

(21)

»kraftvarmeproduktion«: kraftvarmeproduktion som defineret i artikel 2, nr. 30), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (23)

23

| (22) | »forurenet grund«: en grund, hvor der er konstateret forekomst af materialer eller stoffer, der skyldes menneskelige aktiviteter, i et sådant omfang, at de udgør en betydelig risiko for menneskers sundhed eller miljøet, under hensyntagen til den aktuelle og godkendte fremtidige brug af grunden, havbunden eller floderne |
| --- | --- |

(22)

»forurenet grund«: en grund, hvor der er konstateret forekomst af materialer eller stoffer, der skyldes menneskelige aktiviteter, i et sådant omfang, at de udgør en betydelig risiko for menneskers sundhed eller miljøet, under hensyntagen til den aktuelle og godkendte fremtidige brug af grunden, havbunden eller floderne

| (23) | »demonstrationsprojekt«: demonstrationsprojekt som defineret i artikel 2, nr. 24), i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- |

(23)

»demonstrationsprojekt«: demonstrationsprojekt som defineret i artikel 2, nr. 24), i forordning (EU) 2019/943

| (24) | »digitalisering«: indførelse af teknologier, der udføres ved hjælp af elektronisk udstyr og/eller systemer, som gør det muligt at øge produktfunktionaliteten, udvikle onlinetjenester, modernisere processer eller migrere til forretningsmodeller baseret på disintermediation af vareproduktion og -levering, hvilket i sidste ende har en transformerende virkning |
| --- | --- |

(24)

»digitalisering«: indførelse af teknologier, der udføres ved hjælp af elektronisk udstyr og/eller systemer, som gør det muligt at øge produktfunktionaliteten, udvikle onlinetjenester, modernisere processer eller migrere til forretningsmodeller baseret på disintermediation af vareproduktion og -levering, hvilket i sidste ende har en transformerende virkning

| (25) | »bortskaffelse«: bortskaffelse som defineret i artikel 3, nr. 19), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (24) |
| --- | --- |

(25)

»bortskaffelse«: bortskaffelse som defineret i artikel 3, nr. 19), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (24)

24

| (26) | »distributionssystemoperatør« (DSO): distributionssystemoperatør som defineret i artikel 2, nr. 29), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (25) |
| --- | --- |

(26)

»distributionssystemoperatør« (DSO): distributionssystemoperatør som defineret i artikel 2, nr. 29), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (25)

25

| (27) | »fjernvarme« eller »fjernkøling«: fjernvarme eller fjernkøling som defineret i artikel 2, nr. 19), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (26) |
| --- | --- |

(27)

»fjernvarme« eller »fjernkøling«: fjernvarme eller fjernkøling som defineret i artikel 2, nr. 19), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (26)

26

| (28) | »fjernvarme- og/eller fjernkølingssystemer«: varme- og/eller køleproduktionsanlæg, varmelagrings- og distributionsnet, der omfatter både primære transmissionsnet og sekundære rørledningsnet til forsyning af forbrugere med opvarmning eller køling. Henvisning til fjernvarme skal fortolkes som fjernvarme- og/eller fjernkølingssystemer, afhængigt af om nettene leverer varme eller køling i fællesskab eller separat |
| --- | --- |

(28)

»fjernvarme- og/eller fjernkølingssystemer«: varme- og/eller køleproduktionsanlæg, varmelagrings- og distributionsnet, der omfatter både primære transmissionsnet og sekundære rørledningsnet til forsyning af forbrugere med opvarmning eller køling. Henvisning til fjernvarme skal fortolkes som fjernvarme- og/eller fjernkølingssystemer, afhængigt af om nettene leverer varme eller køling i fællesskab eller separat

| (29) | »miljøinnovation«: alle former for innovative aktiviteter, herunder nye produktionsprocesser, nye produkter eller tjenester og nye ledelses- og forretningsmetoder, der resulterer i eller har til formål i væsentlig grad at forbedre miljøbeskyttelsen og reducere miljøvirkningerne af forurening betydeligt. Med henblik på denne definition betragtes følgende ikke som innovationer:






  a) | aktiviteter, der kun fører til mindre ændringer eller forbedringer af miljøbeskyttelsen |
| --- | --- | --- |

(29)

»miljøinnovation«: alle former for innovative aktiviteter, herunder nye produktionsprocesser, nye produkter eller tjenester og nye ledelses- og forretningsmetoder, der resulterer i eller har til formål i væsentlig grad at forbedre miljøbeskyttelsen og reducere miljøvirkningerne af forurening betydeligt. Med henblik på denne definition betragtes følgende ikke som innovationer:

a)

aktiviteter, der kun fører til mindre ændringer eller forbedringer af miljøbeskyttelsen

| b) | en forøgelse af produktions- eller servicekapaciteten ved tilføjelse af produktions- eller logistiksystemer, der er meget lig dem, som allerede er i brug |
| --- | --- |

b)

en forøgelse af produktions- eller servicekapaciteten ved tilføjelse af produktions- eller logistiksystemer, der er meget lig dem, som allerede er i brug

| c) | ændringer i forretningspraksis, tilrettelæggelse af arbejdspladsen eller eksterne relationer, der er baseret på organisatoriske metoder, som allerede er i brug i virksomheden |
| --- | --- |

c)

ændringer i forretningspraksis, tilrettelæggelse af arbejdspladsen eller eksterne relationer, der er baseret på organisatoriske metoder, som allerede er i brug i virksomheden

| d) | ændret ledelsesstrategi |
| --- | --- |

d)

ændret ledelsesstrategi

| e) | fusioner og virksomhedsovertagelser |
| --- | --- |

e)

fusioner og virksomhedsovertagelser

| f) | ophør med at anvende en proces |
| --- | --- |

f)

ophør med at anvende en proces

| g) | almindelig udskiftning eller udvidelse af kapitalapparatet |
| --- | --- |

g)

almindelig udskiftning eller udvidelse af kapitalapparatet

| h) | ændringer, der udelukkende skyldes ændrede faktorpriser, tilpasning, regelmæssige sæsonudsving eller andre konjunkturudsving |
| --- | --- |

h)

ændringer, der udelukkende skyldes ændrede faktorpriser, tilpasning, regelmæssige sæsonudsving eller andre konjunkturudsving

| i) | handel med nye eller væsentligt forbedrede produkter |
| --- | --- |

i)

handel med nye eller væsentligt forbedrede produkter

| (30) | »økosystem«: økosystem som defineret i artikel 2, nr. 13), i forordning (EU) 2020/852 |
| --- | --- |

(30)

»økosystem«: økosystem som defineret i artikel 2, nr. 13), i forordning (EU) 2020/852

| (31) | »energieffektivitet«: energieffektivitet som defineret i artikel 2, nr. 4), i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- |

(31)

»energieffektivitet«: energieffektivitet som defineret i artikel 2, nr. 4), i direktiv 2012/27/EU

| (32) | »energilagring«: energilagring i elektricitetssystemet som defineret i artikel 2, nr. 59), i direktiv (EU) 2019/944 |
| --- | --- |

(32)

»energilagring«: energilagring i elektricitetssystemet som defineret i artikel 2, nr. 59), i direktiv (EU) 2019/944

| (33) | »energilageranlæg«: energilageranlæg i elektricitetssystemet som defineret i artikel 2, nr. 60), i direktiv (EU) 2019/944 |
| --- | --- |

(33)

»energilageranlæg«: energilageranlæg i elektricitetssystemet som defineret i artikel 2, nr. 60), i direktiv (EU) 2019/944

| (34) | »effektiv fjernvarme og fjernkøling«: effektiv fjernvarme og fjernkøling som defineret i artikel 2, nr. 41), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- |

(34)

»effektiv fjernvarme og fjernkøling«: effektiv fjernvarme og fjernkøling som defineret i artikel 2, nr. 41), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU

| (35) | »energi fra vedvarende energikilder«: energi produceret i anlæg, hvor der udelukkende benyttes energi fra vedvarende energikilder som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2018/2001, samt den andel af energi udtrykt i varmeværdi, der fremstilles på grundlag af vedvarende energikilder i hybridanlæg, hvor der også benyttes konventionelle energikilder, og omfatter elektricitet fra vedvarende energikilder, som benyttes til opfyldning af lagringssystemer, der er forbundet bag måleren (installeret i fællesskab eller som supplement til det vedvarende anlæg), men ikke elektricitet fremstillet på grundlag af lagringssystemer |
| --- | --- |

(35)

»energi fra vedvarende energikilder«: energi produceret i anlæg, hvor der udelukkende benyttes energi fra vedvarende energikilder som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2018/2001, samt den andel af energi udtrykt i varmeværdi, der fremstilles på grundlag af vedvarende energikilder i hybridanlæg, hvor der også benyttes konventionelle energikilder, og omfatter elektricitet fra vedvarende energikilder, som benyttes til opfyldning af lagringssystemer, der er forbundet bag måleren (installeret i fællesskab eller som supplement til det vedvarende anlæg), men ikke elektricitet fremstillet på grundlag af lagringssystemer

| (36) | »energiinfrastruktur« (27): fysisk udstyr eller anlæg, der befinder sig inden for EU eller forbinder EU og et eller flere tredjelande, og som falder ind under følgende kategorier:






  a) | vedrørende elektricitet:






  i) | transmissions- og distributionssystemer, idet der ved »transmission« forstås transport af elektricitet både på land og offshore via det sammenkoblede system for meget høj spænding og højspænding med henblik på levering til slutkunder eller distributører, men ikke forsyning, og idet der ved »distribution« forstås transport af elektricitet både på land og offshore via høj-, mellemspændings- og lavspændingsdistributionssystemer med henblik på levering til kunder, men ikke forsyning |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

»energiinfrastruktur« (27): fysisk udstyr eller anlæg, der befinder sig inden for EU eller forbinder EU og et eller flere tredjelande, og som falder ind under følgende kategorier:

27

a)

vedrørende elektricitet:

i)

transmissions- og distributionssystemer, idet der ved »transmission« forstås transport af elektricitet både på land og offshore via det sammenkoblede system for meget høj spænding og højspænding med henblik på levering til slutkunder eller distributører, men ikke forsyning, og idet der ved »distribution« forstås transport af elektricitet både på land og offshore via høj-, mellemspændings- og lavspændingsdistributionssystemer med henblik på levering til kunder, men ikke forsyning

| ii) | udstyr eller anlæg, der er væsentlige for systemer defineret i nr. i) med henblik på sikkerhed, sikring og effektiv drift, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer på alle spændingsniveauer og transformerstationer |
| --- | --- |

ii)

udstyr eller anlæg, der er væsentlige for systemer defineret i nr. i) med henblik på sikkerhed, sikring og effektiv drift, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer på alle spændingsniveauer og transformerstationer

| iii) | fuldt integrerede netkomponenter som defineret i artikel 2, nr. 51), i direktiv (EU) 2019/944 |
| --- | --- |

iii)

fuldt integrerede netkomponenter som defineret i artikel 2, nr. 51), i direktiv (EU) 2019/944

| iv) | intelligente elnet, dvs. systemer og komponenter, der integrerer informations- og kommunikationsteknologi gennem operationelle digitale platforme, kontrolsystemer og sensorteknologier både på transmissions- og distributionsniveau, med henblik på et mere effektivt og intelligent eltransmissions- og distributionsnet, øget kapacitet til at integrere nye former for produktion, lagring og forbrug og fremme af nye forretningsmodeller og markedsstrukturer |
| --- | --- |

iv)

intelligente elnet, dvs. systemer og komponenter, der integrerer informations- og kommunikationsteknologi gennem operationelle digitale platforme, kontrolsystemer og sensorteknologier både på transmissions- og distributionsniveau, med henblik på et mere effektivt og intelligent eltransmissions- og distributionsnet, øget kapacitet til at integrere nye former for produktion, lagring og forbrug og fremme af nye forretningsmodeller og markedsstrukturer

| v) | offshoreelektricitetsnet, dvs. infrastrukturudstyr eller -anlæg til transmission eller distribution af elektricitet som defineret i punkt i), som har dobbelt funktionalitet: sammenkobling og transmission eller distribution af vedvarende offshoreelektricitet fra offshoreproduktionsanlæg til et, to eller flere lande. Dette omfatter også intelligente net samt alt offshoreudstyr eller alle offshoreanlæg, der er afgørende for sikker og effektiv drift, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer, og nødvendige transformerstationer, hvis de også sikrer interoperabilitet mellem teknologier og bl.a. grænsefladekompatibilitet mellem forskellige teknologier |
| --- | --- |

v)

offshoreelektricitetsnet, dvs. infrastrukturudstyr eller -anlæg til transmission eller distribution af elektricitet som defineret i punkt i), som har dobbelt funktionalitet: sammenkobling og transmission eller distribution af vedvarende offshoreelektricitet fra offshoreproduktionsanlæg til et, to eller flere lande. Dette omfatter også intelligente net samt alt offshoreudstyr eller alle offshoreanlæg, der er afgørende for sikker og effektiv drift, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer, og nødvendige transformerstationer, hvis de også sikrer interoperabilitet mellem teknologier og bl.a. grænsefladekompatibilitet mellem forskellige teknologier

| b) | vedrørende gas (naturgas, biogas — herunder biomethan — og/eller vedvarende gas af ikkebiologisk oprindelse):






  i) | transmissions- og distributionsrørledninger til transport af gas, der udgør en del af et net, undtagen højtryksrørledninger, der anvendes til opstrømsdistribution af naturgas |
| --- | --- | --- |

b)

vedrørende gas (naturgas, biogas — herunder biomethan — og/eller vedvarende gas af ikkebiologisk oprindelse):

i)

transmissions- og distributionsrørledninger til transport af gas, der udgør en del af et net, undtagen højtryksrørledninger, der anvendes til opstrømsdistribution af naturgas

| ii) | underjordiske lagre tilsluttet de i nr. i) omhandlede højtryksgasrørledninger |
| --- | --- |

ii)

underjordiske lagre tilsluttet de i nr. i) omhandlede højtryksgasrørledninger

| iii) | modtagelses-, oplagrings-, forgasnings- eller trykfaldsfaciliteter til flydende eller komprimeret naturgas |
| --- | --- |

iii)

modtagelses-, oplagrings-, forgasnings- eller trykfaldsfaciliteter til flydende eller komprimeret naturgas

| iv) | udstyr eller anlæg, der er afgørende for, at systemet drives sikkert, forsvarligt og effektivt eller for at muliggøre dobbeltrettet gastransmission, herunder kompressorstationer |
| --- | --- |

iv)

udstyr eller anlæg, der er afgørende for, at systemet drives sikkert, forsvarligt og effektivt eller for at muliggøre dobbeltrettet gastransmission, herunder kompressorstationer

| v) | intelligente gasnet, dvs. ethvert af følgende udstyr eller anlæg, der har til formål at muliggøre og lette integrationen af vedvarende og kulstoffattige gasser (herunder brint eller gasser af ikkebiologisk oprindelse) i nettet: digitale systemer og komponenter, der integrerer informations- og kommunikationsteknologier, kontrolsystemer og sensorteknologier for at skabe de nødvendige forudsætninger for interaktiv og intelligent overvågning, måling, kvalitetskontrol og forvaltning af produktion, transmission, distribution og forbrug af gas inden for et gasnet. Desuden kan intelligente net også omfatte udstyr, der gør det muligt at vende strømmene fra distributions- til transmissionsniveau og foretage relaterede nødvendige opgraderinger af det eksisterende net |
| --- | --- |

v)

intelligente gasnet, dvs. ethvert af følgende udstyr eller anlæg, der har til formål at muliggøre og lette integrationen af vedvarende og kulstoffattige gasser (herunder brint eller gasser af ikkebiologisk oprindelse) i nettet: digitale systemer og komponenter, der integrerer informations- og kommunikationsteknologier, kontrolsystemer og sensorteknologier for at skabe de nødvendige forudsætninger for interaktiv og intelligent overvågning, måling, kvalitetskontrol og forvaltning af produktion, transmission, distribution og forbrug af gas inden for et gasnet. Desuden kan intelligente net også omfatte udstyr, der gør det muligt at vende strømmene fra distributions- til transmissionsniveau og foretage relaterede nødvendige opgraderinger af det eksisterende net

| c) | vedrørende brint (28):






  i) | transmissionsrørledninger til højtrykstransport af brint samt distributionsrørledninger til lokal distribution af brint, der giver adgang til flere netbrugere på et gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag |
| --- | --- | --- |

c)

vedrørende brint (28):

28

i)

transmissionsrørledninger til højtrykstransport af brint samt distributionsrørledninger til lokal distribution af brint, der giver adgang til flere netbrugere på et gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag

| ii) | lageranlæg, som er anlæg, der anvendes til oplagring af brint af høj renhedsgrad, herunder den del af en brintterminal, der anvendes til oplagring, men eksklusive den del, der anvendes til produktionsprocesser, herunder faciliteter, der udelukkende er forbeholdt brintnetoperatører i forbindelse med udførelsen af deres opgaver. Brintlageranlæg omfatter underjordiske lageranlæg, der er tilsluttet de i nr. i) omhandlede højtryksbrinttransmissions- eller distributionsledninger |
| --- | --- |

ii)

lageranlæg, som er anlæg, der anvendes til oplagring af brint af høj renhedsgrad, herunder den del af en brintterminal, der anvendes til oplagring, men eksklusive den del, der anvendes til produktionsprocesser, herunder faciliteter, der udelukkende er forbeholdt brintnetoperatører i forbindelse med udførelsen af deres opgaver. Brintlageranlæg omfatter underjordiske lageranlæg, der er tilsluttet de i nr. i) omhandlede højtryksbrinttransmissions- eller distributionsledninger

| iii) | anlæg til afsendelse, modtagelse, forgasning eller dekompression af brint eller brint, der er indlejret i andre kemiske stoffer, med det formål at injicere brint i nettet enten til gas eller til brint |
| --- | --- |

iii)

anlæg til afsendelse, modtagelse, forgasning eller dekompression af brint eller brint, der er indlejret i andre kemiske stoffer, med det formål at injicere brint i nettet enten til gas eller til brint

| iv) | terminaler, dvs. anlæg, der anvendes til omdannelse af flydende brint til gasformig brint med henblik på injektion i brintnettet. Terminaler omfatter hjælpeudstyr og midlertidig lagring, der er nødvendig for transformationsprocessen og efterfølgende injektion i brintnettet, men omfatter ikke nogen del af den brintterminal, der anvendes til lagring |
| --- | --- |

iv)

terminaler, dvs. anlæg, der anvendes til omdannelse af flydende brint til gasformig brint med henblik på injektion i brintnettet. Terminaler omfatter hjælpeudstyr og midlertidig lagring, der er nødvendig for transformationsprocessen og efterfølgende injektion i brintnettet, men omfatter ikke nogen del af den brintterminal, der anvendes til lagring

| v) | samkøringslinjer, som er et brintnet (eller en del heraf), som krydser eller spænder over en grænse mellem medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et tredjeland op til medlemsstaternes område eller den pågældende medlemsstats territorialfarvand |
| --- | --- |

v)

samkøringslinjer, som er et brintnet (eller en del heraf), som krydser eller spænder over en grænse mellem medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et tredjeland op til medlemsstaternes område eller den pågældende medlemsstats territorialfarvand

| vi) | alt udstyr eller alle anlæg, der er afgørende for brintsystemets sikkerhed, sikring og effektive drift, eller som skaber de nødvendige forudsætninger for tovejskapacitet, herunder kompressorstationer |
| --- | --- |

vi)

alt udstyr eller alle anlæg, der er afgørende for brintsystemets sikkerhed, sikring og effektive drift, eller som skaber de nødvendige forudsætninger for tovejskapacitet, herunder kompressorstationer

| d) | vedrørende kuldioxid: (29):






  i) | rørledninger, bortset fra opstrømsrørledningsnet, der anvendes til transport af kuldioxid fra mere end én kilde, dvs. industrianlæg (herunder kraftværker), der producerer kuldioxidgas ved forbrænding eller andre kemiske reaktioner, som involverer fossile eller ikkefossile kulstofholdige forbindelser, med henblik på permanent geologisk lagring af kuldioxid i henhold til artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF (30) eller med henblik på anvendelse af kuldioxid som råvare eller for at øge udbyttet fra biologiske processer |
| --- | --- | --- |

d)

vedrørende kuldioxid: (29):

29

i)

rørledninger, bortset fra opstrømsrørledningsnet, der anvendes til transport af kuldioxid fra mere end én kilde, dvs. industrianlæg (herunder kraftværker), der producerer kuldioxidgas ved forbrænding eller andre kemiske reaktioner, som involverer fossile eller ikkefossile kulstofholdige forbindelser, med henblik på permanent geologisk lagring af kuldioxid i henhold til artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF (30) eller med henblik på anvendelse af kuldioxid som råvare eller for at øge udbyttet fra biologiske processer

30

| ii) | anlæg til likvefaktion og lagring af kuldioxid med henblik på transport eller oplagring heraf |
| --- | --- |

ii)

anlæg til likvefaktion og lagring af kuldioxid med henblik på transport eller oplagring heraf

| iii) | infrastruktur i en geologisk formation, der anvendes til permanent geologisk lagring af kuldioxid i henhold til artikel 3 i direktiv 2009/31/EF og tilknyttede overflade- og injektionsanlæg |
| --- | --- |

iii)

infrastruktur i en geologisk formation, der anvendes til permanent geologisk lagring af kuldioxid i henhold til artikel 3 i direktiv 2009/31/EF og tilknyttede overflade- og injektionsanlæg

| iv) | udstyr eller anlæg, der er væsentligt for, at det pågældende system kan fungere tilfredsstillende, sikkert og effektivt, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer. Dette kan omfatte særlige mobile aktiver til transport og lagring af kuldioxid, forudsat at sådanne mobile aktiver opfylder definitionen på et renere køretøj |
| --- | --- |

iv)

udstyr eller anlæg, der er væsentligt for, at det pågældende system kan fungere tilfredsstillende, sikkert og effektivt, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer. Dette kan omfatte særlige mobile aktiver til transport og lagring af kuldioxid, forudsat at sådanne mobile aktiver opfylder definitionen på et renere køretøj

| e) | infrastruktur, der anvendes til transmission eller distribution af termisk energi i form af damp, varmt vand eller afkølede væsker fra flere producenter/brugere, baseret på anvendelse af vedvarende energi eller overskudsvarme fra industrielle anvendelser |
| --- | --- |

e)

infrastruktur, der anvendes til transmission eller distribution af termisk energi i form af damp, varmt vand eller afkølede væsker fra flere producenter/brugere, baseret på anvendelse af vedvarende energi eller overskudsvarme fra industrielle anvendelser

| f) | projekter af fælles interesse som defineret i artikel 2, nr. 4), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (31) og projekter af gensidig interesse som omhandlet i traktatens artikel 171 |
| --- | --- |

f)

projekter af fælles interesse som defineret i artikel 2, nr. 4), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (31) og projekter af gensidig interesse som omhandlet i traktatens artikel 171

31

| g) | andre infrastrukturkategorier vedrørende infrastruktur, der muliggør fysisk eller trådløs forbindelse af vedvarende eller kulstoffri energi mellem producenter og brugere fra flere adgangspunkter og exitpunkter, og som tredjeparter, der ikke tilhører infrastrukturejeren/infrastrukturforvalterne, har adgang til |
| --- | --- |

g)

andre infrastrukturkategorier vedrørende infrastruktur, der muliggør fysisk eller trådløs forbindelse af vedvarende eller kulstoffri energi mellem producenter og brugere fra flere adgangspunkter og exitpunkter, og som tredjeparter, der ikke tilhører infrastrukturejeren/infrastrukturforvalterne, har adgang til

| (37) | »energimæssig ydeevne«: en bygnings energimæssige ydeevne som defineret i artikel 2, nr. 4), i direktiv 2010/31/EU |
| --- | --- |

(37)

»energimæssig ydeevne«: en bygnings energimæssige ydeevne som defineret i artikel 2, nr. 4), i direktiv 2010/31/EU

| (38) | »energibesparelser«: energibesparelser som defineret i artikel 2, nr. 5), i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- |

(38)

»energibesparelser«: energibesparelser som defineret i artikel 2, nr. 5), i direktiv 2012/27/EU

| (39) | »miljøbeskyttelse«: enhver foranstaltning eller aktivitet, der har til formål at afhjælpe eller forebygge forurening, negativ miljøskade eller anden skade på fysiske omgivelser (herunder luft, vand og jord), økosystemer eller naturressourcer som følge af menneskelige aktiviteter, herunder at afbøde klimaændringer, mindske risikoen for sådanne skader, beskytte og genoprette biodiversiteten, eller at føre til en mere effektiv udnyttelse af naturressourcerne, herunder energibesparende foranstaltninger og anvendelse af vedvarende energikilder og andre teknikker til reduktion af drivhusgasemissioner og andre forurenende stoffer, samt at skifte til modeller for cirkulær økonomi for at mindske anvendelsen af primære materialer og øge effektiviteten. Dette omfatter også foranstaltninger, der styrker tilpasningsevnen og minimerer sårbarheden over for klimapåvirkninger |
| --- | --- |

(39)

»miljøbeskyttelse«: enhver foranstaltning eller aktivitet, der har til formål at afhjælpe eller forebygge forurening, negativ miljøskade eller anden skade på fysiske omgivelser (herunder luft, vand og jord), økosystemer eller naturressourcer som følge af menneskelige aktiviteter, herunder at afbøde klimaændringer, mindske risikoen for sådanne skader, beskytte og genoprette biodiversiteten, eller at føre til en mere effektiv udnyttelse af naturressourcerne, herunder energibesparende foranstaltninger og anvendelse af vedvarende energikilder og andre teknikker til reduktion af drivhusgasemissioner og andre forurenende stoffer, samt at skifte til modeller for cirkulær økonomi for at mindske anvendelsen af primære materialer og øge effektiviteten. Dette omfatter også foranstaltninger, der styrker tilpasningsevnen og minimerer sårbarheden over for klimapåvirkninger

| (40) | »miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter«: skatter eller afgifter, der anvendes på et specifikt skatte- eller afgiftsgrundlag, produkter eller tjenester, der har en klar negativ miljøpåvirkning, eller som har til formål at belægge visse aktiviteter, varer eller tjenester med skat eller afgift, således at miljøomkostningerne kan indregnes i deres pris, eller således at producenter og forbrugere kanaliseres mod aktiviteter, der i højere grad skåner miljøet |
| --- | --- |

(40)

»miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter«: skatter eller afgifter, der anvendes på et specifikt skatte- eller afgiftsgrundlag, produkter eller tjenester, der har en klar negativ miljøpåvirkning, eller som har til formål at belægge visse aktiviteter, varer eller tjenester med skat eller afgift, således at miljøomkostningerne kan indregnes i deres pris, eller således at producenter og forbrugere kanaliseres mod aktiviteter, der i højere grad skåner miljøet

| (41) | »evalueringsplan«: et dokument, der omfatter en eller flere støtteordninger, og som mindst indeholder følgende elementer:






  a) | de mål, der skal evalueres |
| --- | --- | --- |

(41)

»evalueringsplan«: et dokument, der omfatter en eller flere støtteordninger, og som mindst indeholder følgende elementer:

a)

de mål, der skal evalueres

| b) | evalueringsspørgsmålene |
| --- | --- |

b)

evalueringsspørgsmålene

| c) | resultatindikatorerne |
| --- | --- |

c)

resultatindikatorerne

| d) | den metode, der planlægges anvendt ved evalueringen |
| --- | --- |

d)

den metode, der planlægges anvendt ved evalueringen

| e) | kravene til dataindsamling |
| --- | --- |

e)

kravene til dataindsamling

| f) | den foreslåede tidsplan for evalueringen, herunder datoen for indgivelse af midtvejsrapporten og den endelige evalueringsrapport |
| --- | --- |

f)

den foreslåede tidsplan for evalueringen, herunder datoen for indgivelse af midtvejsrapporten og den endelige evalueringsrapport

| g) | beskrivelsen af det uafhængige organ, der skal foretage evalueringen, eller de kriterier, der vil blive anvendt ved udvælgelsen, og de nærmere bestemmelser for offentliggørelse af evalueringen |
| --- | --- |

g)

beskrivelsen af det uafhængige organ, der skal foretage evalueringen, eller de kriterier, der vil blive anvendt ved udvælgelsen, og de nærmere bestemmelser for offentliggørelse af evalueringen

| (42) | »ordning for udvidet producentansvar«: som defineret i artikel 2, nr. 21), i direktiv 2008/98/EF |
| --- | --- |

(42)

»ordning for udvidet producentansvar«: som defineret i artikel 2, nr. 21), i direktiv 2008/98/EF

| (43) | »elproducent«: en virksomhed, der producerer elektrisk strøm til kommercielle formål |
| --- | --- |

(43)

»elproducent«: en virksomhed, der producerer elektrisk strøm til kommercielle formål

| (44) | »drivhusgas«: enhver gas, der bidrager til drivhuseffekten ved at absorbere infrarød stråling, herunder kuldioxid, metan, dinitrogenoxid og fluorholdige gasser såsom hydrofluorcarboner |
| --- | --- |

(44)

»drivhusgas«: enhver gas, der bidrager til drivhuseffekten ved at absorbere infrarød stråling, herunder kuldioxid, metan, dinitrogenoxid og fluorholdige gasser såsom hydrofluorcarboner

| (45) | »højeffektiv kraftvarmeproduktion«: højeffektiv kraftvarmeproduktion som defineret i artikel 34, nr. 2), i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- |

(45)

»højeffektiv kraftvarmeproduktion«: højeffektiv kraftvarmeproduktion som defineret i artikel 34, nr. 2), i direktiv 2012/27/EU

| (46) | »brintnetoperatør«: en fysisk eller juridisk person, der varetager driften af brintnettransport og er ansvarlig for driften, vedligeholdelsen og om nødvendigt udbygningen af brintnettet i et givet område og, hvor det er relevant, dets sammenkoblinger med andre brintnet, og for at sikre, at systemet på lang sigt er i stand til at opfylde rimelige krav til transport af brint |
| --- | --- |

(46)

»brintnetoperatør«: en fysisk eller juridisk person, der varetager driften af brintnettransport og er ansvarlig for driften, vedligeholdelsen og om nødvendigt udbygningen af brintnettet i et givet område og, hvor det er relevant, dets sammenkoblinger med andre brintnet, og for at sikre, at systemet på lang sigt er i stand til at opfylde rimelige krav til transport af brint

| (47) | »ubalance«: ubalance som defineret i artikel 2, nr. 8), i Kommissionens forordning (EU) 2017/2195 |
| --- | --- |

(47)

»ubalance«: ubalance som defineret i artikel 2, nr. 8), i Kommissionens forordning (EU) 2017/2195

| (48) | »afregning af ubalancer«: afregning af ubalancer som defineret i artikel 2, nr. 9), i Kommissionens forordning (EU) 2017/2195 |
| --- | --- |

(48)

»afregning af ubalancer«: afregning af ubalancer som defineret i artikel 2, nr. 9), i Kommissionens forordning (EU) 2017/2195

| (49) | »periode for afregning af ubalancer«: periode for afregning af ubalancer som defineret i artikel 2, nr. 15), i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- |

(49)

»periode for afregning af ubalancer«: periode for afregning af ubalancer som defineret i artikel 2, nr. 15), i forordning (EU) 2019/943

| (50) | »individuel støtte«: ad hoc-støtte og anmeldelsespligtige støttetildelinger på grundlag af en støtteordning |
| --- | --- |

(50)

»individuel støtte«: ad hoc-støtte og anmeldelsespligtige støttetildelinger på grundlag af en støtteordning

| (51) | »afbrydelighedsordning«: en foranstaltning til elforsyningssikkerhed, der har til formål at sikre en stabil frekvens i elektricitetssystemet og løse forsyningssikkerhedsproblemer på kort sigt, herunder ved at afbryde belastningen |
| --- | --- |

(51)

»afbrydelighedsordning«: en foranstaltning til elforsyningssikkerhed, der har til formål at sikre en stabil frekvens i elektricitetssystemet og løse forsyningssikkerhedsproblemer på kort sigt, herunder ved at afbryde belastningen

| (52) | »mikrovirksomhed«: en virksomhed, der opfylder betingelserne for mikrovirksomheder i Kommissionens henstilling om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (32) |
| --- | --- |

(52)

»mikrovirksomhed«: en virksomhed, der opfylder betingelserne for mikrovirksomheder i Kommissionens henstilling om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (32)

32

| (53) | »naturbaseret løsning«: en løsning, der er inspireret og understøttet af naturen, og som er omkostningseffektiv og samtidig giver miljømæssige, sociale og økonomiske fordele og bidrager til at opbygge modstandsdygtighed, og som gennem lokalt tilpassede, ressourceeffektive og systemiske interventioner skaber flere og mere forskelligartede naturområder og naturtræk og processer i byer, landskaber og årstider |
| --- | --- |

(53)

»naturbaseret løsning«: en løsning, der er inspireret og understøttet af naturen, og som er omkostningseffektiv og samtidig giver miljømæssige, sociale og økonomiske fordele og bidrager til at opbygge modstandsdygtighed, og som gennem lokalt tilpassede, ressourceeffektive og systemiske interventioner skaber flere og mere forskelligartede naturområder og naturtræk og processer i byer, landskaber og årstider

| (54) | »foranstaltning til overbelastning af nettet«: en foranstaltning til elforsyningssikkerhed, der har til formål at kompensere for utilstrækkelighed i eltransmissions- eller distributionsnettet |
| --- | --- |

(54)

»foranstaltning til overbelastning af nettet«: en foranstaltning til elforsyningssikkerhed, der har til formål at kompensere for utilstrækkelighed i eltransmissions- eller distributionsnettet

| (55) | »forurenende stof«: et forurenende stof som defineret i artikel 2, nr. 10), i forordning (EU) 2020/852 |
| --- | --- |

(55)

»forurenende stof«: et forurenende stof som defineret i artikel 2, nr. 10), i forordning (EU) 2020/852

| (56) | »forurener«: forurener som defineret i punkt 3 i bilaget til Rådets henstilling 75/436/Euratom, EKSF, EØF (33) |
| --- | --- |

(56)

»forurener«: forurener som defineret i punkt 3 i bilaget til Rådets henstilling 75/436/Euratom, EKSF, EØF (33)

33

| (57) | »forurening«: forurening som defineret i artikel 3, nr. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (34) |
| --- | --- |

(57)

»forurening«: forurening som defineret i artikel 3, nr. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (34)

34

| (58) | »forureneren betaler-princippet«: omkostningerne ved forureningsbekæmpende foranstaltninger bør bæres af den forurener, der forårsager forureningen |
| --- | --- |

(58)

»forureneren betaler-princippet«: omkostningerne ved forureningsbekæmpende foranstaltninger bør bæres af den forurener, der forårsager forureningen

| (59) | »forberedelse med henblik på genbrug«: forberedelse med henblik på genbrug som defineret i artikel 3, nr. 16), i direktiv 2008/98/EF |
| --- | --- |

(59)

»forberedelse med henblik på genbrug«: forberedelse med henblik på genbrug som defineret i artikel 3, nr. 16), i direktiv 2008/98/EF

| (60) | »opladningsinfrastruktur«: fast eller mobil infrastruktur, der forsyner renere køretøjer eller renere mobilt tjenesteudstyr med elektricitet |
| --- | --- |

(60)

»opladningsinfrastruktur«: fast eller mobil infrastruktur, der forsyner renere køretøjer eller renere mobilt tjenesteudstyr med elektricitet

| (61) | »nyttiggørelse«: nyttiggørelse som defineret i artikel 3, nr. 15), i direktiv 2008/98/EF |
| --- | --- |

(61)

»nyttiggørelse«: nyttiggørelse som defineret i artikel 3, nr. 15), i direktiv 2008/98/EF

| (62) | »genanvendelse«: genanvendelse som defineret i artikel 3, nr. 17), i direktiv 2008/98/EF |
| --- | --- |

(62)

»genanvendelse«: genanvendelse som defineret i artikel 3, nr. 17), i direktiv 2008/98/EF

| (63) | »referenceprojekt«: et eksempel på et projekt, der er repræsentativt for det gennemsnitlige projekt i en kategori af støtteberettigede modtagere under en støtteordning |
| --- | --- |

(63)

»referenceprojekt«: et eksempel på et projekt, der er repræsentativt for det gennemsnitlige projekt i en kategori af støtteberettigede modtagere under en støtteordning

| (64) | »optankningsinfrastruktur«: fast eller mobil infrastruktur til levering af brint, naturgas i gasform (komprimeret naturgas (CNG)) og flydende form (flydende naturgas (LNG)), biogas og biobrændstoffer, herunder avancerede biobrændstoffer, eller syntetiske brændstoffer, der er fremstillet af vedvarende energi eller lavemissionsenergi |
| --- | --- |

(64)

»optankningsinfrastruktur«: fast eller mobil infrastruktur til levering af brint, naturgas i gasform (komprimeret naturgas (CNG)) og flydende form (flydende naturgas (LNG)), biogas og biobrændstoffer, herunder avancerede biobrændstoffer, eller syntetiske brændstoffer, der er fremstillet af vedvarende energi eller lavemissionsenergi

| (65) | »rehabilitering« eller »genopretning«: miljøforvaltningsforanstaltninger, der har til formål at genoprette et niveau af økosystemets funktion i et forringet område, hvor målet er ny og løbende levering af økosystemtjenester frem for biodiversiteten og integriteten af et udpeget naturligt eller delvis naturligt referenceøkosystem |
| --- | --- |

(65)

»rehabilitering« eller »genopretning«: miljøforvaltningsforanstaltninger, der har til formål at genoprette et niveau af økosystemets funktion i et forringet område, hvor målet er ny og løbende levering af økosystemtjenester frem for biodiversiteten og integriteten af et udpeget naturligt eller delvis naturligt referenceøkosystem

| (66) | »rensning«: miljøforvaltningsforanstaltninger såsom fjernelse eller afgiftning af forurenende stoffer eller overskydende næringsstoffer fra jord og vand, der har til formål at fjerne kilder til forringelse |
| --- | --- |

(66)

»rensning«: miljøforvaltningsforanstaltninger såsom fjernelse eller afgiftning af forurenende stoffer eller overskydende næringsstoffer fra jord og vand, der har til formål at fjerne kilder til forringelse

| (67) | »elektricitet fra vedvarende energikilder«: elektricitet produceret fra vedvarende energikilder som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

(67)

»elektricitet fra vedvarende energikilder«: elektricitet produceret fra vedvarende energikilder som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2018/2001

| (68) | »VE-fællesskab«: VE-fællesskab som defineret i artikel 2, nr. 16), i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

(68)

»VE-fællesskab«: VE-fællesskab som defineret i artikel 2, nr. 16), i direktiv (EU) 2018/2001

| (69) | »vedvarende energi«: energi fra vedvarende energikilder eller vedvarende energi som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

(69)

»vedvarende energi«: energi fra vedvarende energikilder eller vedvarende energi som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2018/2001

| (70) | »vedvarende brint«: brint fremstillet af vedvarende energi i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat for vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

(70)

»vedvarende brint«: brint fremstillet af vedvarende energi i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat for vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i direktiv (EU) 2018/2001

| (71) | »vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: vedvarende flydende gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, som defineret i artikel 2, nr. 36), i direktiv (EU) 2018/2001 |
| --- | --- |

(71)

»vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: vedvarende flydende gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, som defineret i artikel 2, nr. 36), i direktiv (EU) 2018/2001

| (72) | »ressourcetilstrækkelighed«: et niveau af produceret kapacitet, der anses for at være tilstrækkeligt til at dække efterspørgslen i et budområde i en given periode, baseret på anvendelsen af en konventionel statistisk indikator, der anvendes af organisationer, som EU-institutionerne anerkender som havende en væsentlig rolle i skabelsen af et indre marked for elektricitet, f.eks. det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører (ENTSO-E) |
| --- | --- |

(72)

»ressourcetilstrækkelighed«: et niveau af produceret kapacitet, der anses for at være tilstrækkeligt til at dække efterspørgslen i et budområde i en given periode, baseret på anvendelsen af en konventionel statistisk indikator, der anvendes af organisationer, som EU-institutionerne anerkender som havende en væsentlig rolle i skabelsen af et indre marked for elektricitet, f.eks. det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører (ENTSO-E)

| (73) | »ressourceeffektivitet«: reduktion af den mængde input, der er nødvendig for at producere en outputenhed eller erstatte primære input med sekundære input |
| --- | --- |

(73)

»ressourceeffektivitet«: reduktion af den mængde input, der er nødvendig for at producere en outputenhed eller erstatte primære input med sekundære input

| (74) | »genopretning«: processen med at bistå med genopretning af et økosystem som et middel til at bevare biodiversiteten og øge økosystemernes modstandsdygtighed, navnlig over for klimaændringer. Genopretning af økosystemer omfatter foranstaltninger til forbedring af et økosystems tilstand og genoprettelse eller genetablering af et økosystem, hvor denne tilstand er gået tabt, og forbedring af økosystemernes modstandsdygtighed og tilpasning til klimaændringer |
| --- | --- |

(74)

»genopretning«: processen med at bistå med genopretning af et økosystem som et middel til at bevare biodiversiteten og øge økosystemernes modstandsdygtighed, navnlig over for klimaændringer. Genopretning af økosystemer omfatter foranstaltninger til forbedring af et økosystems tilstand og genoprettelse eller genetablering af et økosystem, hvor denne tilstand er gået tabt, og forbedring af økosystemernes modstandsdygtighed og tilpasning til klimaændringer

| (75) | »genbrug«: genbrug som defineret i artikel 3, nr. 13), i direktiv 2008/98/EF, der omfatter enhver operation, hvor produkter eller komponenter, som ikke er affald, anvendes igen til andre formål end dem, som de var udformet til |
| --- | --- |

(75)

»genbrug«: genbrug som defineret i artikel 3, nr. 13), i direktiv 2008/98/EF, der omfatter enhver operation, hvor produkter eller komponenter, som ikke er affald, anvendes igen til andre formål end dem, som de var udformet til

| (76) | »lille virksomhed«: en virksomhed, der opfylder betingelserne for små virksomheder i Kommissionens henstilling om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

(76)

»lille virksomhed«: en virksomhed, der opfylder betingelserne for små virksomheder i Kommissionens henstilling om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder

| (77) | »små og mellemstore virksomheder (SMV'er)«: virksomheder, som opfylder betingelserne i Kommissionens henstilling om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

(77)

»små og mellemstore virksomheder (SMV'er)«: virksomheder, som opfylder betingelserne i Kommissionens henstilling om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder

| (78) | »lille midcapselskab«: en virksomhed, som ikke er en SMV, med højst 499 ansatte som beregnet i overensstemmelse med artikel 3 til 6 i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (35), og hvis årsomsætning ikke overstiger 100 mio. EUR, eller hvis årlige balance ikke overstiger 86 mio. EUR. Flere enheder vil blive betragtet som én virksomhed, hvis en af betingelserne i artikel 3, stk. 3, i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 er opfyldt |
| --- | --- |

(78)

»lille midcapselskab«: en virksomhed, som ikke er en SMV, med højst 499 ansatte som beregnet i overensstemmelse med artikel 3 til 6 i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (35), og hvis årsomsætning ikke overstiger 100 mio. EUR, eller hvis årlige balance ikke overstiger 86 mio. EUR. Flere enheder vil blive betragtet som én virksomhed, hvis en af betingelserne i artikel 3, stk. 3, i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 er opfyldt

35

| (79) | »intelligent opladning«: en opladningsoperation, hvor intensiteten af den elektricitet, der leveres til batteriet, justeres i realtid på grundlag af oplysninger modtaget via elektronisk kommunikation |
| --- | --- |

(79)

»intelligent opladning«: en opladningsoperation, hvor intensiteten af den elektricitet, der leveres til batteriet, justeres i realtid på grundlag af oplysninger modtaget via elektronisk kommunikation

| (80) | »intelligensparathed«: bygningers (eller bygningsenheders) evne til at tilpasse deres drift til beboerens behov, herunder optimering af energieffektiviteten og den samlede ydeevne, og til at tilpasse deres drift som reaktion på signaler fra nettet |
| --- | --- |

(80)

»intelligensparathed«: bygningers (eller bygningsenheders) evne til at tilpasse deres drift til beboerens behov, herunder optimering af energieffektiviteten og den samlede ydeevne, og til at tilpasse deres drift som reaktion på signaler fra nettet

| (81) | »standardansvar for balancering«: ikkediskriminerende balanceringsansvar på tværs af teknologier, som ikke fritager nogen elproducent for balanceringsansvar som fastsat i artikel 5 i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- |

(81)

»standardansvar for balancering«: ikkediskriminerende balanceringsansvar på tværs af teknologier, som ikke fritager nogen elproducent for balanceringsansvar som fastsat i artikel 5 i forordning (EU) 2019/943

| (82) | »arbejdets påbegyndelse«: den første faste forpligtelse (f.eks. til at bestille udstyr eller påbegynde opførelsen), som gør en investering irreversibel. Køb af grunde og forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og indledende gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af arbejdet. I forbindelse med virksomhedsovertagelser er »arbejdets påbegyndelse« tidspunktet for erhvervelsen af aktiver |
| --- | --- |

(82)

»arbejdets påbegyndelse«: den første faste forpligtelse (f.eks. til at bestille udstyr eller påbegynde opførelsen), som gør en investering irreversibel. Køb af grunde og forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og indledende gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af arbejdet. I forbindelse med virksomhedsovertagelser er »arbejdets påbegyndelse« tidspunktet for erhvervelsen af aktiver

| (83) | »strategisk reserve«: en kapacitetsmekanisme, hvor elkapaciteten, såsom produktion, lagring eller prisfleksibelt elforbrug, holdes uden for elmarkedet og kun afsendes under særlige omstændigheder |
| --- | --- |

(83)

»strategisk reserve«: en kapacitetsmekanisme, hvor elkapaciteten, såsom produktion, lagring eller prisfleksibelt elforbrug, holdes uden for elmarkedet og kun afsendes under særlige omstændigheder

| (84) | »samlede ejerskabsomkostninger«: de samlede omkostninger ved erhvervelse og besiddelse af et køretøj i dets levetid, herunder omkostninger til anskaffelse eller leasing af køretøjet, brændstofomkostninger, udgifter til vedligeholdelse og reparation, forsikringsomkostninger, finansieringsomkostninger og skatter |
| --- | --- |

(84)

»samlede ejerskabsomkostninger«: de samlede omkostninger ved erhvervelse og besiddelse af et køretøj i dets levetid, herunder omkostninger til anskaffelse eller leasing af køretøjet, brændstofomkostninger, udgifter til vedligeholdelse og reparation, forsikringsomkostninger, finansieringsomkostninger og skatter

| (85) | »transmissionssystemoperatør« (TSO): transmissionssystemoperatør som defineret i artikel 2, nr. 35), i direktiv (EU) 2019/944 |
| --- | --- |

(85)

»transmissionssystemoperatør« (TSO): transmissionssystemoperatør som defineret i artikel 2, nr. 35), i direktiv (EU) 2019/944

| (86) | »køretøj«: ethvert af følgende:






  a) | et vejkøretøj i klasse M1, M2, N1, M3, N2, N3 eller L |
| --- | --- | --- |

(86)

»køretøj«: ethvert af følgende:

a)

et vejkøretøj i klasse M1, M2, N1, M3, N2, N3 eller L

| b) | et fartøj til sø- og kysttransport eller transport ad indre vandveje af passagerer eller gods |
| --- | --- |

b)

et fartøj til sø- og kysttransport eller transport ad indre vandveje af passagerer eller gods

| c) | rullende materiel |
| --- | --- |

c)

rullende materiel

| d) | et fly |
| --- | --- |

d)

et fly

| (87) | »behandling«: behandling som defineret i artikel 3, nr. 14), i direktiv 2008/98/EF |
| --- | --- |

(87)

»behandling«: behandling som defineret i artikel 3, nr. 14), i direktiv 2008/98/EF

| (88) | »EU-minimumsafgiftssats«: den minimumsafgiftssats, der er fastsat i EU-retten. For energiprodukter og elektricitet det minimumsafgiftsniveau, der er fastsat i bilag I til Rådets direktiv 2003/96/EF (36) |
| --- | --- |

(88)

»EU-minimumsafgiftssats«: den minimumsafgiftssats, der er fastsat i EU-retten. For energiprodukter og elektricitet det minimumsafgiftsniveau, der er fastsat i bilag I til Rådets direktiv 2003/96/EF (36)

36

| (89) | »EU-standard«:






  a) | en obligatorisk EU-standard, der fastsætter de niveauer, som de enkelte virksomheder skal nå på miljøområdet, med undtagelse af standarder eller mål fastsat på EU-plan, som er bindende for medlemsstaterne, men ikke for individuelle virksomheder |
| --- | --- | --- |

(89)

»EU-standard«:

a)

en obligatorisk EU-standard, der fastsætter de niveauer, som de enkelte virksomheder skal nå på miljøområdet, med undtagelse af standarder eller mål fastsat på EU-plan, som er bindende for medlemsstaterne, men ikke for individuelle virksomheder

| b) | forpligtelsen til at anvende den bedste tilgængelige teknik (BAT) som defineret i direktiv 2010/75/EU og til at sikre, at emissionsniveauerne ikke overstiger dem, der ville være opnået ved anvendelse af BAT. Hvis de emissionsniveauer, der er forbundet med BAT (37), er defineret i gennemførelsesretsakter vedtaget i henhold til direktiv 2010/75/EU eller i henhold til andre gældende direktiver, finder disse niveauer anvendelse i forbindelse med disse retningslinjer. Hvis disse niveauer er udtrykt som et interval, finder den grænse, for hvilken BAT først er opnået for den pågældende virksomhed, anvendelse |
| --- | --- |

b)

forpligtelsen til at anvende den bedste tilgængelige teknik (BAT) som defineret i direktiv 2010/75/EU og til at sikre, at emissionsniveauerne ikke overstiger dem, der ville være opnået ved anvendelse af BAT. Hvis de emissionsniveauer, der er forbundet med BAT (37), er defineret i gennemførelsesretsakter vedtaget i henhold til direktiv 2010/75/EU eller i henhold til andre gældende direktiver, finder disse niveauer anvendelse i forbindelse med disse retningslinjer. Hvis disse niveauer er udtrykt som et interval, finder den grænse, for hvilken BAT først er opnået for den pågældende virksomhed, anvendelse

37

| (90) | »affald«: affald som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv 2008/98/EF |
| --- | --- |

(90)

»affald«: affald som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv 2008/98/EF

| (91) | »overskudsvarme«: overskudsvarme som defineret i artikel 2, nr. 9), i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(91)

»overskudsvarme«: overskudsvarme som defineret i artikel 2, nr. 9), i direktiv (EU) 2018/2001.

3.   VURDERING AF FORENELIGHED I HENHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 107, STK. 3, LITRA C)

VURDERING AF FORENELIGHED I HENHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 107, STK. 3, LITRA C)

| 20. | I disse retningslinjer fastlægges kriterierne for foreneligheden i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), af støtteforanstaltninger til miljøbeskyttelse, herunder klimabeskyttelse, og energimål, der er omfattet af anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. |
| --- | --- |

20.

I disse retningslinjer fastlægges kriterierne for foreneligheden i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), af støtteforanstaltninger til miljøbeskyttelse, herunder klimabeskyttelse, og energimål, der er omfattet af anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3.

| 21. | På grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan Kommissionen betragte statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene i EU som forenelig med det indre marked (positiv betingelse), når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse (negativ betingelse). |
| --- | --- |

21.

På grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan Kommissionen betragte statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene i EU som forenelig med det indre marked (positiv betingelse), når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse (negativ betingelse).

| 22. | Ved vurderingen af, om miljø- og energistøtte kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), vil Kommissionen analysere følgende aspekter:






  a) | hvad angår den første (positive) betingelse om, at støtten fremmer udviklingen af en økonomisk aktivitet:






  i) | afgrænsning af den økonomiske aktivitet, der fremmes af foranstaltningen, dens positive virkninger for samfundet som helhed og, hvor det er relevant, dens relevans for specifikke EU-politikker (se afsnit 3.1.1) |
| --- | --- | --- | --- |

22.

Ved vurderingen af, om miljø- og energistøtte kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), vil Kommissionen analysere følgende aspekter:

a)

hvad angår den første (positive) betingelse om, at støtten fremmer udviklingen af en økonomisk aktivitet:

i)

afgrænsning af den økonomiske aktivitet, der fremmes af foranstaltningen, dens positive virkninger for samfundet som helhed og, hvor det er relevant, dens relevans for specifikke EU-politikker (se afsnit 3.1.1)

| ii) | støttens tilskyndelsesvirkning (se afsnit 3.1.2) |
| --- | --- |

ii)

støttens tilskyndelsesvirkning (se afsnit 3.1.2)

| iii) | ingen overtrædelse af relevante bestemmelser i EU-retten (se afsnit 3.1.3) |
| --- | --- |

iii)

ingen overtrædelse af relevante bestemmelser i EU-retten (se afsnit 3.1.3)

| b) | hvad angår den anden (negative) betingelse om, at støtten ikke i urimelig grad påvirker samhandelsvilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse:






  i) | behovet for statslig indgriben (se afsnit 3.2.1.1) |
| --- | --- | --- |

b)

hvad angår den anden (negative) betingelse om, at støtten ikke i urimelig grad påvirker samhandelsvilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse:

i)

behovet for statslig indgriben (se afsnit 3.2.1.1)

| ii) | støttens hensigtsmæssighed (se afsnit 3.2.1.2) |
| --- | --- |

ii)

støttens hensigtsmæssighed (se afsnit 3.2.1.2)

| iii) | støttens proportionalitet (begrænsning af støtten til det minimum, der er nødvendigt for at nå målet), herunder kumulering (se afsnit 3.2.1.3) |
| --- | --- |

iii)

støttens proportionalitet (begrænsning af støtten til det minimum, der er nødvendigt for at nå målet), herunder kumulering (se afsnit 3.2.1.3)

| iv) | støttens gennemsigtighed (se afsnit 3.2.1.4) |
| --- | --- |

iv)

støttens gennemsigtighed (se afsnit 3.2.1.4)

| v) | undgåelse af støttens uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen (se afsnit 3.2.2) |
| --- | --- |

v)

undgåelse af støttens uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen (se afsnit 3.2.2)

| vi) | afvejning af støttens positive og negative virkninger (se afsnit 3.3). |
| --- | --- |

vi)

afvejning af støttens positive og negative virkninger (se afsnit 3.3).

3.1.   Positiv betingelse: Støtten skal fremme udviklingen af en økonomisk aktivitet

Positiv betingelse: Støtten skal fremme udviklingen af en økonomisk aktivitet

3.1.1.   Afgrænsning af den økonomiske aktivitet, der fremmes af foranstaltningen, dens positive virkninger for samfundet som helhed og, hvor det er relevant, dens relevans for specifikke EU-politikker

Afgrænsning af den økonomiske aktivitet, der fremmes af foranstaltningen, dens positive virkninger for samfundet som helhed og, hvor det er relevant, dens relevans for specifikke EU-politikker

| 23. | Ved anmeldelse af støtte skal medlemsstaterne afgrænse de økonomiske aktiviteter, der vil blive fremmet som følge af støtten, og hvordan udviklingen af disse aktiviteter støttes. |
| --- | --- |

23.

Ved anmeldelse af støtte skal medlemsstaterne afgrænse de økonomiske aktiviteter, der vil blive fremmet som følge af støtten, og hvordan udviklingen af disse aktiviteter støttes.

| 24. | Støtte til at forebygge eller mindske de negative virkninger af økonomiske aktiviteter på klimaet eller miljøet kan fremme udviklingen af økonomiske aktiviteter ved at øge bæredygtigheden af den pågældende økonomiske aktivitet. Støtten kan også sikre, at aktiviteten kan fortsætte i fremtiden uden at skabe uforholdsmæssige miljøskader og ved at støtte oprettelsen af nye økonomiske aktiviteter og tjenesteydelser (støtte til udviklingen af den såkaldte »grønne økonomi«). |
| --- | --- |

24.

Støtte til at forebygge eller mindske de negative virkninger af økonomiske aktiviteter på klimaet eller miljøet kan fremme udviklingen af økonomiske aktiviteter ved at øge bæredygtigheden af den pågældende økonomiske aktivitet. Støtten kan også sikre, at aktiviteten kan fortsætte i fremtiden uden at skabe uforholdsmæssige miljøskader og ved at støtte oprettelsen af nye økonomiske aktiviteter og tjenesteydelser (støtte til udviklingen af den såkaldte »grønne økonomi«).

| 25. | Medlemsstaterne skal også beskrive, om og hvordan støtten vil bidrage til at nå målene for Unionens klimapolitik, miljøpolitik og energipolitik og mere specifikt de forventede fordele ved støtten i form af dens væsentlige bidrag til miljøbeskyttelse, herunder modvirkning af klimaændringer, eller et velfungerende indre energimarked. |
| --- | --- |

25.

Medlemsstaterne skal også beskrive, om og hvordan støtten vil bidrage til at nå målene for Unionens klimapolitik, miljøpolitik og energipolitik og mere specifikt de forventede fordele ved støtten i form af dens væsentlige bidrag til miljøbeskyttelse, herunder modvirkning af klimaændringer, eller et velfungerende indre energimarked.

3.1.2.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| 26. | Støtte kan kun anses for at fremme en økonomisk aktivitet, hvis den har en tilskyndelsesvirkning. Der er tale om en tilskyndelsesvirkning, når støtten tilskynder støttemodtageren til at ændre adfærd, til at udøve yderligere økonomisk aktivitet eller til at udøve en mere miljøvenlig økonomisk aktivitet, som den ikke ville udøve uden støtten eller ville udøve på en begrænset eller anden måde. |
| --- | --- |

26.

Støtte kan kun anses for at fremme en økonomisk aktivitet, hvis den har en tilskyndelsesvirkning. Der er tale om en tilskyndelsesvirkning, når støtten tilskynder støttemodtageren til at ændre adfærd, til at udøve yderligere økonomisk aktivitet eller til at udøve en mere miljøvenlig økonomisk aktivitet, som den ikke ville udøve uden støtten eller ville udøve på en begrænset eller anden måde.

| 27. | Støtten må ikke støtte omkostningerne ved en aktivitet, som støttemodtageren under alle omstændigheder ville udføre, eller kompensere for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet (38). |
| --- | --- |

27.

Støtten må ikke støtte omkostningerne ved en aktivitet, som støttemodtageren under alle omstændigheder ville udføre, eller kompensere for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet (38

| 28. | Påvisning af en tilskyndelsesvirkning forudsætter, at det faktiske scenario og det sandsynlige kontrafaktiske scenario afdækkes, hvis der ikke ydes støtte (39). Kommissionen vil undersøge dette på grundlag af den kvantificering, der er omhandlet i afsnit 3.2.1.3. |
| --- | --- |

28.

Påvisning af en tilskyndelsesvirkning forudsætter, at det faktiske scenario og det sandsynlige kontrafaktiske scenario afdækkes, hvis der ikke ydes støtte (39

| 29. | Kommissionen mener ikke, at støtten har en tilskyndelsesvirkning for støttemodtageren i tilfælde, hvor påbegyndelsen af arbejdet på projektet eller aktiviteten fandt sted, inden støttemodtageren indgav en skriftlig støtteansøgning til de nationale myndigheder. I tilfælde, hvor støttemodtageren påbegynder gennemførelsen af et projekt, inden vedkommende ansøger om støtte, vil enhver støtte, der ydes til det pågældende projekt, i princippet ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen mener ikke, at støtten har en tilskyndelsesvirkning for støttemodtageren i tilfælde, hvor påbegyndelsen af arbejdet på projektet eller aktiviteten fandt sted, inden støttemodtageren indgav en skriftlig støtteansøgning til de nationale myndigheder. I tilfælde, hvor støttemodtageren påbegynder gennemførelsen af et projekt, inden vedkommende ansøger om støtte, vil enhver støtte, der ydes til det pågældende projekt, i princippet ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked.

| 30. | Støtteansøgningen kan antage forskellige former, herunder f.eks. et bud i en udbudsprocedure. Ansøgningen skal mindst indeholde ansøgerens navn, en beskrivelse af projektet eller aktiviteten, herunder dets beliggenhed, og det støttebeløb, der er nødvendigt for at gennemføre den. |
| --- | --- |

30.

Støtteansøgningen kan antage forskellige former, herunder f.eks. et bud i en udbudsprocedure. Ansøgningen skal mindst indeholde ansøgerens navn, en beskrivelse af projektet eller aktiviteten, herunder dets beliggenhed, og det støttebeløb, der er nødvendigt for at gennemføre den.

| 31. | I visse undtagelsestilfælde kan støtte have en tilskyndelsesvirkning, selv for projekter, der er påbegyndt inden støtteansøgningen. Støtten anses navnlig for at have en tilskyndelsesvirkning i følgende situationer:






  a) | Støtten ydes automatisk i overensstemmelse med objektive og ikkediskriminerende kriterier og uden yderligere skøn fra medlemsstatens side, og foranstaltningen er vedtaget og trådt i kraft, inden arbejdet med det støttede projekt eller den støttede aktivitet er påbegyndt, undtagen i tilfælde af efterfølgerordninger på skatteområdet, hvor aktiviteten allerede var omfattet af de foregående skattefordelsordninger. |
| --- | --- | --- |

31.

I visse undtagelsestilfælde kan støtte have en tilskyndelsesvirkning, selv for projekter, der er påbegyndt inden støtteansøgningen. Støtten anses navnlig for at have en tilskyndelsesvirkning i følgende situationer:

a)

Støtten ydes automatisk i overensstemmelse med objektive og ikkediskriminerende kriterier og uden yderligere skøn fra medlemsstatens side, og foranstaltningen er vedtaget og trådt i kraft, inden arbejdet med det støttede projekt eller den støttede aktivitet er påbegyndt, undtagen i tilfælde af efterfølgerordninger på skatteområdet, hvor aktiviteten allerede var omfattet af de foregående skattefordelsordninger.

| b) | De nationale myndigheder har inden arbejdets påbegyndelse offentliggjort en meddelelse om, at de har til hensigt at indføre den påtænkte støtteforanstaltning på betingelse af, at Kommissionen godkender foranstaltningen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. Denne meddelelse skal gøres tilgængelig på et offentligt websted eller andre offentligt tilgængelige medier med forholdsvis bred og let adgang og klart angive, hvilken type projekter medlemsstaten foreslår at være støtteberettigede, og fra hvilket tidspunkt medlemsstaten agter at betragte sådanne projekter som støtteberettigede. Den foreslåede støtteberettigelse må ikke være unødigt begrænset. Støttemodtageren skal forud for arbejdets påbegyndelse have underrettet den støtteydende myndighed om, at den foreslåede støtteforanstaltning blev betragtet som en betingelse for de trufne investeringsbeslutninger. Hvis medlemsstaten påberåber sig en sådan meddelelse for at påvise en tilskyndelsesvirkning, skal den som led i sin anmeldelse af statsstøtte fremlægge en kopi af meddelelsen og et link til det websted, hvor den blev offentliggjort, eller dokumentation for, at den er tilgængelig for offentligheden. |
| --- | --- |

b)

De nationale myndigheder har inden arbejdets påbegyndelse offentliggjort en meddelelse om, at de har til hensigt at indføre den påtænkte støtteforanstaltning på betingelse af, at Kommissionen godkender foranstaltningen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. Denne meddelelse skal gøres tilgængelig på et offentligt websted eller andre offentligt tilgængelige medier med forholdsvis bred og let adgang og klart angive, hvilken type projekter medlemsstaten foreslår at være støtteberettigede, og fra hvilket tidspunkt medlemsstaten agter at betragte sådanne projekter som støtteberettigede. Den foreslåede støtteberettigelse må ikke være unødigt begrænset. Støttemodtageren skal forud for arbejdets påbegyndelse have underrettet den støtteydende myndighed om, at den foreslåede støtteforanstaltning blev betragtet som en betingelse for de trufne investeringsbeslutninger. Hvis medlemsstaten påberåber sig en sådan meddelelse for at påvise en tilskyndelsesvirkning, skal den som led i sin anmeldelse af statsstøtte fremlægge en kopi af meddelelsen og et link til det websted, hvor den blev offentliggjort, eller dokumentation for, at den er tilgængelig for offentligheden.

| c) | Driftsstøtte til eksisterende anlæg til miljøvenlig produktion, hvor der ikke er nogen »påbegyndelse af arbejdet«, fordi der ikke er nogen væsentlige nye investeringer. I disse tilfælde kan tilskyndelsesvirkningen påvises ved en ændring i driften af anlægget på en miljøvenlig måde snarere end ved en alternativ billigere driftsform, der er mindre miljøvenlig. |
| --- | --- |

c)

Driftsstøtte til eksisterende anlæg til miljøvenlig produktion, hvor der ikke er nogen »påbegyndelse af arbejdet«, fordi der ikke er nogen væsentlige nye investeringer. I disse tilfælde kan tilskyndelsesvirkningen påvises ved en ændring i driften af anlægget på en miljøvenlig måde snarere end ved en alternativ billigere driftsform, der er mindre miljøvenlig.

| 32. | Kommissionen er af den opfattelse, at støtte, der alene ydes for at dække omkostningerne ved tilpasning til EU-standarder, i princippet ikke har nogen tilskyndelsesvirkning. Generelt kan kun støtte, der går videre end EU-standarderne, have en tilskyndelsesvirkning. I tilfælde, hvor den relevante EU-standard allerede er vedtaget, men endnu ikke er trådt i kraft, kan støtte dog have en tilskyndelsesvirkning, hvis den tilskynder til, at investeringen gennemføres og afsluttes, mindst 18 måneder før standarden træder i kraft, medmindre andet er angivet i afsnit 4.1-4.13. For ikke at afskrække medlemsstaterne fra at fastsætte obligatoriske nationale standarder, der er strengere eller mere ambitiøse end de tilsvarende EU-standarder, kan støtteforanstaltninger have en tilskyndelsesvirkning, uanset om der foreligger sådanne nationale standarder. Det samme gælder for støtte, der ydes i henhold til obligatoriske nationale standarder, som er vedtaget i fravær af EU-standarder. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen er af den opfattelse, at støtte, der alene ydes for at dække omkostningerne ved tilpasning til EU-standarder, i princippet ikke har nogen tilskyndelsesvirkning. Generelt kan kun støtte, der går videre end EU-standarderne, have en tilskyndelsesvirkning. I tilfælde, hvor den relevante EU-standard allerede er vedtaget, men endnu ikke er trådt i kraft, kan støtte dog have en tilskyndelsesvirkning, hvis den tilskynder til, at investeringen gennemføres og afsluttes, mindst 18 måneder før standarden træder i kraft, medmindre andet er angivet i afsnit 4.1-4.13. For ikke at afskrække medlemsstaterne fra at fastsætte obligatoriske nationale standarder, der er strengere eller mere ambitiøse end de tilsvarende EU-standarder, kan støtteforanstaltninger have en tilskyndelsesvirkning, uanset om der foreligger sådanne nationale standarder. Det samme gælder for støtte, der ydes i henhold til obligatoriske nationale standarder, som er vedtaget i fravær af EU-standarder.

3.1.3.   Ingen overtrædelse af relevante EU-retlige bestemmelser

Ingen overtrædelse af relevante EU-retlige bestemmelser

| 33. | Hvis den støttede aktivitet eller støtteforanstaltning eller de betingelser, der er knyttet dertil, herunder dens finansieringsmetode, når den udgør en integrerende del af foranstaltningen, indebærer en overtrædelse af den relevante EU-lovgivning, kan støtten ikke erklæres for forenelig med det indre marked. Dette kan f.eks. være tilfældet, hvis støtten er underlagt klausuler, der direkte eller indirekte betinger den af produkternes eller udstyrets oprindelse, såsom krav om, at støttemodtageren skal købe indenlandsk producerede produkter. |
| --- | --- |

33.

Hvis den støttede aktivitet eller støtteforanstaltning eller de betingelser, der er knyttet dertil, herunder dens finansieringsmetode, når den udgør en integrerende del af foranstaltningen, indebærer en overtrædelse af den relevante EU-lovgivning, kan støtten ikke erklæres for forenelig med det indre marked. Dette kan f.eks. være tilfældet, hvis støtten er underlagt klausuler, der direkte eller indirekte betinger den af produkternes eller udstyrets oprindelse, såsom krav om, at støttemodtageren skal købe indenlandsk producerede produkter.

3.2.   Negativ betingelse: Støtteforanstaltningen må ikke uretmæssigt påvirke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse

Negativ betingelse: Støtteforanstaltningen må ikke uretmæssigt påvirke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse

3.2.1.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

3.2.1.1.   Støttens nødvendighed

Støttens nødvendighed

| 34. | Den foreslåede statsstøtteforanstaltning skal være rettet mod en situation, hvor den kan skabe en væsentlig udvikling, som markedet alene ikke kan levere, f.eks. ved at afhjælpe markedssvigt i forbindelse med de projekter eller aktiviteter, hvortil støtten ydes. Selv om det er almindeligt anerkendt, at konkurrenceprægede markeder har tendens til at skabe effektive resultater med hensyn til udvikling af økonomiske aktiviteter, priser, produktion og ressourceanvendelse i tilfælde af markedssvigt, kan offentlig indgriben i form af statsstøtte forbedre markedernes effektive funktion og dermed bidrage til udviklingen af en økonomisk aktivitet i det omfang, markedet ikke i sig selv giver et effektivt resultat. Medlemsstaten bør indkredse markedssvigt, der forhindrer opnåelsen af et tilstrækkeligt miljøbeskyttelsesniveau eller et effektivt indre energimarked. De største markedssvigt i forbindelse med miljøbeskyttelse og energi, som kan forhindre et optimalt resultat og føre til et ineffektivt resultat, er:






  a) | negative eksterne virkninger: De er mest almindelige ved støtteforanstaltninger på miljøområdet og opstår, når forurening ikke koster tilstrækkelig meget, dvs. når de pågældende virksomheder ikke skal betale de fulde omkostninger ved forureningen. I dette tilfælde har virksomhederne ud fra deres egne interesser ikke tilstrækkelige incitamenter til at tage højde for de negative eksterne virkninger af deres økonomiske aktivitet, hverken når de træffer beslutning om en bestemt teknologi, eller når de træffer beslutning om produktionsniveauet. Med andre ord afspejler de omkostninger, der afholdes af virksomheden, ikke fuldt ud de omkostninger, der bæres af forbrugerne og samfundet som helhed. Virksomhederne har derfor typisk et utilstrækkeligt incitament til at reducere deres forureningsniveau eller træffe individuelle foranstaltninger for at beskytte miljøet |
| --- | --- | --- |

34.

Den foreslåede statsstøtteforanstaltning skal være rettet mod en situation, hvor den kan skabe en væsentlig udvikling, som markedet alene ikke kan levere, f.eks. ved at afhjælpe markedssvigt i forbindelse med de projekter eller aktiviteter, hvortil støtten ydes. Selv om det er almindeligt anerkendt, at konkurrenceprægede markeder har tendens til at skabe effektive resultater med hensyn til udvikling af økonomiske aktiviteter, priser, produktion og ressourceanvendelse i tilfælde af markedssvigt, kan offentlig indgriben i form af statsstøtte forbedre markedernes effektive funktion og dermed bidrage til udviklingen af en økonomisk aktivitet i det omfang, markedet ikke i sig selv giver et effektivt resultat. Medlemsstaten bør indkredse markedssvigt, der forhindrer opnåelsen af et tilstrækkeligt miljøbeskyttelsesniveau eller et effektivt indre energimarked. De største markedssvigt i forbindelse med miljøbeskyttelse og energi, som kan forhindre et optimalt resultat og føre til et ineffektivt resultat, er:

a)

negative eksterne virkninger: De er mest almindelige ved støtteforanstaltninger på miljøområdet og opstår, når forurening ikke koster tilstrækkelig meget, dvs. når de pågældende virksomheder ikke skal betale de fulde omkostninger ved forureningen. I dette tilfælde har virksomhederne ud fra deres egne interesser ikke tilstrækkelige incitamenter til at tage højde for de negative eksterne virkninger af deres økonomiske aktivitet, hverken når de træffer beslutning om en bestemt teknologi, eller når de træffer beslutning om produktionsniveauet. Med andre ord afspejler de omkostninger, der afholdes af virksomheden, ikke fuldt ud de omkostninger, der bæres af forbrugerne og samfundet som helhed. Virksomhederne har derfor typisk et utilstrækkeligt incitament til at reducere deres forureningsniveau eller træffe individuelle foranstaltninger for at beskytte miljøet

| b) | positive eksterne virkninger: Den kendsgerning, at noget af fordelen ved en investering vil tilfalde andre markedsaktører end investoren, kan få virksomhederne til at investere for lidt. Positive eksterne virkninger kan for eksempel forekomme ved investeringer i miljøinnovation, systemstabilitet, nye og innovative vedvarende teknologier og innovative foranstaltninger til opfyldelse af nye behov eller i tilfælde af energiinfrastrukturer eller foranstaltninger til sikring af elforsyningen, som gavner mange medlemsstater eller en bredere vifte af forbrugere |
| --- | --- |

b)

positive eksterne virkninger: Den kendsgerning, at noget af fordelen ved en investering vil tilfalde andre markedsaktører end investoren, kan få virksomhederne til at investere for lidt. Positive eksterne virkninger kan for eksempel forekomme ved investeringer i miljøinnovation, systemstabilitet, nye og innovative vedvarende teknologier og innovative foranstaltninger til opfyldelse af nye behov eller i tilfælde af energiinfrastrukturer eller foranstaltninger til sikring af elforsyningen, som gavner mange medlemsstater eller en bredere vifte af forbrugere

| c) | asymmetrisk information: Dette opstår typisk på markeder, hvor der er uoverensstemmelse mellem de oplysninger, som én del af markedet har adgang til, og dem, der er tilgængelige for den anden del. Dette kan f.eks. ske, hvis eksterne finansielle investorer mangler oplysninger om et projekts sandsynlige afkast og risici. Kan også forekomme i grænseoverskridende infrastrukturer, hvor én part i samarbejdet er dårligere stillet end den anden part med hensyn til adgang til oplysninger. Risiko eller usikkerhed fører ikke i sig selv til markedssvigt, men problemet med asymmetrisk information hænger nøje sammen med, hvor stor denne risiko eller usikkerhed er. Begge har tendens til at være højere for miljøinvesteringer med en typisk længere afskrivningsperiode, hvilket styrker fokus på en kortsigtet horisont, som kan forværres af finansieringsvilkårene for sådanne investeringer, navnlig for SMV'er |
| --- | --- |

c)

asymmetrisk information: Dette opstår typisk på markeder, hvor der er uoverensstemmelse mellem de oplysninger, som én del af markedet har adgang til, og dem, der er tilgængelige for den anden del. Dette kan f.eks. ske, hvis eksterne finansielle investorer mangler oplysninger om et projekts sandsynlige afkast og risici. Kan også forekomme i grænseoverskridende infrastrukturer, hvor én part i samarbejdet er dårligere stillet end den anden part med hensyn til adgang til oplysninger. Risiko eller usikkerhed fører ikke i sig selv til markedssvigt, men problemet med asymmetrisk information hænger nøje sammen med, hvor stor denne risiko eller usikkerhed er. Begge har tendens til at være højere for miljøinvesteringer med en typisk længere afskrivningsperiode, hvilket styrker fokus på en kortsigtet horisont, som kan forværres af finansieringsvilkårene for sådanne investeringer, navnlig for SMV'er

| d) | mangelfuld koordinering: Dette kan forhindre udviklingen af et projekt eller dets effektive udformning på grund af divergerende interesser og incitamenter blandt investorer, såkaldte »splittede incitamenter«, omkostninger ved kontraktindgåelse eller ansvarsforsikringsordninger, usikkerhed om det kollaborative resultat og netværkseffekter, f.eks. uafbrudt elforsyning. Disse koordineringsproblemer kan f.eks. opstå i forholdet mellem en bygningsejer og en lejer med hensyn til energieffektive løsninger. Manglende koordinering kan forværres yderligere af problemer med hensyn til information, navnlig asymmetrisk information. Mangelfuld koordinering kan desuden hænge sammen med behovet for at opnå en bestemt kritisk masse, før det er kommercielt attraktivt at iværksætte et projekt, hvilket kan være et særlig relevant aspekt i forbindelse med (grænseoverskridende) infrastrukturprojekter. |
| --- | --- |

d)

mangelfuld koordinering: Dette kan forhindre udviklingen af et projekt eller dets effektive udformning på grund af divergerende interesser og incitamenter blandt investorer, såkaldte »splittede incitamenter«, omkostninger ved kontraktindgåelse eller ansvarsforsikringsordninger, usikkerhed om det kollaborative resultat og netværkseffekter, f.eks. uafbrudt elforsyning. Disse koordineringsproblemer kan f.eks. opstå i forholdet mellem en bygningsejer og en lejer med hensyn til energieffektive løsninger. Manglende koordinering kan forværres yderligere af problemer med hensyn til information, navnlig asymmetrisk information. Mangelfuld koordinering kan desuden hænge sammen med behovet for at opnå en bestemt kritisk masse, før det er kommercielt attraktivt at iværksætte et projekt, hvilket kan være et særlig relevant aspekt i forbindelse med (grænseoverskridende) infrastrukturprojekter.

| 35. | Alene det, at der forekommer markedssvigt i en bestemt sammenhæng, er dog ikke tilstrækkeligt til at berettige statsstøtte. Der kan allerede være indført andre politikker og foranstaltninger for at afhjælpe nogle af de påviste markedssvigt. Blandt eksempler kan nævnes regulering på sektorplan, obligatoriske EU-standarder med hensyn til forurening, forsyningsforpligtelser, prissætningsmekanismer såsom Unionens emissionshandelssystem (»ETS«) og CO2-afgifter. Yderligere foranstaltninger, herunder statsstøtte, må kun rettes mod eventuelle resterende markedssvigt, dvs. markedssvigt, som der ikke tages hånd om gennem sådanne andre politikker og foranstaltninger. Det er desuden vigtigt at påvise, hvordan statsstøtte styrker andre iværksatte politikker og foranstaltninger, der sigter mod at afhjælpe det samme markedssvigt. Det er derfor vanskeligere at påvise, at statsstøtte er nødvendig, hvis den modvirker andre politikker rettet mod de samme markedssvigt. Medlemsstaten bør derfor også afgrænse eventuelle eksisterende politikker og foranstaltninger, der allerede er rettet mod de konstaterede regulerings- eller markedssvigt. |
| --- | --- |

35.

Alene det, at der forekommer markedssvigt i en bestemt sammenhæng, er dog ikke tilstrækkeligt til at berettige statsstøtte. Der kan allerede være indført andre politikker og foranstaltninger for at afhjælpe nogle af de påviste markedssvigt. Blandt eksempler kan nævnes regulering på sektorplan, obligatoriske EU-standarder med hensyn til forurening, forsyningsforpligtelser, prissætningsmekanismer såsom Unionens emissionshandelssystem (»ETS«) og CO2

| 36. | Kommissionen vil anse støtte for nødvendig, hvis medlemsstaten påviser, at den effektivt tager sigte på resterende markedssvigt, også under hensyntagen til eventuelle andre politikker og foranstaltninger, der allerede er iværksat for at afhjælpe nogle af de konstaterede markedssvigt. |
| --- | --- |

36.

Kommissionen vil anse støtte for nødvendig, hvis medlemsstaten påviser, at den effektivt tager sigte på resterende markedssvigt, også under hensyntagen til eventuelle andre politikker og foranstaltninger, der allerede er iværksat for at afhjælpe nogle af de konstaterede markedssvigt.

| 37. | Når der ydes statsstøtte til projekter eller aktiviteter, der med hensyn til deres teknologiske indhold, risikoniveau og størrelse svarer til dem, der allerede ydes i Unionen på markedsvilkår, vil Kommissionen i princippet antage, at der ikke er tale om markedssvigt, og kræve yderligere dokumentation for at påvise behovet for statsstøtte. |
| --- | --- |

37.

Når der ydes statsstøtte til projekter eller aktiviteter, der med hensyn til deres teknologiske indhold, risikoniveau og størrelse svarer til dem, der allerede ydes i Unionen på markedsvilkår, vil Kommissionen i princippet antage, at der ikke er tale om markedssvigt, og kræve yderligere dokumentation for at påvise behovet for statsstøtte.

| 38. | For at dokumentere støttens nødvendighed skal medlemsstaten påvise, at projektet eller referenceprojektet, hvis der var tale om ordninger, ikke ville blive gennemført uden støtten. Kommissionen vil vurdere dette på grundlag af den kvantificering, der er omhandlet i afsnit 3.2.1.3, eller på grundlag af en specifik evidensbaseret analyse, som medlemsstaten har fremlagt, og som viser, at støtten er nødvendig. |
| --- | --- |

38.

For at dokumentere støttens nødvendighed skal medlemsstaten påvise, at projektet eller referenceprojektet, hvis der var tale om ordninger, ikke ville blive gennemført uden støtten. Kommissionen vil vurdere dette på grundlag af den kvantificering, der er omhandlet i afsnit 3.2.1.3, eller på grundlag af en specifik evidensbaseret analyse, som medlemsstaten har fremlagt, og som viser, at støtten er nødvendig.

3.2.1.2.   Hensigtsmæssighed

Hensigtsmæssighed

| 39. | Den foreslåede støtteforanstaltning skal være et passende politisk instrument med hensyn til at nå det tilsigtede mål med støtten, dvs. at der ikke må være en mindre fordrejende politik eller et støtteinstrument, der kan opnå de samme resultater. |
| --- | --- |

39.

Den foreslåede støtteforanstaltning skal være et passende politisk instrument med hensyn til at nå det tilsigtede mål med støtten, dvs. at der ikke må være en mindre fordrejende politik eller et støtteinstrument, der kan opnå de samme resultater.

3.2.1.2.1.   Hensigtsmæssighed i forhold til alternative politiske instrumenter

| 40. | Statsstøtte er ikke det eneste politiske instrument, som medlemsstaterne har til rådighed for at fremme øget miljøbeskyttelse eller opnå et effektivt indre marked for energi. Der kan være andre og mere hensigtsmæssige instrumenter til rådighed, f.eks. markedsbaserede instrumenter eller foranstaltninger på efterspørgselssiden, der omfatter regulering, overholdelse af princippet om energieffektivitet først (40), offentlige indkøb eller standardisering, samt en forøgelse af finansieringen af offentlig infrastruktur og generelle finanspolitiske foranstaltninger. Bløde instrumenter som f.eks. frivillig økomærkning og udbredelse af miljøvenlige teknologier kan også spille en vigtig rolle i bestræbelserne på at opnå et højere miljøbeskyttelsesniveau (41). |
| --- | --- |

40.

Statsstøtte er ikke det eneste politiske instrument, som medlemsstaterne har til rådighed for at fremme øget miljøbeskyttelse eller opnå et effektivt indre marked for energi. Der kan være andre og mere hensigtsmæssige instrumenter til rådighed, f.eks. markedsbaserede instrumenter eller foranstaltninger på efterspørgselssiden, der omfatter regulering, overholdelse af princippet om energieffektivitet først (40

41

| 41. | Forskellige foranstaltninger til afhjælpning af det samme markedssvigt kan modvirke hinanden. Dette gælder, hvis der er etableret en effektiv markedsbaseret mekanisme, som specifikt skal imødegå problemet med eksterne virkninger, f.eks. Unionens emissionshandelssystem. En supplerende støtteforanstaltning, der skal afhjælpe det samme markedssvigt, risikerer at underminere den markedsbaserede mekanismes effektivitet. Når støtteordningen har til formål at afhjælpe resterende markedssvigt, skal den derfor udformes på en sådan måde, at den ikke underminerer den markedsbaserede mekanismes effektivitet. |
| --- | --- |

41.

Forskellige foranstaltninger til afhjælpning af det samme markedssvigt kan modvirke hinanden. Dette gælder, hvis der er etableret en effektiv markedsbaseret mekanisme, som specifikt skal imødegå problemet med eksterne virkninger, f.eks. Unionens emissionshandelssystem. En supplerende støtteforanstaltning, der skal afhjælpe det samme markedssvigt, risikerer at underminere den markedsbaserede mekanismes effektivitet. Når støtteordningen har til formål at afhjælpe resterende markedssvigt, skal den derfor udformes på en sådan måde, at den ikke underminerer den markedsbaserede mekanismes effektivitet.

| 42. | Overholdelse af princippet i miljølovgivningen om, at »forureneren betaler«, har til formål at sikre, at et markedssvigt, der er forbundet med negative eksterne virkninger, vil blive afhjulpet. Derfor er statsstøtte ikke et hensigtsmæssigt instrument, og støtten må ikke ydes, hvis støttemodtageren i henhold til nuværende EU-lovgivning eller national lovgivning kan holdes ansvarlig for forureningen. |
| --- | --- |

42.

Overholdelse af princippet i miljølovgivningen om, at »forureneren betaler«, har til formål at sikre, at et markedssvigt, der er forbundet med negative eksterne virkninger, vil blive afhjulpet. Derfor er statsstøtte ikke et hensigtsmæssigt instrument, og støtten må ikke ydes, hvis støttemodtageren i henhold til nuværende EU-lovgivning eller national lovgivning kan holdes ansvarlig for forureningen.

3.2.1.2.2.   Hensigtsmæssighed i forhold til andre støtteinstrumenter

| 43. | Statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi kan ydes i forskellige former. Medlemsstaten bør dog sikre, at støtten ydes under den form, der må antages at skabe færrest samhandels- og konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

43.

Statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi kan ydes i forskellige former. Medlemsstaten bør dog sikre, at støtten ydes under den form, der må antages at skabe færrest samhandels- og konkurrencefordrejninger.

| 44. | I den forbindelse er medlemsstaten forpligtet til at påvise, hvorfor andre potentielt mindre fordrejende former for støtte er mindre hensigtsmæssige, såsom: tilbagebetalingspligtige forskud sammenlignet med direkte tilskud, skattefradrag i forhold til skattenedsættelser eller former for støtte, som er baseret på finansielle instrumenter såsom gælds- eller egenkapitalinstrumenter, herunder f.eks. lån til lav rente eller rentegodtgørelse, statsgarantier eller alternativ tilvejebringelse af finansiering på favorable vilkår. |
| --- | --- |

44.

I den forbindelse er medlemsstaten forpligtet til at påvise, hvorfor andre potentielt mindre fordrejende former for støtte er mindre hensigtsmæssige, såsom: tilbagebetalingspligtige forskud sammenlignet med direkte tilskud, skattefradrag i forhold til skattenedsættelser eller former for støtte, som er baseret på finansielle instrumenter såsom gælds- eller egenkapitalinstrumenter, herunder f.eks. lån til lav rente eller rentegodtgørelse, statsgarantier eller alternativ tilvejebringelse af finansiering på favorable vilkår.

| 45. | Valget af støtteinstrument bør være afpasset efter det markedssvigt, som støtteforanstaltningen skal afhjælpe. Hvis der er usikkerhed om de faktiske indtægter, for eksempel i tilfælde af energibesparende foranstaltninger, kan et tilbagebetalingspligtigt forskud være det mest hensigtsmæssige instrument. |
| --- | --- |

45.

Valget af støtteinstrument bør være afpasset efter det markedssvigt, som støtteforanstaltningen skal afhjælpe. Hvis der er usikkerhed om de faktiske indtægter, for eksempel i tilfælde af energibesparende foranstaltninger, kan et tilbagebetalingspligtigt forskud være det mest hensigtsmæssige instrument.

| 46. | Medlemsstaten skal godtgøre, at støtten og dens udformning er egnet til at nå målet for den foranstaltning, som støtten er rettet mod. |
| --- | --- |

46.

Medlemsstaten skal godtgøre, at støtten og dens udformning er egnet til at nå målet for den foranstaltning, som støtten er rettet mod.

3.2.1.3.   Proportionalitet

Proportionalitet

| 47. | Støtten anses for at være proportional, hvis støttebeløbet pr. støttemodtager er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at gennemføre den støttede aktivitet eller det støttede projekt. |
| --- | --- |

47.

Støtten anses for at være proportional, hvis støttebeløbet pr. støttemodtager er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at gennemføre den støttede aktivitet eller det støttede projekt.

| 48. | Generelt vil støtten blive anset for at være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at gennemføre den støttede aktivitet eller det støttede projekt, hvis støtten svarer til de nettomeromkostninger (finansieringskløften), der er nødvendige for at opfylde støtteforanstaltningens mål, sammenlignet med det kontrafaktiske scenario uden støtte. Nettomeromkostningerne beregnes som forskellen mellem de økonomiske indtægter og omkostninger (herunder ved investering og drift) ved det støttemodtagende projekt og de tilsvarende indtægter og omkostninger ved det alternative projekt, som støttemodtageren sandsynligvis ville gennemføre uden støtte. |
| --- | --- |

48.

Generelt vil støtten blive anset for at være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at gennemføre den støttede aktivitet eller det støttede projekt, hvis støtten svarer til de nettomeromkostninger (finansieringskløften), der er nødvendige for at opfylde støtteforanstaltningens mål, sammenlignet med det kontrafaktiske scenario uden støtte. Nettomeromkostningerne beregnes som forskellen mellem de økonomiske indtægter og omkostninger (herunder ved investering og drift) ved det støttemodtagende projekt og de tilsvarende indtægter og omkostninger ved det alternative projekt, som støttemodtageren sandsynligvis ville gennemføre uden støtte.

| 49. | En detaljeret vurdering af nettomeromkostningerne vil ikke være påkrævet, hvis støttebeløbet fastsættes efter en udbudsprocedure, fordi den giver et pålideligt skøn over den minimumsstøtte, som potentielle støttemodtagere kræver (42). Kommissionen mener derfor, at støttens proportionalitet er sikret, hvis følgende kriterier er opfyldt:






  a) | Udbudsproceduren er konkurrencepræget, dvs.: Den er åben, klar, gennemsigtig og ikkediskriminerende på grundlag af objektive kriterier, der er fastlagt på forhånd i overensstemmelse med foranstaltningens mål og minimerer risikoen for strategisk afgivelse af bud. |
| --- | --- | --- |

49.

En detaljeret vurdering af nettomeromkostningerne vil ikke være påkrævet, hvis støttebeløbet fastsættes efter en udbudsprocedure, fordi den giver et pålideligt skøn over den minimumsstøtte, som potentielle støttemodtagere kræver (42

a)

Udbudsproceduren er konkurrencepræget, dvs.: Den er åben, klar, gennemsigtig og ikkediskriminerende på grundlag af objektive kriterier, der er fastlagt på forhånd i overensstemmelse med foranstaltningens mål og minimerer risikoen for strategisk afgivelse af bud.

| b) | Kriterierne offentliggøres i tilstrækkelig god tid inden ansøgningsfristens udløb for at muliggøre en effektiv konkurrence (43). |
| --- | --- |

b)

Kriterierne offentliggøres i tilstrækkelig god tid inden ansøgningsfristens udløb for at muliggøre en effektiv konkurrence (43).

43

| c) | Budget eller volumen i forbindelse med udbudsproceduren er en bindende begrænsning, idet det kan forventes, at ikke alle tilbudsgivere vil modtage støtte, det forventede antal tilbudsgivere er tilstrækkeligt til at sikre effektiv konkurrence, og udformningen af undertegnede udbudsprocedurer under gennemførelsen af en ordning korrigeres for at genoprette effektiv konkurrence i de efterfølgende udbudsprocedurer eller, hvis dette ikke er muligt, så snart det er relevant. |
| --- | --- |

c)

Budget eller volumen i forbindelse med udbudsproceduren er en bindende begrænsning, idet det kan forventes, at ikke alle tilbudsgivere vil modtage støtte, det forventede antal tilbudsgivere er tilstrækkeligt til at sikre effektiv konkurrence, og udformningen af undertegnede udbudsprocedurer under gennemførelsen af en ordning korrigeres for at genoprette effektiv konkurrence i de efterfølgende udbudsprocedurer eller, hvis dette ikke er muligt, så snart det er relevant.

| d) | Efterfølgende justeringer af resultatet af udbudsproceduren (f.eks. efterfølgende forhandlinger om budresultater eller rationalisering) undgås, da de kan underminere procesresultaternes effektivitet. |
| --- | --- |

d)

Efterfølgende justeringer af resultatet af udbudsproceduren (f.eks. efterfølgende forhandlinger om budresultater eller rationalisering) undgås, da de kan underminere procesresultaternes effektivitet.

| 50. | De udvælgelseskriterier, der anvendes til rangordning af tilbud og i sidste ende til tildeling af støtten i udbudsproceduren, bør som hovedregel sætte bidraget til foranstaltningens hovedmål i direkte eller indirekte forhold til det støttebeløb, som ansøgeren har anmodet om. Dette kan f.eks. udtrykkes i støtte pr. miljøbeskyttelsesenhed eller støtte pr. energienhed (44). Det kan også være hensigtsmæssigt at medtage andre udvælgelseskriterier, som ikke direkte eller indirekte er knyttet til foranstaltningens hovedmål. I sådanne tilfælde må disse andre kriterier ikke udgøre mere end 30 % af vægtningen af alle udvælgelseskriterierne. Medlemsstaten skal begrunde den foreslåede fremgangsmåde og sikre, at den er hensigtsmæssig i forhold til det tilstræbte mål. |
| --- | --- |

50.

De udvælgelseskriterier, der anvendes til rangordning af tilbud og i sidste ende til tildeling af støtten i udbudsproceduren, bør som hovedregel sætte bidraget til foranstaltningens hovedmål i direkte eller indirekte forhold til det støttebeløb, som ansøgeren har anmodet om. Dette kan f.eks. udtrykkes i støtte pr. miljøbeskyttelsesenhed eller støtte pr. energienhed (44

| 51. | Hvis støtten ikke ydes efter en udbudsprocedure, skal nettomeromkostningerne bestemmes ved at sammenligne de faktiske og kontrafaktiske scenariers rentabilitet. For at fastslå finansieringskløften i sådanne tilfælde skal medlemsstaten for det faktiske og det troværdige kontrafaktiske scenario forelægge en kvantificering af alle de vigtigste omkostninger og indtægter, de anslåede vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger (WACC) for støttemodtagerne for at diskontere fremtidige pengestrømme samt nettonutidsværdien (NNV) for de faktiske og kontrafaktiske scenarier i projektets levetid. Kommissionen vil kontrollere, om dette kontrafaktiske scenario er realistisk (45). Medlemsstaten skal begrunde de antagelser, der er lagt til grund for hvert aspekt af kvantificeringen, og forklare og begrunde de anvendte metoder. De typiske nettomeromkostninger kan anslås som forskellen mellem nettonutidsværdien for det faktiske scenario og for det kontrafaktiske scenario i referenceprojektets levetid. |
| --- | --- |

51.

Hvis støtten ikke ydes efter en udbudsprocedure, skal nettomeromkostningerne bestemmes ved at sammenligne de faktiske og kontrafaktiske scenariers rentabilitet. For at fastslå finansieringskløften i sådanne tilfælde skal medlemsstaten for det faktiske og det troværdige kontrafaktiske scenario forelægge en kvantificering af alle de vigtigste omkostninger og indtægter, de anslåede vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger (WACC) for støttemodtagerne for at diskontere fremtidige pengestrømme samt nettonutidsværdien (NNV) for de faktiske og kontrafaktiske scenarier i projektets levetid. Kommissionen vil kontrollere, om dette kontrafaktiske scenario er realistisk (45

| 52. | Et kontrafaktisk scenario kan bestå i, at støttemodtageren ikke gennemfører en aktivitet eller investering eller fortsætter sine aktiviteter uden ændringer. Når der foreligger dokumentation for, at dette er det mest sandsynlige kontrafaktiske scenario, kan nettomeromkostningerne estimeres af projektets negative nettonutidsværdi i det faktiske scenario uden støtte i projektets levetid (således implicit forudsat at nettonutidsværdien af det kontrafaktiske scenario er nul) (46). Dette kan navnlig være tilfældet for infrastrukturprojekter. |
| --- | --- |

52.

Et kontrafaktisk scenario kan bestå i, at støttemodtageren ikke gennemfører en aktivitet eller investering eller fortsætter sine aktiviteter uden ændringer. Når der foreligger dokumentation for, at dette er det mest sandsynlige kontrafaktiske scenario, kan nettomeromkostningerne estimeres af projektets negative nettonutidsværdi i det faktiske scenario uden støtte i projektets levetid (således implicit forudsat at nettonutidsværdien af det kontrafaktiske scenario er nul) (46

| 53. | I tilfælde af individuel støtte og ordninger til fordel for et særligt begrænset antal støttemodtagere skal beregningerne og prognoserne i punkt 51 fremlægges i den detaljerede forretningsplan for projektet og for støtteordninger på grundlag af et eller flere referenceprojekter. Tilsvarende gælder det, at hvis punkt 52 finder anvendelse, skal dokumentationen fremlægges i den detaljerede forretningsplan for projektet og for støtteordninger på grundlag af et eller flere referenceprojekter. |
| --- | --- |

53.

I tilfælde af individuel støtte og ordninger til fordel for et særligt begrænset antal støttemodtagere skal beregningerne og prognoserne i punkt 51 fremlægges i den detaljerede forretningsplan for projektet og for støtteordninger på grundlag af et eller flere referenceprojekter. Tilsvarende gælder det, at hvis punkt 52 finder anvendelse, skal dokumentationen fremlægges i den detaljerede forretningsplan for projektet og for støtteordninger på grundlag af et eller flere referenceprojekter.

| 54. | Under visse omstændigheder kan det være vanskeligt fuldt ud at afgrænse fordele og omkostninger for støttemodtageren og dermed at kvantificere nettonutidsværdien i de faktiske og kontrafaktiske scenarier. Der kan anvendes alternative fremgangsmåder i disse tilfælde som beskrevet i kapitel 4 for specifikke former for støtte. I disse tilfælde kan støtten anses for at være proportionel, hvis støttebeløbet ikke overstiger den maksimale støtteintensitet. |
| --- | --- |

54.

Under visse omstændigheder kan det være vanskeligt fuldt ud at afgrænse fordele og omkostninger for støttemodtageren og dermed at kvantificere nettonutidsværdien i de faktiske og kontrafaktiske scenarier. Der kan anvendes alternative fremgangsmåder i disse tilfælde som beskrevet i kapitel 4 for specifikke former for støtte. I disse tilfælde kan støtten anses for at være proportionel, hvis støttebeløbet ikke overstiger den maksimale støtteintensitet.

| 55. | Hvis der ikke anvendes en udbudsprocedure, og den fremtidige udvikling i omkostninger og indtægter er forbundet med en høj grad af usikkerhed, og der er stor informationsasymmetri, kan det kræves, at medlemsstaten indfører kompensationsmodeller, som ikke er helt forudgående. Disse modeller vil i stedet være en blanding af forudgående og efterfølgende mekanismer eller indføre efterfølgende tilbagebetalings- eller omkostningsovervågningsmekanismer, samtidig med at støttemodtagerne fortsat tilskyndes til at minimere deres omkostninger og udvikle deres virksomhed på en mere effektiv måde over tid. |
| --- | --- |

55.

Hvis der ikke anvendes en udbudsprocedure, og den fremtidige udvikling i omkostninger og indtægter er forbundet med en høj grad af usikkerhed, og der er stor informationsasymmetri, kan det kræves, at medlemsstaten indfører kompensationsmodeller, som ikke er helt forudgående. Disse modeller vil i stedet være en blanding af forudgående og efterfølgende mekanismer eller indføre efterfølgende tilbagebetalings- eller omkostningsovervågningsmekanismer, samtidig med at støttemodtagerne fortsat tilskyndes til at minimere deres omkostninger og udvikle deres virksomhed på en mere effektiv måde over tid.

3.2.1.3.1.   Kumulering

| 56. | Der kan sideløbende tildeles støtte efter flere støtteordninger, eller den kan kumuleres med ad hoc-støtte eller de minimis-støtte i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger, hvis det samlede støttebeløb til et projekt eller en aktivitet ikke fører til overkompensation eller overstiger det maksimale støttebeløb, som er tilladt i disse retningslinjer. Hvis medlemsstaten tillader, at støtte under en foranstaltning kumuleres med støtte under andre foranstaltninger, skal den for hver foranstaltning angive den metode, der er anvendt til at sikre, at betingelserne i dette punkt overholdes. |
| --- | --- |

56.

Der kan sideløbende tildeles støtte efter flere støtteordninger, eller den kan kumuleres med ad hoc-støtte eller de minimis-støtte i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger, hvis det samlede støttebeløb til et projekt eller en aktivitet ikke fører til overkompensation eller overstiger det maksimale støttebeløb, som er tilladt i disse retningslinjer. Hvis medlemsstaten tillader, at støtte under en foranstaltning kumuleres med støtte under andre foranstaltninger, skal den for hver foranstaltning angive den metode, der er anvendt til at sikre, at betingelserne i dette punkt overholdes.

| 57. | Centralt forvaltede EU-midler, som ikke direkte eller indirekte er under medlemsstatens kontrol, udgør ikke statsstøtte. Når en sådan EU-finansiering kombineres med statsstøtte, skal det sikres, at den samlede offentlige finansiering, der ydes i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger, ikke fører til overkompensation. |
| --- | --- |

57.

Centralt forvaltede EU-midler, som ikke direkte eller indirekte er under medlemsstatens kontrol, udgør ikke statsstøtte. Når en sådan EU-finansiering kombineres med statsstøtte, skal det sikres, at den samlede offentlige finansiering, der ydes i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger, ikke fører til overkompensation.

3.2.1.4.   Gennemsigtighed

Gennemsigtighed

| 58. | For at mindske de negative virkninger ved at sikre, at konkurrenter har adgang til relevante oplysninger om støttede aktiviteter, skal den pågældende medlemsstat sikre offentliggørelse i Kommissionens modul for tildeling af gennemsigtighed (47) eller på et omfattende statsstøttewebsted på nationalt eller regionalt plan af:






  a) | den godkendte støtteordnings fulde ordlyd eller afgørelsen om at yde individuel støtte og dennes gennemførelsesbestemmelser eller et link hertil |
| --- | --- | --- |

58.

For at mindske de negative virkninger ved at sikre, at konkurrenter har adgang til relevante oplysninger om støttede aktiviteter, skal den pågældende medlemsstat sikre offentliggørelse i Kommissionens modul for tildeling af gennemsigtighed (47

a)

den godkendte støtteordnings fulde ordlyd eller afgørelsen om at yde individuel støtte og dennes gennemførelsesbestemmelser eller et link hertil

| b) | oplysninger om individuel støtte, der ydes ad hoc eller i henhold til en støtteordning, der er godkendt på grundlag af disse retningslinjer, og som overstiger 100 000 EUR (48). |
| --- | --- |

b)

oplysninger om individuel støtte, der ydes ad hoc eller i henhold til en støtteordning, der er godkendt på grundlag af disse retningslinjer, og som overstiger 100 000 EUR (48).

48

| 59. | Medlemsstaterne skal organisere deres omfattende statsstøttewebsteder, hvor oplysningerne, der er omhandlet i dette stykke, skal offentliggøres, på en måde, der giver let adgang til oplysningerne. Oplysningerne skal offentliggøres i et regnearksformat, der ikke er ejendomsretligt beskyttet, som gør det muligt at søge på, udtrække og downloade data, og som letter delingen af data på internettet, f.eks. i CSV- eller XML-format. Offentligheden skal have ubegrænset adgang til webstedet. Der må ikke stilles krav om brugerregistrering forud for adgangen til webstedet. |
| --- | --- |

59.

Medlemsstaterne skal organisere deres omfattende statsstøttewebsteder, hvor oplysningerne, der er omhandlet i dette stykke, skal offentliggøres, på en måde, der giver let adgang til oplysningerne. Oplysningerne skal offentliggøres i et regnearksformat, der ikke er ejendomsretligt beskyttet, som gør det muligt at søge på, udtrække og downloade data, og som letter delingen af data på internettet, f.eks. i CSV- eller XML-format. Offentligheden skal have ubegrænset adgang til webstedet. Der må ikke stilles krav om brugerregistrering forud for adgangen til webstedet.

| 60. | For støtteordninger i form af skatte- eller afgiftsfordele eller skattelignende afgiftsfordele anses betingelserne i punkt 58, litra b), for at være opfyldt, når medlemsstaterne offentliggør de krævede oplysninger om individuelle støttetildelinger i følgende intervaller (i mio. EUR): | 0,1-0,5 |
| --- | --- | --- |

60.

For støtteordninger i form af skatte- eller afgiftsfordele eller skattelignende afgiftsfordele anses betingelserne i punkt 58, litra b), for at være opfyldt, når medlemsstaterne offentliggør de krævede oplysninger om individuelle støttetildelinger i følgende intervaller (i mio. EUR):

0,1-0,5

| | 0,5-1 |
| --- | --- |

0,5-1

| | 1-2 |
| --- | --- |

1-2

| | 2-5 |
| --- | --- |

2-5

| | 5-10 |
| --- | --- |

5-10

| | 10-30 |
| --- | --- |

10-30

| | 30-60 |
| --- | --- |

30-60

| | 60-100 |
| --- | --- |

60-100

| | 100-250 |
| --- | --- |

100-250

| | 250 og derover. |
| --- | --- |

250 og derover.

| 61. | De i punkt 58, litra b), omhandlede oplysninger skal offentliggøres senest seks måneder efter den dato, hvor støtten blev tildelt, eller, hvis det drejer sig om støtte i form af skattefordele, senest et år efter skatteangivelsen (49). I tilfælde af ulovlig støtte, som er forenelig med det indre marked, skal medlemsstaterne sikre offentliggørelse af disse oplysninger efterfølgende senest seks måneder efter datoen for Kommissionens afgørelse om støttens forenelighed. For at gøre det muligt at håndhæve statsstøttereglerne i henhold til traktaten skal oplysningerne være tilgængelige i mindst 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt. |
| --- | --- |

61.

De i punkt 58, litra b), omhandlede oplysninger skal offentliggøres senest seks måneder efter den dato, hvor støtten blev tildelt, eller, hvis det drejer sig om støtte i form af skattefordele, senest et år efter skatteangivelsen (49

| 62. | Kommissionen vil på sit websted offentliggøre links til de statsstøttewebsteder, der er nævnt i punkt 59. |
| --- | --- |

62.

Kommissionen vil på sit websted offentliggøre links til de statsstøttewebsteder, der er nævnt i punkt 59.

3.2.2.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

| 63. | Traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), giver Kommissionen mulighed for at erklære støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner forenelig med det indre marked, men kun »når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«. |
| --- | --- |

63.

Traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), giver Kommissionen mulighed for at erklære støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner forenelig med det indre marked, men kun »når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«.

| 64. | Anvendelsen af denne negative betingelse kræver for det første en vurdering af den pågældende støttes konkurrencefordrejende virkning på samhandelsvilkårene. Enhver støtteforanstaltning vil i sagens natur skabe eller true med at skabe konkurrencefordrejning og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da den styrker støttemodtagernes konkurrencemæssige stilling, selv om støtteforanstaltningen er nødvendig, hensigtsmæssig, proportional og gennemsigtig. |
| --- | --- |

64.

Anvendelsen af denne negative betingelse kræver for det første en vurdering af den pågældende støttes konkurrencefordrejende virkning på samhandelsvilkårene. Enhver støtteforanstaltning vil i sagens natur skabe eller true med at skabe konkurrencefordrejning og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da den styrker støttemodtagernes konkurrencemæssige stilling, selv om støtteforanstaltningen er nødvendig, hensigtsmæssig, proportional og gennemsigtig.

| 65. | Støtte til miljøformål vil i sagens natur typisk favorisere miljøvenlige produkter og teknologier på bekostning af andre, mere forurenende produkter og teknologier, og denne effekt af støtten vil i princippet ikke blive betragtet som en uberettiget konkurrencefordrejning, da den afhjælper markedssvigt, der gør støtten nødvendig. Desuden er støtte til klimavenlige produkter og teknologier befordrende for opfyldelsen af målene i den europæiske klimalov for 2030 og 2050. For så vidt angår miljøbeskyttelsesforanstaltninger vil Kommissionen derfor tage hensyn til de konkurrencefordrejende virkninger for konkurrenter, der ligeledes opererer på et miljøvenligt grundlag, selv uden støtte. |
| --- | --- |

65.

Støtte til miljøformål vil i sagens natur typisk favorisere miljøvenlige produkter og teknologier på bekostning af andre, mere forurenende produkter og teknologier, og denne effekt af støtten vil i princippet ikke blive betragtet som en uberettiget konkurrencefordrejning, da den afhjælper markedssvigt, der gør støtten nødvendig. Desuden er støtte til klimavenlige produkter og teknologier befordrende for opfyldelsen af målene i den europæiske klimalov for 2030 og 2050. For så vidt angår miljøbeskyttelsesforanstaltninger vil Kommissionen derfor tage hensyn til de konkurrencefordrejende virkninger for konkurrenter, der ligeledes opererer på et miljøvenligt grundlag, selv uden støtte.

| 66. | Kommissionen mener, at ordninger, der er åbne for en bredere vifte af potentielle støttemodtagere, har eller sandsynligvis har en mere begrænset konkurrencefordrejende virkning end støtte, der kun er rettet mod et begrænset antal specifikke støttemodtagere, navnlig når støtteforanstaltningens anvendelsesområde omfatter alle konkurrenter, der er villige til at levere den samme tjeneste, det samme produkt eller den samme fordel. |
| --- | --- |

66.

Kommissionen mener, at ordninger, der er åbne for en bredere vifte af potentielle støttemodtagere, har eller sandsynligvis har en mere begrænset konkurrencefordrejende virkning end støtte, der kun er rettet mod et begrænset antal specifikke støttemodtagere, navnlig når støtteforanstaltningens anvendelsesområde omfatter alle konkurrenter, der er villige til at levere den samme tjeneste, det samme produkt eller den samme fordel.

| 67. | Statsstøtte til miljø- og energiformål kan have den utilsigtede virkning, at den underminerer markedsgevinsterne for de mest effektive og innovative producenter samt incitamenterne for de mindst effektive producenter til at forbedre, omstrukturere eller forlade markedet. Dette kan også resultere i ineffektive hindringer for adgangen for mere effektive eller innovative potentielle konkurrenter. I det lange løb kan sådanne fordrejninger kvæle innovation, effektivitet og indførelse af renere teknologier. Disse konkurrencefordrejende virkninger kan være særligt vigtige, når støtten ydes til projekter, der giver begrænsede overgangsfordele, men som fastlåser renere teknologier på længere sigt, herunder dem, der er nødvendige for at nå de langsigtede klimamål, som er fastsat i den europæiske klimalov. Dette kan f.eks. være tilfældet for støtte til visse aktiviteter, der anvender fossile brændstoffer, og som giver en øjeblikkelig reduktion af drivhusgasemissionerne, men fører til langsommere emissionsreduktioner på lang sigt. Alt andet lige gælder det, at jo tættere på den relevante måldato den støttede investering er, desto større er sandsynligheden for, at de midlertidige fordele opvejes af de eventuelle negative incitamenter til renere teknologier. Kommissionen vil derfor tage hensyn til disse mulige kort- og langsigtede negative virkninger for konkurrencen og samhandelen i sin vurdering. |
| --- | --- |

67.

Statsstøtte til miljø- og energiformål kan have den utilsigtede virkning, at den underminerer markedsgevinsterne for de mest effektive og innovative producenter samt incitamenterne for de mindst effektive producenter til at forbedre, omstrukturere eller forlade markedet. Dette kan også resultere i ineffektive hindringer for adgangen for mere effektive eller innovative potentielle konkurrenter. I det lange løb kan sådanne fordrejninger kvæle innovation, effektivitet og indførelse af renere teknologier. Disse konkurrencefordrejende virkninger kan være særligt vigtige, når støtten ydes til projekter, der giver begrænsede overgangsfordele, men som fastlåser renere teknologier på længere sigt, herunder dem, der er nødvendige for at nå de langsigtede klimamål, som er fastsat i den europæiske klimalov. Dette kan f.eks. være tilfældet for støtte til visse aktiviteter, der anvender fossile brændstoffer, og som giver en øjeblikkelig reduktion af drivhusgasemissionerne, men fører til langsommere emissionsreduktioner på lang sigt. Alt andet lige gælder det, at jo tættere på den relevante måldato den støttede investering er, desto større er sandsynligheden for, at de midlertidige fordele opvejes af de eventuelle negative incitamenter til renere teknologier. Kommissionen vil derfor tage hensyn til disse mulige kort- og langsigtede negative virkninger for konkurrencen og samhandelen i sin vurdering.

| 68. | Støtte kan også fordreje konkurrencen ved at styrke eller fastholde støttemodtagerens stærke markedsposition. Selv i de tilfælde, hvor støtten ikke direkte styrker en betydelig markedsposition, kan den alligevel gøre det indirekte, fordi den afholder eksisterende konkurrenter fra at ekspandere, fremprovokerer deres udtræden af markedet eller afholder nye konkurrenter fra at komme ind på markedet. Dette skal der tages hensyn til, navnlig når støtteforanstaltningen er rettet mod et begrænset antal specifikke støttemodtagere, eller hvor etablerede operatører fik markedsstyrke forud for liberaliseringen af markedet, som det f.eks. undertiden er tilfældet på energimarkederne. Dette er også relevant i forbindelse med udbudsprocedurer på spirende markeder, hvor der er risiko for, at en aktør med en stærk markedsposition opnår de fleste bud og forhindrer en betydelig ny aktør i at komme ind på markedet. |
| --- | --- |

68.

Støtte kan også fordreje konkurrencen ved at styrke eller fastholde støttemodtagerens stærke markedsposition. Selv i de tilfælde, hvor støtten ikke direkte styrker en betydelig markedsposition, kan den alligevel gøre det indirekte, fordi den afholder eksisterende konkurrenter fra at ekspandere, fremprovokerer deres udtræden af markedet eller afholder nye konkurrenter fra at komme ind på markedet. Dette skal der tages hensyn til, navnlig når støtteforanstaltningen er rettet mod et begrænset antal specifikke støttemodtagere, eller hvor etablerede operatører fik markedsstyrke forud for liberaliseringen af markedet, som det f.eks. undertiden er tilfældet på energimarkederne. Dette er også relevant i forbindelse med udbudsprocedurer på spirende markeder, hvor der er risiko for, at en aktør med en stærk markedsposition opnår de fleste bud og forhindrer en betydelig ny aktør i at komme ind på markedet.

| 69. | Bortset fra fordrejninger på produktmarkederne kan støtte også få indvirkning på samhandelen og valget af placering. Disse fordrejninger kan opstå på tværs af medlemsstaterne, enten når virksomheder konkurrerer på tværs af grænserne, eller når de overvejer forskellige investeringsområder. Støtte, som har til formål at opretholde økonomisk aktivitet i én region eller flytte den fra andre regioner inden for det indre marked, kan flytte aktiviteter eller investeringer fra én region til en anden, uden at der opnås nogen nettovirkning på miljøet. Kommissionen vil kontrollere, at støtten ikke har nogen åbenlyst negative virkninger for konkurrencen og samhandelen. Eksempelvis vil støtte til miljø- og energiformål, som blot fører til en ændring af placeringen af den økonomiske aktivitet uden at forbedre det eksisterende miljøbeskyttelsesniveau i medlemsstaterne, ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

69.

Bortset fra fordrejninger på produktmarkederne kan støtte også få indvirkning på samhandelen og valget af placering. Disse fordrejninger kan opstå på tværs af medlemsstaterne, enten når virksomheder konkurrerer på tværs af grænserne, eller når de overvejer forskellige investeringsområder. Støtte, som har til formål at opretholde økonomisk aktivitet i én region eller flytte den fra andre regioner inden for det indre marked, kan flytte aktiviteter eller investeringer fra én region til en anden, uden at der opnås nogen nettovirkning på miljøet. Kommissionen vil kontrollere, at støtten ikke har nogen åbenlyst negative virkninger for konkurrencen og samhandelen. Eksempelvis vil støtte til miljø- og energiformål, som blot fører til en ændring af placeringen af den økonomiske aktivitet uden at forbedre det eksisterende miljøbeskyttelsesniveau i medlemsstaterne, ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked.

| 70. | Kommissionen vil godkende foranstaltninger i henhold til disse retningslinjer for en periode på højst 10 år, selv om dette kan være yderligere begrænset i nogle tilfælde (se punkt 76). Hvis en medlemsstat ønsker at forlænge foranstaltningens varighed ud over denne maksimale periode, kan den anmelde foranstaltningen igen. Det betyder, at der kan ydes støtte i henhold til godkendte foranstaltninger inden for en frist på højst 10 år fra datoen for meddelelsen af Kommissionens beslutning om, at støtten er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

70.

Kommissionen vil godkende foranstaltninger i henhold til disse retningslinjer for en periode på højst 10 år, selv om dette kan være yderligere begrænset i nogle tilfælde (se punkt 76). Hvis en medlemsstat ønsker at forlænge foranstaltningens varighed ud over denne maksimale periode, kan den anmelde foranstaltningen igen. Det betyder, at der kan ydes støtte i henhold til godkendte foranstaltninger inden for en frist på højst 10 år fra datoen for meddelelsen af Kommissionens beslutning om, at støtten er forenelig med fællesmarkedet.

3.3.   Afvejning af støttens positive virkninger i forhold til de negative virkninger for konkurrencen og samhandelen

Afvejning af støttens positive virkninger i forhold til de negative virkninger for konkurrencen og samhandelen

| 71. | Som et sidste skridt vil Kommissionen afveje støtteforanstaltningens identificerede negative virkninger på konkurrence- og samhandelsvilkårene med de positive virkninger af den planlagte støtte på de støttede økonomiske aktiviteter, herunder dens bidrag til miljøbeskyttelse og energipolitiske mål, og mere specifikt til overgangen til miljømæssigt bæredygtige aktiviteter og til opfyldelsen af de retligt bindende mål i henhold til den europæiske klimalov og Unionens 2030-mål for energi og klima. |
| --- | --- |

71.

Som et sidste skridt vil Kommissionen afveje støtteforanstaltningens identificerede negative virkninger på konkurrence- og samhandelsvilkårene med de positive virkninger af den planlagte støtte på de støttede økonomiske aktiviteter, herunder dens bidrag til miljøbeskyttelse og energipolitiske mål, og mere specifikt til overgangen til miljømæssigt bæredygtige aktiviteter og til opfyldelsen af de retligt bindende mål i henhold til den europæiske klimalov og Unionens 2030-mål for energi og klima.

| 72. | I denne balanceringsøvelse vil Kommissionen være særlig opmærksom på artikel 3 i forordning (EU) 2020/852, herunder princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« (50), eller andre sammenlignelige metoder. Som led i vurderingen af de negative virkninger på konkurrencen og samhandelen vil Kommissionen, hvor det er relevant, desuden tage hensyn til de negative eksterne virkninger af den støttede aktivitet, når sådanne eksterne virkninger påvirker konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne på en måde, der strider mod den fælles interesse ved at skabe eller forværre ineffektivitet på markedet, herunder navnlig de eksterne virkninger, der kan hindre opfyldelsen af de klimamål, der er fastsat i EU-retten (51). |
| --- | --- |

72.

I denne balanceringsøvelse vil Kommissionen være særlig opmærksom på artikel 3 i forordning (EU) 2020/852, herunder princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« (50

51

| 73. | Kommissionen vil kun anse en støtteforanstaltning for at være forenelig med det indre marked, hvis de positive virkninger opvejer de negative virkninger. I tilfælde, hvor den foreslåede støtteforanstaltning ikke afhjælper et velafgrænset markedssvigt på en hensigtsmæssig og proportional måde, f.eks. på grund af den midlertidige karakter af fordelen og de langsigtede fordrejninger, som den medfører som beskrevet i punkt 67, vil de negative konkurrencefordrejende virkninger være tilbøjelige til at opveje foranstaltningens positive virkninger. Kommissionen vil derfor sandsynligvis konkludere, at den foreslåede støtteforanstaltning er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen vil kun anse en støtteforanstaltning for at være forenelig med det indre marked, hvis de positive virkninger opvejer de negative virkninger. I tilfælde, hvor den foreslåede støtteforanstaltning ikke afhjælper et velafgrænset markedssvigt på en hensigtsmæssig og proportional måde, f.eks. på grund af den midlertidige karakter af fordelen og de langsigtede fordrejninger, som den medfører som beskrevet i punkt 67, vil de negative konkurrencefordrejende virkninger være tilbøjelige til at opveje foranstaltningens positive virkninger. Kommissionen vil derfor sandsynligvis konkludere, at den foreslåede støtteforanstaltning er uforenelig med det indre marked.

| 74. | Foranstaltninger, der direkte eller indirekte omfatter støtte til fossile brændstoffer, navnlig de mest forurenende fossile brændstoffer, vil sandsynligvis ikke skabe positive miljøvirkninger og har ofte betydelige negative virkninger, fordi de kan øge de negative miljømæssige eksterne virkninger på markedet. Det samme gælder for foranstaltninger, der indebærer nye investeringer i naturgas, medmindre det påvises, at der ikke er nogen fastlåsningseffekt (52). Dette vil i princippet gøre det usandsynligt, at der opnås en positiv balance for sådanne foranstaltninger, som nærmere forklaret i kapitel 4. |
| --- | --- |

74.

Foranstaltninger, der direkte eller indirekte omfatter støtte til fossile brændstoffer, navnlig de mest forurenende fossile brændstoffer, vil sandsynligvis ikke skabe positive miljøvirkninger og har ofte betydelige negative virkninger, fordi de kan øge de negative miljømæssige eksterne virkninger på markedet. Det samme gælder for foranstaltninger, der indebærer nye investeringer i naturgas, medmindre det påvises, at der ikke er nogen fastlåsningseffekt (52

| 75. | Kommissionen vil generelt se positivt på de foranstaltninger, som medlemsstaterne foreslår for at gøre det lettere for SMV'er og, hvor det er relevant, VE-fællesskaber at deltage i udbudsprocedurer, forudsat at de positive virkninger af at sikre deltagelse og accept opvejer de mulige fordrejende virkninger. |
| --- | --- |

75.

Kommissionen vil generelt se positivt på de foranstaltninger, som medlemsstaterne foreslår for at gøre det lettere for SMV'er og, hvor det er relevant, VE-fællesskaber at deltage i udbudsprocedurer, forudsat at de positive virkninger af at sikre deltagelse og accept opvejer de mulige fordrejende virkninger.

| 76. | Yderligere faktorer, der skal tages i betragtning ved fastlæggelsen af den samlede balance for visse kategorier af støtteordninger i visse tilfælde, er:






  a) | et krav om efterfølgende evaluering som beskrevet i kapitel 5. I sådanne tilfælde kan Kommissionen begrænse varigheden af ordningerne (sædvanligvis til højst fire år) med mulighed for efterfølgende genanmeldelse af deres forlængelse |
| --- | --- | --- |

76.

Yderligere faktorer, der skal tages i betragtning ved fastlæggelsen af den samlede balance for visse kategorier af støtteordninger i visse tilfælde, er:

a)

et krav om efterfølgende evaluering som beskrevet i kapitel 5. I sådanne tilfælde kan Kommissionen begrænse varigheden af ordningerne (sædvanligvis til højst fire år) med mulighed for efterfølgende genanmeldelse af deres forlængelse

| b) | et krav — i mangel af en udbudsprocedure — om individuelt at anmelde støtteprojekter af en vis størrelse eller med bestemte karakteristika |
| --- | --- |

b)

et krav — i mangel af en udbudsprocedure — om individuelt at anmelde støtteprojekter af en vis størrelse eller med bestemte karakteristika

| c) | et krav om, at støtteforanstaltningerne skal være tidsbegrænsede. |
| --- | --- |

c)

et krav om, at støtteforanstaltningerne skal være tidsbegrænsede.

4.   STØTTEKATEGORIER

STØTTEKATEGORIER

4.1.   Støtte til reduktion og fjernelse af drivhusgasemissioner, herunder gennem støtte til vedvarende energi og energieffektivitet

Støtte til reduktion og fjernelse af drivhusgasemissioner, herunder gennem støtte til vedvarende energi og energieffektivitet

4.1.1.   Begrundelse

Begrundelse

| 77. | I den europæiske klimalov har Unionen fastsat bindende og ambitiøse mål for reduktion af drivhusgasemissioner for 2030 og 2050. Unionen har i forordning (EU) 2018/1999 fastsat Unionens 2030-mål for energi og klima. I direktivet om energieffektivitet har Unionen fastsat bindende energieffektivitetsområder for 2030. Statsstøtte kan være nødvendig for at bidrage til at nå disse EU-mål og dertil knyttede nationale bidrag. |
| --- | --- |

77.

I den europæiske klimalov har Unionen fastsat bindende og ambitiøse mål for reduktion af drivhusgasemissioner for 2030 og 2050. Unionen har i forordning (EU) 2018/1999 fastsat Unionens 2030-mål for energi og klima. I direktivet om energieffektivitet har Unionen fastsat bindende energieffektivitetsområder for 2030. Statsstøtte kan være nødvendig for at bidrage til at nå disse EU-mål og dertil knyttede nationale bidrag.

4.1.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 78. | I afsnit 4.1 fastsættes forenelighedsreglerne for foranstaltninger vedrørende energi fra vedvarende energikilder, herunder støtte til produktion af vedvarende energi eller syntetiske brændstoffer produceret ved hjælp af vedvarende energi. Ligeledes fastsættes forenelighedsreglerne for støtteforanstaltninger, der omfatter en bred vifte af andre teknologier, som primært har til formål at reducere drivhusgasemissionerne (53). |
| --- | --- |

78.

I afsnit 4.1 fastsættes forenelighedsreglerne for foranstaltninger vedrørende energi fra vedvarende energikilder, herunder støtte til produktion af vedvarende energi eller syntetiske brændstoffer produceret ved hjælp af vedvarende energi. Ligeledes fastsættes forenelighedsreglerne for støtteforanstaltninger, der omfatter en bred vifte af andre teknologier, som primært har til formål at reducere drivhusgasemissionerne (53

4.1.2.1.   Støtte til vedvarende energi

Støtte til vedvarende energi

| 79. | I dette afsnit fastsættes forenelighedsreglerne for foranstaltninger til støtte for alle typer vedvarende energi. |
| --- | --- |

79.

I dette afsnit fastsættes forenelighedsreglerne for foranstaltninger til støtte for alle typer vedvarende energi.

| 80. | Støtte til biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biogas (herunder biomethan) og biomassebrændsler kan kun godkendes, hvis de støttede brændstoffer opfylder bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001 og dets gennemførelsesretsakter eller delegerede retsakter. |
| --- | --- |

80.

Støtte til biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biogas (herunder biomethan) og biomassebrændsler kan kun godkendes, hvis de støttede brændstoffer opfylder bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i direktiv (EU) 2018/2001 og dets gennemførelsesretsakter eller delegerede retsakter.

| 81. | Støtte til energiproduktion fra affald kan betragtes som forenelig i dette afsnit, i det omfang den er begrænset til affald, der falder ind under definitionen af vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

81.

Støtte til energiproduktion fra affald kan betragtes som forenelig i dette afsnit, i det omfang den er begrænset til affald, der falder ind under definitionen af vedvarende energikilder.

| 82. | Støtte til produktion af vedvarende brint (54) kan vurderes i henhold til dette afsnit. |
| --- | --- |

82.

Støtte til produktion af vedvarende brint (54

4.1.2.2.   Anden støtte til reduktion og fjernelse af drivhusgasemissioner og energieffektivitet

Anden støtte til reduktion og fjernelse af drivhusgasemissioner og energieffektivitet

| 83. | Alle teknologier, der bidrager til reduktion af drivhusgasemissioner, er i princippet støtteberettigede, herunder støtte til produktion af kulstoffattig energi eller syntetiske brændstoffer produceret ved hjælp af kulstoffattig energi, støtte til energieffektivitet, herunder højeffektiv kraftvarmeproduktion, støtte til CCS/CCU, støtte til prisfleksibelt elforbrug og energilagring, når dette reducerer emissionerne, og støtte til reduktion eller undgåelse af emissioner fra industrielle processer, herunder forarbejdning af råmaterialer. Det omfatter også støtte til fjernelse af drivhusgasser fra miljøet. Dette afsnit finder ikke anvendelse på foranstaltninger, hvis primære formål ikke er reduktion eller fjernelse af drivhusgasemissioner. Hvis en foranstaltning bidrager til både reduktion af drivhusgasemissioner og forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasemissioner, vurderes foranstaltningens forenelighed på grundlag af dette afsnit eller afsnit 4.5, afhængigt af hvilket af de to mål der er fremherskende. |
| --- | --- |

83.

Alle teknologier, der bidrager til reduktion af drivhusgasemissioner, er i princippet støtteberettigede, herunder støtte til produktion af kulstoffattig energi eller syntetiske brændstoffer produceret ved hjælp af kulstoffattig energi, støtte til energieffektivitet, herunder højeffektiv kraftvarmeproduktion, støtte til CCS/CCU, støtte til prisfleksibelt elforbrug og energilagring, når dette reducerer emissionerne, og støtte til reduktion eller undgåelse af emissioner fra industrielle processer, herunder forarbejdning af råmaterialer. Det omfatter også støtte til fjernelse af drivhusgasser fra miljøet. Dette afsnit finder ikke anvendelse på foranstaltninger, hvis primære formål ikke er reduktion eller fjernelse af drivhusgasemissioner. Hvis en foranstaltning bidrager til både reduktion af drivhusgasemissioner og forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasemissioner, vurderes foranstaltningens forenelighed på grundlag af dette afsnit eller afsnit 4.5, afhængigt af hvilket af de to mål der er fremherskende.

| 84. | Dette afsnit omfatter også særlige infrastrukturprojekter (herunder for brint, andre kulstoffattige gasser og kuldioxid til oplagring/anvendelse), som ikke falder ind under definitionen af energiinfrastruktur, samt projekter, der omfatter en særlig infrastruktur eller energiinfrastruktur, eller begge dele, kombineret med enten produktion eller forbrug/anvendelse. |
| --- | --- |

84.

Dette afsnit omfatter også særlige infrastrukturprojekter (herunder for brint, andre kulstoffattige gasser og kuldioxid til oplagring/anvendelse), som ikke falder ind under definitionen af energiinfrastruktur, samt projekter, der omfatter en særlig infrastruktur eller energiinfrastruktur, eller begge dele, kombineret med enten produktion eller forbrug/anvendelse.

| 85. | I det omfang, støtten fremmer investeringer til forbedring af industriaktiviteters energimæssige ydeevne, finder dette afsnit også anvendelse på støtte til SMV'er og små midcapselskaber, der leverer energipræstationsforbedrende foranstaltninger, med henblik på at fremme indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne i henhold til artikel 2, nr. 27), i direktiv 2012/27/EU. |
| --- | --- |

85.

I det omfang, støtten fremmer investeringer til forbedring af industriaktiviteters energimæssige ydeevne, finder dette afsnit også anvendelse på støtte til SMV'er og små midcapselskaber, der leverer energipræstationsforbedrende foranstaltninger, med henblik på at fremme indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne i henhold til artikel 2, nr. 27), i direktiv 2012/27/EU.

| 86. | Støtte til energiproduktion fra affald kan betragtes som forenelig i henhold til dette afsnit, i det omfang den er begrænset til affald, der anvendes til brændselsanlæg, som falder ind under definitionen af højeffektiv kraftvarmeproduktion. |
| --- | --- |

86.

Støtte til energiproduktion fra affald kan betragtes som forenelig i henhold til dette afsnit, i det omfang den er begrænset til affald, der anvendes til brændselsanlæg, som falder ind under definitionen af højeffektiv kraftvarmeproduktion.

| 87. | Støtte til produktion af kulstoffattig brint kan vurderes i henhold til dette afsnit. |
| --- | --- |

87.

Støtte til produktion af kulstoffattig brint kan vurderes i henhold til dette afsnit.

| 88. | Støtte til elektrificering ved hjælp af elektricitet fra vedvarende energikilder og/eller kulstoffattig elektricitet kan også vurderes i henhold til dette afsnit, herunder støtte til opvarmning og industrielle processer. |
| --- | --- |

88.

Støtte til elektrificering ved hjælp af elektricitet fra vedvarende energikilder og/eller kulstoffattig elektricitet kan også vurderes i henhold til dette afsnit, herunder støtte til opvarmning og industrielle processer.

4.1.3.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

4.1.3.1.   Støttens nødvendighed

Støttens nødvendighed

| 89. | Punkt 34 til 37 finder ikke anvendelse på foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner. Medlemsstaten skal identificere de politiske foranstaltninger, der allerede er truffet for at reducere drivhusgasemissionerne. Selv om Unionens emissionshandelssystem og relaterede politikker og foranstaltninger internaliserer nogle af omkostningerne ved drivhusgasemissioner, internaliserer de dog måske endnu ikke omkostningerne fuldt ud. |
| --- | --- |

89.

Punkt 34 til 37 finder ikke anvendelse på foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner. Medlemsstaten skal identificere de politiske foranstaltninger, der allerede er truffet for at reducere drivhusgasemissionerne. Selv om Unionens emissionshandelssystem og relaterede politikker og foranstaltninger internaliserer nogle af omkostningerne ved drivhusgasemissioner, internaliserer de dog måske endnu ikke omkostningerne fuldt ud.

| 90. | Medlemsstaten bør påvise, at der er behov for støtte til de foreslåede aktiviteter som krævet i punkt 38, under hensyntagen til den kontrafaktiske situation (55) samt de relevante omkostninger og indtægter, herunder dem, der er knyttet til ETS og relaterede politikker og foranstaltninger, der er identificeret i punkt 89. Når der er betydelig usikkerhed om den fremtidige markedsudvikling i forbindelse med en stor del af forretningsplanen (som f.eks. kan være tilfældet for VE-investeringer, hvor elektricitetsindtægterne ikke er koblet til inputomkostninger), kan støtte i form af en garanteret godtgørelse for at begrænse eksponeringen for negative scenarier anses for nødvendig for at sikre, at den private investering finder sted. I sådanne tilfælde kan det være nødvendigt at begrænse rentabiliteten og/eller tilbagebetalinger i forbindelse med eventuelle positive scenarier for at sikre proportionalitet. |
| --- | --- |

90.

Medlemsstaten bør påvise, at der er behov for støtte til de foreslåede aktiviteter som krævet i punkt 38, under hensyntagen til den kontrafaktiske situation (55

| 91. | Hvis medlemsstaten påviser, at der er behov for støtte i henhold til punkt 90, antager Kommissionen, at der fortsat er et resterende markedssvigt, som kan afhjælpes gennem støtte til dekarbonisering, medmindre den har bevis for det modsatte. |
| --- | --- |

91.

Hvis medlemsstaten påviser, at der er behov for støtte i henhold til punkt 90, antager Kommissionen, at der fortsat er et resterende markedssvigt, som kan afhjælpes gennem støtte til dekarbonisering, medmindre den har bevis for det modsatte.

| 92. | Navnlig skal medlemsstaten for ordninger, der løber over mere end tre år, bekræfte, at den vil ajourføre sin analyse af de relevante omkostninger og indtægter mindst hvert tredje år, eller for ordninger, der indebærer mindre hyppig tildeling, inden støtten ydes, for at sikre, at støtten fortsat er nødvendig for hver kategori af støttemodtagere. Hvis der ikke længere er behov for støtte til en kategori af støttemodtagere, bør denne kategori fjernes, inden der ydes yderligere støtte (56). |
| --- | --- |

92.

Navnlig skal medlemsstaten for ordninger, der løber over mere end tre år, bekræfte, at den vil ajourføre sin analyse af de relevante omkostninger og indtægter mindst hvert tredje år, eller for ordninger, der indebærer mindre hyppig tildeling, inden støtten ydes, for at sikre, at støtten fortsat er nødvendig for hver kategori af støttemodtagere. Hvis der ikke længere er behov for støtte til en kategori af støttemodtagere, bør denne kategori fjernes, inden der ydes yderligere støtte (56

4.1.3.2.   Hensigtsmæssighed

Hensigtsmæssighed

| 93. | Afsnit 3.2.1.2 finder ikke anvendelse på foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner. Kommissionen antager, at statsstøtte i princippet kan være en passende foranstaltning til at nå dekarboniseringsmålene, eftersom andre politiske instrumenter typisk ikke er tilstrækkelige til at nå disse mål, forudsat at alle andre forenelighedskriterier er opfyldt. I betragtning af dekarboniseringens omfang og hastende karakter kan der anvendes en række forskellige instrumenter, herunder direkte tilskud. |
| --- | --- |

93.

Afsnit 3.2.1.2 finder ikke anvendelse på foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner. Kommissionen antager, at statsstøtte i princippet kan være en passende foranstaltning til at nå dekarboniseringsmålene, eftersom andre politiske instrumenter typisk ikke er tilstrækkelige til at nå disse mål, forudsat at alle andre forenelighedskriterier er opfyldt. I betragtning af dekarboniseringens omfang og hastende karakter kan der anvendes en række forskellige instrumenter, herunder direkte tilskud.

| 94. | Støtte til fremme af kontrakter om energimæssig ydeevne, jf. punkt 85, må kun ydes i en af følgende former:






  a) | et lån eller en garanti til leverandøren af foranstaltninger til forbedring af energimæssig ydeevne i henhold til en kontrakt om energimæssig ydeevne |
| --- | --- | --- |

94.

Støtte til fremme af kontrakter om energimæssig ydeevne, jf. punkt 85, må kun ydes i en af følgende former:

a)

et lån eller en garanti til leverandøren af foranstaltninger til forbedring af energimæssig ydeevne i henhold til en kontrakt om energimæssig ydeevne

| b) | et finansielt produkt, der har til formål at refinansiere den pågældende udbyder (f.eks. factoring eller forfaitering). |
| --- | --- |

b)

et finansielt produkt, der har til formål at refinansiere den pågældende udbyder (f.eks. factoring eller forfaitering).

4.1.3.3.   Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

| 95. | Dekarboniseringsforanstaltninger rettet mod specifikke aktiviteter, som konkurrerer med andre ikkesubsidierede aktiviteter, kan forventes at føre til større konkurrencefordrejning sammenlignet med foranstaltninger, der er åbne for alle konkurrerende aktiviteter. Medlemsstaten bør derfor begrunde foranstaltninger, der ikke omfatter alle konkurrerende teknologier og projekter — f.eks. alle projekter, der opererer på elektricitetsmarkedet, eller alle virksomheder, der producerer substituerbare produkter, og som teknisk set er i stand til at bidrage effektivt til reduktion af drivhusgasemissioner (57). Begrundelsen bør være baseret på objektive overvejelser vedrørende f.eks. effektivitet eller omkostninger eller andre relevante omstændigheder. Sådanne begrundelser kan bygge på beviser, der er indsamlet under den offentlige høring, som er omhandlet i afsnit 4.1.3.4, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

95.

Dekarboniseringsforanstaltninger rettet mod specifikke aktiviteter, som konkurrerer med andre ikkesubsidierede aktiviteter, kan forventes at føre til større konkurrencefordrejning sammenlignet med foranstaltninger, der er åbne for alle konkurrerende aktiviteter. Medlemsstaten bør derfor begrunde foranstaltninger, der ikke omfatter alle konkurrerende teknologier og projekter — f.eks. alle projekter, der opererer på elektricitetsmarkedet, eller alle virksomheder, der producerer substituerbare produkter, og som teknisk set er i stand til at bidrage effektivt til reduktion af drivhusgasemissioner (57

| 96. | Kommissionen vil vurdere begrundelsen og vil f.eks. tage hensyn til, at en mere begrænset støtteberettigelse ikke unødigt fordrejer konkurrencen, hvis:






  a) | en foranstaltning er rettet mod et specifikt sektorspecifikt eller teknologibaseret mål, der er fastsat i EU-retten (58), såsom en ordning for vedvarende energi eller energieffektivitet (59) |
| --- | --- | --- |

96.

Kommissionen vil vurdere begrundelsen og vil f.eks. tage hensyn til, at en mere begrænset støtteberettigelse ikke unødigt fordrejer konkurrencen, hvis:

a)

en foranstaltning er rettet mod et specifikt sektorspecifikt eller teknologibaseret mål, der er fastsat i EU-retten (58), såsom en ordning for vedvarende energi eller energieffektivitet (59)

58

59

| b) | en foranstaltning specifikt har til formål at støtte demonstrationsprojekter |
| --- | --- |

b)

en foranstaltning specifikt har til formål at støtte demonstrationsprojekter

| c) | en foranstaltning ikke kun har til formål at håndtere dekarbonisering, men også luftkvalitet eller anden forurening |
| --- | --- |

c)

en foranstaltning ikke kun har til formål at håndtere dekarbonisering, men også luftkvalitet eller anden forurening

| d) | en medlemsstat finder grunde til at forvente, at støtteberettigede sektorer eller innovative teknologier har potentiale til at yde et vigtigt og omkostningseffektivt bidrag til miljøbeskyttelse og gennemgribende dekarbonisering på længere sigt |
| --- | --- |

d)

en medlemsstat finder grunde til at forvente, at støtteberettigede sektorer eller innovative teknologier har potentiale til at yde et vigtigt og omkostningseffektivt bidrag til miljøbeskyttelse og gennemgribende dekarbonisering på længere sigt

| e) | der er behov for en foranstaltning for at opnå den diversificering, der er nødvendig for at undgå at forværre spørgsmål vedrørende netstabiliteten (60) |
| --- | --- |

e)

der er behov for en foranstaltning for at opnå den diversificering, der er nødvendig for at undgå at forværre spørgsmål vedrørende netstabiliteten (60)

60

| f) | en mere selektiv tilgang kan forventes at føre til lavere omkostninger ved at opnå miljøbeskyttelse (f.eks. gennem reducerede systemintegrationsomkostninger som følge af diversificering, herunder mellem vedvarende energikilder, som også kan omfatte prisfleksibelt elforbrug og/eller lagring) og/eller resultere i mindre konkurrencefordrejning |
| --- | --- |

f)

en mere selektiv tilgang kan forventes at føre til lavere omkostninger ved at opnå miljøbeskyttelse (f.eks. gennem reducerede systemintegrationsomkostninger som følge af diversificering, herunder mellem vedvarende energikilder, som også kan omfatte prisfleksibelt elforbrug og/eller lagring) og/eller resultere i mindre konkurrencefordrejning

| g) | et projekt er blevet udvalgt efter en åben indkaldelse til at indgå i et stort integreret grænseoverskridende projekt, der er udformet i fællesskab af flere medlemsstater, og som har til formål at yde et vigtigt bidrag til miljøbeskyttelse i Unionens fælles interesse, og som enten anvender en innovativ teknologi, der følger af en forsknings-, udviklings- og innovationsaktivitet (FoUoI), som udføres af støttemodtageren eller af en anden enhed, så længe førstnævnte erhverver rettighederne til at anvende resultaterne fra den tidligere FoUoI, eller er blandt de første aktører i en innovativ sektor. |
| --- | --- |

g)

et projekt er blevet udvalgt efter en åben indkaldelse til at indgå i et stort integreret grænseoverskridende projekt, der er udformet i fællesskab af flere medlemsstater, og som har til formål at yde et vigtigt bidrag til miljøbeskyttelse i Unionens fælles interesse, og som enten anvender en innovativ teknologi, der følger af en forsknings-, udviklings- og innovationsaktivitet (FoUoI), som udføres af støttemodtageren eller af en anden enhed, så længe førstnævnte erhverver rettighederne til at anvende resultaterne fra den tidligere FoUoI, eller er blandt de første aktører i en innovativ sektor.

| 97. | Medlemsstaterne skal løbende revidere støtteberettigelsesreglerne og andre dertil knyttede regler for at sikre, at begrundelserne for en mere begrænset støtteberettigelse fortsat gælder i hver enkelt ordnings levetid, dvs. for at sikre, at eventuelle begrænsninger af støtteberettigelsen stadig kan begrundes, når der udvikles nye teknologier eller tilgange, eller flere data bliver tilgængelige. |
| --- | --- |

97.

Medlemsstaterne skal løbende revidere støtteberettigelsesreglerne og andre dertil knyttede regler for at sikre, at begrundelserne for en mere begrænset støtteberettigelse fortsat gælder i hver enkelt ordnings levetid, dvs. for at sikre, at eventuelle begrænsninger af støtteberettigelsen stadig kan begrundes, når der udvikles nye teknologier eller tilgange, eller flere data bliver tilgængelige.

4.1.3.4.   Offentlige høringer

Offentlige høringer

| 98. | Afsnit 4.1.3.4 finder anvendelse fra den 1. juli 2023. |
| --- | --- |

98.

Afsnit 4.1.3.4 finder anvendelse fra den 1. juli 2023.

| 99. | Forud for anmeldelsen af støtte, bortset fra under behørigt begrundede ekstraordinære omstændigheder, skal medlemsstaterne foretage en offentlig høring om de konkurrencemæssige virkninger og proportionaliteten af de foranstaltninger, der skal anmeldes i henhold til dette afsnit. Høringsforpligtelsen gælder ikke for ændringer af allerede godkendte foranstaltninger, der ikke ændrer deres anvendelsesområde eller støtteberettigelse eller forlænger deres varighed ud over 10 år efter meddelelsen af Kommissionens oprindelige afgørelse, der fastslår, at støtten er forenelig med det indre marked, eller i de tilfælde, der er nævnt i punkt 100. For at afgøre, om en foranstaltning er berettiget under hensyntagen til kriterierne i disse retningslinjer, er følgende offentlige høring påkrævet (61):






  a) | for foranstaltninger, hvor den anslåede gennemsnitlige årlige støtte er mindst 150 mio. EUR om året, en offentlig høring af mindst seks ugers varighed, der omfatter:






  i) | støtteberettigelse |
| --- | --- | --- | --- |

99.

Forud for anmeldelsen af støtte, bortset fra under behørigt begrundede ekstraordinære omstændigheder, skal medlemsstaterne foretage en offentlig høring om de konkurrencemæssige virkninger og proportionaliteten af de foranstaltninger, der skal anmeldes i henhold til dette afsnit. Høringsforpligtelsen gælder ikke for ændringer af allerede godkendte foranstaltninger, der ikke ændrer deres anvendelsesområde eller støtteberettigelse eller forlænger deres varighed ud over 10 år efter meddelelsen af Kommissionens oprindelige afgørelse, der fastslår, at støtten er forenelig med det indre marked, eller i de tilfælde, der er nævnt i punkt 100. For at afgøre, om en foranstaltning er berettiget under hensyntagen til kriterierne i disse retningslinjer, er følgende offentlige høring påkrævet (61

a)

for foranstaltninger, hvor den anslåede gennemsnitlige årlige støtte er mindst 150 mio. EUR om året, en offentlig høring af mindst seks ugers varighed, der omfatter:

i)

støtteberettigelse

| ii) | metode og skøn over tilskud pr. ton CO2-ækvivalente (62) emissioner, der undgås (pr. projekt eller referenceprojekt) |
| --- | --- |

ii)

metode og skøn over tilskud pr. ton CO2-ækvivalente (62) emissioner, der undgås (pr. projekt eller referenceprojekt)

2

62

| iii) | foreslået anvendelse og omfang af udbudsprocedurer og eventuelle foreslåede undtagelser |
| --- | --- |

iii)

foreslået anvendelse og omfang af udbudsprocedurer og eventuelle foreslåede undtagelser

| iv) | de vigtigste parametre for støttetildelingsprocessen (63), herunder for at muliggøre konkurrence mellem forskellige typer støttemodtagere (64) |
| --- | --- |

iv)

de vigtigste parametre for støttetildelingsprocessen (63), herunder for at muliggøre konkurrence mellem forskellige typer støttemodtagere (64)

63

64

| v) | de vigtigste antagelser, der ligger til grund for den kvantificering, som anvendes til at påvise tilskyndelsesvirkningen, nødvendigheden og proportionaliteten |
| --- | --- |

v)

de vigtigste antagelser, der ligger til grund for den kvantificering, som anvendes til at påvise tilskyndelsesvirkningen, nødvendigheden og proportionaliteten

| vi) | hvis der kan ydes støtte til nye investeringer i naturgasbaseret produktion eller industriproduktion, foreslåede sikkerhedsforanstaltninger for at sikre forenelighed med Unionens klimamål (se punkt 129) |
| --- | --- |

vi)

hvis der kan ydes støtte til nye investeringer i naturgasbaseret produktion eller industriproduktion, foreslåede sikkerhedsforanstaltninger for at sikre forenelighed med Unionens klimamål (se punkt 129)

| b) | for foranstaltninger, hvor den anslåede gennemsnitlige årlige støtte er under 150 mio. EUR om året, en offentlig høring af mindst fire ugers varighed, der omfatter:






  i) | støtteberettigelse |
| --- | --- | --- |

b)

for foranstaltninger, hvor den anslåede gennemsnitlige årlige støtte er under 150 mio. EUR om året, en offentlig høring af mindst fire ugers varighed, der omfatter:

i)

støtteberettigelse

| ii) | foreslået anvendelse og omfang af udbudsprocedurer og eventuelle foreslåede undtagelser |
| --- | --- |

ii)

foreslået anvendelse og omfang af udbudsprocedurer og eventuelle foreslåede undtagelser

| iii) | hvis der kan ydes støtte til nye investeringer i naturgasbaseret produktion eller industriproduktion, foreslåede sikkerhedsforanstaltninger for at sikre forenelighed med Unionens klimamål (se punkt 129). |
| --- | --- |

iii)

hvis der kan ydes støtte til nye investeringer i naturgasbaseret produktion eller industriproduktion, foreslåede sikkerhedsforanstaltninger for at sikre forenelighed med Unionens klimamål (se punkt 129).

| 100. | Der kræves ingen offentlig høring i forbindelse med foranstaltninger, der falder ind under punkt 99, litra b), hvor der anvendes udbudsprocedurer, og hvor foranstaltningen ikke støtter investeringer i energiproduktion baseret på fossile brændstoffer, produktion eller andre aktiviteter. |
| --- | --- |

100.

Der kræves ingen offentlig høring i forbindelse med foranstaltninger, der falder ind under punkt 99, litra b), hvor der anvendes udbudsprocedurer, og hvor foranstaltningen ikke støtter investeringer i energiproduktion baseret på fossile brændstoffer, produktion eller andre aktiviteter.

| 101. | Spørgeskemaer skal offentliggøres på et offentligt websted. Medlemsstaterne skal offentliggøre et svar på høringen, der sammenfatter og behandler de modtagne bidrag. Dette bør omfatte en redegørelse for, hvordan de mulige negative virkninger for konkurrencen er blevet minimeret gennem den foreslåede foranstaltnings anvendelsesområde/støtteberettigelse. Medlemsstaterne skal vedlægge et link til deres svar på høringen som led i anmeldelsen af støtteforanstaltninger i henhold til dette afsnit. |
| --- | --- |

101.

Spørgeskemaer skal offentliggøres på et offentligt websted. Medlemsstaterne skal offentliggøre et svar på høringen, der sammenfatter og behandler de modtagne bidrag. Dette bør omfatte en redegørelse for, hvordan de mulige negative virkninger for konkurrencen er blevet minimeret gennem den foreslåede foranstaltnings anvendelsesområde/støtteberettigelse. Medlemsstaterne skal vedlægge et link til deres svar på høringen som led i anmeldelsen af støtteforanstaltninger i henhold til dette afsnit.

| 102. | I ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen overveje alternative høringsmetoder, forudsat at der tages hensyn til de interesserede parters synspunkter i forbindelse med den (fortsatte) gennemførelse af støtten. I sådanne tilfælde skal de alternative metoder måske kombineres med korrigerende foranstaltninger for at minimere eventuelle fordrejende virkninger af foranstaltningen. |
| --- | --- |

102.

I ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen overveje alternative høringsmetoder, forudsat at der tages hensyn til de interesserede parters synspunkter i forbindelse med den (fortsatte) gennemførelse af støtten. I sådanne tilfælde skal de alternative metoder måske kombineres med korrigerende foranstaltninger for at minimere eventuelle fordrejende virkninger af foranstaltningen.

4.1.3.5.   Proportionalitet

Proportionalitet

| 103. | Støtte til reduktion af drivhusgasemissioner bør generelt ydes gennem en udbudsprocedure som beskrevet i punkt 49 og 50, således at foranstaltningens mål (65) kan nås på en forholdsmæssig måde, der minimerer konkurrence- og handelsfordrejninger. Budget eller volumen i forbindelse med udbudsproceduren er en bindende begrænsning, idet det kan forventes, at ikke alle tilbudsgivere vil modtage støtte, det forventede antal tilbudsgivere er tilstrækkeligt til at sikre effektiv konkurrence, og udformningen af undertegnede udbudsprocedurer under gennemførelsen af en ordning korrigeres for at genoprette effektiv konkurrence i de efterfølgende udbudsprocedurer eller, hvis dette ikke er muligt, så snart det er relevant (66). |
| --- | --- |

103.

Støtte til reduktion af drivhusgasemissioner bør generelt ydes gennem en udbudsprocedure som beskrevet i punkt 49 og 50, således at foranstaltningens mål (65

66

| 104. | Udbudsproceduren bør i princippet være åben for alle støtteberettigede modtagere for at muliggøre en omkostningseffektiv tildeling af støtte og mindske konkurrencefordrejningerne. Udbudsproceduren kan dog begrænses til en eller flere specifikke kategorier af støttemodtagere, hvor der fremlægges dokumentation, herunder relevant dokumentation indsamlet under den offentlige høring, som f.eks. viser, at:






  a) | en enkelt proces, der er åben for alle støtteberettigede modtagere, vil føre til et mindre optimalt resultat eller ikke vil gøre det muligt at nå foranstaltningens mål. I denne begrundelse kan der henvises til kriterierne i punkt 96 |
| --- | --- | --- |

104.

Udbudsproceduren bør i princippet være åben for alle støtteberettigede modtagere for at muliggøre en omkostningseffektiv tildeling af støtte og mindske konkurrencefordrejningerne. Udbudsproceduren kan dog begrænses til en eller flere specifikke kategorier af støttemodtagere, hvor der fremlægges dokumentation, herunder relevant dokumentation indsamlet under den offentlige høring, som f.eks. viser, at:

a)

en enkelt proces, der er åben for alle støtteberettigede modtagere, vil føre til et mindre optimalt resultat eller ikke vil gøre det muligt at nå foranstaltningens mål. I denne begrundelse kan der henvises til kriterierne i punkt 96

| b) | der er en væsentlig afvigelse mellem de budniveauer, som forskellige kategorier af støttemodtagere forventes at tilbyde (dette vil generelt være tilfældet, hvis det forventede konkurrenceniveau — identificeret på grundlag af den analyse, der kræves i henhold til punkt 90 — afviger med mere end 10 %) I så fald kan der anvendes særskilte udbudsprocedurer, således at kategorier af støttemodtagere med ensartede omkostninger konkurrerer med hinanden. |
| --- | --- |

b)

der er en væsentlig afvigelse mellem de budniveauer, som forskellige kategorier af støttemodtagere forventes at tilbyde (dette vil generelt være tilfældet, hvis det forventede konkurrenceniveau — identificeret på grundlag af den analyse, der kræves i henhold til punkt 90 — afviger med mere end 10 %) I så fald kan der anvendes særskilte udbudsprocedurer, således at kategorier af støttemodtagere med ensartede omkostninger konkurrerer med hinanden.

| 105. | Hvis en medlemsstat påberåber sig undtagelserne i punkt 104, litra b), for en ordning, der vil løbe over mere end tre år, bør det i den analyse, der kræves i punkt 92, også overvejes, om der stadig kan gøres brug af disse undtagelser. Medlemsstaterne skal navnlig bekræfte, at sådanne ordninger vil blive tilpasset med tiden for at sikre, at teknologier, der forventes at byde inden for 10 % af hinanden, udbydes gennem den samme udbudsprocedure. På samme måde kan medlemsstaten vælge at arrangere særskilte udbud, hvis en ajourført analyse under punkt 92 viser, at omkostningerne har været forskellige i en sådan grad, at buddene afviger med mere end 10 %. |
| --- | --- |

105.

Hvis en medlemsstat påberåber sig undtagelserne i punkt 104, litra b), for en ordning, der vil løbe over mere end tre år, bør det i den analyse, der kræves i punkt 92, også overvejes, om der stadig kan gøres brug af disse undtagelser. Medlemsstaterne skal navnlig bekræfte, at sådanne ordninger vil blive tilpasset med tiden for at sikre, at teknologier, der forventes at byde inden for 10 % af hinanden, udbydes gennem den samme udbudsprocedure. På samme måde kan medlemsstaten vælge at arrangere særskilte udbud, hvis en ajourført analyse under punkt 92 viser, at omkostningerne har været forskellige i en sådan grad, at buddene afviger med mere end 10 %.

| 106. | Hvis den analyse, der kræves i henhold til punkt 90, viser, at der kan være en væsentlig afvigelse mellem de budniveauer, som forskellige kategorier af støttemodtagere forventes at tilbyde, bør medlemsstaterne overveje risikoen for overkompensation af billigere teknologier. Kommissionen vil også tage hensyn hertil i sin vurdering. Hvis det er relevant, kan der kræves et loft over buddene for at begrænse det maksimale bud fra bestemte tilbudsgivere i bestemte kategorier. Eventuelle budlofter bør begrundes med henvisning til kvantificeringen for de referenceprojekter, der er omhandlet i punkt 51, 52 og 53. |
| --- | --- |

106.

Hvis den analyse, der kræves i henhold til punkt 90, viser, at der kan være en væsentlig afvigelse mellem de budniveauer, som forskellige kategorier af støttemodtagere forventes at tilbyde, bør medlemsstaterne overveje risikoen for overkompensation af billigere teknologier. Kommissionen vil også tage hensyn hertil i sin vurdering. Hvis det er relevant, kan der kræves et loft over buddene for at begrænse det maksimale bud fra bestemte tilbudsgivere i bestemte kategorier. Eventuelle budlofter bør begrundes med henvisning til kvantificeringen for de referenceprojekter, der er omhandlet i punkt 51, 52 og 53.

| 107. | Undtagelser fra kravet om tildeling af støtte og fastsættelse af støtteniveauet gennem en udbudsprocedure kan begrundes, hvis dokumentation, herunder den dokumentation, der er indsamlet under den offentlige høring, er betinget af, at et af følgende forhold gør sig gældende:






  a) | Der er et utilstrækkeligt potentielt udbud eller et utilstrækkeligt antal potentielle tilbudsgivere til at sikre konkurrence. I så fald skal medlemsstaten påvise, at det ikke er muligt at øge konkurrencen ved at reducere budgettet eller lette deltagelsen i udbudsproceduren (f.eks. ved at identificere yderligere arealer til udvikling eller tilpasse prækvalifikationskrav), hvor det er relevant. |
| --- | --- | --- |

107.

Undtagelser fra kravet om tildeling af støtte og fastsættelse af støtteniveauet gennem en udbudsprocedure kan begrundes, hvis dokumentation, herunder den dokumentation, der er indsamlet under den offentlige høring, er betinget af, at et af følgende forhold gør sig gældende:

a)

Der er et utilstrækkeligt potentielt udbud eller et utilstrækkeligt antal potentielle tilbudsgivere til at sikre konkurrence. I så fald skal medlemsstaten påvise, at det ikke er muligt at øge konkurrencen ved at reducere budgettet eller lette deltagelsen i udbudsproceduren (f.eks. ved at identificere yderligere arealer til udvikling eller tilpasse prækvalifikationskrav), hvor det er relevant.

| b) | Støttemodtagerne er små projekter defineret som følger:






  i) | for projekter vedrørende produktion eller lagring af elektricitet — projekter, der er mindre end eller svarende til 1 MW installeret kapacitet |
| --- | --- | --- |

b)

Støttemodtagerne er små projekter defineret som følger:

i)

for projekter vedrørende produktion eller lagring af elektricitet — projekter, der er mindre end eller svarende til 1 MW installeret kapacitet

| ii) | for elforbrug — projekter med en maksimal efterspørgsel på 1 MW eller derunder |
| --- | --- |

ii)

for elforbrug — projekter med en maksimal efterspørgsel på 1 MW eller derunder

| iii) | for varmeproduktions- og gasproduktionsteknologier — projekter under eller lig med 1 MW installeret kapacitet eller tilsvarende |
| --- | --- |

iii)

for varmeproduktions- og gasproduktionsteknologier — projekter under eller lig med 1 MW installeret kapacitet eller tilsvarende

| iv) | for projekter, der ejes 100 % af SMV'er eller VE-fællesskaber, svarende til eller under 6 MW installeret kapacitet eller maksimal efterspørgsel |
| --- | --- |

iv)

for projekter, der ejes 100 % af SMV'er eller VE-fællesskaber, svarende til eller under 6 MW installeret kapacitet eller maksimal efterspørgsel

| v) | for projekter, der ejes 100 % af små virksomheder og mikrovirksomheder eller af VE-fællesskaber udelukkende til vindproduktion, svarende til eller under 18 MW installeret kapacitet |
| --- | --- |

v)

for projekter, der ejes 100 % af små virksomheder og mikrovirksomheder eller af VE-fællesskaber udelukkende til vindproduktion, svarende til eller under 18 MW installeret kapacitet

| vi) | for energieffektivitetsforanstaltninger, der ikke omfatter energiproduktion til gavn for SMV'er, hvor støttemodtagerne modtager mindre end 300 000 EUR pr. projekt. |
| --- | --- |

vi)

for energieffektivitetsforanstaltninger, der ikke omfatter energiproduktion til gavn for SMV'er, hvor støttemodtagerne modtager mindre end 300 000 EUR pr. projekt.

| c) | De enkelte projekter opfylder begge følgende betingelser:






  i) | Projektet er blevet udvalgt efter en åben indkaldelse til at indgå i et stort integreret grænseoverskridende projekt, der er udformet i fællesskab af flere medlemsstater, og som har til formål at yde et vigtigt bidrag til miljøbeskyttelse i Unionens fælles interesse. |
| --- | --- | --- |

c)

De enkelte projekter opfylder begge følgende betingelser:

i)

Projektet er blevet udvalgt efter en åben indkaldelse til at indgå i et stort integreret grænseoverskridende projekt, der er udformet i fællesskab af flere medlemsstater, og som har til formål at yde et vigtigt bidrag til miljøbeskyttelse i Unionens fælles interesse.

| ii) | Enten anvender projektet en innovativ teknologi, der følger efter en FoUoI-aktivitet, som udføres af støttemodtageren eller af en anden enhed, så længe førstnævnte erhverver rettighederne til at anvende resultaterne af den tidligere FoUoI-aktivitet, eller det er blandt de første aktører, der indfører en innovativ teknologi i sin sektor. |
| --- | --- |

ii)

Enten anvender projektet en innovativ teknologi, der følger efter en FoUoI-aktivitet, som udføres af støttemodtageren eller af en anden enhed, så længe førstnævnte erhverver rettighederne til at anvende resultaterne af den tidligere FoUoI-aktivitet, eller det er blandt de første aktører, der indfører en innovativ teknologi i sin sektor.

| 108. | Medlemsstaterne kan også anvende konkurrencebaserede certifikater eller leverandørforpligtelsesordninger til at fastsætte støttebeløbet og tildele støtte, forudsat at:






  a) | efterspørgslen i ordningen ligger under det potentielle udbud |
| --- | --- | --- |

108.

Medlemsstaterne kan også anvende konkurrencebaserede certifikater eller leverandørforpligtelsesordninger til at fastsætte støttebeløbet og tildele støtte, forudsat at:

a)

efterspørgslen i ordningen ligger under det potentielle udbud

| b) | den købs- eller sanktionspris, der gælder for en forbruger eller leverandør, som ikke har købt det krævede antal certifikater (dvs. den pris, der udgør det maksimale beløb, som skal betales for støtte), fastsættes på et tilstrækkeligt højt niveau til at tilskynde til overholdelse af forpligtelsen. Sanktionsprisen bør dog baseres på den kvantificering, der er omhandlet i punkt 51, 52 og 53, for at undgå, at et alt for højt niveau fører til overkompensation |
| --- | --- |

b)

den købs- eller sanktionspris, der gælder for en forbruger eller leverandør, som ikke har købt det krævede antal certifikater (dvs. den pris, der udgør det maksimale beløb, som skal betales for støtte), fastsættes på et tilstrækkeligt højt niveau til at tilskynde til overholdelse af forpligtelsen. Sanktionsprisen bør dog baseres på den kvantificering, der er omhandlet i punkt 51, 52 og 53, for at undgå, at et alt for højt niveau fører til overkompensation

| c) | hvis ordningerne omfatter støtte til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, skal medlemsstaterne tage hensyn til de oplysninger om støtte, der allerede er modtaget fra dokumentationen for massebalancesystemet i henhold til artikel 30 i direktiv (EU) 2018/2001, for at undgå overkompensation. |
| --- | --- |

c)

hvis ordningerne omfatter støtte til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, skal medlemsstaterne tage hensyn til de oplysninger om støtte, der allerede er modtaget fra dokumentationen for massebalancesystemet i henhold til artikel 30 i direktiv (EU) 2018/2001, for at undgå overkompensation.

| 109. | Medlemsstaterne kan også udforme støtteordninger rettet mod dekarbonisering eller energieffektivitet i form af skattenedsættelser eller skattelignende afgifter såsom afgifter til finansiering af miljøpolitiske mål. Anvendelsen af en udbudsprocedure er ikke obligatorisk for sådanne ordninger. En sådan støtte skal dog i princippet ydes på samme måde til alle støtteberettigede virksomheder, der opererer inden for samme erhvervssektor, og som befinder sig i samme eller lignende faktiske situation med hensyn til støtteforanstaltningens mål. Den anmeldende medlemsstat skal indføre en årlig overvågningsmekanisme for at kontrollere, at støtten stadig er nødvendig. Dette afsnit omfatter ikke nedsættelser af skatter eller afgifter, der afspejler de væsentlige omkostninger ved levering af energi eller relaterede tjenesteydelser. Nedsættelser af netafgifter eller afgifter til finansiering af kapacitetsmekanismer er f.eks. udelukket fra dette afsnits anvendelsesområde. |
| --- | --- |

109.

Medlemsstaterne kan også udforme støtteordninger rettet mod dekarbonisering eller energieffektivitet i form af skattenedsættelser eller skattelignende afgifter såsom afgifter til finansiering af miljøpolitiske mål. Anvendelsen af en udbudsprocedure er ikke obligatorisk for sådanne ordninger. En sådan støtte skal dog i princippet ydes på samme måde til alle støtteberettigede virksomheder, der opererer inden for samme erhvervssektor, og som befinder sig i samme eller lignende faktiske situation med hensyn til støtteforanstaltningens mål. Den anmeldende medlemsstat skal indføre en årlig overvågningsmekanisme for at kontrollere, at støtten stadig er nødvendig. Dette afsnit omfatter ikke nedsættelser af skatter eller afgifter, der afspejler de væsentlige omkostninger ved levering af energi eller relaterede tjenesteydelser. Nedsættelser af netafgifter eller afgifter til finansiering af kapacitetsmekanismer er f.eks. udelukket fra dette afsnits anvendelsesområde.

| 110. | Hvis en afgift eller en skattelignende afgiftsnedsættelse reducerer de løbende driftsomkostninger, må støttebeløbet ikke overstige forskellen mellem omkostningerne ved det miljøvenlige projekt eller den miljøvenlige aktivitet og det mindre miljøvenlige kontrafaktiske scenario. Hvis det mere miljøvenlige projekt eller den mere miljøvenlige aktivitet kan resultere i potentielle omkostningsbesparelser eller yderligere indtægter, skal der tages hensyn hertil ved vurderingen af støttens proportionalitet. |
| --- | --- |

110.

Hvis en afgift eller en skattelignende afgiftsnedsættelse reducerer de løbende driftsomkostninger, må støttebeløbet ikke overstige forskellen mellem omkostningerne ved det miljøvenlige projekt eller den miljøvenlige aktivitet og det mindre miljøvenlige kontrafaktiske scenario. Hvis det mere miljøvenlige projekt eller den mere miljøvenlige aktivitet kan resultere i potentielle omkostningsbesparelser eller yderligere indtægter, skal der tages hensyn hertil ved vurderingen af støttens proportionalitet.

| 111. | Ved udformningen af støtteordninger skal medlemsstaterne tage hensyn til de oplysninger om støtte, der allerede er modtaget fra dokumentationen for massebalancesystemet i henhold til artikel 30 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

111.

Ved udformningen af støtteordninger skal medlemsstaterne tage hensyn til de oplysninger om støtte, der allerede er modtaget fra dokumentationen for massebalancesystemet i henhold til artikel 30 i direktiv (EU) 2018/2001.

| 112. | Hvis der gives koncessioner eller andre fordele som led i støtteforanstaltninger — såsom retten til at anvende land, havbund eller floder eller ret til en infrastrukturforbindelse — skal medlemsstaterne sikre, at sådanne koncessioner tildeles på grundlag af objektive og gennemsigtige kriterier, der er knyttet til foranstaltningens mål (se punkt 50). |
| --- | --- |

112.

Hvis der gives koncessioner eller andre fordele som led i støtteforanstaltninger — såsom retten til at anvende land, havbund eller floder eller ret til en infrastrukturforbindelse — skal medlemsstaterne sikre, at sådanne koncessioner tildeles på grundlag af objektive og gennemsigtige kriterier, der er knyttet til foranstaltningens mål (se punkt 50).

| 113. | Når støtten ydes i form af et seniorlån til udbyderen af foranstaltninger til forbedring af energimæssig ydeevne i henhold til en kontrakt om energimæssig ydeevne, bør låneinstrumenter sikre en betydelig saminvesteringssats fra kommercielle udbydere af gældsfinansiering. Dette antages at være tilfældet, hvis en sådan sats ikke er lavere end 30 % af værdien af leverandørens portefølje af underliggende kontrakter om energimæssig ydeevne. Leverandørens tilbagebetaling af foranstaltningerne til forbedring af energimæssig ydeevne skal mindst svare til lånets nominelle værdi. Når støtten ydes i form af en garanti, må den offentlige garanti ikke overstige 80 % af det underliggende låns hovedstol, og kreditinstitutionen og staten skal lide tab proportionalt og på samme vilkår. Det garanterede beløb skal nedsættes proportionalt, således at garantien aldrig dækker mere end 80 % af det udestående lån. Det offentlige lån eller garantien til leverandøren af energieffektiviseringsforanstaltningerne skal være begrænset til højst 10 år. |
| --- | --- |

113.

Når støtten ydes i form af et seniorlån til udbyderen af foranstaltninger til forbedring af energimæssig ydeevne i henhold til en kontrakt om energimæssig ydeevne, bør låneinstrumenter sikre en betydelig saminvesteringssats fra kommercielle udbydere af gældsfinansiering. Dette antages at være tilfældet, hvis en sådan sats ikke er lavere end 30 % af værdien af leverandørens portefølje af underliggende kontrakter om energimæssig ydeevne. Leverandørens tilbagebetaling af foranstaltningerne til forbedring af energimæssig ydeevne skal mindst svare til lånets nominelle værdi. Når støtten ydes i form af en garanti, må den offentlige garanti ikke overstige 80 % af det underliggende låns hovedstol, og kreditinstitutionen og staten skal lide tab proportionalt og på samme vilkår. Det garanterede beløb skal nedsættes proportionalt, således at garantien aldrig dækker mere end 80 % af det udestående lån. Det offentlige lån eller garantien til leverandøren af energieffektiviseringsforanstaltningerne skal være begrænset til højst 10 år.

4.1.4.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

| 114. | Med undtagelse af punkt 70 finder afsnit 3.2.2 og 3.3 ikke anvendelse på foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner. |
| --- | --- |

114.

Med undtagelse af punkt 70 finder afsnit 3.2.2 og 3.3 ikke anvendelse på foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner.

| 115. | Dette punkt finder anvendelse fra den 1. juli 2023. Tilskuddet pr. ton CO2-ækvivalente emissioner, der undgås, skal estimeres for hvert projekt eller, hvis der er tale om ordninger, for hvert referenceprojekt, og de antagelser og metoder, der ligger til grund for denne beregning, skal angives. I det omfang, det er muligt, bør dette skøn afdække nettoemissionsreduktionen fra aktiviteten under hensyntagen til de genererede eller reducerede livscyklusemissioner. Kort- og langsigtede interaktioner med andre relevante politikker eller foranstaltninger, herunder Unionens emissionshandelssystem, bør desuden overvejes. For at gøre det muligt at sammenligne omkostningerne ved forskellige miljøbeskyttelsesforanstaltninger bør metoden i princippet være den samme for alle foranstaltninger, der fremmes af en medlemsstat (67). |
| --- | --- |

115.

Dette punkt finder anvendelse fra den 1. juli 2023. Tilskuddet pr. ton CO2

67

| 116. | For at opnå positive miljøvirkninger i forbindelse med dekarbonisering skal støtten ikke blot flytte emissionerne fra den ene sektor til den anden, men resultere i en samlet reduktion af drivhusgasemissionerne. |
| --- | --- |

116.

For at opnå positive miljøvirkninger i forbindelse med dekarbonisering skal støtten ikke blot flytte emissionerne fra den ene sektor til den anden, men resultere i en samlet reduktion af drivhusgasemissionerne.

| 117. | For at undgå risikoen for dobbeltsubsidier og sikre kontrol med reduktionen af drivhusgasemissioner skal støtte til dekarbonisering af industrielle aktiviteter reducere de emissioner, der er en direkte følge af denne industrielle aktivitet. Støtte til forbedring af industriaktiviteternes energieffektivitet skal forbedre energieffektiviteten i støttemodtagernes aktiviteter. |
| --- | --- |

117.

For at undgå risikoen for dobbeltsubsidier og sikre kontrol med reduktionen af drivhusgasemissioner skal støtte til dekarbonisering af industrielle aktiviteter reducere de emissioner, der er en direkte følge af denne industrielle aktivitet. Støtte til forbedring af industriaktiviteternes energieffektivitet skal forbedre energieffektiviteten i støttemodtagernes aktiviteter.

| 118. | Som en undtagelse fra kravet i sidste punktum i punkt 117 kan forbedringer af industriaktiviteternes energieffektivitet støttes med støtte til fremme af kontrakter om energimæssig ydeevne. |
| --- | --- |

118.

Som en undtagelse fra kravet i sidste punktum i punkt 117 kan forbedringer af industriaktiviteternes energieffektivitet støttes med støtte til fremme af kontrakter om energimæssig ydeevne.

| 119. | Hvis støtte til fremme af kontrakter om energimæssig ydeevne ikke ydes som følge af en udbudsprocedure, skal der i princippet ydes statsstøtte på samme måde til alle støtteberettigede virksomheder, der opererer i samme erhvervssektor, og som befinder sig i samme eller tilsvarende faktiske situation med hensyn til støtteforanstaltningens formål eller mål. |
| --- | --- |

119.

Hvis støtte til fremme af kontrakter om energimæssig ydeevne ikke ydes som følge af en udbudsprocedure, skal der i princippet ydes statsstøtte på samme måde til alle støtteberettigede virksomheder, der opererer i samme erhvervssektor, og som befinder sig i samme eller tilsvarende faktiske situation med hensyn til støtteforanstaltningens formål eller mål.

| 120. | For at undgå, at der afsættes et budget til projekter, der ikke gennemføres, og som potentielt kan blokere for ny markedsadgang, skal medlemsstaterne dokumentere, at der vil blive truffet rimelige foranstaltninger for at sikre, at der rent faktisk vil blive udviklet projekter, f.eks. fastsættelse af klare frister for projektlevering, kontrol af projektets gennemførlighed som en del af forhåndsudvælgelsen til at modtage støtte, krav om, at deltagerne skal stille sikkerhed, eller overvågning af projektudvikling og -opførelse. Medlemsstaterne kan dog give mere fleksibilitet med hensyn til prækvalifikationskrav til projekter, der er udviklet og ejes 100 % af SMV'er eller VE-fællesskaber, som et middel til at mindske hindringerne for deres deltagelse (68). |
| --- | --- |

120.

For at undgå, at der afsættes et budget til projekter, der ikke gennemføres, og som potentielt kan blokere for ny markedsadgang, skal medlemsstaterne dokumentere, at der vil blive truffet rimelige foranstaltninger for at sikre, at der rent faktisk vil blive udviklet projekter, f.eks. fastsættelse af klare frister for projektlevering, kontrol af projektets gennemførlighed som en del af forhåndsudvælgelsen til at modtage støtte, krav om, at deltagerne skal stille sikkerhed, eller overvågning af projektudvikling og -opførelse. Medlemsstaterne kan dog give mere fleksibilitet med hensyn til prækvalifikationskrav til projekter, der er udviklet og ejes 100 % af SMV'er eller VE-fællesskaber, som et middel til at mindske hindringerne for deres deltagelse (68

| 121. | Støtte til dekarbonisering kan antage forskellige former, herunder forudgående tilskud og kontrakter om løbende støttebetalinger, såsom differencekontrakter (69). Støtte, der dækker omkostninger, som hovedsagelig er forbundet med drift snarere end investeringer, bør kun anvendes, hvis medlemsstaten påviser, at dette fører til mere miljøvenlige driftsbeslutninger. |
| --- | --- |

121.

Støtte til dekarbonisering kan antage forskellige former, herunder forudgående tilskud og kontrakter om løbende støttebetalinger, såsom differencekontrakter (69

| 122. | Hvis støtten primært skal dække kortsigtede omkostninger, der kan være variable, f.eks. omkostninger til biomassebrændsel eller elinput, og som udbetales over perioder på over et år, skal medlemsstaterne bekræfte, at de produktionsomkostninger, som støtten er baseret på, vil blive overvåget, og støttebeløbet vil blive ajourført mindst én gang om året. |
| --- | --- |

122.

Hvis støtten primært skal dække kortsigtede omkostninger, der kan være variable, f.eks. omkostninger til biomassebrændsel eller elinput, og som udbetales over perioder på over et år, skal medlemsstaterne bekræfte, at de produktionsomkostninger, som støtten er baseret på, vil blive overvåget, og støttebeløbet vil blive ajourført mindst én gang om året.

| 123. | Støtten skal have til formål at forhindre unødige fordrejninger af markedernes effektive funktion og navnlig bevare effektive driftsincitamenter og prissignaler. For eksempel bør støttemodtagerne fortsat være udsat for prisudsving og markedsrisiko, medmindre dette undergraver opfyldelsen af målet med støtten. Navnlig bør støttemodtagerne ikke tilskyndes til at tilbyde deres produktion under deres marginalomkostninger og må ikke modtage støtte til produktion i perioder, hvor markedsværdien af denne produktion er negativ (70). |
| --- | --- |

123.

Støtten skal have til formål at forhindre unødige fordrejninger af markedernes effektive funktion og navnlig bevare effektive driftsincitamenter og prissignaler. For eksempel bør støttemodtagerne fortsat være udsat for prisudsving og markedsrisiko, medmindre dette undergraver opfyldelsen af målet med støtten. Navnlig bør støttemodtagerne ikke tilskyndes til at tilbyde deres produktion under deres marginalomkostninger og må ikke modtage støtte til produktion i perioder, hvor markedsværdien af denne produktion er negativ (70

| 124. | Kommissionen vil foretage en individuel vurdering af foranstaltninger, der omfatter særlige infrastrukturprojekter. Kommissionen vil i sin vurdering bl.a. tage hensyn til infrastrukturens størrelse i forhold til det relevante marked, indvirkningen på sandsynligheden for yderligere markedsbaserede investeringer, i hvilket omfang infrastrukturen oprindeligt er beregnet til en enkelt bruger eller gruppe af brugere, og om der findes en troværdig plan eller et fast tilsagn om tilslutning til et større net, varigheden af eventuelle afvigelser eller undtagelser fra lovgivningen om det indre marked, strukturen på det relevante marked og støttemodtagernes stilling på det pågældende marked. |
| --- | --- |

124.

Kommissionen vil foretage en individuel vurdering af foranstaltninger, der omfatter særlige infrastrukturprojekter. Kommissionen vil i sin vurdering bl.a. tage hensyn til infrastrukturens størrelse i forhold til det relevante marked, indvirkningen på sandsynligheden for yderligere markedsbaserede investeringer, i hvilket omfang infrastrukturen oprindeligt er beregnet til en enkelt bruger eller gruppe af brugere, og om der findes en troværdig plan eller et fast tilsagn om tilslutning til et større net, varigheden af eventuelle afvigelser eller undtagelser fra lovgivningen om det indre marked, strukturen på det relevante marked og støttemodtagernes stilling på det pågældende marked.

| 125. | Hvis infrastrukturen f.eks. i første omgang kun forbinder et begrænset antal brugere, kan den fordrejende virkning afbødes, når den indgår i en plan om at udvikle et bredere EU-net på grundlag af følgende kriterier:






  a) | Bogføringen af infrastrukturen bør adskilles fra enhver anden aktivitet, og omkostningerne ved adgang og brug bør gøres gennemsigtige. |
| --- | --- | --- |

125.

Hvis infrastrukturen f.eks. i første omgang kun forbinder et begrænset antal brugere, kan den fordrejende virkning afbødes, når den indgår i en plan om at udvikle et bredere EU-net på grundlag af følgende kriterier:

a)

Bogføringen af infrastrukturen bør adskilles fra enhver anden aktivitet, og omkostningerne ved adgang og brug bør gøres gennemsigtige.

| b) | Medmindre dette undergraver opfyldelsen af støttens mål, bør støtten være betinget af tilsagn om at åbne infrastrukturen (71) for tredjeparter på fair, rimelige og ikkediskriminerende vilkår (herunder offentlige opfordringer til tilslutningsanmodninger på tilsvarende vilkår). |
| --- | --- |

b)

Medmindre dette undergraver opfyldelsen af støttens mål, bør støtten være betinget af tilsagn om at åbne infrastrukturen (71) for tredjeparter på fair, rimelige og ikkediskriminerende vilkår (herunder offentlige opfordringer til tilslutningsanmodninger på tilsvarende vilkår).

71

| c) | Det kan være nødvendigt at kompensere for den fordel, som støttemodtagerne opnår, indtil en sådan videre udvikling finder sted, f.eks. ved at bidrage til en yderligere udvidelse af nettet. |
| --- | --- |

c)

Det kan være nødvendigt at kompensere for den fordel, som støttemodtagerne opnår, indtil en sådan videre udvikling finder sted, f.eks. ved at bidrage til en yderligere udvidelse af nettet.

| d) | Den fordel, som de dedikerede brugere opnår, skal muligvis begrænses og/eller deles med andre aktører. |
| --- | --- |

d)

Den fordel, som de dedikerede brugere opnår, skal muligvis begrænses og/eller deles med andre aktører.

| 126. | For at undgå, at foranstaltningens mål eller andre miljøbeskyttelsesmål undermineres, må der ikke gives incitamenter til produktion af energi, der ville fortrænge mindre forurenende former for energi. Hvis der f.eks. ydes støtte til kraftvarmeproduktion baseret på ikkevedvarende kilder, eller hvis energiproduktion fra biomasse støttes, må de så vidt muligt ikke modtage incitamenter til at producere elektricitet eller varme på tidspunkter, hvor dette ville betyde, at vedvarende energikilder uden emissioner ville blive reduceret. |
| --- | --- |

126.

For at undgå, at foranstaltningens mål eller andre miljøbeskyttelsesmål undermineres, må der ikke gives incitamenter til produktion af energi, der ville fortrænge mindre forurenende former for energi. Hvis der f.eks. ydes støtte til kraftvarmeproduktion baseret på ikkevedvarende kilder, eller hvis energiproduktion fra biomasse støttes, må de så vidt muligt ikke modtage incitamenter til at producere elektricitet eller varme på tidspunkter, hvor dette ville betyde, at vedvarende energikilder uden emissioner ville blive reduceret.

| 127. | Støtte til dekarbonisering kan fordreje konkurrencen unødigt, når den fortrænger investeringer i renere alternativer, der allerede findes på markedet, eller hvor den fastlåser visse teknologier, som hæmmer den bredere udvikling af et marked for og anvendelsen af renere løsninger. Kommissionen vil derfor også kontrollere, at støtteforanstaltningen ikke stimulerer eller forlænger forbruget af fossile brændstoffer og energi (72), hvilket hæmmer udviklingen af renere alternativer og væsentligt reducerer den samlede miljøfordel ved investeringen. Medlemsstaterne bør forklare, hvordan de agter at undgå denne risiko, herunder gennem bindende tilsagn om primært at anvende vedvarende eller kulstoffattige brændstoffer eller udfase fossile brændstofkilder. |
| --- | --- |

127.

Støtte til dekarbonisering kan fordreje konkurrencen unødigt, når den fortrænger investeringer i renere alternativer, der allerede findes på markedet, eller hvor den fastlåser visse teknologier, som hæmmer den bredere udvikling af et marked for og anvendelsen af renere løsninger. Kommissionen vil derfor også kontrollere, at støtteforanstaltningen ikke stimulerer eller forlænger forbruget af fossile brændstoffer og energi (72

| 128. | Kommissionen mener, at visse støtteforanstaltninger har negative virkninger for konkurrencen og samhandelen, som sandsynligvis ikke vil blive opvejet. Visse støtteforanstaltninger kan navnlig forværre markedssvigt og skabe ineffektivitet til skade for forbrugerne og den sociale velfærd. Eksempelvis øger foranstaltninger, der tilskynder til nye investeringer i energi- eller industriproduktion baseret på de mest forurenende fossile brændstoffer, såsom kul, diesel, brunkul, olie, tørv og olieskifer, de negative miljømæssige eksterne virkninger på markedet. De vil ikke blive anset for at have nogen positiv indvirkning på miljøet i betragtning af disse brændstoffers uforenelighed med Unionens klimamål. |
| --- | --- |

128.

Kommissionen mener, at visse støtteforanstaltninger har negative virkninger for konkurrencen og samhandelen, som sandsynligvis ikke vil blive opvejet. Visse støtteforanstaltninger kan navnlig forværre markedssvigt og skabe ineffektivitet til skade for forbrugerne og den sociale velfærd. Eksempelvis øger foranstaltninger, der tilskynder til nye investeringer i energi- eller industriproduktion baseret på de mest forurenende fossile brændstoffer, såsom kul, diesel, brunkul, olie, tørv og olieskifer, de negative miljømæssige eksterne virkninger på markedet. De vil ikke blive anset for at have nogen positiv indvirkning på miljøet i betragtning af disse brændstoffers uforenelighed med Unionens klimamål.

| 129. | Tilsvarende kan foranstaltninger, der tilskynder til nye investeringer i energi- eller industriproduktion baseret på naturgas, reducere drivhusgasemissionerne og andre forurenende stoffer på kort sigt, men forværre negative miljømæssige eksterne virkninger på længere sigt sammenlignet med alternative investeringer. For at investeringer i naturgas kan anses for at have positive miljøvirkninger, skal medlemsstaterne forklare, hvordan de vil sikre, at investeringen bidrager til at nå Unionens klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet inden 2050. Medlemsstaterne skal navnlig forklare, hvordan en fastlåsning af dette gasfyrede energiproduktionsudstyr eller gasfyrede produktionsudstyr undgås. Dette kan f.eks. være baseret på en national dekarboniseringsplan med bindende mål og/eller kan omfatte bindende tilsagn fra støttemodtageren om at gennemføre dekarboniseringsteknologier såsom CCS/CCU eller erstatte naturgas med vedvarende eller kulstoffattig gas eller lukke anlægget efter en tidsplan, der er i overensstemmelse med Unionens klimamål. Tilsagnene bør omfatte en eller flere troværdige milepæle i emissionsreduktionen i retning af klimaneutralitet senest i 2050. |
| --- | --- |

129.

Tilsvarende kan foranstaltninger, der tilskynder til nye investeringer i energi- eller industriproduktion baseret på naturgas, reducere drivhusgasemissionerne og andre forurenende stoffer på kort sigt, men forværre negative miljømæssige eksterne virkninger på længere sigt sammenlignet med alternative investeringer. For at investeringer i naturgas kan anses for at have positive miljøvirkninger, skal medlemsstaterne forklare, hvordan de vil sikre, at investeringen bidrager til at nå Unionens klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet inden 2050. Medlemsstaterne skal navnlig forklare, hvordan en fastlåsning af dette gasfyrede energiproduktionsudstyr eller gasfyrede produktionsudstyr undgås. Dette kan f.eks. være baseret på en national dekarboniseringsplan med bindende mål og/eller kan omfatte bindende tilsagn fra støttemodtageren om at gennemføre dekarboniseringsteknologier såsom CCS/CCU eller erstatte naturgas med vedvarende eller kulstoffattig gas eller lukke anlægget efter en tidsplan, der er i overensstemmelse med Unionens klimamål. Tilsagnene bør omfatte en eller flere troværdige milepæle i emissionsreduktionen i retning af klimaneutralitet senest i 2050.

| 130. | Produktion af biobrændstoffer fra fødevare- og foderafgrøder kan skabe yderligere efterspørgsel efter jord og føre til, at landbrugsarealer udvides til områder med stort kulstoflager, såsom skove, vådområder og tørvebundsarealer, hvilket medfører yderligere drivhusgasemissioner. Derfor begrænser direktiv (EU) 2018/2001 mængden af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler baseret på fødevare- og foderafgrøder, der tæller med i målene for vedvarende energi. Kommissionen mener, at visse støtteforanstaltninger kan forværre indirekte negative eksterne virkninger. Kommissionen vil derfor i princippet antage, at statsstøtte til biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biogas og biomassebrændsler, der overstiger de lofter, som bestemmer deres berettigelse til beregning af det udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med artikel 26 i direktiv (EU) 2018/2001, sandsynligvis ikke har positive virkninger, der opvejer foranstaltningens negative virkninger. |
| --- | --- |

130.

Produktion af biobrændstoffer fra fødevare- og foderafgrøder kan skabe yderligere efterspørgsel efter jord og føre til, at landbrugsarealer udvides til områder med stort kulstoflager, såsom skove, vådområder og tørvebundsarealer, hvilket medfører yderligere drivhusgasemissioner. Derfor begrænser direktiv (EU) 2018/2001 mængden af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler baseret på fødevare- og foderafgrøder, der tæller med i målene for vedvarende energi. Kommissionen mener, at visse støtteforanstaltninger kan forværre indirekte negative eksterne virkninger. Kommissionen vil derfor i princippet antage, at statsstøtte til biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biogas og biomassebrændsler, der overstiger de lofter, som bestemmer deres berettigelse til beregning af det udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med artikel 26 i direktiv (EU) 2018/2001, sandsynligvis ikke har positive virkninger, der opvejer foranstaltningens negative virkninger.

| 131. | Hvis det konstateres, at der er risiko for yderligere konkurrencefordrejninger, eller hvis foranstaltningerne er særligt nye eller komplekse, kan Kommissionen fastsætte betingelser som anført i punkt 76. |
| --- | --- |

131.

Hvis det konstateres, at der er risiko for yderligere konkurrencefordrejninger, eller hvis foranstaltningerne er særligt nye eller komplekse, kan Kommissionen fastsætte betingelser som anført i punkt 76.

| 132. | For individuelle støtteforanstaltninger eller ordninger til fordel for et særligt begrænset antal støttemodtagere eller en etableret støttemodtager bør medlemsstaterne desuden påvise, at den foreslåede støtteforanstaltning ikke vil føre til konkurrencefordrejning, f.eks. gennem øget markedsstyrke. Selv om støtten ikke direkte øger markedsstyrken, kan den gøre det indirekte ved at afskrække eksisterende konkurrenter fra at ekspandere, tilskynde dem til at forlade markedet eller afskrække nye konkurrenter fra at komme ind på markedet. Når Kommissionen vurderer disse støtteforanstaltningers negative virkninger, koncentrerer den analysen om støttens forventede indvirkning på konkurrencen mellem virksomheder på de pågældende produktmarkeder samt på markeder i forudgående og efterfølgende led, hvor det er relevant, og risikoen for overkapacitet. Kommissionen vurderer også de mulige negative virkninger for handelen, herunder den risiko for et støttekapløb mellem medlemsstater, der kan opstå, især med hensyn til valg af placering. |
| --- | --- |

132.

For individuelle støtteforanstaltninger eller ordninger til fordel for et særligt begrænset antal støttemodtagere eller en etableret støttemodtager bør medlemsstaterne desuden påvise, at den foreslåede støtteforanstaltning ikke vil føre til konkurrencefordrejning, f.eks. gennem øget markedsstyrke. Selv om støtten ikke direkte øger markedsstyrken, kan den gøre det indirekte ved at afskrække eksisterende konkurrenter fra at ekspandere, tilskynde dem til at forlade markedet eller afskrække nye konkurrenter fra at komme ind på markedet. Når Kommissionen vurderer disse støtteforanstaltningers negative virkninger, koncentrerer den analysen om støttens forventede indvirkning på konkurrencen mellem virksomheder på de pågældende produktmarkeder samt på markeder i forudgående og efterfølgende led, hvor det er relevant, og risikoen for overkapacitet. Kommissionen vurderer også de mulige negative virkninger for handelen, herunder den risiko for et støttekapløb mellem medlemsstater, der kan opstå, især med hensyn til valg af placering.

| 133. | Hvis støtten ydes uden en udbudsprocedure, og foranstaltningen gavner et særligt begrænset antal støttemodtagere eller en etableret støttemodtager, kan Kommissionen kræve, at medlemsstaten sikrer, at støttemodtageren formidler den knowhow, der er opnået som resultat af det støttede projekt, med henblik på at fremskynde udrulningen af de teknologier, der er påvist med godt resultat. |
| --- | --- |

133.

Hvis støtten ydes uden en udbudsprocedure, og foranstaltningen gavner et særligt begrænset antal støttemodtagere eller en etableret støttemodtager, kan Kommissionen kræve, at medlemsstaten sikrer, at støttemodtageren formidler den knowhow, der er opnået som resultat af det støttede projekt, med henblik på at fremskynde udrulningen af de teknologier, der er påvist med godt resultat.

| 134. | Forudsat at alle andre forenelighedsbetingelser er opfyldt, vil Kommissionen typisk finde, at balancen for dekarboniseringsforanstaltninger er positiv (dvs. fordrejninger på det indre marked opvejes af positive virkninger) i lyset af deres bidrag til modvirkning af klimaændringer, som er defineret som et miljømål i forordning (EU) 2020/852 og/eller i lyset af deres bidrag til at opfylde Unionens energi- og klimamål, så længe der ikke er klare tegn på manglende overholdelse af princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« (73). Hvis ovenstående antagelse ikke finder anvendelse, vil Kommissionen vurdere, om de positive virkninger (herunder overholdelse af punkterne i afsnit 4.1.4 og eventuelle tilsagn vedrørende punkt 129) samlet set overstiger de negative virkninger for det indre marked. |
| --- | --- |

134.

Forudsat at alle andre forenelighedsbetingelser er opfyldt, vil Kommissionen typisk finde, at balancen for dekarboniseringsforanstaltninger er positiv (dvs. fordrejninger på det indre marked opvejes af positive virkninger) i lyset af deres bidrag til modvirkning af klimaændringer, som er defineret som et miljømål i forordning (EU) 2020/852 og/eller i lyset af deres bidrag til at opfylde Unionens energi- og klimamål, så længe der ikke er klare tegn på manglende overholdelse af princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« (73

4.2.   Støtte til forbedring af bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer

Støtte til forbedring af bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer

4.2.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 135. | Foranstaltninger, der har til formål at forbedre bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer, rettes mod negative eksterne virkninger ved at skabe individuelle incitamenter til at nå målene for energibesparelser og reduktion af drivhusgasemissioner og luftforurenende emissioner. Ud over de generelle markedssvigt, der er afdækket i kapitel 3, kan der opstå specifikke markedssvigt inden for bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer. Med hensyn til renoveringsarbejder i bygninger tilfalder fordelene ved foranstaltninger vedrørende den energi- og miljømæssige ydeevne f.eks. typisk ikke kun bygningsejeren, som generelt bærer renoveringsomkostningerne, men også lejeren. Kommissionen mener derfor, at der kan være behov for statsstøtte for at fremme investeringer, der tager sigte på at forbedre bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer. |
| --- | --- |

135.

Foranstaltninger, der har til formål at forbedre bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer, rettes mod negative eksterne virkninger ved at skabe individuelle incitamenter til at nå målene for energibesparelser og reduktion af drivhusgasemissioner og luftforurenende emissioner. Ud over de generelle markedssvigt, der er afdækket i kapitel 3, kan der opstå specifikke markedssvigt inden for bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer. Med hensyn til renoveringsarbejder i bygninger tilfalder fordelene ved foranstaltninger vedrørende den energi- og miljømæssige ydeevne f.eks. typisk ikke kun bygningsejeren, som generelt bærer renoveringsomkostningerne, men også lejeren. Kommissionen mener derfor, at der kan være behov for statsstøtte for at fremme investeringer, der tager sigte på at forbedre bygningers energimæssige ydeevne og miljøpræstationer.

4.2.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 136. | Der kan ydes støtte til forbedring af bygningers energieffektivitet. |
| --- | --- |

136.

Der kan ydes støtte til forbedring af bygningers energieffektivitet.

| 137. | Denne støtte kan kombineres med støtte til en af eller alle følgende foranstaltninger:






  a) | installation af integrerede VE-anlæg på stedet til produktion af elektricitet, varme eller køling |
| --- | --- | --- |

137.

Denne støtte kan kombineres med støtte til en af eller alle følgende foranstaltninger:

a)

installation af integrerede VE-anlæg på stedet til produktion af elektricitet, varme eller køling

| b) | installation af udstyr til lagring af den energi, der produceres af anlæg til vedvarende energi på stedet |
| --- | --- |

b)

installation af udstyr til lagring af den energi, der produceres af anlæg til vedvarende energi på stedet

| c) | opførelse og installation af opladningsinfrastruktur til brug for bygningens brugere og tilhørende infrastruktur, såsom kabelføring, hvor parkeringsfaciliteterne enten ligger inde i bygningen eller grænser fysisk op til bygningen |
| --- | --- |

c)

opførelse og installation af opladningsinfrastruktur til brug for bygningens brugere og tilhørende infrastruktur, såsom kabelføring, hvor parkeringsfaciliteterne enten ligger inde i bygningen eller grænser fysisk op til bygningen

| d) | installation af udstyr til digitalisering af bygningens miljø- og energistyring og -kontrol, navnlig med henblik på at øge intelligensparatheden, herunder passive kabler eller strukturerede kabler til datanet i bygningen og de tilhørende dele af det passive net på den ejendom, bygningen tilhører, men ikke lednings- eller kabelføring til datanet uden for ejendommen |
| --- | --- |

d)

installation af udstyr til digitalisering af bygningens miljø- og energistyring og -kontrol, navnlig med henblik på at øge intelligensparatheden, herunder passive kabler eller strukturerede kabler til datanet i bygningen og de tilhørende dele af det passive net på den ejendom, bygningen tilhører, men ikke lednings- eller kabelføring til datanet uden for ejendommen

| e) | andre investeringer, der forbedrer bygningens energimæssige ydeevne eller miljøpræstationer, herunder investeringer i grønne tage og udstyr til genvinding af regnvand. |
| --- | --- |

e)

andre investeringer, der forbedrer bygningens energimæssige ydeevne eller miljøpræstationer, herunder investeringer i grønne tage og udstyr til genvinding af regnvand.

| 138. | Der kan også ydes støtte til forbedring af varme- eller køleudstyrets energimæssige ydeevne i bygningen. Støtte til varme- eller køleudstyr, der er direkte forbundet med fjernvarme- og fjernkølingssystemer, vil blive vurderet på de betingelser, der gælder for støtte til fjernvarme og fjernkøling, jf. afsnit 4.10. Støtte til forbedring af energieffektiviteten i produktionsprocesser og til energiproduktionsudstyr, der anvendes til maskinel, vil blive vurderet på de betingelser, der gælder for støtte til reduktion og fjernelse af drivhusgasemissioner, jf. afsnit 4.1. |
| --- | --- |

138.

Der kan også ydes støtte til forbedring af varme- eller køleudstyrets energimæssige ydeevne i bygningen. Støtte til varme- eller køleudstyr, der er direkte forbundet med fjernvarme- og fjernkølingssystemer, vil blive vurderet på de betingelser, der gælder for støtte til fjernvarme og fjernkøling, jf. afsnit 4.10. Støtte til forbedring af energieffektiviteten i produktionsprocesser og til energiproduktionsudstyr, der anvendes til maskinel, vil blive vurderet på de betingelser, der gælder for støtte til reduktion og fjernelse af drivhusgasemissioner, jf. afsnit 4.1.

| 139. | Støtten skal føre til:






  a) | ved renovering af eksisterende bygninger forbedringer af den energimæssige ydeevne, der fører til en reduktion af primærenergiefterspørgslen på mindst 20 % i forhold til situationen forud for investeringen eller, hvis forbedringerne er en del af en etapevis renovering, en reduktion af primærenergiefterspørgslen på mindst 30 % i forhold til situationen forud for investeringen over en periode på fem år |
| --- | --- | --- |

139.

Støtten skal føre til:

a)

ved renovering af eksisterende bygninger forbedringer af den energimæssige ydeevne, der fører til en reduktion af primærenergiefterspørgslen på mindst 20 % i forhold til situationen forud for investeringen eller, hvis forbedringerne er en del af en etapevis renovering, en reduktion af primærenergiefterspørgslen på mindst 30 % i forhold til situationen forud for investeringen over en periode på fem år

| b) | ved renoveringsforanstaltninger vedrørende installering eller udskiftning af kun én type bygningsdele (74), jf. artikel 2, nr. 9), i direktiv 2010/31/EU, en reduktion af primærenergibehovet på mindst 10 % i forhold til situationen forud for investeringen, forudsat at medlemsstaten påviser, at foranstaltningen på ordningens niveau har en samlet væsentlig virkning i form af reduktion af primærenergiefterspørgslen |
| --- | --- |

b)

ved renoveringsforanstaltninger vedrørende installering eller udskiftning af kun én type bygningsdele (74), jf. artikel 2, nr. 9), i direktiv 2010/31/EU, en reduktion af primærenergibehovet på mindst 10 % i forhold til situationen forud for investeringen, forudsat at medlemsstaten påviser, at foranstaltningen på ordningens niveau har en samlet væsentlig virkning i form af reduktion af primærenergiefterspørgslen

74

| c) | for så vidt angår nye bygninger forbedringer af den energimæssige ydeevne, der fører til en reduktion af primærenergiefterspørgslen på mindst 10 % i forhold til den tærskel, der er fastsat for næsten energineutrale bygningskrav i nationale foranstaltninger, som gennemfører direktiv 2010/31/EU. |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår nye bygninger forbedringer af den energimæssige ydeevne, der fører til en reduktion af primærenergiefterspørgslen på mindst 10 % i forhold til den tærskel, der er fastsat for næsten energineutrale bygningskrav i nationale foranstaltninger, som gennemfører direktiv 2010/31/EU.

| 140. | Støtte til forbedring af bygningers energimæssige ydeevne kan også ydes til SMV'er og små midcapselskaber, der leverer foranstaltninger til forbedring af den energimæssige ydeevne til fremme af indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne som omhandlet i artikel 2, nr. 27), i direktiv 2012/27/EU. |
| --- | --- |

140.

Støtte til forbedring af bygningers energimæssige ydeevne kan også ydes til SMV'er og små midcapselskaber, der leverer foranstaltninger til forbedring af den energimæssige ydeevne til fremme af indgåelse af kontrakter om energimæssig ydeevne som omhandlet i artikel 2, nr. 27), i direktiv 2012/27/EU.

4.2.3.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| 141. | Kravene i punkt 142 og 143 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.1.2. |
| --- | --- |

141.

Kravene i punkt 142 og 143 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.1.2.

| 142. | Kommissionen finder, at støtte til projekter med en tilbagebetalingsperiode (75) på under fem år i princippet ikke har nogen tilskyndelsesvirkning. Medlemsstaten kan dog fremlægge dokumentation for, at der er behov for støtte for at udløse en adfærdsændring, selv i tilfælde af projekter med en kortere tilbagebetalingsperiode. |
| --- | --- |

142.

Kommissionen finder, at støtte til projekter med en tilbagebetalingsperiode (75

| 143. | Hvis EU-retten pålægger virksomheder mindstestandarder for energimæssig ydeevne, der kan betragtes som EU-standarder, vil støtte til alle nødvendige investeringer, der sætter virksomheder i stand til at opfylde disse standarder, blive anset for at have en tilskyndelsesvirkning, forudsat at støtten ydes, inden kravene bliver obligatoriske for den pågældende virksomhed (76). Medlemsstaten skal sikre, at støttemodtagerne fremlægger en nøjagtig renoveringsplan og en tidsplan, der viser, at den støttede renovering i det mindste er tilstrækkelig til at bringe bygningen i overensstemmelse med disse mindstestandarder for energimæssig ydeevne. |
| --- | --- |

143.

Hvis EU-retten pålægger virksomheder mindstestandarder for energimæssig ydeevne, der kan betragtes som EU-standarder, vil støtte til alle nødvendige investeringer, der sætter virksomheder i stand til at opfylde disse standarder, blive anset for at have en tilskyndelsesvirkning, forudsat at støtten ydes, inden kravene bliver obligatoriske for den pågældende virksomhed (76

4.2.4.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

4.2.4.1.   Hensigtsmæssighed

Hensigtsmæssighed

| 144. | Kravet i punkt 145 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.2. |
| --- | --- |

144.

Kravet i punkt 145 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.2.

| 145. | Støtte til fremme af kontrakter om energimæssig ydeevne kan ydes i form af et lån eller en garanti til leverandøren af foranstaltningerne til forbedring af den energimæssige ydeevne i henhold til en kontrakt om energimæssig ydeevne eller bestå af et finansielt produkt, der har til formål at refinansiere den pågældende leverandør (f.eks. factoring eller forfaitering). |
| --- | --- |

145.

Støtte til fremme af kontrakter om energimæssig ydeevne kan ydes i form af et lån eller en garanti til leverandøren af foranstaltningerne til forbedring af den energimæssige ydeevne i henhold til en kontrakt om energimæssig ydeevne eller bestå af et finansielt produkt, der har til formål at refinansiere den pågældende leverandør (f.eks. factoring eller forfaitering).

4.2.4.2.   Proportionalitet

Proportionalitet

| 146. | De støtteberettigede omkostninger er de investeringsomkostninger, der er direkte forbundet med opnåelsen af et højere niveau for energimæssig ydeevne eller miljøpræstationer. |
| --- | --- |

146.

De støtteberettigede omkostninger er de investeringsomkostninger, der er direkte forbundet med opnåelsen af et højere niveau for energimæssig ydeevne eller miljøpræstationer.

| 147. | Støtteintensiteten må ikke overstige 30 % af de støtteberettigede omkostninger ved de foranstaltninger, der er anført i punkt 139, litra a), og c). For de i punkt 139, litra b), nævnte foranstaltninger må støtteintensiteten ikke overstige 25 %. Hvis støtte til investeringer, der sætter virksomheder i stand til at overholde mindstestandarder for energimæssig ydeevne, som opfylder EU-standarder, ydes mindre end 18 måneder før EU-standardernes ikrafttræden, må støtteintensiteten ikke overstige 20 % af de støtteberettigede omkostninger ved de foranstaltninger, der er anført i punkt 139, litra a) og c), eller 15 % af de støtteberettigede omkostninger til de foranstaltninger, der er anført i punkt 139, litra b). |
| --- | --- |

147.

Støtteintensiteten må ikke overstige 30 % af de støtteberettigede omkostninger ved de foranstaltninger, der er anført i punkt 139, litra a), og c). For de i punkt 139, litra b), nævnte foranstaltninger må støtteintensiteten ikke overstige 25 %. Hvis støtte til investeringer, der sætter virksomheder i stand til at overholde mindstestandarder for energimæssig ydeevne, som opfylder EU-standarder, ydes mindre end 18 måneder før EU-standardernes ikrafttræden, må støtteintensiteten ikke overstige 20 % af de støtteberettigede omkostninger ved de foranstaltninger, der er anført i punkt 139, litra a) og c), eller 15 % af de støtteberettigede omkostninger til de foranstaltninger, der er anført i punkt 139, litra b).

| 148. | Hvad angår støtte til forbedring af eksisterende bygningers energimæssige ydeevne, kan støtteintensiteten forhøjes med 15 procentpoint, hvis forbedringen af den energimæssige ydeevne fører til en reduktion af efterspørgslen efter primærenergi på mindst 40 %. Denne stigning i støtteintensiteten finder imidlertid ikke anvendelse, hvis projektet, selv om det medfører en reduktion af efterspørgslen efter primærenergi på 40 % eller derover, ikke forbedrer bygningens energimæssige ydeevne ud over det niveau, der kræves i henhold til minimumsstandarder for energimæssig ydeevne, der kan betragtes som EU-standarder, som træder i kraft inden for mindre end 18 måneder. |
| --- | --- |

148.

Hvad angår støtte til forbedring af eksisterende bygningers energimæssige ydeevne, kan støtteintensiteten forhøjes med 15 procentpoint, hvis forbedringen af den energimæssige ydeevne fører til en reduktion af efterspørgslen efter primærenergi på mindst 40 %. Denne stigning i støtteintensiteten finder imidlertid ikke anvendelse, hvis projektet, selv om det medfører en reduktion af efterspørgslen efter primærenergi på 40 % eller derover, ikke forbedrer bygningens energimæssige ydeevne ud over det niveau, der kræves i henhold til minimumsstandarder for energimæssig ydeevne, der kan betragtes som EU-standarder, som træder i kraft inden for mindre end 18 måneder.

| 149. | Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint for støtte til små virksomheder eller med 10 procentpoint for støtte til mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

149.

Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint for støtte til små virksomheder eller med 10 procentpoint for støtte til mellemstore virksomheder.

| 150. | Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), eller med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

150.

Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), eller med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

| 151. | Afhængigt af foranstaltningens særlige karakteristika kan medlemsstaten på grundlag af en analyse af finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52, også påvise, at der er behov for et højere støttebeløb. Støttebeløbet må ikke overstige finansieringskløften, der er anført i punkt 51 og 52. Hvis støtte til investeringer, der sætter virksomheder i stand til at opfylde mindstestandarder til energimæssig ydeevne, som opfylder EU-standarder, ydes mindre end 18 måneder før EU-standardernes ikrafttræden, må det maksimale støttebeløb ikke overstige 70 % af det udækkede finansieringsbehov. |
| --- | --- |

151.

Afhængigt af foranstaltningens særlige karakteristika kan medlemsstaten på grundlag af en analyse af finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52, også påvise, at der er behov for et højere støttebeløb. Støttebeløbet må ikke overstige finansieringskløften, der er anført i punkt 51 og 52. Hvis støtte til investeringer, der sætter virksomheder i stand til at opfylde mindstestandarder til energimæssig ydeevne, som opfylder EU-standarder, ydes mindre end 18 måneder før EU-standardernes ikrafttræden, må det maksimale støttebeløb ikke overstige 70 % af det udækkede finansieringsbehov.

| 152. | Hvis støtten ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50, anses støttebeløbet for at være proportionalt. Hvis støtte til investeringer, der sætter virksomheder i stand til at opfylde mindstestandarder til energimæssig ydeevne, som opfylder EU-standarder, ydes mindre end 18 måneder før EU-standardernes ikrafttræden, skal medlemsstaten sikre, at der tages passende hensyn til risikoen for overkompensation, f.eks. ved at fastsætte budlofter. |
| --- | --- |

152.

Hvis støtten ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50, anses støttebeløbet for at være proportionalt. Hvis støtte til investeringer, der sætter virksomheder i stand til at opfylde mindstestandarder til energimæssig ydeevne, som opfylder EU-standarder, ydes mindre end 18 måneder før EU-standardernes ikrafttræden, skal medlemsstaten sikre, at der tages passende hensyn til risikoen for overkompensation, f.eks. ved at fastsætte budlofter.

| 153. | Støtte, der ydes i form af finansielle instrumenter, er ikke underlagt de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i punkt 147 til 151. Hvis støtten ydes i form af en garanti, bør garantien ikke overstige 80 % af det underliggende lån. Hvis støtten ydes i form af et lån, skal bygningens ejer(e)s tilbagebetaling til energieffektivitetsfonden, fonden for vedvarende energi eller en anden finansiel formidler mindst svare til lånets nominelle værdi. |
| --- | --- |

153.

Støtte, der ydes i form af finansielle instrumenter, er ikke underlagt de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i punkt 147 til 151. Hvis støtten ydes i form af en garanti, bør garantien ikke overstige 80 % af det underliggende lån. Hvis støtten ydes i form af et lån, skal bygningens ejer(e)s tilbagebetaling til energieffektivitetsfonden, fonden for vedvarende energi eller en anden finansiel formidler mindst svare til lånets nominelle værdi.

4.2.4.3.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

| 154. | Kravene i punkt 155 til 157 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2. |
| --- | --- |

154.

Kravene i punkt 155 til 157 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2.

| 155. | Støtte til investeringer i udstyr, der anvender naturgas, og som har til formål at forbedre bygningers energieffektivitet, kan på kort sigt føre til en reduktion af energiefterspørgslen, men forværre de negative miljømæssige eksterne virkninger på længere sigt sammenlignet med alternative investeringer. Støtte til installation af udstyr, der anvender naturgas, kan fordreje konkurrencen, hvis den afhænder investeringer i renere alternativer, som allerede findes på markedet, eller hvor den fastlåser visse teknologier, hvorved udviklingen af et marked for renere teknologier og anvendelsen af dem hindres. De positive virkninger af foranstaltninger, der skaber sådanne forskydnings- eller fastlåsningseffekter, vil sandsynligvis ikke opveje deres negative virkninger for konkurrencen. Som led i sin vurdering vil Kommissionen overveje, om udstyr, der anvender naturgas, erstatter energiudstyr, der anvender de mest forurenende fossile brændstoffer, såsom olie og kul. |
| --- | --- |

155.

Støtte til investeringer i udstyr, der anvender naturgas, og som har til formål at forbedre bygningers energieffektivitet, kan på kort sigt føre til en reduktion af energiefterspørgslen, men forværre de negative miljømæssige eksterne virkninger på længere sigt sammenlignet med alternative investeringer. Støtte til installation af udstyr, der anvender naturgas, kan fordreje konkurrencen, hvis den afhænder investeringer i renere alternativer, som allerede findes på markedet, eller hvor den fastlåser visse teknologier, hvorved udviklingen af et marked for renere teknologier og anvendelsen af dem hindres. De positive virkninger af foranstaltninger, der skaber sådanne forskydnings- eller fastlåsningseffekter, vil sandsynligvis ikke opveje deres negative virkninger for konkurrencen. Som led i sin vurdering vil Kommissionen overveje, om udstyr, der anvender naturgas, erstatter energiudstyr, der anvender de mest forurenende fossile brændstoffer, såsom olie og kul.

| 156. | Der findes allerede alternativer til energiudstyr, der anvender forurenende fossile brændstoffer, såsom olie og kul, på markedet. I den forbindelse anses støtte til installation af energieffektivt energiudstyr, der anvender sådanne brændstoffer, ikke for at have samme positive virkninger som støtte til installation af renere energiudstyr. For det første opvejes den marginale forbedring med hensyn til reduktion af energiefterspørgslen af de større kulstofemissioner, der er forbundet med anvendelsen af fossile brændstoffer. For det andet indebærer ydelse af støtte til installation af energiudstyr, der anvender faste eller flydende fossile brændstoffer, en betydelig risiko for fastlåsning i fossile brændstofteknologier og for at afhænde investeringer i renere og mere innovative alternativer, der findes på markedet, ved at flytte efterspørgslen væk fra energiudstyr, som ikke anvender faste eller flydende fossile brændstoffer. Dette ville også modvirke en yderligere udvikling af markedet for ikkefossile brændstofteknologier. Kommissionen finder derfor, at de negative virkninger for konkurrencen af støtte til energianlæg, der anvender faste eller flydende fossile brændstoffer, sandsynligvis ikke vil blive opvejet. |
| --- | --- |

156.

Der findes allerede alternativer til energiudstyr, der anvender forurenende fossile brændstoffer, såsom olie og kul, på markedet. I den forbindelse anses støtte til installation af energieffektivt energiudstyr, der anvender sådanne brændstoffer, ikke for at have samme positive virkninger som støtte til installation af renere energiudstyr. For det første opvejes den marginale forbedring med hensyn til reduktion af energiefterspørgslen af de større kulstofemissioner, der er forbundet med anvendelsen af fossile brændstoffer. For det andet indebærer ydelse af støtte til installation af energiudstyr, der anvender faste eller flydende fossile brændstoffer, en betydelig risiko for fastlåsning i fossile brændstofteknologier og for at afhænde investeringer i renere og mere innovative alternativer, der findes på markedet, ved at flytte efterspørgslen væk fra energiudstyr, som ikke anvender faste eller flydende fossile brændstoffer. Dette ville også modvirke en yderligere udvikling af markedet for ikkefossile brændstofteknologier. Kommissionen finder derfor, at de negative virkninger for konkurrencen af støtte til energianlæg, der anvender faste eller flydende fossile brændstoffer, sandsynligvis ikke vil blive opvejet.

| 157. | Hvis støtten ydes i form af en fond, egenkapital, en garanti eller et lån til en energieffektivitetsfond eller en fond for vedvarende energi eller en anden finansiel formidler, vil Kommissionen kontrollere, at betingelserne er til stede for at sikre, at energieffektivitetsfonden eller fonden for vedvarende energi eller andre finansielle formidlere ikke får nogen uberettiget fordel og anvender en kommercielt forsvarlig investeringsstrategi med henblik på at gennemføre støtteforanstaltningen for energimæssig ydeevne. Især skal følgende betingelser være opfyldt:






  a) | Finansielle formidlere eller fondsforvaltere skal udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende proces, der foretages i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning og national lovgivning. |
| --- | --- | --- |

157.

Hvis støtten ydes i form af en fond, egenkapital, en garanti eller et lån til en energieffektivitetsfond eller en fond for vedvarende energi eller en anden finansiel formidler, vil Kommissionen kontrollere, at betingelserne er til stede for at sikre, at energieffektivitetsfonden eller fonden for vedvarende energi eller andre finansielle formidlere ikke får nogen uberettiget fordel og anvender en kommercielt forsvarlig investeringsstrategi med henblik på at gennemføre støtteforanstaltningen for energimæssig ydeevne. Især skal følgende betingelser være opfyldt:

a)

Finansielle formidlere eller fondsforvaltere skal udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende proces, der foretages i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning og national lovgivning.

| b) | Der er fastsat betingelser for at sikre, at finansielle formidlere, herunder energieffektivitetsfonde eller fonde for vedvarende energi, forvaltes på et kommercielt grundlag og sikrer profitorienterede finansieringsbeslutninger. |
| --- | --- |

b)

Der er fastsat betingelser for at sikre, at finansielle formidlere, herunder energieffektivitetsfonde eller fonde for vedvarende energi, forvaltes på et kommercielt grundlag og sikrer profitorienterede finansieringsbeslutninger.

| c) | Forvaltere af energieffektivitetsfonden eller fonden for vedvarende energi eller andre finansielle formidlere videregiver i videst muligt omfang fordelen til de endelige støttemodtagere (bygningsejer(e) eller lejer(e)) i form af større finansieringsvolumen, lavere krav til sikkerhedsstillelse, lavere garantipræmier eller lavere rentesatser. |
| --- | --- |

c)

Forvaltere af energieffektivitetsfonden eller fonden for vedvarende energi eller andre finansielle formidlere videregiver i videst muligt omfang fordelen til de endelige støttemodtagere (bygningsejer(e) eller lejer(e)) i form af større finansieringsvolumen, lavere krav til sikkerhedsstillelse, lavere garantipræmier eller lavere rentesatser.

4.3.   Støtte til ren mobilitet

Støtte til ren mobilitet

| 158. | I afsnit 4.3.1 og 4.3.2 fastsættes betingelserne for, hvornår statsstøtte til visse investeringer med henblik på at reducere eller undgå emissioner af CO2 og andre forurenende stoffer fra luft-, vej-, jernbane-, vand- og søtransportsektoren kan fremme udviklingen af en økonomisk aktivitet på en miljøvenlig måde uden at ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod Unionens fælles interesse. |
| --- | --- |

158.

I afsnit 4.3.1 og 4.3.2 fastsættes betingelserne for, hvornår statsstøtte til visse investeringer med henblik på at reducere eller undgå emissioner af CO2

| 159. | Støtte til investeringer i lette og tunge vejkøretøjer, der anvender gas (navnlig LNG, CNG og biogas), og i den relevante gastankinfrastruktur til vejtransport, bortset fra LNG-infrastruktur udelukkende til påfyldning af tunge køretøjer, falder uden for disse retningslinjers anvendelsesområde. På baggrund af den nuværende markedsudvikling forventes disse teknologier at have et betydeligt lavere potentiale for at bidrage til modvirkning af klimaændringer og nedbringelse af luftforureningen sammenlignet med renere og mere innovative alternativer og forventes derfor at fordreje konkurrencen unødigt ved at flytte investeringer i disse renere alternativer og fastlåse mobilitetsløsninger, som ikke er i overensstemmelse med 2030- og 2050-målene. |
| --- | --- |

159.

Støtte til investeringer i lette og tunge vejkøretøjer, der anvender gas (navnlig LNG, CNG og biogas), og i den relevante gastankinfrastruktur til vejtransport, bortset fra LNG-infrastruktur udelukkende til påfyldning af tunge køretøjer, falder uden for disse retningslinjers anvendelsesområde. På baggrund af den nuværende markedsudvikling forventes disse teknologier at have et betydeligt lavere potentiale for at bidrage til modvirkning af klimaændringer og nedbringelse af luftforureningen sammenlignet med renere og mere innovative alternativer og forventes derfor at fordreje konkurrencen unødigt ved at flytte investeringer i disse renere alternativer og fastlåse mobilitetsløsninger, som ikke er i overensstemmelse med 2030- og 2050-målene.

4.3.1.   Støtte til erhvervelse og leasing af renere køretøjer og renere mobilt udstyr og til eftermontering af køretøjer og mobilt serviceudstyr

Støtte til erhvervelse og leasing af renere køretøjer og renere mobilt udstyr og til eftermontering af køretøjer og mobilt serviceudstyr

4.3.1.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 160. | For at nå Unionens juridisk bindende mål om klimaneutralitet senest i 2050 blev der i meddelelsen om den europæiske grønne pagt fastsat et mål om at reducere transportemissionerne med mindst 90 % i forhold til 1990-niveauet inden 2050. Meddelelsen om en strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet (77) udstikker en vej til at nå dette mål gennem dekarbonisering af både de enkelte transportformer og hele transportkæden (78). |
| --- | --- |

160.

For at nå Unionens juridisk bindende mål om klimaneutralitet senest i 2050 blev der i meddelelsen om den europæiske grønne pagt fastsat et mål om at reducere transportemissionerne med mindst 90 % i forhold til 1990-niveauet inden 2050. Meddelelsen om en strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet (77

78

| 161. | Selv om eksisterende politikker kan give incitamenter til udbredelse af renere køretøjer ved at fastsætte bindende CO2-emissionsmål for fabrikanternes nye vognpark af vejkøretøjer (79), ved at internalisere de klima- og miljømæssige eksterne virkninger (80) eller ved at øge efterspørgslen på køretøjer gennem offentlige indkøb (81), er de måske ikke tilstrækkelige til fuldt ud at afhjælpe de markedssvigt, der påvirker den pågældende sektor. På trods af de eksisterende politikker kan visse markedshindringer og markedssvigt fortsat ikke afhjælpes, herunder overkommelige priser for renere transportkøretøjer sammenlignet med konventionelle køretøjer, den begrænsede tilgængelighed af opladnings- eller optankningsinfrastruktur og tilstedeværelsen af miljømæssige eksterne virkninger. Medlemsstaterne kan derfor yde støtte til afhjælpning af disse resterende markedssvigt og støtte udviklingen af sektoren for ren mobilitet. |
| --- | --- |

161.

Selv om eksisterende politikker kan give incitamenter til udbredelse af renere køretøjer ved at fastsætte bindende CO2

79

80

81

4.3.1.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 162. | Der kan ydes støtte til erhvervelse og leasing af nye eller brugte rene køretøjer og til erhvervelse og leasing af renere mobilt tjenesteudstyr. |
| --- | --- |

162.

Der kan ydes støtte til erhvervelse og leasing af nye eller brugte rene køretøjer og til erhvervelse og leasing af renere mobilt tjenesteudstyr.

| 163. | Der kan også ydes støtte til eftermontering, ombygning og tilpasning af køretøjer eller mobilt tjenesteudstyr i følgende tilfælde:






  a) | når det giver dem mulighed for at blive klassificeret som renere køretøjer eller renere mobilt tjenesteudstyr eller |
| --- | --- | --- |

163.

Der kan også ydes støtte til eftermontering, ombygning og tilpasning af køretøjer eller mobilt tjenesteudstyr i følgende tilfælde:

a)

når det giver dem mulighed for at blive klassificeret som renere køretøjer eller renere mobilt tjenesteudstyr eller

| b) | hvis det er nødvendigt at tillade skibe og luftfartøjer at anvende eller øge andelen af biobrændstoffer og syntetiske brændstoffer, herunder vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, ud over eller som et alternativ til fossile brændstoffer eller |
| --- | --- |

b)

hvis det er nødvendigt at tillade skibe og luftfartøjer at anvende eller øge andelen af biobrændstoffer og syntetiske brændstoffer, herunder vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, ud over eller som et alternativ til fossile brændstoffer eller

| c) | hvor det er nødvendigt at tillade fartøjer at anvende vindfremdrift. |
| --- | --- |

c)

hvor det er nødvendigt at tillade fartøjer at anvende vindfremdrift.

4.3.1.3.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| 164. | Betingelserne i punkt 165 til 169 gælder ud over de betingelser, der er fastsat i afsnit 3.1.2. |
| --- | --- |

164.

Betingelserne i punkt 165 til 169 gælder ud over de betingelser, der er fastsat i afsnit 3.1.2.

| 165. | Medlemsstaten skal fremlægge et troværdigt kontrafaktisk scenario uden støtten. Et kontrafaktisk scenario svarer til en investering med samme kapacitet, levetid og, hvor det er relevant, andre relevante tekniske karakteristika som den miljøvenlige investering. Hvis investeringen vedrører erhvervelse eller leasing af renere køretøjer eller renere mobilt tjenesteudstyr, er det kontrafaktiske scenario generelt erhvervelse eller leasing af køretøjer eller mobilt tjenesteudstyr af samme kategori og samme kapacitet, i det mindste i overensstemmelse med EU-standarder, der, hvor det er relevant, ville blive erhvervet eller lejet uden støtte. |
| --- | --- |

165.

Medlemsstaten skal fremlægge et troværdigt kontrafaktisk scenario uden støtten. Et kontrafaktisk scenario svarer til en investering med samme kapacitet, levetid og, hvor det er relevant, andre relevante tekniske karakteristika som den miljøvenlige investering. Hvis investeringen vedrører erhvervelse eller leasing af renere køretøjer eller renere mobilt tjenesteudstyr, er det kontrafaktiske scenario generelt erhvervelse eller leasing af køretøjer eller mobilt tjenesteudstyr af samme kategori og samme kapacitet, i det mindste i overensstemmelse med EU-standarder, der, hvor det er relevant, ville blive erhvervet eller lejet uden støtte.

| 166. | Det kontrafaktiske scenario kan svare til at holde det eksisterende køretøj eller mobile tjenesteudstyr i drift i en periode, der svarer til den miljøvenlige investerings levetid. I så fald skal der tages hensyn til diskonterede vedligeholdelses-, reparations- og moderniseringsomkostninger i denne periode. |
| --- | --- |

166.

Det kontrafaktiske scenario kan svare til at holde det eksisterende køretøj eller mobile tjenesteudstyr i drift i en periode, der svarer til den miljøvenlige investerings levetid. I så fald skal der tages hensyn til diskonterede vedligeholdelses-, reparations- og moderniseringsomkostninger i denne periode.

| 167. | I andre tilfælde kan det kontrafaktiske scenario bestå af en senere udskiftning af køretøjet eller det mobile tjenesteudstyr, i hvilket tilfælde køretøjets eller det mobile tjenesteudstyrs nutidsværdi bør tages i betragtning, og forskellen i udstyrets respektive økonomiske levetid bør udlignes. Denne tilgang kan være særlig relevant for køretøjer, der har en længere økonomisk levetid, f.eks. skibe, rullende jernbanemateriel eller fly. |
| --- | --- |

167.

I andre tilfælde kan det kontrafaktiske scenario bestå af en senere udskiftning af køretøjet eller det mobile tjenesteudstyr, i hvilket tilfælde køretøjets eller det mobile tjenesteudstyrs nutidsværdi bør tages i betragtning, og forskellen i udstyrets respektive økonomiske levetid bør udlignes. Denne tilgang kan være særlig relevant for køretøjer, der har en længere økonomisk levetid, f.eks. skibe, rullende jernbanemateriel eller fly.

| 168. | For køretøjer eller mobilt tjenesteudstyr, der er omfattet af leasingaftaler, bør den tilbagediskonterede værdi af leasing af de renere køretøjer eller renere mobilt tjenesteudstyr sammenlignes med den tilbagediskonterede værdi af leasingværdien af det mindre miljøvenlige køretøj eller mobile tjenesteudstyr, der ville blive anvendt uden støtten. |
| --- | --- |

168.

For køretøjer eller mobilt tjenesteudstyr, der er omfattet af leasingaftaler, bør den tilbagediskonterede værdi af leasing af de renere køretøjer eller renere mobilt tjenesteudstyr sammenlignes med den tilbagediskonterede værdi af leasingværdien af det mindre miljøvenlige køretøj eller mobile tjenesteudstyr, der ville blive anvendt uden støtten.

| 169. | Hvis investeringen består i at tilføje udstyr til et eksisterende køretøj eller mobilt tjenesteudstyr for at forbedre dets miljøpræstationer (f.eks. eftermontering af forureningskontrolsystemer), kan de støtteberettigede omkostninger bestå af de samlede investeringsomkostninger. |
| --- | --- |

169.

Hvis investeringen består i at tilføje udstyr til et eksisterende køretøj eller mobilt tjenesteudstyr for at forbedre dets miljøpræstationer (f.eks. eftermontering af forureningskontrolsystemer), kan de støtteberettigede omkostninger bestå af de samlede investeringsomkostninger.

4.3.1.4.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

4.3.1.4.1.   Hensigtsmæssighed

| 170. | Kravene i punkt 171 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.2. |
| --- | --- |

170.

Kravene i punkt 171 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.2.

| 171. | Ved vurderingen af hensigtsmæssigheden blandt alternative politikinstrumenter bør der tages hensyn til andre interventionstyper end statsstøtte til at stimulere udviklingen af markedet for ren mobilitet og deres forventede virkning i forhold til den foreslåede foranstaltning. Sådanne andre interventionstyper kan omfatte indførelse af generelle foranstaltninger, der har til formål at fremme erhvervelse af renere køretøjer, såsom økologiske bonusordninger eller skrotningsordninger eller oprettelse af lavemissionszoner i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

171.

Ved vurderingen af hensigtsmæssigheden blandt alternative politikinstrumenter bør der tages hensyn til andre interventionstyper end statsstøtte til at stimulere udviklingen af markedet for ren mobilitet og deres forventede virkning i forhold til den foreslåede foranstaltning. Sådanne andre interventionstyper kan omfatte indførelse af generelle foranstaltninger, der har til formål at fremme erhvervelse af renere køretøjer, såsom økologiske bonusordninger eller skrotningsordninger eller oprettelse af lavemissionszoner i den pågældende medlemsstat.

4.3.1.4.2.   Proportionalitet

| 172. | Støtten må ikke overstige de omkostninger, der er nødvendige for at fremme udviklingen af den pågældende økonomiske aktivitet på en måde, der øger miljøbeskyttelsesniveauet (dvs. ved overgangen fra konventionelle til renere transportmidler og renere mobilt tjenesteudstyr) sammenlignet med det kontrafaktiske scenario uden støtte. Statsstøtte kan anses for at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis betingelserne i punkt 173 til 181 er opfyldt. |
| --- | --- |

172.

Støtten må ikke overstige de omkostninger, der er nødvendige for at fremme udviklingen af den pågældende økonomiske aktivitet på en måde, der øger miljøbeskyttelsesniveauet (dvs. ved overgangen fra konventionelle til renere transportmidler og renere mobilt tjenesteudstyr) sammenlignet med det kontrafaktiske scenario uden støtte. Statsstøtte kan anses for at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis betingelserne i punkt 173 til 181 er opfyldt.

| 173. | Som hovedregel skal støtten ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50. |
| --- | --- |

173.

Som hovedregel skal støtten ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50.

| 174. | Hvis der anvendes andre kriterier end det støttebeløb, som ansøgeren anmoder om, i forbindelse med udbudsproceduren, gælder punkt 50. Udvælgelseskriterierne kan f.eks. vedrøre de forventede miljøfordele ved investeringen i form af CO2-ækvivalenter eller andre forurenende stoffer i hele deres levetid. For at gøre det lettere at identificere de miljømæssige fordele kan medlemsstaten i sådanne tilfælde kræve, at ansøgerne i deres bud angiver det forventede niveau for emissionsreduktioner som følge af investeringen sammenlignet med emissionsniveauet for et sammenligneligt køretøj, der opfylder Unionens standarder, hvis det er relevant. Miljøkriterier, der anvendes i udbudsproceduren, kan også omfatte livscyklushensyn såsom miljøvirkningerne af bortskaffelse af produktet. |
| --- | --- |

174.

Hvis der anvendes andre kriterier end det støttebeløb, som ansøgeren anmoder om, i forbindelse med udbudsproceduren, gælder punkt 50. Udvælgelseskriterierne kan f.eks. vedrøre de forventede miljøfordele ved investeringen i form af CO2

| 175. | Udformningen af udbudsproceduren skal sikre, at ansøgerne fortsat har tilstrækkelige incitamenter til at byde på projekter vedrørende erhvervelse af nulemissionskøretøjer, som generelt er dyrere end mindre miljøvenlige alternativer, for så vidt som de er tilgængelige for den pågældende transportform. Dette omfatter sikring af, at anvendelsen af udvælgelseskriterierne ikke stiller disse projekter ringere end andre renere transportmidler, der ikke kan betegnes som nulemissionskøretøjer. Miljøkriterier kan f.eks. udformes som præmier, der giver mulighed for at tildele en højere score til projekter, som giver miljømæssige fordele ud over dem, der følger af støtteberettigelseskravene eller foranstaltningens primære mål. Hvis det er relevant, kan der kræves et loft over buddene for at begrænse det maksimale bud fra bestemte tilbudsgivere i bestemte kategorier. Eventuelle budlofter bør begrundes med henvisning til kvantificeringen for de referenceprojekter, der er omhandlet i punkt 51, 52 og 53. |
| --- | --- |

175.

Udformningen af udbudsproceduren skal sikre, at ansøgerne fortsat har tilstrækkelige incitamenter til at byde på projekter vedrørende erhvervelse af nulemissionskøretøjer, som generelt er dyrere end mindre miljøvenlige alternativer, for så vidt som de er tilgængelige for den pågældende transportform. Dette omfatter sikring af, at anvendelsen af udvælgelseskriterierne ikke stiller disse projekter ringere end andre renere transportmidler, der ikke kan betegnes som nulemissionskøretøjer. Miljøkriterier kan f.eks. udformes som præmier, der giver mulighed for at tildele en højere score til projekter, som giver miljømæssige fordele ud over dem, der følger af støtteberettigelseskravene eller foranstaltningens primære mål. Hvis det er relevant, kan der kræves et loft over buddene for at begrænse det maksimale bud fra bestemte tilbudsgivere i bestemte kategorier. Eventuelle budlofter bør begrundes med henvisning til kvantificeringen for de referenceprojekter, der er omhandlet i punkt 51, 52 og 53.

| 176. | Uanset punkt 173 til 175 kan der ydes støtte uden udbudsprocedure i følgende tilfælde:






  a) | hvis det forventede antal deltagere ikke er tilstrækkeligt til at sikre effektiv konkurrence eller undgå strategiske bud |
| --- | --- | --- |

176.

Uanset punkt 173 til 175 kan der ydes støtte uden udbudsprocedure i følgende tilfælde:

a)

hvis det forventede antal deltagere ikke er tilstrækkeligt til at sikre effektiv konkurrence eller undgå strategiske bud

| b) | hvis medlemsstaten fremlægger tilstrækkelig begrundelse for, at en udbudsprocedure som beskrevet i punkt 49 og 50, ikke er hensigtsmæssig med hensyn til at sikre støttens proportionalitet, og at anvendelse af de alternative metoder i punkt 177 til 180 ikke ville øge risikoen for urimelige konkurrencefordrejninger (82), afhængigt af foranstaltningens eller de berørte sektorers eller transportformers karakteristika eller |
| --- | --- |

b)

hvis medlemsstaten fremlægger tilstrækkelig begrundelse for, at en udbudsprocedure som beskrevet i punkt 49 og 50, ikke er hensigtsmæssig med hensyn til at sikre støttens proportionalitet, og at anvendelse af de alternative metoder i punkt 177 til 180 ikke ville øge risikoen for urimelige konkurrencefordrejninger (82), afhængigt af foranstaltningens eller de berørte sektorers eller transportformers karakteristika eller

82

| c) | hvis den ydes til erhvervelse eller leasing af køretøjer, der er beregnet til brug for virksomheder, som er aktive inden for offentlig personbefordring ad land-, jernbane- eller vandvejen. |
| --- | --- |

c)

hvis den ydes til erhvervelse eller leasing af køretøjer, der er beregnet til brug for virksomheder, som er aktive inden for offentlig personbefordring ad land-, jernbane- eller vandvejen.

| 177. | I de tilfælde, der er omhandlet i punkt 176, kan støtten betragtes som proportional, hvis den ikke overstiger 40 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for nulemissionskøretøjer og med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder eller med 20 procentpoint for små virksomheder. |
| --- | --- |

177.

I de tilfælde, der er omhandlet i punkt 176, kan støtten betragtes som proportional, hvis den ikke overstiger 40 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for nulemissionskøretøjer og med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder eller med 20 procentpoint for små virksomheder.

| 178. | De støtteberettigede omkostninger er de ekstra nettoomkostninger ved investeringen. Disse beregnes som forskellen mellem på den ene side de samlede omkostninger ved ejerskab af det renere køretøj, der forventes erhvervet eller leaset, og på den anden side støtten og de samlede omkostninger ved ejerskab i det kontrafaktiske scenario. Omkostninger, der ikke er direkte forbundet med opnåelsen af et højere miljøbeskyttelsesniveau, er ikke støtteberettigede. |
| --- | --- |

178.

De støtteberettigede omkostninger er de ekstra nettoomkostninger ved investeringen. Disse beregnes som forskellen mellem på den ene side de samlede omkostninger ved ejerskab af det renere køretøj, der forventes erhvervet eller leaset, og på den anden side støtten og de samlede omkostninger ved ejerskab i det kontrafaktiske scenario. Omkostninger, der ikke er direkte forbundet med opnåelsen af et højere miljøbeskyttelsesniveau, er ikke støtteberettigede.

| 179. | Med hensyn til eftermontering af køretøjer eller mobilt serviceudstyr kan de støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med punkt 169 være de samlede omkostninger ved eftermontering, forudsat at køretøjerne eller det mobile tjenesteudstyr i det kontrafaktiske scenario bevarer den samme økonomiske levetid, hvis der ikke foretages eftermontering. |
| --- | --- |

179.

Med hensyn til eftermontering af køretøjer eller mobilt serviceudstyr kan de støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med punkt 169 være de samlede omkostninger ved eftermontering, forudsat at køretøjerne eller det mobile tjenesteudstyr i det kontrafaktiske scenario bevarer den samme økonomiske levetid, hvis der ikke foretages eftermontering.

| 180. | Afhængigt af foranstaltningens særlige karakteristika kan medlemsstaten på grundlag af en analyse af finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52, også påvise, at der er behov for et højere støttebeløb. I så fald skal medlemsstaten foretage en efterfølgende kontrol for at efterprøve forudsætningerne for det krævede støtteniveau og indføre en tilbagebetalingsmekanisme som beskrevet i punkt 55. Støttebeløbet må ikke overstige finansieringskløften, der er anført i punkt 51 og 52. |
| --- | --- |

180.

Afhængigt af foranstaltningens særlige karakteristika kan medlemsstaten på grundlag af en analyse af finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52, også påvise, at der er behov for et højere støttebeløb. I så fald skal medlemsstaten foretage en efterfølgende kontrol for at efterprøve forudsætningerne for det krævede støtteniveau og indføre en tilbagebetalingsmekanisme som beskrevet i punkt 55. Støttebeløbet må ikke overstige finansieringskløften, der er anført i punkt 51 og 52.

| 181. | I tilfælde af individuel støtte skal støttebeløbet fastsættes på grundlag af en analyse af finansieringskløften som beskrevet i punkt 48, 51 og 52. I så fald skal medlemsstaten foretage en efterfølgende kontrol for at efterprøve forudsætningerne for det krævede støtteniveau og indføre en tilbagebetalingsmekanisme som beskrevet i punkt 55. |
| --- | --- |

181.

I tilfælde af individuel støtte skal støttebeløbet fastsættes på grundlag af en analyse af finansieringskløften som beskrevet i punkt 48, 51 og 52. I så fald skal medlemsstaten foretage en efterfølgende kontrol for at efterprøve forudsætningerne for det krævede støtteniveau og indføre en tilbagebetalingsmekanisme som beskrevet i punkt 55.

4.3.1.5.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

| 182. | Kravene i punkt 183 til 189 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2. |
| --- | --- |

182.

Kravene i punkt 183 til 189 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2.

| 183. | Kommissionen mener, at støtte til investeringer i køretøjer og mobilt tjenesteudstyr, der anvender naturgas, kan føre til en reduktion af drivhusgasemissionerne og andre forurenende stoffer på kort sigt, men forværre de negative eksterne miljømæssige virkninger på længere sigt sammenlignet med alternative investeringer. Støtte til anskaffelse af køretøjer og mobilt udstyr, der anvender naturgas, kan fordreje konkurrencen uretmæssigt, hvis den fortrænger investeringer i renere alternativer, der allerede findes på markedet, eller hvor den fastlåser visse teknologier, hvorved udviklingen af et marked for renere teknologier og anvendelsen af disse hæmmes. I disse tilfælde finder Kommissionen derfor, at de negative virkninger af støtte til køretøjer og mobilt tjenesteudstyr, der anvender naturgas, sandsynligvis ikke vil blive opvejet. |
| --- | --- |

183.

Kommissionen mener, at støtte til investeringer i køretøjer og mobilt tjenesteudstyr, der anvender naturgas, kan føre til en reduktion af drivhusgasemissionerne og andre forurenende stoffer på kort sigt, men forværre de negative eksterne miljømæssige virkninger på længere sigt sammenlignet med alternative investeringer. Støtte til anskaffelse af køretøjer og mobilt udstyr, der anvender naturgas, kan fordreje konkurrencen uretmæssigt, hvis den fortrænger investeringer i renere alternativer, der allerede findes på markedet, eller hvor den fastlåser visse teknologier, hvorved udviklingen af et marked for renere teknologier og anvendelsen af disse hæmmes. I disse tilfælde finder Kommissionen derfor, at de negative virkninger af støtte til køretøjer og mobilt tjenesteudstyr, der anvender naturgas, sandsynligvis ikke vil blive opvejet.

| 184. | Støtte til erhvervelse eller leasing af CNG- og LNG-køretøjer til vandvejstransport og mobilt tjenesteudstyr kan dog anses for ikke at have langsigtede fastlåsningseffekter eller for ikke at fortrænge investeringer i renere teknologier, hvis medlemsstaten påviser, at renere alternativer ikke er umiddelbart tilgængelige på markedet og ikke forventes at være tilgængelige på kort sigt (83). |
| --- | --- |

184.

Støtte til erhvervelse eller leasing af CNG- og LNG-køretøjer til vandvejstransport og mobilt tjenesteudstyr kan dog anses for ikke at have langsigtede fastlåsningseffekter eller for ikke at fortrænge investeringer i renere teknologier, hvis medlemsstaten påviser, at renere alternativer ikke er umiddelbart tilgængelige på markedet og ikke forventes at være tilgængelige på kort sigt (83

| 185. | Der findes allerede alternativer til køretøjer, der anvender de mest forurenende fossile brændstoffer såsom diesel, benzin eller flydende gas (LPG), til brug i vej-, sø- og jernbanetransportsektoren. Ydelse af støtte til disse køretøjer indebærer en betydelig risiko for fastlåsning af konventionelle teknologier og for at fortrænge investeringer i renere alternativer, der er tilgængelige på markedet, ved at flytte efterspørgslen væk fra mere miljøvenlige køretøjer. Dette ville også modvirke en yderligere udvikling af markedet for ikkefossile brændstofteknologier. I denne forbindelse anses støtte til erhvervelse eller leasing af disse køretøjer, herunder køretøjer af ny generation, der går videre end EU-standarderne, hvor det er relevant, ikke for at have samme positive virkninger som støtte til erhvervelse eller leasing af renere køretøjer med lavere direkte CO2-emissioner (udstødning). Kommissionen finder derfor, at de negative virkninger for konkurrencen af støtte til transportmidler, der anvender de mest forurenende fossile brændstoffer, såsom diesel, benzin eller LPG, sandsynligvis ikke vil blive opvejet. |
| --- | --- |

185.

Der findes allerede alternativer til køretøjer, der anvender de mest forurenende fossile brændstoffer såsom diesel, benzin eller flydende gas (LPG), til brug i vej-, sø- og jernbanetransportsektoren. Ydelse af støtte til disse køretøjer indebærer en betydelig risiko for fastlåsning af konventionelle teknologier og for at fortrænge investeringer i renere alternativer, der er tilgængelige på markedet, ved at flytte efterspørgslen væk fra mere miljøvenlige køretøjer. Dette ville også modvirke en yderligere udvikling af markedet for ikkefossile brændstofteknologier. I denne forbindelse anses støtte til erhvervelse eller leasing af disse køretøjer, herunder køretøjer af ny generation, der går videre end EU-standarderne, hvor det er relevant, ikke for at have samme positive virkninger som støtte til erhvervelse eller leasing af renere køretøjer med lavere direkte CO2

| 186. | Nulemissionsluftfartøjer, hvad enten de er elektriske eller brintdrevne, forventes ikke at blive tilgængelige på markedet på kort sigt. På dette grundlag mener Kommissionen, at de negative virkninger af statsstøtte til andre rene luftfartøjer end nulemissionsluftfartøjer kan opvejes af dens positive virkninger, hvis den bidrager til markedsintroduktion eller fremskyndet udbredelse af nye, mere effektive og væsentligt mere miljøvenlige fly i overensstemmelse med en kurs hen imod klimaneutralitet uden at fastlåse visse teknologier og fjerne investeringer i renere alternativer. |
| --- | --- |

186.

Nulemissionsluftfartøjer, hvad enten de er elektriske eller brintdrevne, forventes ikke at blive tilgængelige på markedet på kort sigt. På dette grundlag mener Kommissionen, at de negative virkninger af statsstøtte til andre rene luftfartøjer end nulemissionsluftfartøjer kan opvejes af dens positive virkninger, hvis den bidrager til markedsintroduktion eller fremskyndet udbredelse af nye, mere effektive og væsentligt mere miljøvenlige fly i overensstemmelse med en kurs hen imod klimaneutralitet uden at fastlåse visse teknologier og fjerne investeringer i renere alternativer.

| 187. | Med hensyn til lufttransport kan Kommissionen, hvis det er hensigtsmæssigt for at afbøde de særligt konkurrencefordrejende virkninger af støtten, herunder under hensyntagen til støttemodtagerens markedsposition, eller for at øge de positive virkninger af foranstaltningerne, kræve, at støttemodtageren nedlægger et tilsvarende antal mindre miljøvenlige luftfartøjer med en startmasse svarende til det luftfartøj, der er erhvervet eller leaset med statsstøtte. |
| --- | --- |

187.

Med hensyn til lufttransport kan Kommissionen, hvis det er hensigtsmæssigt for at afbøde de særligt konkurrencefordrejende virkninger af støtten, herunder under hensyntagen til støttemodtagerens markedsposition, eller for at øge de positive virkninger af foranstaltningerne, kræve, at støttemodtageren nedlægger et tilsvarende antal mindre miljøvenlige luftfartøjer med en startmasse svarende til det luftfartøj, der er erhvervet eller leaset med statsstøtte.

| 188. | Ved vurderingen af konkurrencefordrejningen af støtte til køb eller leasing af køretøjer eller mobilt tjenesteudstyr vil Kommissionen overveje, om ibrugtagning af nye køretøjer vil medføre eller forværre eksisterende markedssvigt, såsom overkapacitet i den pågældende sektor. |
| --- | --- |

188.

Ved vurderingen af konkurrencefordrejningen af støtte til køb eller leasing af køretøjer eller mobilt tjenesteudstyr vil Kommissionen overveje, om ibrugtagning af nye køretøjer vil medføre eller forværre eksisterende markedssvigt, såsom overkapacitet i den pågældende sektor.

| 189. | For at imødegå de forventede større konkurrencefordrejende virkninger af foranstaltninger, der yder målrettet støtte til en individuel støttemodtager eller et begrænset antal specifikke støttemodtagere uden udbud (84), skal medlemsstaten i tilstrækkelig grad begrunde foranstaltningens udformning og påvise, at der tages behørigt hensyn til de højere risici for konkurrencefordrejning (85). |
| --- | --- |

189.

For at imødegå de forventede større konkurrencefordrejende virkninger af foranstaltninger, der yder målrettet støtte til en individuel støttemodtager eller et begrænset antal specifikke støttemodtagere uden udbud (84

85

4.3.2.   Støtte til etablering af opladnings- eller optankningsinfrastruktur

Støtte til etablering af opladnings- eller optankningsinfrastruktur

4.3.2.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 190. | Et omfattende net af opladnings- og optankningsinfrastruktur er nødvendigt for at muliggøre en bred udbredelse af renere transportmidler og muliggøre overgangen til nulemissionsmobilitet. En særlig kritisk hindring for udbredelsen på markedet for renere transportmidler er faktisk den begrænsede adgang til infrastrukturen til opladning eller optankning af dem. Desuden er opladnings- og optankningsinfrastrukturen ikke jævnt fordelt på medlemsstaterne. Så længe andelen af renere køretøjer i drift fortsat er begrænset, kan markedet alene ikke levere den nødvendige opladnings- og optankningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

190.

Et omfattende net af opladnings- og optankningsinfrastruktur er nødvendigt for at muliggøre en bred udbredelse af renere transportmidler og muliggøre overgangen til nulemissionsmobilitet. En særlig kritisk hindring for udbredelsen på markedet for renere transportmidler er faktisk den begrænsede adgang til infrastrukturen til opladning eller optankning af dem. Desuden er opladnings- og optankningsinfrastrukturen ikke jævnt fordelt på medlemsstaterne. Så længe andelen af renere køretøjer i drift fortsat er begrænset, kan markedet alene ikke levere den nødvendige opladnings- og optankningsinfrastruktur.

| 191. | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU (86) skaber en fælles ramme af foranstaltninger til etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer til transport i EU og fastlægger en ramme for fælles foranstaltninger til etablering af en sådan infrastruktur. Desuden kan andre politikker, der fremmer udbredelsen af renere køretøjer, allerede give investeringssignaler til etablering af opladnings- og optankningsinfrastruktur. Disse politikker er dog ikke i sig selv nok til fuldt ud at afhjælpe de konstaterede markedssvigt. Medlemsstaterne kan derfor yde støtte til afhjælpning af disse resterende markedssvigt og støtte etableringen af opladnings- og optankningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

191.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU (86

4.3.2.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 192. | Der kan ydes støtte til opførelse, installation, opgradering eller udvidelse af opladnings- eller optankningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

192.

Der kan ydes støtte til opførelse, installation, opgradering eller udvidelse af opladnings- eller optankningsinfrastruktur.

| 193. | Projekter kan også omfatte anlæg til intelligent opladning og til lokal produktion af vedvarende elektricitet eller vedvarende eller kulstoffattig brint, der er tilsluttet opladnings- eller optankningsinfrastrukturen ved hjælp af en direkte forbindelse, samt lagerenheder på stedet til lagring af elektricitet eller brint fra vedvarende energikilder eller lavemissionsbrint, der skal leveres som transportbrændstoffer. Den nominelle produktionskapacitet for el- eller brintproduktionsanlæg på stedet bør stå i et rimeligt forhold til den nominelle effekt eller den nominelle optankningskapacitet i den opladnings- eller optankningsinfrastruktur, som det er tilsluttet. |
| --- | --- |

193.

Projekter kan også omfatte anlæg til intelligent opladning og til lokal produktion af vedvarende elektricitet eller vedvarende eller kulstoffattig brint, der er tilsluttet opladnings- eller optankningsinfrastrukturen ved hjælp af en direkte forbindelse, samt lagerenheder på stedet til lagring af elektricitet eller brint fra vedvarende energikilder eller lavemissionsbrint, der skal leveres som transportbrændstoffer. Den nominelle produktionskapacitet for el- eller brintproduktionsanlæg på stedet bør stå i et rimeligt forhold til den nominelle effekt eller den nominelle optankningskapacitet i den opladnings- eller optankningsinfrastruktur, som det er tilsluttet.

4.3.2.3.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

4.3.2.3.1.   Støttens nødvendighed

| 194. | Medlemsstaten skal kontrollere, om støtten er nødvendig for at tilskynde til etablering af opladnings- eller optankningsinfrastruktur af samme kategori som den infrastruktur, der ville blive etableret med statsstøtte (87), ved hjælp af en forudgående åben offentlig høring, en uafhængig markedsundersøgelse eller på grundlag af anden relevant dokumentation, jf. afsnit 3.2.1.1. Medlemsstaten skal navnlig påvise, at lignende infrastruktur sandsynligvis ikke vil blive udviklet på kommercielle vilkår på kort sigt (88), og overveje virkningerne af en ETS, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

194.

Medlemsstaten skal kontrollere, om støtten er nødvendig for at tilskynde til etablering af opladnings- eller optankningsinfrastruktur af samme kategori som den infrastruktur, der ville blive etableret med statsstøtte (87

88

| 195. | Ved vurderingen af behovet for støtte til etablering af opladnings- og optankningsinfrastruktur, der er åben for adgang for andre brugere end støttemodtageren eller støttemodtagerne, herunder offentligt tilgængelig opladnings- eller optankningsinfrastruktur, kan graden af markedspenetration af de renere køretøjer, som en sådan infrastruktur kan betjene, og trafikmængden i den eller de pågældende regioner tages i betragtning. |
| --- | --- |

195.

Ved vurderingen af behovet for støtte til etablering af opladnings- og optankningsinfrastruktur, der er åben for adgang for andre brugere end støttemodtageren eller støttemodtagerne, herunder offentligt tilgængelig opladnings- eller optankningsinfrastruktur, kan graden af markedspenetration af de renere køretøjer, som en sådan infrastruktur kan betjene, og trafikmængden i den eller de pågældende regioner tages i betragtning.

4.3.2.3.2.   Hensigtsmæssighed

| 196. | Kravene i punkt 197 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.2. |
| --- | --- |

196.

Kravene i punkt 197 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.2.

| 197. | Ved vurderingen af hensigtsmæssigheden blandt alternative politikinstrumenter bør der tages hensyn til muligheden for nye regulerende indgreb for at stimulere overgangen til ren mobilitet og deres forventede virkning i forhold til den foreslåede foranstaltning. |
| --- | --- |

197.

Ved vurderingen af hensigtsmæssigheden blandt alternative politikinstrumenter bør der tages hensyn til muligheden for nye regulerende indgreb for at stimulere overgangen til ren mobilitet og deres forventede virkning i forhold til den foreslåede foranstaltning.

4.3.2.3.3.   Proportionalitet

| 198. | Støtten må ikke overstige de omkostninger, der er nødvendige for at fremme udviklingen af den pågældende økonomiske aktivitet på en måde, der øger miljøbeskyttelsesniveauet. Støtten kan anses for at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis betingelserne i punkt 199 til 204 er opfyldt. |
| --- | --- |

198.

Støtten må ikke overstige de omkostninger, der er nødvendige for at fremme udviklingen af den pågældende økonomiske aktivitet på en måde, der øger miljøbeskyttelsesniveauet. Støtten kan anses for at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis betingelserne i punkt 199 til 204 er opfyldt.

| 199. | Støtten skal ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50. Udformningen af udbudsproceduren skal sikre, at ansøgerne fortsat har tilstrækkelige incitamenter til at byde på projekter vedrørende opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der kun leverer vedvarende elektricitet eller vedvarende brint. Anvendelsen af tildelingskriterierne må ikke føre til, at projekter vedrørende opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der kun leverer elektricitet fra vedvarende energikilder eller vedvarende brint, stilles ringere end projekter vedrørende opladnings- eller optankningsinfrastruktur, som også leverer elektricitet eller brint, der er mere CO2-intensiv sammenlignet med vedvarende elektricitet eller vedvarende brint, eller som ikke er vedvarende. Hvis det er relevant, kan der kræves et loft over buddene for at begrænse det maksimale bud fra bestemte tilbudsgivere i bestemte kategorier. Eventuelle budlofter bør begrundes med henvisning til kvantificeringen for de referenceprojekter, der er omhandlet i punkt 51, 52 og 53. |
| --- | --- |

199.

Støtten skal ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50. Udformningen af udbudsproceduren skal sikre, at ansøgerne fortsat har tilstrækkelige incitamenter til at byde på projekter vedrørende opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der kun leverer vedvarende elektricitet eller vedvarende brint. Anvendelsen af tildelingskriterierne må ikke føre til, at projekter vedrørende opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der kun leverer elektricitet fra vedvarende energikilder eller vedvarende brint, stilles ringere end projekter vedrørende opladnings- eller optankningsinfrastruktur, som også leverer elektricitet eller brint, der er mere CO2

| 200. | Uanset punkt 199 kan støtten tildeles på grundlag af andre metoder end en udbudsprocedure i følgende tilfælde:






  a) | hvis det forventede antal deltagere ikke er tilstrækkeligt til at sikre effektiv konkurrence eller undgå strategiske bud |
| --- | --- | --- |

200.

Uanset punkt 199 kan støtten tildeles på grundlag af andre metoder end en udbudsprocedure i følgende tilfælde:

a)

hvis det forventede antal deltagere ikke er tilstrækkeligt til at sikre effektiv konkurrence eller undgå strategiske bud

| b) | hvis en udbudsprocedure som beskrevet i punkt 49 og 50 ikke kan tilrettelægges |
| --- | --- |

b)

hvis en udbudsprocedure som beskrevet i punkt 49 og 50 ikke kan tilrettelægges

| c) | hvis støtten ydes til opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der udelukkende eller primært er beregnet til brug for virksomheder, der er aktive inden for offentlig personbefordring ad land-, jernbane- eller vandvejen (89) |
| --- | --- |

c)

hvis støtten ydes til opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der udelukkende eller primært er beregnet til brug for virksomheder, der er aktive inden for offentlig personbefordring ad land-, jernbane- eller vandvejen (89)

89

| d) | hvis støtten ydes til opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der udelukkende eller primært er beregnet til brug for støttemodtageren, og som ikke er tilgængelig for offentligheden (90), hvis den pågældende medlemsstat har givet behørig begrundelse herfor eller |
| --- | --- |

d)

hvis støtten ydes til opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der udelukkende eller primært er beregnet til brug for støttemodtageren, og som ikke er tilgængelig for offentligheden (90), hvis den pågældende medlemsstat har givet behørig begrundelse herfor eller

90

| e) | hvis støtten ydes til opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der er beregnet til brug for visse typer køretøjer, for hvilke den relevante markedsindtrængningsgrad (pr. relevant køretøjstype) i den pågældende medlemsstat eller trafikmængden i den eller de pågældende regioner er meget begrænset (91). |
| --- | --- |

e)

hvis støtten ydes til opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der er beregnet til brug for visse typer køretøjer, for hvilke den relevante markedsindtrængningsgrad (pr. relevant køretøjstype) i den pågældende medlemsstat eller trafikmængden i den eller de pågældende regioner er meget begrænset (91).

91

| 201. | I de tilfælde, der er nævnt i punkt 200, kan støttebeløbet fastsættes på grundlag af en analyse af finansieringskløften som beskrevet i punkt 48, 51 og 52. Medlemsstaten skal foretage en efterfølgende overvågning for at kontrollere antagelserne om det krævede støtteniveau og indføre en tilbagebetalingsmekanisme som beskrevet i punkt 55. |
| --- | --- |

201.

I de tilfælde, der er nævnt i punkt 200, kan støttebeløbet fastsættes på grundlag af en analyse af finansieringskløften som beskrevet i punkt 48, 51 og 52. Medlemsstaten skal foretage en efterfølgende overvågning for at kontrollere antagelserne om det krævede støtteniveau og indføre en tilbagebetalingsmekanisme som beskrevet i punkt 55.

| 202. | Alternativt til punkt 201 kan støtten anses for at være proportional, hvis den ikke overstiger 30 % af de støtteberettigede omkostninger eller, hvis opladnings- eller optankningsinfrastrukturen kun leverer elektricitet fra vedvarende energikilder eller vedvarende brint, 40 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder eller med 20 procentpoint for små virksomheder. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), eller med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

202.

Alternativt til punkt 201 kan støtten anses for at være proportional, hvis den ikke overstiger 30 % af de støtteberettigede omkostninger eller, hvis opladnings- eller optankningsinfrastrukturen kun leverer elektricitet fra vedvarende energikilder eller vedvarende brint, 40 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder eller med 20 procentpoint for små virksomheder. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), eller med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

| 203. | I sådanne tilfælde er de støtteberettigede omkostninger alle investeringsomkostninger til opførelse, installation, opgradering eller udvidelse af opladnings- eller optankningsinfrastruktur. Disse kan f.eks. omfatte omkostninger til:






  a) | opladnings- eller optankningsinfrastruktur og dertil knyttet teknisk udstyr |
| --- | --- | --- |

203.

I sådanne tilfælde er de støtteberettigede omkostninger alle investeringsomkostninger til opførelse, installation, opgradering eller udvidelse af opladnings- eller optankningsinfrastruktur. Disse kan f.eks. omfatte omkostninger til:

a)

opladnings- eller optankningsinfrastruktur og dertil knyttet teknisk udstyr

| b) | installation eller opgradering af elektriske eller andre komponenter, herunder elektriske kabler og effekttransformere, der er nødvendige for at forbinde opladnings- eller optankningsinfrastrukturen til nettet eller til en lokal el- eller brintproduktions- eller -lagringsenhed og for at sikre, at opladningsinfrastrukturen er intelligentklar |
| --- | --- |

b)

installation eller opgradering af elektriske eller andre komponenter, herunder elektriske kabler og effekttransformere, der er nødvendige for at forbinde opladnings- eller optankningsinfrastrukturen til nettet eller til en lokal el- eller brintproduktions- eller -lagringsenhed og for at sikre, at opladningsinfrastrukturen er intelligentklar

| c) | anlægsarbejder, land- eller vejtilpasninger, installationsomkostninger og omkostninger til opnåelse af tilhørende tilladelser. |
| --- | --- |

c)

anlægsarbejder, land- eller vejtilpasninger, installationsomkostninger og omkostninger til opnåelse af tilhørende tilladelser.

| 204. | Hvis et projekt omfatter lokal produktion af vedvarende elektricitet eller vedvarende eller kulstoffattig brint eller lagring på stedet af elektricitet eller vedvarende eller kulstoffattig brint, kan de støtteberettigede omkostninger omfatte investeringsomkostningerne til produktionsenhederne eller lageranlæggene. |
| --- | --- |

204.

Hvis et projekt omfatter lokal produktion af vedvarende elektricitet eller vedvarende eller kulstoffattig brint eller lagring på stedet af elektricitet eller vedvarende eller kulstoffattig brint, kan de støtteberettigede omkostninger omfatte investeringsomkostningerne til produktionsenhederne eller lageranlæggene.

4.3.2.4.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

| 205. | Kravene i punkt 206 til 216 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2. |
| --- | --- |

205.

Kravene i punkt 206 til 216 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2.

| 206. | Ny opladningsinfrastruktur, der muliggør overførsel af elektricitet med en effekt på op til 22 kW, skal kunne understøtte intelligente opladningsfunktioner. Dette vil sikre, at opladningsoperationerne optimeres og forvaltes på en måde, der ikke forårsager overbelastning, og som fuldt ud udnytter tilgængeligheden af elektricitet fra vedvarende energikilder og lave elpriser i systemet. |
| --- | --- |

206.

Ny opladningsinfrastruktur, der muliggør overførsel af elektricitet med en effekt på op til 22 kW, skal kunne understøtte intelligente opladningsfunktioner. Dette vil sikre, at opladningsoperationerne optimeres og forvaltes på en måde, der ikke forårsager overbelastning, og som fuldt ud udnytter tilgængeligheden af elektricitet fra vedvarende energikilder og lave elpriser i systemet.

| 207. | For at undgå duplikering af infrastruktur og gøre brug af aktiver, der endnu ikke har nået slutningen af deres økonomiske levetid, i tilfælde af optankningsinfrastruktur til vandvejs- og lufttransport, der leverer syntetiske brændstoffer, herunder vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller biobrændstoffer (92), skal medlemsstaten begrunde behovet for ny infrastruktur under hensyntagen til de tekniske karakteristika for det brændstof eller de brændstoffer, der skal leveres via denne infrastruktur. I tilfælde af syntetiske drop-in (93)-brændstoffer eller biobrændstoffer skal medlemsstaten overveje, i hvilket omfang eksisterende infrastruktur kan anvendes til levering af syntetiske drop-in-brændstoffer eller biobrændstoffer. |
| --- | --- |

207.

For at undgå duplikering af infrastruktur og gøre brug af aktiver, der endnu ikke har nået slutningen af deres økonomiske levetid, i tilfælde af optankningsinfrastruktur til vandvejs- og lufttransport, der leverer syntetiske brændstoffer, herunder vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller biobrændstoffer (92

93

| 208. | Støtte til opførelse, installation, opgradering eller udvidelse af optankningsinfrastruktur kan fordreje konkurrencen unødigt, hvor den fortrænger investeringer i renere alternativer, der allerede findes på markedet, eller hvis den fastlåser visse teknologier og derved hindrer udviklingen af et marked for renere teknologier og anvendelsen heraf. I disse tilfælde finder Kommissionen derfor, at de negative virkninger for konkurrencen af støtte til optankningsinfrastruktur til naturgasbaserede brændstoffer sandsynligvis ikke vil blive opvejet. |
| --- | --- |

208.

Støtte til opførelse, installation, opgradering eller udvidelse af optankningsinfrastruktur kan fordreje konkurrencen unødigt, hvor den fortrænger investeringer i renere alternativer, der allerede findes på markedet, eller hvis den fastlåser visse teknologier og derved hindrer udviklingen af et marked for renere teknologier og anvendelsen heraf. I disse tilfælde finder Kommissionen derfor, at de negative virkninger for konkurrencen af støtte til optankningsinfrastruktur til naturgasbaserede brændstoffer sandsynligvis ikke vil blive opvejet.

| 209. | I betragtning af det nuværende udviklingsstadium på markedet for rene mobilitetsteknologier inden for vandvejssektoren kan støtte til opførelse, installation, opgradering eller udvidelse af CNG- og LNG-påfyldningsinfrastruktur til vandvejstransport anses for ikke at have langsigtede fastlåsningseffekter og ikke flytte investeringer i renere teknologier, hvis medlemsstaten påviser, at renere alternativer ikke er umiddelbart tilgængelige på markedet og ikke forventes at være tilgængelige på kort sigt (94), og forudsat at infrastrukturen vil blive anvendt til at udløse overgangen til kulstoffattige brændstoffer. Ved vurderingen af en sådan støtte vil Kommissionen tage hensyn til, om investeringen indgår i en troværdig vej hen imod dekarbonisering, og støtten bidrager til at nå de mål, der er fastsat i EU-lovgivningen om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer. |
| --- | --- |

209.

I betragtning af det nuværende udviklingsstadium på markedet for rene mobilitetsteknologier inden for vandvejssektoren kan støtte til opførelse, installation, opgradering eller udvidelse af CNG- og LNG-påfyldningsinfrastruktur til vandvejstransport anses for ikke at have langsigtede fastlåsningseffekter og ikke flytte investeringer i renere teknologier, hvis medlemsstaten påviser, at renere alternativer ikke er umiddelbart tilgængelige på markedet og ikke forventes at være tilgængelige på kort sigt (94

| 210. | Inden for vejtransport er nulemissionskøretøjer allerede en realistisk mulighed, især for lette køretøjer. For så vidt angår tunge køretøjer forventes disse at blive mere tilgængelige på markedet i den nærmeste fremtid. Derfor vil støtte til LNG-påfyldningsinfrastruktur til tunge køretøjer, der ydes efter 2025, sandsynligvis have negative virkninger for konkurrencen, som nok ikke vil blive opvejet af nogen positive virkninger. Ved vurderingen af støtte til optankningsinfrastruktur til tunge køretøjer vil Kommissionen tage hensyn til, om den bidrager til at nå de mål, der er fastsat i EU-lovgivningen om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer. |
| --- | --- |

210.

Inden for vejtransport er nulemissionskøretøjer allerede en realistisk mulighed, især for lette køretøjer. For så vidt angår tunge køretøjer forventes disse at blive mere tilgængelige på markedet i den nærmeste fremtid. Derfor vil støtte til LNG-påfyldningsinfrastruktur til tunge køretøjer, der ydes efter 2025, sandsynligvis have negative virkninger for konkurrencen, som nok ikke vil blive opvejet af nogen positive virkninger. Ved vurderingen af støtte til optankningsinfrastruktur til tunge køretøjer vil Kommissionen tage hensyn til, om den bidrager til at nå de mål, der er fastsat i EU-lovgivningen om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer.

| 211. | Der findes allerede alternativer til fossile brændstoffer på markedet for anvendelse i vejtransportsektoren, visse segmenter af sektoren for vandvejstransport og jernbanetransport. I den forbindelse anses støtte til etablering af optankningsinfrastruktur, der leverer brændstoffer produceret ved hjælp af fossile energikilder eller energi, herunder fossilbaseret brint (95), ikke for at have samme positive virkninger som støtte til etablering af optankningsinfrastruktur, der leverer ikkefossile brændstoffer eller kulstoffattige brændstoffer. For det første vil de CO2-emissionsreduktioner, der er opnået i transportsektoren, sandsynligvis blive opvejet af en fortsættelse af CO2-emissionerne i forbindelse med produktion og anvendelse af fossile brændstoffer, især hvor disse ikke opsamles og lagres effektivt. For det andet kan tildeling af støtte til optankningsinfrastruktur, der leverer fossile brændstoffer, som ikke er kulstoffattige, indebære en risiko for fastlåsning af visse produktionsteknologier og dermed fjerne investeringer i renere alternativer ved at flytte efterspørgslen væk fra produktionsprocesser, der ikke indebærer anvendelse af fossile energikilder eller energi, eller som er kulstoffattige. Dette ville også hæmme udviklingen af markedet for rene, ikkefossile teknologier til nulemissionsmobilitet og til produktion af ikkefossile brændstoffer og energi. Kommissionen mener derfor, at de negative virkninger for konkurrencen af støtte til optankningsinfrastruktur, der leverer fossile brændstoffer, herunder fossilbaseret brint, hvor drivhusgasser, der udledes som en del af brintproduktionen, ikke fanges effektivt, sandsynligvis ikke vil blive opvejet, hvis der ikke findes en troværdig vej hen imod levering og anvendelse af vedvarende eller kulstoffattige brændstoffer på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

211.

Der findes allerede alternativer til fossile brændstoffer på markedet for anvendelse i vejtransportsektoren, visse segmenter af sektoren for vandvejstransport og jernbanetransport. I den forbindelse anses støtte til etablering af optankningsinfrastruktur, der leverer brændstoffer produceret ved hjælp af fossile energikilder eller energi, herunder fossilbaseret brint (95

2

2

| 212. | Støtte til infrastruktur til brinttankstationer, som ikke udelukkende leverer vedvarende brint eller kulstoffattigt brint, kan derfor anses for ikke at have langsigtede fastlåsningseffekter eller for ikke at fortrænge investeringer i renere teknologier, hvis medlemsstaten påviser en troværdig vej hen imod udfasning af brint, der ikke er vedvarende eller kulstoffattig, til at forsyne optankningsinfrastrukturen senest i 2035. |
| --- | --- |

212.

Støtte til infrastruktur til brinttankstationer, som ikke udelukkende leverer vedvarende brint eller kulstoffattigt brint, kan derfor anses for ikke at have langsigtede fastlåsningseffekter eller for ikke at fortrænge investeringer i renere teknologier, hvis medlemsstaten påviser en troværdig vej hen imod udfasning af brint, der ikke er vedvarende eller kulstoffattig, til at forsyne optankningsinfrastrukturen senest i 2035.

| 213. | Hvis der ikke findes passende beskyttelsesforanstaltninger, kan støtten resultere i skabelse eller styrkelse af markedspositioner, som kan hindre eller hæmme effektiv konkurrence på spirende markeder eller markeder i udvikling. Medlemsstaten skal derfor sikre, at støtteforanstaltningens udformning indeholder passende sikkerhedsforanstaltninger til at imødegå denne risiko. Disse sikkerhedsforanstaltninger kan f.eks. omfatte fastsættelse af en maksimal procentdel af budgettet for foranstaltningen, som kan tildeles en enkelt virksomhed. |
| --- | --- |

213.

Hvis der ikke findes passende beskyttelsesforanstaltninger, kan støtten resultere i skabelse eller styrkelse af markedspositioner, som kan hindre eller hæmme effektiv konkurrence på spirende markeder eller markeder i udvikling. Medlemsstaten skal derfor sikre, at støtteforanstaltningens udformning indeholder passende sikkerhedsforanstaltninger til at imødegå denne risiko. Disse sikkerhedsforanstaltninger kan f.eks. omfatte fastsættelse af en maksimal procentdel af budgettet for foranstaltningen, som kan tildeles en enkelt virksomhed.

| 214. | Hvor det er relevant, vil Kommissionen vurdere, om der er truffet tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at operatører af opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der tilbyder eller tillader kontraktbaserede betalinger på deres infrastruktur, ikke diskriminerer uretmæssigt mellem udbydere af mobilitetstjenester, f.eks. ved at anvende uberettigede præferentielle adgangsbetingelser eller gennem uberettiget prisdifferentiering. Hvis sådanne beskyttelsesforanstaltninger ikke er indført, finder Kommissionen, at foranstaltningen sandsynligvis vil få uforholdsmæssigt negative virkninger for konkurrencen på markedet for mobilitetstjenester. |
| --- | --- |

214.

Hvor det er relevant, vil Kommissionen vurdere, om der er truffet tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at operatører af opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der tilbyder eller tillader kontraktbaserede betalinger på deres infrastruktur, ikke diskriminerer uretmæssigt mellem udbydere af mobilitetstjenester, f.eks. ved at anvende uberettigede præferentielle adgangsbetingelser eller gennem uberettiget prisdifferentiering. Hvis sådanne beskyttelsesforanstaltninger ikke er indført, finder Kommissionen, at foranstaltningen sandsynligvis vil få uforholdsmæssigt negative virkninger for konkurrencen på markedet for mobilitetstjenester.

| 215. | Koncessioner og andre former for overdragelse til tredjemand af driften af opladnings- eller optankningsinfrastrukturen skal tildeles på konkurrenceprægede, gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser under hensyntagen til de gældende regler for offentlige udbud, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

215.

Koncessioner og andre former for overdragelse til tredjemand af driften af opladnings- eller optankningsinfrastrukturen skal tildeles på konkurrenceprægede, gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser under hensyntagen til de gældende regler for offentlige udbud, hvor det er relevant.

| 216. | Hvis der ydes støtte til opførelse, installation, opgradering eller udvidelse af opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der er åben for adgang for andre brugere end støttemodtageren eller støttemodtagerne, herunder offentligt tilgængelig opladnings- eller optankningsinfrastruktur, skal infrastrukturen være tilgængelig for offentligheden og give brugerne ikkediskriminerende adgang, herunder i givet fald i forbindelse med takster, autentificerings- og betalingsmetoder og andre vilkår og betingelser for anvendelse. Desuden skal medlemsstaten sikre, at de gebyrer, der opkræves af andre brugere end støttemodtageren eller støttemodtagerne for anvendelse af opladnings- eller optankningsinfrastrukturen, svarer til markedspriserne. |
| --- | --- |

216.

Hvis der ydes støtte til opførelse, installation, opgradering eller udvidelse af opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der er åben for adgang for andre brugere end støttemodtageren eller støttemodtagerne, herunder offentligt tilgængelig opladnings- eller optankningsinfrastruktur, skal infrastrukturen være tilgængelig for offentligheden og give brugerne ikkediskriminerende adgang, herunder i givet fald i forbindelse med takster, autentificerings- og betalingsmetoder og andre vilkår og betingelser for anvendelse. Desuden skal medlemsstaten sikre, at de gebyrer, der opkræves af andre brugere end støttemodtageren eller støttemodtagerne for anvendelse af opladnings- eller optankningsinfrastrukturen, svarer til markedspriserne.

4.4.   Støtte til ressourceeffektivitet og til støtte for omstillingen til en cirkulær økonomi

Støtte til ressourceeffektivitet og til støtte for omstillingen til en cirkulær økonomi

4.4.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 217. | Handlingsplanen for den cirkulære økonomi (CEAP) (96) indeholder en fremtidsorienteret dagsorden, der har til formål at fremskynde EU's omstilling til en cirkulær økonomi som led i de omstillingsændringer, der fremmes af meddelelsen om den europæiske grønne pagt. Handlingsplanen fremmer processer i den cirkulære økonomi, tilskynder til bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion og har til formål at sikre, at affald forebygges, og at de anvendte ressourcer bevares i Unionens økonomi så længe som muligt. Disse mål er også en forudsætning for at nå Unionens 2050-mål om klimaneutralitet og en renere og mere bæredygtig økonomi. |
| --- | --- |

217.

Handlingsplanen for den cirkulære økonomi (CEAP) (96

| 218. | I handlingsplanen for den cirkulære økonomi nævnes behovet for at afspejle de mål, der er knyttet til den cirkulære økonomi, i forbindelse med revisionen af retningslinjerne for statsstøtte på miljø- og energiområdet. I denne henseende kan finansiel støtte i form af statsstøtte kombineret med brede, klare og konsekvente regler spille en central rolle med hensyn til at støtte cirkularitet i produktionsprocesserne som led i en bredere omstilling af Unionens industri til klimaneutralitet og langsigtet konkurrenceevne. Det kan også spille en central rolle med hensyn til at bidrage til at skabe et velfungerende EU-marked for sekundære råstoffer, som vil mindske presset på naturressourcerne og skabe bæredygtig vækst og beskæftigelse og styrke modstandsdygtigheden. |
| --- | --- |

218.

I handlingsplanen for den cirkulære økonomi nævnes behovet for at afspejle de mål, der er knyttet til den cirkulære økonomi, i forbindelse med revisionen af retningslinjerne for statsstøtte på miljø- og energiområdet. I denne henseende kan finansiel støtte i form af statsstøtte kombineret med brede, klare og konsekvente regler spille en central rolle med hensyn til at støtte cirkularitet i produktionsprocesserne som led i en bredere omstilling af Unionens industri til klimaneutralitet og langsigtet konkurrenceevne. Det kan også spille en central rolle med hensyn til at bidrage til at skabe et velfungerende EU-marked for sekundære råstoffer, som vil mindske presset på naturressourcerne og skabe bæredygtig vækst og beskæftigelse og styrke modstandsdygtigheden.

| 219. | CEAP anerkender endvidere de biologiske ressourcers stigende betydning som et centralt input til EU's økonomi. I overensstemmelse med EU's bioøkonomiske strategi (97) støtter bioøkonomien målene i den europæiske grønne pagt, da den bidrager til en kulstofneutral økonomi, fremmer miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed og fremmer grøn vækst. Finansiel støtte i form af statsstøtte kan spille en central rolle med hensyn til at støtte udbredelsen af bæredygtige bioøkonomiske praksisser, såsom støtte til bæredygtigt producerede biobaserede materialer og produkter, som kan bidrage til at opnå klimaneutralitet og ikke vil blive taget op af markedet alene. |
| --- | --- |

219.

CEAP anerkender endvidere de biologiske ressourcers stigende betydning som et centralt input til EU's økonomi. I overensstemmelse med EU's bioøkonomiske strategi (97

4.4.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 220. | Støtte i henhold til dette afsnit kan ydes til følgende typer investeringer:






  a) | investeringer, der sigter mod at forbedre ressourceeffektiviteten ved hjælp af følgende:






  i) | en nettoreduktion af de ressourcer, der forbruges ved produktionen af samme produktionsmængde (98) |
| --- | --- | --- | --- |

220.

Støtte i henhold til dette afsnit kan ydes til følgende typer investeringer:

a)

investeringer, der sigter mod at forbedre ressourceeffektiviteten ved hjælp af følgende:

i)

en nettoreduktion af de ressourcer, der forbruges ved produktionen af samme produktionsmængde (98)

98

| ii) | udskiftning af primære råstoffer eller råmaterialer med sekundære (genbrugte eller genanvendte) eller genvundne råmaterialer eller råstoffer eller |
| --- | --- |

ii)

udskiftning af primære råstoffer eller råmaterialer med sekundære (genbrugte eller genanvendte) eller genvundne råmaterialer eller råstoffer eller

| iii) | udskiftning af fossilbaserede råmaterialer eller råstoffer med biobaserede råmaterialer eller råstoffer |
| --- | --- |

iii)

udskiftning af fossilbaserede råmaterialer eller råstoffer med biobaserede råmaterialer eller råstoffer

| b) | investeringer i reduktion, forebyggelse, forberedelse med henblik på genbrug, materialegenvinding, dekontaminering og genanvendelse af støttemodtagerens affald (99) |
| --- | --- |

b)

investeringer i reduktion, forebyggelse, forberedelse med henblik på genbrug, materialegenvinding, dekontaminering og genanvendelse af støttemodtagerens affald (99)

99

| c) | investeringer i forberedelse med henblik på genbrug, materialegenvinding, dekontaminering og genanvendelse af affald, der er produceret af tredjeparter, og som ellers ville blive bortskaffet eller blive behandlet på grundlag af en behandlingsoperation, der er lavere i affaldshierarkiets prioritetsrækkefølge (100) eller på en mindre ressourceeffektiv måde, eller som ville føre til en lavere genanvendelseskvalitet |
| --- | --- |

c)

investeringer i forberedelse med henblik på genbrug, materialegenvinding, dekontaminering og genanvendelse af affald, der er produceret af tredjeparter, og som ellers ville blive bortskaffet eller blive behandlet på grundlag af en behandlingsoperation, der er lavere i affaldshierarkiets prioritetsrækkefølge (100) eller på en mindre ressourceeffektiv måde, eller som ville føre til en lavere genanvendelseskvalitet

100

| d) | investeringer i reduktion, forebyggelse, forberedelse med henblik på genbrug, materialegenvinding, dekontaminering, genbrug og genanvendelse af andre produkter, materialer eller stoffer (101) produceret af støttemodtageren eller tredjeparter, som ikke nødvendigvis betragtes som affald, og som ellers ville blive anvendt, bortskaffet eller nyttiggjort på en mindre ressourceeffektiv måde, ville udgøre affald, medmindre det genanvendes eller ville føre til en lavere genanvendelseskvalitet |
| --- | --- |

d)

investeringer i reduktion, forebyggelse, forberedelse med henblik på genbrug, materialegenvinding, dekontaminering, genbrug og genanvendelse af andre produkter, materialer eller stoffer (101) produceret af støttemodtageren eller tredjeparter, som ikke nødvendigvis betragtes som affald, og som ellers ville blive anvendt, bortskaffet eller nyttiggjort på en mindre ressourceeffektiv måde, ville udgøre affald, medmindre det genanvendes eller ville føre til en lavere genanvendelseskvalitet

101

| e) | investeringer i særskilt indsamling (102) og sortering af affald eller andre produkter, materialer eller stoffer med henblik på forberedelse til genbrug eller genanvendelse. |
| --- | --- |

e)

investeringer i særskilt indsamling (102) og sortering af affald eller andre produkter, materialer eller stoffer med henblik på forberedelse til genbrug eller genanvendelse.

102

| 221. | På visse betingelser kan der ydes støtte til dækning af driftsomkostninger til særskilt indsamling og sortering af affald i forbindelse med specifikke affaldsstrømme eller -typer (se punkt 247). |
| --- | --- |

221.

På visse betingelser kan der ydes støtte til dækning af driftsomkostninger til særskilt indsamling og sortering af affald i forbindelse med specifikke affaldsstrømme eller -typer (se punkt 247).

| 222. | Støtte til genindvinding af restvarme fra produktionsprocesser eller støtte i forbindelse med CCU vil blive vurderet på de betingelser, der gælder for støtte til reduktion af drivhusgasemissioner, jf. afsnit 4.1. |
| --- | --- |

222.

Støtte til genindvinding af restvarme fra produktionsprocesser eller støtte i forbindelse med CCU vil blive vurderet på de betingelser, der gælder for støtte til reduktion af drivhusgasemissioner, jf. afsnit 4.1.

| 223. | Støtte til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biogas og biomassebrændsler fra affald vil blive vurderet på de betingelser, der gælder for støtte til reduktion af drivhusgasemissioner i afsnit 4.1. |
| --- | --- |

223.

Støtte til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler, biogas og biomassebrændsler fra affald vil blive vurderet på de betingelser, der gælder for støtte til reduktion af drivhusgasemissioner i afsnit 4.1.

| 224. | Støtte til energiproduktion fra affald vurderes på de betingelser, der gælder for støtte til reduktion af drivhusgasemissioner, jf. afsnit 4.1. Når støtten vedrører investeringer i fjernvarme- og fjernkølingssystemer eller driften heraf, vil støtte til produktion af energi eller varme fra affald blive vurderet på de betingelser, der gælder for støtte til fjernvarme eller fjernkøling, jf. afsnit 4.10. |
| --- | --- |

224.

Støtte til energiproduktion fra affald vurderes på de betingelser, der gælder for støtte til reduktion af drivhusgasemissioner, jf. afsnit 4.1. Når støtten vedrører investeringer i fjernvarme- og fjernkølingssystemer eller driften heraf, vil støtte til produktion af energi eller varme fra affald blive vurderet på de betingelser, der gælder for støtte til fjernvarme eller fjernkøling, jf. afsnit 4.10.

4.4.3.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| 225. | Kravene i punkt 226 til 233 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.1.2. |
| --- | --- |

225.

Kravene i punkt 226 til 233 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.1.2.

| 226. | Med hensyn til kravet i punkt 28 om, at medlemsstaten skal identificere et troværdigt kontrafaktisk scenario, vil det kontrafaktiske scenario generelt svare til en investering med samme kapacitet, levetid og, hvor det er relevant, andre relevante tekniske karakteristika som den miljøvenlige investering. |
| --- | --- |

226.

Med hensyn til kravet i punkt 28 om, at medlemsstaten skal identificere et troværdigt kontrafaktisk scenario, vil det kontrafaktiske scenario generelt svare til en investering med samme kapacitet, levetid og, hvor det er relevant, andre relevante tekniske karakteristika som den miljøvenlige investering.

| 227. | Det kontrafaktiske scenario kan også bestå i at holde de eksisterende anlæg eller det eksisterende udstyr i drift i en periode, der svarer til den miljøvenlige investerings levetid. I så fald skal der tages hensyn til diskonterede vedligeholdelses-, reparations- og moderniseringsomkostninger i denne periode. |
| --- | --- |

227.

Det kontrafaktiske scenario kan også bestå i at holde de eksisterende anlæg eller det eksisterende udstyr i drift i en periode, der svarer til den miljøvenlige investerings levetid. I så fald skal der tages hensyn til diskonterede vedligeholdelses-, reparations- og moderniseringsomkostninger i denne periode.

| 228. | I visse tilfælde kan det kontrafaktiske scenario bestå i en senere udskiftning af anlæg eller udstyr, i hvilket tilfælde den tilbagediskonterede værdi af anlæg og udstyr skal tages i betragtning, og forskellen i udstyrets eller anlæggets respektive økonomiske levetid skal udlignes. |
| --- | --- |

228.

I visse tilfælde kan det kontrafaktiske scenario bestå i en senere udskiftning af anlæg eller udstyr, i hvilket tilfælde den tilbagediskonterede værdi af anlæg og udstyr skal tages i betragtning, og forskellen i udstyrets eller anlæggets respektive økonomiske levetid skal udlignes.

| 229. | For så vidt angår udstyr, der er omfattet af leasingaftaler, bør den tilbagediskonterede værdi af leasing af det miljøvenlige udstyr sammenlignes med den tilbagediskonterede værdi af leasing af det mindre miljøvenlige udstyr, som ville blive anvendt uden støtten. |
| --- | --- |

229.

For så vidt angår udstyr, der er omfattet af leasingaftaler, bør den tilbagediskonterede værdi af leasing af det miljøvenlige udstyr sammenlignes med den tilbagediskonterede værdi af leasing af det mindre miljøvenlige udstyr, som ville blive anvendt uden støtten.

| 230. | Hvis investeringen består i at tilføje anlæg eller udstyr til eksisterende faciliteter, installationer eller udstyr, vil de støtteberettigede omkostninger bestå af de samlede investeringsomkostninger. |
| --- | --- |

230.

Hvis investeringen består i at tilføje anlæg eller udstyr til eksisterende faciliteter, installationer eller udstyr, vil de støtteberettigede omkostninger bestå af de samlede investeringsomkostninger.

| 231. | Kommissionen finder, at støtte til projekter med en tilbagebetalingsperiode på under fem år i princippet ikke har nogen tilskyndelsesvirkning. Medlemsstaten kan dog fremlægge dokumentation for, at der er behov for støtte for at udløse en adfærdsændring, selv i tilfælde af projekter med en kortere tilbagebetalingsperiode. |
| --- | --- |

231.

Kommissionen finder, at støtte til projekter med en tilbagebetalingsperiode på under fem år i princippet ikke har nogen tilskyndelsesvirkning. Medlemsstaten kan dog fremlægge dokumentation for, at der er behov for støtte for at udløse en adfærdsændring, selv i tilfælde af projekter med en kortere tilbagebetalingsperiode.

| 232. | Støtte til investeringer, der blot sætter virksomhederne i stand til at overholde allerede gældende obligatoriske EU-standarder, vil ikke blive anset for at have en tilskyndelsesvirkning (se punkt 32). Som forklaret i punkt 32 kan støtte anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis den sætter en virksomhed i stand til at øge sit miljøbeskyttelsesniveau i overensstemmelse med obligatoriske nationale standarder, der er strengere end EU-standarderne, eller som vedtages i fravær af EU-standarder. |
| --- | --- |

232.

Støtte til investeringer, der blot sætter virksomhederne i stand til at overholde allerede gældende obligatoriske EU-standarder, vil ikke blive anset for at have en tilskyndelsesvirkning (se punkt 32). Som forklaret i punkt 32 kan støtte anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis den sætter en virksomhed i stand til at øge sit miljøbeskyttelsesniveau i overensstemmelse med obligatoriske nationale standarder, der er strengere end EU-standarderne, eller som vedtages i fravær af EU-standarder.

| 233. | Støtte til tilpasning til EU-standarder, der er vedtaget, men endnu ikke trådt i kraft, vil blive anset for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis investeringen gennemføres og afsluttes mindst 18 måneder, inden EU-standarderne træder i kraft. |
| --- | --- |

233.

Støtte til tilpasning til EU-standarder, der er vedtaget, men endnu ikke trådt i kraft, vil blive anset for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis investeringen gennemføres og afsluttes mindst 18 måneder, inden EU-standarderne træder i kraft.

4.4.4.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

4.4.4.1.   Støttens nødvendighed

Støttens nødvendighed

| 234. | Kravene i punkt 235 og 236 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.1. |
| --- | --- |

234.

Kravene i punkt 235 og 236 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.1.

| 235. | Investeringen skal gå videre end etablerede kommercielle praksisser, der anvendes generelt i hele Unionen og på tværs af teknologier (103). |
| --- | --- |

235.

Investeringen skal gå videre end etablerede kommercielle praksisser, der anvendes generelt i hele Unionen og på tværs af teknologier (103

| 236. | I tilfælde af støtte til særskilt indsamling og sortering af affald eller andre produkter, materialer eller stoffer skal medlemsstaten dokumentere, at denne særskilte indsamling og sortering er underudviklet i den pågældende medlemsstat (104). Hvis der ydes støtte til dækning af driftsomkostninger, skal medlemsstaten dokumentere, at en sådan støtte er nødvendig i en overgangsperiode for at fremme udviklingen af aktiviteter i forbindelse med særskilt indsamling og sortering af affald. Medlemsstaten skal tage hensyn til eventuelle forpligtelser for virksomheder i henhold til ordninger for udvidet producentansvar, som den måtte have gennemført i henhold til artikel 8 i direktiv 2008/98/EF. |
| --- | --- |

236.

I tilfælde af støtte til særskilt indsamling og sortering af affald eller andre produkter, materialer eller stoffer skal medlemsstaten dokumentere, at denne særskilte indsamling og sortering er underudviklet i den pågældende medlemsstat (104

4.4.4.2.   Hensigtsmæssighed

Hensigtsmæssighed

| 237. | Kravene i punkt 238 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.2. |
| --- | --- |

237.

Kravene i punkt 238 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.2.

| 238. | I overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler (105), bør virksomheder, der frembringer affald, ikke fritages for omkostningerne til behandling af affaldet. Støtten bør derfor ikke fritage virksomheder, der frembringer affald, for omkostninger eller forpligtelser i forbindelse med behandling af affald, som de er ansvarlige for i henhold til EU-retten eller national ret, herunder ordninger for udvidet producentansvar. Desuden bør støtten ikke fritage virksomheder for omkostninger, der bør betragtes som normale omkostninger for en virksomhed. |
| --- | --- |

238.

I overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler (105

4.4.4.3.   Proportionalitet

Proportionalitet

| 239. | De støtteberettigede omkostninger er de ekstra investeringsomkostninger, der bestemmes ved at sammenligne projektets samlede investeringsomkostninger med omkostningerne ved et mindre miljøvenligt projekt eller en mindre miljøvenlig aktivitet, som kan være en af følgende:






  a) | en sammenlignelig investering som beskrevet under punkt 226, som realistisk ville kunne gennemføres uden støtte, og som ikke opnår samme grad af ressourceeffektivitet |
| --- | --- | --- |

239.

De støtteberettigede omkostninger er de ekstra investeringsomkostninger, der bestemmes ved at sammenligne projektets samlede investeringsomkostninger med omkostningerne ved et mindre miljøvenligt projekt eller en mindre miljøvenlig aktivitet, som kan være en af følgende:

a)

en sammenlignelig investering som beskrevet under punkt 226, som realistisk ville kunne gennemføres uden støtte, og som ikke opnår samme grad af ressourceeffektivitet

| b) | behandling af affaldet på grundlag af en behandlingsoperation, der er lavere i affaldshierarkiets prioriterede rækkefølge, eller på en mindre ressourceeffektiv måde |
| --- | --- |

b)

behandling af affaldet på grundlag af en behandlingsoperation, der er lavere i affaldshierarkiets prioriterede rækkefølge, eller på en mindre ressourceeffektiv måde

| c) | den traditionelle produktionsproces vedrørende det primære råmateriale eller produkt, hvis det genbrugte eller genanvendte (sekundære) produkt er teknisk og økonomisk substituerbart med det primære råmateriale eller produkt |
| --- | --- |

c)

den traditionelle produktionsproces vedrørende det primære råmateriale eller produkt, hvis det genbrugte eller genanvendte (sekundære) produkt er teknisk og økonomisk substituerbart med det primære råmateriale eller produkt

| d) | ethvert andet kontrafaktisk scenario baseret på behørigt begrundede antagelser. |
| --- | --- |

d)

ethvert andet kontrafaktisk scenario baseret på behørigt begrundede antagelser.

| 240. | Hvis produktet, stoffet eller materialet udgør affald, medmindre det genbruges, og der ikke er noget lovkrav om, at produktet, stoffet eller materialet skal bortskaffes eller på anden måde behandles, kan de støtteberettigede omkostninger svare til den investering, der er nødvendig for at nyttiggøre det pågældende produkt, stof eller materiale. |
| --- | --- |

240.

Hvis produktet, stoffet eller materialet udgør affald, medmindre det genbruges, og der ikke er noget lovkrav om, at produktet, stoffet eller materialet skal bortskaffes eller på anden måde behandles, kan de støtteberettigede omkostninger svare til den investering, der er nødvendig for at nyttiggøre det pågældende produkt, stof eller materiale.

| 241. | Støtteintensiteten må ikke overstige 40 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

241.

Støtteintensiteten må ikke overstige 40 % af de støtteberettigede omkostninger.

| 242. | Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder eller med 20 procentpoint for små virksomheder. |
| --- | --- |

242.

Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder eller med 20 procentpoint for små virksomheder.

| 243. | Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), eller med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

243.

Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), eller med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

| 244. | Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for miljøinnovationsaktiviteter, forudsat at følgende kumulative betingelser er opfyldt:






  a) | Miljøinnovationsaktiviteten skal være ny eller væsentligt forbedret sammenlignet med det aktuelle tekniske niveau inden for det pågældende område i Unionen (106). |
| --- | --- | --- |

244.

Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for miljøinnovationsaktiviteter, forudsat at følgende kumulative betingelser er opfyldt:

a)

Miljøinnovationsaktiviteten skal være ny eller væsentligt forbedret sammenlignet med det aktuelle tekniske niveau inden for det pågældende område i Unionen (106).

106

| b) | Den forventede miljøfordel skal være mærkbart større end den forbedring, der følger af den generelle udvikling af den nyeste teknologi inden for sammenlignelige aktiviteter (107). |
| --- | --- |

b)

Den forventede miljøfordel skal være mærkbart større end den forbedring, der følger af den generelle udvikling af den nyeste teknologi inden for sammenlignelige aktiviteter (107).

107

| c) | Aktivitetens innovative karakter medfører en klar risiko i teknologisk, markedsmæssig eller finansiel henseende, som er større end den risiko, der normalt forbindes med sammenlignelige ikkeinnovative aktiviteter (108). |
| --- | --- |

c)

Aktivitetens innovative karakter medfører en klar risiko i teknologisk, markedsmæssig eller finansiel henseende, som er større end den risiko, der normalt forbindes med sammenlignelige ikkeinnovative aktiviteter (108).

108

| 245. | Uanset punkt 241 til 244 kan medlemsstaten også på grundlag af en analyse af finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52, påvise, at der er behov for en højere støtteintensitet. I så fald skal medlemsstaten foretage en efterfølgende kontrol for at efterprøve forudsætningerne for det krævede støtteniveau og indføre en tilbagebetalingsmekanisme som beskrevet i punkt 55. Støttebeløbet må ikke overstige finansieringskløften, der er anført i punkt 51 og 52. |
| --- | --- |

245.

Uanset punkt 241 til 244 kan medlemsstaten også på grundlag af en analyse af finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52, påvise, at der er behov for en højere støtteintensitet. I så fald skal medlemsstaten foretage en efterfølgende kontrol for at efterprøve forudsætningerne for det krævede støtteniveau og indføre en tilbagebetalingsmekanisme som beskrevet i punkt 55. Støttebeløbet må ikke overstige finansieringskløften, der er anført i punkt 51 og 52.

| 246. | Hvis støtten ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50, anses støttebeløbet for at være proportionalt. |
| --- | --- |

246.

Hvis støtten ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50, anses støttebeløbet for at være proportionalt.

| 247. | Støtten kan dække driftsomkostninger, hvis den vedrører særskilt indsamling og sortering af affald eller andre produkter, materialer eller stoffer i forbindelse med specifikke affaldsstrømme eller affaldstyper med henblik på forberedelse med henblik på genbrug eller genanvendelse, og i så fald skal følgende betingelser være opfyldt:






  a) | Støtten skal ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50, som på et ikkediskriminerende grundlag skal være åben for alle operatører, der leverer særskilt indsamling og sortering. |
| --- | --- | --- |

247.

Støtten kan dække driftsomkostninger, hvis den vedrører særskilt indsamling og sortering af affald eller andre produkter, materialer eller stoffer i forbindelse med specifikke affaldsstrømme eller affaldstyper med henblik på forberedelse med henblik på genbrug eller genanvendelse, og i så fald skal følgende betingelser være opfyldt:

a)

Støtten skal ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50, som på et ikkediskriminerende grundlag skal være åben for alle operatører, der leverer særskilt indsamling og sortering.

| b) | Hvis der er stor usikkerhed om den fremtidige udvikling i driftsomkostningerne i foranstaltningens løbetid, kan udbudsproceduren omfatte regler, der begrænser støtten under visse veldefinerede omstændigheder, forudsat at disse regler og omstændigheder er gennemsigtige på forhånd. |
| --- | --- |

b)

Hvis der er stor usikkerhed om den fremtidige udvikling i driftsomkostningerne i foranstaltningens løbetid, kan udbudsproceduren omfatte regler, der begrænser støtten under visse veldefinerede omstændigheder, forudsat at disse regler og omstændigheder er gennemsigtige på forhånd.

| c) | Enhver investeringsstøtte til et anlæg, der anvendes til særskilt indsamling og sortering af affald i forbindelse med specifikke affaldsstrømme eller affaldstyper, skal fratrækkes den driftsstøtte, der ydes til det samme anlæg, når begge former for støtte dækker de samme støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

c)

Enhver investeringsstøtte til et anlæg, der anvendes til særskilt indsamling og sortering af affald i forbindelse med specifikke affaldsstrømme eller affaldstyper, skal fratrækkes den driftsstøtte, der ydes til det samme anlæg, når begge former for støtte dækker de samme støtteberettigede omkostninger.

| d) | Støtten må ydes i højst fem år. |
| --- | --- |

d)

Støtten må ydes i højst fem år.

4.4.5.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

| 248. | Kravene i punkt 249 til 252 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2. |
| --- | --- |

248.

Kravene i punkt 249 til 252 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2.

| 249. | Støtten må ikke tilskynde til affaldsproduktion eller øget anvendelse af ressourcer. |
| --- | --- |

249.

Støtten må ikke tilskynde til affaldsproduktion eller øget anvendelse af ressourcer.

| 250. | Støtten må ikke blot øge efterspørgslen efter affald eller andre materialer og ressourcer, der skal genbruges, genanvendes eller nyttiggøres, uden at øge indsamlingen af disse materialer. |
| --- | --- |

250.

Støtten må ikke blot øge efterspørgslen efter affald eller andre materialer og ressourcer, der skal genbruges, genanvendes eller nyttiggøres, uden at øge indsamlingen af disse materialer.

| 251. | Ved vurderingen af støttens indvirkning på markedet vil Kommissionen tage hensyn til støttens potentielle virkninger for markedernes funktion for både primære og sekundære materialer i forbindelse med de pågældende produkter. |
| --- | --- |

251.

Ved vurderingen af støttens indvirkning på markedet vil Kommissionen tage hensyn til støttens potentielle virkninger for markedernes funktion for både primære og sekundære materialer i forbindelse med de pågældende produkter.

| 252. | Ved vurderingen af indvirkningen på markedet af støtte til driftsomkostninger i forbindelse med særskilt indsamling og sortering af affald eller andre produkter, materialer eller stoffer i forbindelse med specifikke affaldsstrømme eller affaldstyper med henblik på forberedelse med henblik på genbrug eller genanvendelse vil Kommissionen navnlig tage hensyn til det potentielle samspil med ordninger for udvidet producentansvar i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

252.

Ved vurderingen af indvirkningen på markedet af støtte til driftsomkostninger i forbindelse med særskilt indsamling og sortering af affald eller andre produkter, materialer eller stoffer i forbindelse med specifikke affaldsstrømme eller affaldstyper med henblik på forberedelse med henblik på genbrug eller genanvendelse vil Kommissionen navnlig tage hensyn til det potentielle samspil med ordninger for udvidet producentansvar i den pågældende medlemsstat.

4.5.   Støtte til forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasser

Støtte til forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasser

4.5.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 253. | Ambitionen om nulforurening i meddelelsen om den europæiske grønne pagt, som har til formål at opnå et giftfrit miljø, bør sikre, at forureningen senest i 2050 reduceres til niveauer, der ikke længere er skadelige for mennesker og naturlige økosystemer og respekterer de grænser, som vores planet kan klare, hvorved der skabes et giftfrit miljø i overensstemmelse med FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (109) og de langsigtede mål i det 8. miljøhandlingsprogram (110). Unionen har fastsat specifikke mål for reduktion af forureningsniveauet, f.eks. for renere luft (111) og for nulforurening af vandområder (112), mindre støj, minimeret brug og frigivelse af problematiske stoffer, plastaffald og forurening og affald af mikroplast (113) samt mål for overskydende næringsstoffer og gødning, farlige pesticider og stoffer, der forårsager antimikrobiel resistens (114). |
| --- | --- |

253.

Ambitionen om nulforurening i meddelelsen om den europæiske grønne pagt, som har til formål at opnå et giftfrit miljø, bør sikre, at forureningen senest i 2050 reduceres til niveauer, der ikke længere er skadelige for mennesker og naturlige økosystemer og respekterer de grænser, som vores planet kan klare, hvorved der skabes et giftfrit miljø i overensstemmelse med FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (109

110

111

112

113

114

| 254. | Finansiel støtte i form af statsstøtte kan bidrage væsentligt til miljømålet om at reducere andre former for forurening end drivhusgasemissioner. |
| --- | --- |

254.

Finansiel støtte i form af statsstøtte kan bidrage væsentligt til miljømålet om at reducere andre former for forurening end drivhusgasemissioner.

4.5.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 255. | Støtte til forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasser kan ydes til investeringer, der sætter virksomheder i stand til at gå videre end EU-standarderne for miljøbeskyttelse, øge miljøbeskyttelsesniveauet i fravær af EU-standarder eller overholde EU-standarder, der er vedtaget, men endnu ikke er trådt i kraft. |
| --- | --- |

255.

Støtte til forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasser kan ydes til investeringer, der sætter virksomheder i stand til at gå videre end EU-standarderne for miljøbeskyttelse, øge miljøbeskyttelsesniveauet i fravær af EU-standarder eller overholde EU-standarder, der er vedtaget, men endnu ikke er trådt i kraft.

| 256. | Når støtten ydes i form af omsættelige tilladelser (115), skal støtteforanstaltningen udformes på en sådan måde, at forurening forebygges eller reduceres til niveauer, der er obligatoriske for de pågældende virksomheder i henhold til EU-standarder. |
| --- | --- |

256.

Når støtten ydes i form af omsættelige tilladelser (115

| 257. | Støtten skal primært være rettet mod forebyggelse eller reduktion af forurening, der er direkte forbundet med støttemodtagerens egne aktiviteter. |
| --- | --- |

257.

Støtten skal primært være rettet mod forebyggelse eller reduktion af forurening, der er direkte forbundet med støttemodtagerens egne aktiviteter.

| 258. | Støtten må ikke blot flytte forurening fra én sektor til en anden eller fra ét miljømedium til et andet (f.eks. fra luft til vand). Når støtten tager sigte på at reducere forureningen, skal den resultere i en samlet reduktion af forureningen. |
| --- | --- |

258.

Støtten må ikke blot flytte forurening fra én sektor til en anden eller fra ét miljømedium til et andet (f.eks. fra luft til vand). Når støtten tager sigte på at reducere forureningen, skal den resultere i en samlet reduktion af forureningen.

| 259. | Afsnit 4.5 finder ikke anvendelse på støtteforanstaltninger, der falder ind under afsnit 4.1. Hvis en foranstaltning bidrager til både forebyggelse eller reduktion af drivhusgasemissioner og forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasemissioner, vurderes foranstaltningens forenelighed enten på grundlag af afsnit 4.1 eller på grundlag af dette afsnit, afhængigt af hvilket af de to mål der er fremherskende (116). |
| --- | --- |

259.

Afsnit 4.5 finder ikke anvendelse på støtteforanstaltninger, der falder ind under afsnit 4.1. Hvis en foranstaltning bidrager til både forebyggelse eller reduktion af drivhusgasemissioner og forebyggelse eller reduktion af forurening bortset fra drivhusgasemissioner, vurderes foranstaltningens forenelighed enten på grundlag af afsnit 4.1 eller på grundlag af dette afsnit, afhængigt af hvilket af de to mål der er fremherskende (116

4.5.3.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| 260. | Kravene i punkt 261 og 262 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.1.2. |
| --- | --- |

260.

Kravene i punkt 261 og 262 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.1.2.

| 261. | Støtte anses for at have en tilskyndelsesvirkning, når den sætter en virksomhed i stand til at forebygge eller reducere forurening i fravær af EU-standarder eller ud over de niveauer, der kræves i henhold til allerede gældende EU-standarder. Som forklaret i punkt 32 kan støtte også anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis den sætter en virksomhed i stand til at forebygge eller reducere forurening i overensstemmelse med obligatoriske nationale standarder, der er strengere end EU-standarderne, eller som vedtages i fravær af EU-standarder. |
| --- | --- |

261.

Støtte anses for at have en tilskyndelsesvirkning, når den sætter en virksomhed i stand til at forebygge eller reducere forurening i fravær af EU-standarder eller ud over de niveauer, der kræves i henhold til allerede gældende EU-standarder. Som forklaret i punkt 32 kan støtte også anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis den sætter en virksomhed i stand til at forebygge eller reducere forurening i overensstemmelse med obligatoriske nationale standarder, der er strengere end EU-standarderne, eller som vedtages i fravær af EU-standarder.

| 262. | Støtte til tilpasning til EU-standarder, der er vedtaget, men endnu ikke trådt i kraft, vil blive anset for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis investeringen gennemføres og afsluttes mindst 18 måneder, inden EU-standarderne træder i kraft. |
| --- | --- |

262.

Støtte til tilpasning til EU-standarder, der er vedtaget, men endnu ikke trådt i kraft, vil blive anset for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis investeringen gennemføres og afsluttes mindst 18 måneder, inden EU-standarderne træder i kraft.

4.5.4.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

4.5.4.1.   Støttens nødvendighed

Støttens nødvendighed

| 263. | Kravene i punkt 264 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.1. |
| --- | --- |

263.

Kravene i punkt 264 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.1.

| 264. | For støtte i form af omsættelige tilladelser (117) skal medlemsstaten dokumentere, at følgende kumulative betingelser er opfyldt:






  a) | Fuld bortauktionering fører til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne for hver sektor eller kategori af individuelle støttemodtagere. |
| --- | --- | --- |

264.

For støtte i form af omsættelige tilladelser (117

a)

Fuld bortauktionering fører til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne for hver sektor eller kategori af individuelle støttemodtagere.

| b) | Den betydelige stigning i produktionsomkostningerne kan ikke væltes over på forbrugerne, uden at det fører til en betydelig salgsnedgang (118). |
| --- | --- |

b)

Den betydelige stigning i produktionsomkostningerne kan ikke væltes over på forbrugerne, uden at det fører til en betydelig salgsnedgang (118).

118

| c) | Individuelle virksomheder i sektoren har ikke mulighed for at reducere emissionsniveauerne med henblik på at reducere omkostningerne ved certifikaterne til et niveau, der er acceptabelt for disse virksomheder. Det forhold, at forbruget ikke kan reduceres, kan påvises ved at sammenligne emissionsniveauerne med dem, der følger af den bedste teknik i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Enhver virksomhed, der opnår den bedste teknik, kan højst drage fordel af en kvote under ordningen med omsættelige tilladelser, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne, og som ikke kan væltes over på kunderne. Virksomheder, der har dårligere miljøresultater, tildeles en mindre kvote, der står i forhold til deres resultater. |
| --- | --- |

c)

Individuelle virksomheder i sektoren har ikke mulighed for at reducere emissionsniveauerne med henblik på at reducere omkostningerne ved certifikaterne til et niveau, der er acceptabelt for disse virksomheder. Det forhold, at forbruget ikke kan reduceres, kan påvises ved at sammenligne emissionsniveauerne med dem, der følger af den bedste teknik i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Enhver virksomhed, der opnår den bedste teknik, kan højst drage fordel af en kvote under ordningen med omsættelige tilladelser, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne, og som ikke kan væltes over på kunderne. Virksomheder, der har dårligere miljøresultater, tildeles en mindre kvote, der står i forhold til deres resultater.

4.5.4.2.   Proportionalitet

Proportionalitet

| 265. | De støtteberettigede omkostninger er de ekstra investeringsomkostninger, der er direkte forbundet med opnåelsen af et højere miljøbeskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

265.

De støtteberettigede omkostninger er de ekstra investeringsomkostninger, der er direkte forbundet med opnåelsen af et højere miljøbeskyttelsesniveau.

| 266. | De ekstra investeringsomkostninger består af forskellen mellem de støttede investeringsomkostninger og investeringsomkostningerne under det kontrafaktiske scenario som beskrevet i punkt 226 til 230. Hvis projektet består i en tidlig tilpasning til EU-standarder, der endnu ikke er trådt i kraft, bør det kontrafaktiske scenario i princippet være det, der er beskrevet i punkt 228. |
| --- | --- |

266.

De ekstra investeringsomkostninger består af forskellen mellem de støttede investeringsomkostninger og investeringsomkostningerne under det kontrafaktiske scenario som beskrevet i punkt 226 til 230. Hvis projektet består i en tidlig tilpasning til EU-standarder, der endnu ikke er trådt i kraft, bør det kontrafaktiske scenario i princippet være det, der er beskrevet i punkt 228.

| 267. | Støtteintensiteten må ikke overstige 40 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

267.

Støtteintensiteten må ikke overstige 40 % af de støtteberettigede omkostninger.

| 268. | Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder eller med 20 procentpoint for små virksomheder. |
| --- | --- |

268.

Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder eller med 20 procentpoint for små virksomheder.

| 269. | Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), eller med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

269.

Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), eller med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

| 270. | Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for miljøinnovationsaktiviteter, forudsat at betingelserne i punkt 244, litra a) til c), er opfyldt. |
| --- | --- |

270.

Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint for miljøinnovationsaktiviteter, forudsat at betingelserne i punkt 244, litra a) til c), er opfyldt.

| 271. | Uanset punkt 267 til 270 kan medlemsstaten også på grundlag af en analyse af finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52, påvise, at der er behov for et højere støttebeløb. I så fald skal medlemsstaten foretage en efterfølgende kontrol for at efterprøve forudsætningerne for det krævede støtteniveau og indføre en tilbagebetalingsmekanisme som beskrevet i punkt 55. Støttebeløbet må ikke overstige finansieringskløften, der er anført i punkt 51 og 52. |
| --- | --- |

271.

Uanset punkt 267 til 270 kan medlemsstaten også på grundlag af en analyse af finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52, påvise, at der er behov for et højere støttebeløb. I så fald skal medlemsstaten foretage en efterfølgende kontrol for at efterprøve forudsætningerne for det krævede støtteniveau og indføre en tilbagebetalingsmekanisme som beskrevet i punkt 55. Støttebeløbet må ikke overstige finansieringskløften, der er anført i punkt 51 og 52.

| 272. | Hvis støtten ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50, anses støttebeløbet for at være proportionalt. |
| --- | --- |

272.

Hvis støtten ydes efter en udbudsprocedure, der gennemføres i overensstemmelse med kriterierne i punkt 49 og 50, anses støttebeløbet for at være proportionalt.

| 273. | For så vidt angår støtte i form af omsættelige tilladelser vil Kommissionen også kontrollere, at:






  a) | tildelingen sker på en gennemsigtig måde baseret på objektive kriterier og på datakilder af højeste kvalitet, der er til rådighed og |
| --- | --- | --- |

273.

For så vidt angår støtte i form af omsættelige tilladelser vil Kommissionen også kontrollere, at:

a)

tildelingen sker på en gennemsigtig måde baseret på objektive kriterier og på datakilder af højeste kvalitet, der er til rådighed og

| b) | det samlede antal omsættelige tilladelser eller kvoter, der tildeles hver virksomhed til en pris under deres markedsværdi, ikke er højere end det forventede behov i en situation uden handelsordningen. |
| --- | --- |

b)

det samlede antal omsættelige tilladelser eller kvoter, der tildeles hver virksomhed til en pris under deres markedsværdi, ikke er højere end det forventede behov i en situation uden handelsordningen.

4.5.5.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

| 274. | Kravene i punkt 275 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2. |
| --- | --- |

274.

Kravene i punkt 275 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2.

| 275. | For så vidt angår støtte i form af omsættelige tilladelser vil Kommissionen også kontrollere, at:






  a) | valget af støttemodtagere er baseret på objektive og gennemsigtige kriterier, og at støtten i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de befinder sig i samme faktuelle situation |
| --- | --- | --- |

275.

For så vidt angår støtte i form af omsættelige tilladelser vil Kommissionen også kontrollere, at:

a)

valget af støttemodtagere er baseret på objektive og gennemsigtige kriterier, og at støtten i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de befinder sig i samme faktuelle situation

| b) | tildelingsmetoden ikke begunstiger visse virksomheder (119) eller visse sektorer, medmindre det kan begrundes med ordningens egen miljømæssige logik, eller de pågældende regler er nødvendige for at sikre overensstemmelse med andre miljøpolitikker |
| --- | --- |

b)

tildelingsmetoden ikke begunstiger visse virksomheder (119) eller visse sektorer, medmindre det kan begrundes med ordningens egen miljømæssige logik, eller de pågældende regler er nødvendige for at sikre overensstemmelse med andre miljøpolitikker

119

| c) | nye markedsdeltagere ikke tildeles rettigheder eller tilladelser på gunstigere betingelser end eksisterende virksomheder, der driver forretning på de samme markeder |
| --- | --- |

c)

nye markedsdeltagere ikke tildeles rettigheder eller tilladelser på gunstigere betingelser end eksisterende virksomheder, der driver forretning på de samme markeder

| d) | større tildelinger til eksisterende anlæg end til nye markedsdeltagere ikke medfører urimelige adgangshindringer. |
| --- | --- |

d)

større tildelinger til eksisterende anlæg end til nye markedsdeltagere ikke medfører urimelige adgangshindringer.

4.6.   Støtte til udbedring af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og afbødning af klimaændringer

Støtte til udbedring af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og afbødning af klimaændringer

4.6.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 276. | Biodiversitetsstrategien for 2030 (120) sigter mod at beskytte naturen, vende forringelsen af økosystemer og bringe Unionens biodiversitet på vej mod genopretning inden 2030. Som en central del af meddelelsen om den europæiske grønne pagt fastsætter den ambitiøse mål og forpligtelser for 2030 for at opnå sunde og modstandsdygtige økosystemer. |
| --- | --- |

276.

Biodiversitetsstrategien for 2030 (120

| 277. | Finansiel støtte i form af statsstøtte kan bidrage væsentligt til miljømålet om at beskytte og genoprette biodiversiteten og økosystemerne på flere måder, herunder ved at give incitamenter til at udbedre skaderne på forurenede grunde, genoprette forringede naturtyper og økosystemer eller foretage investeringer til beskyttelse af økosystemer. |
| --- | --- |

277.

Finansiel støtte i form af statsstøtte kan bidrage væsentligt til miljømålet om at beskytte og genoprette biodiversiteten og økosystemerne på flere måder, herunder ved at give incitamenter til at udbedre skaderne på forurenede grunde, genoprette forringede naturtyper og økosystemer eller foretage investeringer til beskyttelse af økosystemer.

| 278. | EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (121) har til formål at mobilisere investeringer i naturbaserede tilpasningsløsninger (122), eftersom gennemførelsen heraf i stor skala vil øge modstandsdygtigheden over for klimaændringer og bidrage til at nå flere mål i den europæiske grønne pagt. |
| --- | --- |

278.

EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (121

122

4.6.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 279. | I dette afsnit fastsættes forenelighedsregler for støtteforanstaltninger til afhjælpning af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og afbødning af klimaændringer. |
| --- | --- |

279.

I dette afsnit fastsættes forenelighedsregler for støtteforanstaltninger til afhjælpning af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og afbødning af klimaændringer.

| 280. | Dette afsnit finder ikke anvendelse på:






  a) | støtte til rensning eller rehabilitering efter lukning af kraftværker og minedrift eller udvinding, i det omfang den pågældende støtte er omfattet af afsnit 4.12 (123) |
| --- | --- | --- |

280.

Dette afsnit finder ikke anvendelse på:

a)

støtte til rensning eller rehabilitering efter lukning af kraftværker og minedrift eller udvinding, i det omfang den pågældende støtte er omfattet af afsnit 4.12 (123)

123

| b) | støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, såsom jordskælv, laviner, jordskred, oversvømmelser, tornadoer, orkaner, vulkanudbrud og naturligt opståede ukontrollable brande. |
| --- | --- |

b)

støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, såsom jordskælv, laviner, jordskred, oversvømmelser, tornadoer, orkaner, vulkanudbrud og naturligt opståede ukontrollable brande.

| 281. | Støtte i henhold til dette afsnit kan ydes til følgende aktiviteter:






  a) | udbedring af miljøskader, herunder skade på jordbundens, overfladevandets eller grundvandets kvalitet eller på havmiljøet |
| --- | --- | --- |

281.

Støtte i henhold til dette afsnit kan ydes til følgende aktiviteter:

a)

udbedring af miljøskader, herunder skade på jordbundens, overfladevandets eller grundvandets kvalitet eller på havmiljøet

| b) | genopretning af naturtyper og økosystemer i en forringet tilstand |
| --- | --- |

b)

genopretning af naturtyper og økosystemer i en forringet tilstand

| c) | beskyttelse eller genopretning af biodiversitet eller økosystemer for at bidrage til at opnå en god tilstand for økosystemer eller beskytte økosystemer, der allerede er i god tilstand |
| --- | --- |

c)

beskyttelse eller genopretning af biodiversitet eller økosystemer for at bidrage til at opnå en god tilstand for økosystemer eller beskytte økosystemer, der allerede er i god tilstand

| d) | gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer. |
| --- | --- |

d)

gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer.

| 282. | Dette afsnit finder ikke anvendelse på støtteforanstaltninger, der falder ind under afsnit 4.1. Hvis en foranstaltning bidrager til både reduktion af drivhusgasemissioner og afhjælpning af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, vil foranstaltningens forenelighed blive vurderet enten på grundlag af afsnit 4.1 eller dette afsnit, afhængigt af hvilket af de to mål der er fremherskende (124). |
| --- | --- |

282.

Dette afsnit finder ikke anvendelse på støtteforanstaltninger, der falder ind under afsnit 4.1. Hvis en foranstaltning bidrager til både reduktion af drivhusgasemissioner og afhjælpning af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, vil foranstaltningens forenelighed blive vurderet enten på grundlag af afsnit 4.1 eller dette afsnit, afhængigt af hvilket af de to mål der er fremherskende (124

4.6.3.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| 283. | Kravene i punkt 284 til 287 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.1.2. |
| --- | --- |

283.

Kravene i punkt 284 til 287 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.1.2.

| 284. | Med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF eller andre relevante EU-regler (125) kan støtte til afhjælpning af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer kun anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis den enhed eller virksomhed, der ligger til grund for miljøskaden, ikke kan identificeres eller holdes juridisk ansvarlig for finansieringen af de arbejder, der er nødvendige for at forebygge og korrigere miljøskader i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler. |
| --- | --- |

284.

Med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF eller andre relevante EU-regler (125

| 285. | Medlemsstaten skal godtgøre, at der er truffet alle nødvendige foranstaltninger, herunder retlige skridt, for at identificere den ansvarlige enhed eller virksomhed, der ligger til grund for miljøskaden, og pålægge den at afholde de relevante omkostninger. Hvis den enhed eller virksomhed, der i henhold til gældende ret er ansvarlig, ikke kan identificeres eller pålægges at afholde omkostningerne, kan der ydes støtte til hele sanerings- eller rehabiliteringsarbejdet, og støtten kan anses for at have en tilskyndelsesvirkning. Kommissionen kan gå ud fra, at en virksomhed ikke kan pålægges at betale omkostningerne ved afhjælpning af den miljøskade, den har forvoldt, når den er ophørt med at eksistere i henhold til loven, og ingen anden virksomhed kan anses for at være en juridisk eller økonomisk efterfølger (126), eller hvis der ikke er tilstrækkelig finansiel sikkerhed til at dække udgifterne til afhjælpning. |
| --- | --- |

285.

Medlemsstaten skal godtgøre, at der er truffet alle nødvendige foranstaltninger, herunder retlige skridt, for at identificere den ansvarlige enhed eller virksomhed, der ligger til grund for miljøskaden, og pålægge den at afholde de relevante omkostninger. Hvis den enhed eller virksomhed, der i henhold til gældende ret er ansvarlig, ikke kan identificeres eller pålægges at afholde omkostningerne, kan der ydes støtte til hele sanerings- eller rehabiliteringsarbejdet, og støtten kan anses for at have en tilskyndelsesvirkning. Kommissionen kan gå ud fra, at en virksomhed ikke kan pålægges at betale omkostningerne ved afhjælpning af den miljøskade, den har forvoldt, når den er ophørt med at eksistere i henhold til loven, og ingen anden virksomhed kan anses for at være en juridisk eller økonomisk efterfølger (126

| 286. | Støtte til gennemførelse af kompensationsforanstaltninger som omhandlet i artikel 6, nr. 4), i Rådets direktiv 92/43/EØF (127) har ikke nogen tilskyndelsesvirkning. Støtte til dækning af de ekstraomkostninger, der er nødvendige for at øge omfanget af eller ambitionen for disse foranstaltninger ud over de retlige forpligtelser i henhold til artikel 6, stk. 4, i nævnte direktiv, kan anses for at have en tilskyndelsesvirkning. |
| --- | --- |

286.

Støtte til gennemførelse af kompensationsforanstaltninger som omhandlet i artikel 6, nr. 4), i Rådets direktiv 92/43/EØF (127

| 287. | Støtte til udbedring af miljøskader og genopretning af naturtyper og økosystemer vil blive anset for at have en tilskyndelsesvirkning, når udbedrings- eller genopretningsomkostningerne overstiger stigningen i jordens værdi (se punkt 288). |
| --- | --- |

287.

Støtte til udbedring af miljøskader og genopretning af naturtyper og økosystemer vil blive anset for at have en tilskyndelsesvirkning, når udbedrings- eller genopretningsomkostningerne overstiger stigningen i jordens værdi (se punkt 288).

4.6.4.   Proportionalitet

Proportionalitet

| 288. | For investeringer i udbedring af miljøskader eller genopretning af naturtyper og økosystemer er de støtteberettigede omkostninger de omkostninger, der er afholdt til udbedrings- eller genopretningsarbejdet, minus grundens eller ejendommens værdistigning. Evalueringer af den værdistigning af jorden eller ejendommen, der følger af udbedringen eller genopretningen, skal foretages af en uafhængig sagkyndig. |
| --- | --- |

288.

For investeringer i udbedring af miljøskader eller genopretning af naturtyper og økosystemer er de støtteberettigede omkostninger de omkostninger, der er afholdt til udbedrings- eller genopretningsarbejdet, minus grundens eller ejendommens værdistigning. Evalueringer af den værdistigning af jorden eller ejendommen, der følger af udbedringen eller genopretningen, skal foretages af en uafhængig sagkyndig.

| 289. | For investeringer i beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og i gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer er de støtteberettigede omkostninger de samlede omkostninger ved det arbejde, der resulterer i bidraget til at beskytte eller genoprette biodiversiteten eller til gennemførelsen af naturbaserede løsninger til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer. |
| --- | --- |

289.

For investeringer i beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og i gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer er de støtteberettigede omkostninger de samlede omkostninger ved det arbejde, der resulterer i bidraget til at beskytte eller genoprette biodiversiteten eller til gennemførelsen af naturbaserede løsninger til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer.

| 290. | Når der ydes støtte til gennemførelse af naturbaserede løsninger i bygninger, for hvilke der findes en energiattest, skal medlemsstaterne påvise, at disse investeringer ikke forhindrer gennemførelsen af de energieffektiviseringsforanstaltninger, der anbefales i energiattesten. |
| --- | --- |

290.

Når der ydes støtte til gennemførelse af naturbaserede løsninger i bygninger, for hvilke der findes en energiattest, skal medlemsstaterne påvise, at disse investeringer ikke forhindrer gennemførelsen af de energieffektiviseringsforanstaltninger, der anbefales i energiattesten.

| 291. | Støtteintensiteten kan nå op på til 100 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

291.

Støtteintensiteten kan nå op på til 100 % af de støtteberettigede omkostninger.

4.7.   Støtte i form af nedsættelse af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter

Støtte i form af nedsættelse af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter

| 292. | Afsnit 4.7 omfatter støtte til miljøbeskyttelse i form af skattenedsættelse eller skattelignende afgifter. Det er struktureret i to underafsnit, som hver har en særskilt logik. Afsnit 4.7.1 omhandler skatter eller afgifter, der sanktionerer miljøskadelig adfærd og derfor sigter mod at lede virksomheder og forbrugere i retning af mere miljøvenlige valg. I henhold til afsnit 4.7.2 kan medlemsstaterne ved hjælp af målrettede nedsættelser af skatter og afgifter vælge at tilskynde virksomhederne til at ændre eller tilpasse deres adfærd ved at deltage i mere miljøvenlige projekter eller aktiviteter. |
| --- | --- |

292.

Afsnit 4.7 omfatter støtte til miljøbeskyttelse i form af skattenedsættelse eller skattelignende afgifter. Det er struktureret i to underafsnit, som hver har en særskilt logik. Afsnit 4.7.1 omhandler skatter eller afgifter, der sanktionerer miljøskadelig adfærd og derfor sigter mod at lede virksomheder og forbrugere i retning af mere miljøvenlige valg. I henhold til afsnit 4.7.2 kan medlemsstaterne ved hjælp af målrettede nedsættelser af skatter og afgifter vælge at tilskynde virksomhederne til at ændre eller tilpasse deres adfærd ved at deltage i mere miljøvenlige projekter eller aktiviteter.

4.7.1.   Støtte i form af nedsættelser af miljøskatter og -afgifter og skattelignende afgifter

Støtte i form af nedsættelser af miljøskatter og -afgifter og skattelignende afgifter

4.7.1.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 293. | Miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter pålægges for at internalisere de eksterne omkostninger ved miljøskadelig adfærd og dermed modvirke en sådan adfærd ved at sætte pris på den og øge miljøbeskyttelsesniveauet. Miljøskatter og -afgifter og skattelignende afgifter bør i princippet afspejle de samlede omkostninger for samfundet (eksterne omkostninger), og tilsvarende bør skatte- eller afgiftsbeløbet eller den skattelignende afgift, der betales pr. emissionsenhed, andre forurenende stoffer eller forbrugte ressourcer, være det samme for alle de virksomheder, der er ansvarlige for den miljøskadelige adfærd. Selv om nedsættelser af miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter kan have en negativ indvirkning på miljøbeskyttelsesmålet, kan de ikke desto mindre være nødvendige, hvis støttemodtagerne ellers ville blive stillet så meget ringere i konkurrencen, at det ikke ville være muligt overhovedet at indføre miljøskatten eller -afgiften eller den skattelignende afgift. |
| --- | --- |

293.

Miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter pålægges for at internalisere de eksterne omkostninger ved miljøskadelig adfærd og dermed modvirke en sådan adfærd ved at sætte pris på den og øge miljøbeskyttelsesniveauet. Miljøskatter og -afgifter og skattelignende afgifter bør i princippet afspejle de samlede omkostninger for samfundet (eksterne omkostninger), og tilsvarende bør skatte- eller afgiftsbeløbet eller den skattelignende afgift, der betales pr. emissionsenhed, andre forurenende stoffer eller forbrugte ressourcer, være det samme for alle de virksomheder, der er ansvarlige for den miljøskadelige adfærd. Selv om nedsættelser af miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter kan have en negativ indvirkning på miljøbeskyttelsesmålet, kan de ikke desto mindre være nødvendige, hvis støttemodtagerne ellers ville blive stillet så meget ringere i konkurrencen, at det ikke ville være muligt overhovedet at indføre miljøskatten eller -afgiften eller den skattelignende afgift.

| 294. | Hvis miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter ikke kan håndhæves uden at bringe visse virksomheders økonomiske aktiviteter i fare, kan en mere fordelagtig behandling af visse virksomheder gøre det muligt at opnå et højere generelt bidrag til miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter. Derfor kan nedsættelser af miljøskatter og -afgifter under visse omstændigheder indirekte bidrage til et højere miljøbeskyttelsesniveau. De bør dog ikke underminere miljøskattens eller -afgiftens eller den skattelignende afgifts overordnede mål om at modvirke miljøskadelig adfærd og/eller øge omkostningerne ved en sådan adfærd, hvis der ikke findes tilfredsstillende alternativer. |
| --- | --- |

294.

Hvis miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter ikke kan håndhæves uden at bringe visse virksomheders økonomiske aktiviteter i fare, kan en mere fordelagtig behandling af visse virksomheder gøre det muligt at opnå et højere generelt bidrag til miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter. Derfor kan nedsættelser af miljøskatter og -afgifter under visse omstændigheder indirekte bidrage til et højere miljøbeskyttelsesniveau. De bør dog ikke underminere miljøskattens eller -afgiftens eller den skattelignende afgifts overordnede mål om at modvirke miljøskadelig adfærd og/eller øge omkostningerne ved en sådan adfærd, hvis der ikke findes tilfredsstillende alternativer.

4.7.1.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 295. | Kommissionen finder, at der kan ydes støtte i form af skatte- eller afgiftsnedsættelser, hvis medlemsstaten godtgør, at begge følgende betingelser er opfyldt:






  a) | Nedsættelserne er rettet mod de virksomheder, der er hårdest ramt af miljøskatten eller -afgiften, og som ikke ville være i stand til at udøve deres økonomiske aktiviteter på en bæredygtig måde uden nedsættelsen. |
| --- | --- | --- |

295.

Kommissionen finder, at der kan ydes støtte i form af skatte- eller afgiftsnedsættelser, hvis medlemsstaten godtgør, at begge følgende betingelser er opfyldt:

a)

Nedsættelserne er rettet mod de virksomheder, der er hårdest ramt af miljøskatten eller -afgiften, og som ikke ville være i stand til at udøve deres økonomiske aktiviteter på en bæredygtig måde uden nedsættelsen.

| b) | Det miljøbeskyttelsesniveau, der faktisk opnås ved at gennemføre nedsættelserne, er højere end det, der ville blive opnået uden gennemførelsen af disse nedsættelser. |
| --- | --- |

b)

Det miljøbeskyttelsesniveau, der faktisk opnås ved at gennemføre nedsættelserne, er højere end det, der ville blive opnået uden gennemførelsen af disse nedsættelser.

| 296. | For at påvise, at de to betingelser i punkt 295 er opfyldt, skal medlemsstaten forelægge Kommissionen følgende oplysninger:






  a) | en beskrivelse af de sektorer eller kategorier af støttemodtagere, der er berettiget til nedsættelser |
| --- | --- | --- |

296.

For at påvise, at de to betingelser i punkt 295 er opfyldt, skal medlemsstaten forelægge Kommissionen følgende oplysninger:

a)

en beskrivelse af de sektorer eller kategorier af støttemodtagere, der er berettiget til nedsættelser

| b) | en liste over de største støttemodtagere i hver berørt sektor, deres omsætning, markedsandele, afgiftsgrundlagets størrelse og den andel, som miljøskatten eller -afgiften ville udgøre af deres overskud før skat med og uden nedsættelsen |
| --- | --- |

b)

en liste over de største støttemodtagere i hver berørt sektor, deres omsætning, markedsandele, afgiftsgrundlagets størrelse og den andel, som miljøskatten eller -afgiften ville udgøre af deres overskud før skat med og uden nedsættelsen

| c) | en beskrivelse af disse støttemodtageres situation med en forklaring på, hvorfor de ikke ville være i stand til at betale den normale miljøskat eller -afgift |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af disse støttemodtageres situation med en forklaring på, hvorfor de ikke ville være i stand til at betale den normale miljøskat eller -afgift

| d) | en redegørelse for, hvordan den nedsatte skat eller afgift vil bidrage til en faktisk forøgelse af miljøbeskyttelsesniveauet i forhold til det miljøbeskyttelsesniveau, der skal opnås uden nedsættelser (f.eks. ved at sammenligne den standardsats, der ville blive gennemført, med de nedsættelser af standardsatsen, der ville blive gennemført uden nedsættelserne, antallet af virksomheder, der ville være omfattet af skatten eller afgiften i alt, eller andre indikatorer, der afspejler en faktisk ændring i miljøskadelig adfærd). |
| --- | --- |

d)

en redegørelse for, hvordan den nedsatte skat eller afgift vil bidrage til en faktisk forøgelse af miljøbeskyttelsesniveauet i forhold til det miljøbeskyttelsesniveau, der skal opnås uden nedsættelser (f.eks. ved at sammenligne den standardsats, der ville blive gennemført, med de nedsættelser af standardsatsen, der ville blive gennemført uden nedsættelserne, antallet af virksomheder, der ville være omfattet af skatten eller afgiften i alt, eller andre indikatorer, der afspejler en faktisk ændring i miljøskadelig adfærd).

4.7.1.3.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

| 297. | Hvis miljøskatterne eller -afgifterne er harmoniserede, kan Kommissionen anlægge en forholdsvis enkel tilgang til at vurdere, om støtten er nødvendig og proportional. Inden for rammerne af direktiv 2003/96/EF kan Kommissionen anvende en forenklet tilgang til skatte- og afgiftsnedsættelser, der overholder Unionens minimumsskatte- og afgiftssatser, der er fastsat i punkt 298 og 299. |
| --- | --- |

297.

Hvis miljøskatterne eller -afgifterne er harmoniserede, kan Kommissionen anlægge en forholdsvis enkel tilgang til at vurdere, om støtten er nødvendig og proportional. Inden for rammerne af direktiv 2003/96/EF kan Kommissionen anvende en forenklet tilgang til skatte- og afgiftsnedsættelser, der overholder Unionens minimumsskatte- og afgiftssatser, der er fastsat i punkt 298 og 299.

| 298. | Kommissionen vil anse støtte i form af nedsættelser af harmoniserede afgifter for nødvendige og forholdsmæssige, forudsat at følgende kumulative betingelser er opfyldt:






  a) | Støttemodtagerne som minimum betaler Unionens minimumsskatte- og afgiftssatser, der er fastsat i det gældende direktiv. |
| --- | --- | --- |

298.

Kommissionen vil anse støtte i form af nedsættelser af harmoniserede afgifter for nødvendige og forholdsmæssige, forudsat at følgende kumulative betingelser er opfyldt:

a)

Støttemodtagerne som minimum betaler Unionens minimumsskatte- og afgiftssatser, der er fastsat i det gældende direktiv.

| b) | Valget af støttemodtagere er baseret på objektive og gennemsigtige kriterier. |
| --- | --- |

b)

Valget af støttemodtagere er baseret på objektive og gennemsigtige kriterier.

| c) | Støtten i princippet ydes på samme måde for alle virksomheder i den samme sektor, hvis de befinder sig i en lignende faktuel situation. |
| --- | --- |

c)

Støtten i princippet ydes på samme måde for alle virksomheder i den samme sektor, hvis de befinder sig i en lignende faktuel situation.

| d) | Medlemsstaten kontrollerer nødvendigheden af, at støtten indirekte bidrager til et højere miljøbeskyttelsesniveau, ved hjælp af en forudgående åben offentlig høring, hvor de sektorer, der er berettiget til nedsættelser, er behørigt beskrevet, og der opstilles en liste over de største støttemodtagere for hver sektor. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaten kontrollerer nødvendigheden af, at støtten indirekte bidrager til et højere miljøbeskyttelsesniveau, ved hjælp af en forudgående åben offentlig høring, hvor de sektorer, der er berettiget til nedsættelser, er behørigt beskrevet, og der opstilles en liste over de største støttemodtagere for hver sektor.

| 299. | Medlemsstaterne kan yde støtte i form af en nedsættelse af skatte- eller afgiftssatsen eller som en fast årlig kompensation (skatte- eller afgiftsgodtgørelse) eller som en kombination af de to. Fordelen ved skatte- eller afgiftsgodtgørelsesmetoden er, at virksomhederne forbliver eksponeret for de prissignaler, som miljøskatten eller -afgiften giver. Skatte- eller afgiftsgodtgørelsen beregnes på grundlag af historiske data, dvs. den produktion og det forbrug eller den forurening, der er konstateret for virksomheden i et givet basisår. Skatte- eller afgiftsgodtgørelsen må ikke overstige den EU-minimumsafgift, som ellers ville være gældende for basisåret. |
| --- | --- |

299.

Medlemsstaterne kan yde støtte i form af en nedsættelse af skatte- eller afgiftssatsen eller som en fast årlig kompensation (skatte- eller afgiftsgodtgørelse) eller som en kombination af de to. Fordelen ved skatte- eller afgiftsgodtgørelsesmetoden er, at virksomhederne forbliver eksponeret for de prissignaler, som miljøskatten eller -afgiften giver. Skatte- eller afgiftsgodtgørelsen beregnes på grundlag af historiske data, dvs. den produktion og det forbrug eller den forurening, der er konstateret for virksomheden i et givet basisår. Skatte- eller afgiftsgodtgørelsen må ikke overstige den EU-minimumsafgift, som ellers ville være gældende for basisåret.

| 300. | Når miljøskatter eller -afgifter ikke er harmoniseret, eller støttemodtagerne betaler mindre end EU-minimumsniveauet for den harmoniserede skat eller afgift, hvor dette er tilladt i henhold til det gældende direktiv, er det nødvendigt at foretage en tilbundsgående vurdering af støttens nødvendighed og proportionalitet, jf. afsnit 4.7.1.3.1 til 4.7.1.3.3. |
| --- | --- |

300.

Når miljøskatter eller -afgifter ikke er harmoniseret, eller støttemodtagerne betaler mindre end EU-minimumsniveauet for den harmoniserede skat eller afgift, hvor dette er tilladt i henhold til det gældende direktiv, er det nødvendigt at foretage en tilbundsgående vurdering af støttens nødvendighed og proportionalitet, jf. afsnit 4.7.1.3.1 til 4.7.1.3.3.

4.7.1.3.1.   Nødvendighed

| 301. | Kravene i punkt 302 og 303 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.1. |
| --- | --- |

301.

Kravene i punkt 302 og 303 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.1.

| 302. | Kommissionen vil anse støtten for at være nødvendig, hvis følgende kumulative betingelser er opfyldt:






  a) | udvælgelsen af støttemodtagere er baseret på objektive og gennemsigtige kriterier, og støtten ydes på samme måde til alle støtteberettigede virksomheder, der opererer inden for samme erhvervssektor, og som befinder sig i samme eller tilsvarende faktiske situation med hensyn til støtteforanstaltningens formål eller mål |
| --- | --- | --- |

302.

Kommissionen vil anse støtten for at være nødvendig, hvis følgende kumulative betingelser er opfyldt:

a)

udvælgelsen af støttemodtagere er baseret på objektive og gennemsigtige kriterier, og støtten ydes på samme måde til alle støtteberettigede virksomheder, der opererer inden for samme erhvervssektor, og som befinder sig i samme eller tilsvarende faktiske situation med hensyn til støtteforanstaltningens formål eller mål

| b) | miljøskatten eller -afgiften eller den skattelignende afgift uden nedsættelsen fører til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten for hver sektor eller kategori af støttemodtagere |
| --- | --- |

b)

miljøskatten eller -afgiften eller den skattelignende afgift uden nedsættelsen fører til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten for hver sektor eller kategori af støttemodtagere

| c) | den betydelige stigning i produktionsomkostningerne kunne ikke væltes over på kunderne uden at føre til en betydelig nedgang i salgsmængderne. |
| --- | --- |

c)

den betydelige stigning i produktionsomkostningerne kunne ikke væltes over på kunderne uden at føre til en betydelig nedgang i salgsmængderne.

| 303. | Med hensyn til skatte- og afgiftslempelser for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler skal medlemsstaten indføre en mekanisme til at kontrollere, at foranstaltningen stadig er nødvendig, under anvendelse af nødvendighedsbetingelserne i afsnit 4.1.3.1 og træffe passende foranstaltninger, såsom ophævelse af fritagelsen eller nedsættelse af støtteniveauet. |
| --- | --- |

303.

Med hensyn til skatte- og afgiftslempelser for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler skal medlemsstaten indføre en mekanisme til at kontrollere, at foranstaltningen stadig er nødvendig, under anvendelse af nødvendighedsbetingelserne i afsnit 4.1.3.1 og træffe passende foranstaltninger, såsom ophævelse af fritagelsen eller nedsættelse af støtteniveauet.

4.7.1.3.2.   Hensigtsmæssighed

| 304. | Kravene i punkt 305 og 306 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.2. |
| --- | --- |

304.

Kravene i punkt 305 og 306 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.1.2.

| 305. | Kommissionen vil godkende støtteordninger for perioder på højst 10 år, hvorefter en medlemsstat kan genanmelde ordningen, hvis den vurderer, at ordningen stadig er hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

305.

Kommissionen vil godkende støtteordninger for perioder på højst 10 år, hvorefter en medlemsstat kan genanmelde ordningen, hvis den vurderer, at ordningen stadig er hensigtsmæssig.

| 306. | Hvis støtten ydes som en skatte- eller afgiftsgodtgørelse, bør skatte- og afgiftsgodtgørelsen beregnes på grundlag af historiske data, dvs. den produktion og det forbrug eller den forurening, der er konstateret for virksomheden i et givet basisår. |
| --- | --- |

306.

Hvis støtten ydes som en skatte- eller afgiftsgodtgørelse, bør skatte- og afgiftsgodtgørelsen beregnes på grundlag af historiske data, dvs. den produktion og det forbrug eller den forurening, der er konstateret for virksomheden i et givet basisår.

4.7.1.3.3.   Proportionalitet

| 307. | Afsnit 3.2.1.3 finder ikke anvendelse på støtte i form af nedsættelser af miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter. |
| --- | --- |

307.

Afsnit 3.2.1.3 finder ikke anvendelse på støtte i form af nedsættelser af miljøskatter og -afgifter eller skattelignende afgifter.

| 308. | Kommissionen vil anse støtten for at være proportional, hvis mindst en af følgende betingelser er opfyldt:






  a) | hver støttemodtager betaler mindst 20 % af det nominelle beløb for miljøskatten eller -afgiften eller den skattelignende afgift, som ellers ville være gældende for den pågældende støttemodtager uden nedsættelsen |
| --- | --- | --- |

308.

Kommissionen vil anse støtten for at være proportional, hvis mindst en af følgende betingelser er opfyldt:

a)

hver støttemodtager betaler mindst 20 % af det nominelle beløb for miljøskatten eller -afgiften eller den skattelignende afgift, som ellers ville være gældende for den pågældende støttemodtager uden nedsættelsen

| b) | skatte- eller afgiftsnedsættelsen, som ikke må overstige 100 % af den nationale miljøskat eller -afgift eller skattelignende afgift, er betinget af, at der indgås aftaler mellem medlemsstaten og støttemodtagerne eller sammenslutningerne af støttemodtagere, hvorved støttemodtagerne eller sammenslutningerne af støttemodtagere forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis støttemodtagerne eller sammenslutningerne af støttemodtagere betaler mindst 20 % af den nationale skat eller afgift. Sådanne aftaler eller forpligtelser kan bl.a. vedrøre reduktion af energiforbruget, reduktion af emissioner og andre forurenende stoffer eller andre miljøbeskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

b)

skatte- eller afgiftsnedsættelsen, som ikke må overstige 100 % af den nationale miljøskat eller -afgift eller skattelignende afgift, er betinget af, at der indgås aftaler mellem medlemsstaten og støttemodtagerne eller sammenslutningerne af støttemodtagere, hvorved støttemodtagerne eller sammenslutningerne af støttemodtagere forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis støttemodtagerne eller sammenslutningerne af støttemodtagere betaler mindst 20 % af den nationale skat eller afgift. Sådanne aftaler eller forpligtelser kan bl.a. vedrøre reduktion af energiforbruget, reduktion af emissioner og andre forurenende stoffer eller andre miljøbeskyttelsesforanstaltninger.

| 309. | Sådanne aftaler skal opfylde følgende kumulative betingelser:






  a) | aftalernes indhold forhandles af medlemsstaten, præciserer målene og fastsætter en tidsplan for at nå målene |
| --- | --- | --- |

309.

Sådanne aftaler skal opfylde følgende kumulative betingelser:

a)

aftalernes indhold forhandles af medlemsstaten, præciserer målene og fastsætter en tidsplan for at nå målene

| b) | medlemsstaten sikrer en uafhængig og rettidig overvågning af forpligtelserne i aftalerne |
| --- | --- |

b)

medlemsstaten sikrer en uafhængig og rettidig overvågning af forpligtelserne i aftalerne

| c) | aftalerne revideres regelmæssigt i lyset af den teknologiske og anden udvikling og fastsætter effektive sanktioner i tilfælde af manglende opfyldelse af forpligtelserne. |
| --- | --- |

c)

aftalerne revideres regelmæssigt i lyset af den teknologiske og anden udvikling og fastsætter effektive sanktioner i tilfælde af manglende opfyldelse af forpligtelserne.

4.7.2.   Støtte til miljøbeskyttelse i form af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter

Støtte til miljøbeskyttelse i form af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter

4.7.2.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 310. | Medlemsstaterne kan overveje at tilskynde virksomheder til at deltage i projekter eller aktiviteter, der øger miljøbeskyttelsesniveauet, ved hjælp af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter. Hvis sådanne nedsættelser har til formål at tilskynde støttemodtagerne til at gennemføre projekter eller aktiviteter, der resulterer i mindre forurening eller ressourceforbrug, vil Kommissionen vurdere foranstaltningerne i lyset af kravene i afsnit 4.7.2. |
| --- | --- |

310.

Medlemsstaterne kan overveje at tilskynde virksomheder til at deltage i projekter eller aktiviteter, der øger miljøbeskyttelsesniveauet, ved hjælp af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter. Hvis sådanne nedsættelser har til formål at tilskynde støttemodtagerne til at gennemføre projekter eller aktiviteter, der resulterer i mindre forurening eller ressourceforbrug, vil Kommissionen vurdere foranstaltningerne i lyset af kravene i afsnit 4.7.2.

4.7.2.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 311. | Dette afsnit omfatter støtte til miljøvenlige projekter og aktiviteter, der falder ind under afsnit 4.2-4.6, og som har form af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter. |
| --- | --- |

311.

Dette afsnit omfatter støtte til miljøvenlige projekter og aktiviteter, der falder ind under afsnit 4.2-4.6, og som har form af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter.

| 312. | Hvis skatte- eller afgiftsnedsættelsen primært forfølger et dekarboniseringsmål, finder afsnit 4.1 anvendelse. |
| --- | --- |

312.

Hvis skatte- eller afgiftsnedsættelsen primært forfølger et dekarboniseringsmål, finder afsnit 4.1 anvendelse.

| 313. | Dette afsnit omfatter ikke nedsættelser af skatter eller afgifter, der afspejler de væsentlige omkostninger ved levering af energi eller relaterede tjenesteydelser. F.eks. er nedsættelser af netafgifter eller afgifter, der finansierer kapacitetsmekanismer, udelukket fra anvendelsesområdet for afsnit 4.7.2. Dette afsnit omfatter ikke nedsættelser af afgifter på elforbrug, der finansierer et energipolitisk mål. |
| --- | --- |

313.

Dette afsnit omfatter ikke nedsættelser af skatter eller afgifter, der afspejler de væsentlige omkostninger ved levering af energi eller relaterede tjenesteydelser. F.eks. er nedsættelser af netafgifter eller afgifter, der finansierer kapacitetsmekanismer, udelukket fra anvendelsesområdet for afsnit 4.7.2. Dette afsnit omfatter ikke nedsættelser af afgifter på elforbrug, der finansierer et energipolitisk mål.

4.7.2.3.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| 314. | Kravene i punkt 315 og 316 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.1.2. |
| --- | --- |

314.

Kravene i punkt 315 og 316 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.1.2.

| 315. | For hvert støtteberettiget projekt eller referenceprojekt for en kategori af støttemodtagere skal medlemsstaten indsende en kvantificering, jf. punkt 51, eller tilsvarende data, som medlemsstaten har indsendt til Kommissionens vurdering, og som sammenligner referenceprojektets eller referenceaktivitetens rentabilitet med og uden nedsættelsen af skatten eller afgiften eller den skattelignende afgift og viser, at nedsættelsen tilskynder til gennemførelse af det miljøvenlige projekt eller den miljøvenlige aktivitet. |
| --- | --- |

315.

For hvert støtteberettiget projekt eller referenceprojekt for en kategori af støttemodtagere skal medlemsstaten indsende en kvantificering, jf. punkt 51, eller tilsvarende data, som medlemsstaten har indsendt til Kommissionens vurdering, og som sammenligner referenceprojektets eller referenceaktivitetens rentabilitet med og uden nedsættelsen af skatten eller afgiften eller den skattelignende afgift og viser, at nedsættelsen tilskynder til gennemførelse af det miljøvenlige projekt eller den miljøvenlige aktivitet.

| 316. | Støtte til projekter, der påbegyndes inden indgivelsen af støtteansøgningen, anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis følgende kumulative betingelser er opfyldt:






  a) | foranstaltningen giver ret til støtte i overensstemmelse med objektive og ikkediskriminerende kriterier og uden yderligere udøvelse af medlemsstatens skøn |
| --- | --- | --- |

316.

Støtte til projekter, der påbegyndes inden indgivelsen af støtteansøgningen, anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis følgende kumulative betingelser er opfyldt:

a)

foranstaltningen giver ret til støtte i overensstemmelse med objektive og ikkediskriminerende kriterier og uden yderligere udøvelse af medlemsstatens skøn

| b) | foranstaltningen er vedtaget og er trådt i kraft, inden arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, er påbegyndt, undtagen i tilfælde af efterfølgerordninger på skatteområdet, hvor aktiviteten allerede var omfattet af de tidligere ordninger i form af skattefordele eller skattelignende afgiftsfordele. |
| --- | --- |

b)

foranstaltningen er vedtaget og er trådt i kraft, inden arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, er påbegyndt, undtagen i tilfælde af efterfølgerordninger på skatteområdet, hvor aktiviteten allerede var omfattet af de tidligere ordninger i form af skattefordele eller skattelignende afgiftsfordele.

4.7.2.4.   Proportionalitet

Proportionalitet

| 317. | Afsnit 3.2.1.3 finder ikke anvendelse på støtte til miljøbeskyttelse i form af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter. |
| --- | --- |

317.

Afsnit 3.2.1.3 finder ikke anvendelse på støtte til miljøbeskyttelse i form af nedsættelser af skatter og afgifter eller skattelignende afgifter.

| 318. | Støtten må ikke overstige den normale sats eller det normale beløb for skatten eller afgiften, der ellers ville være gældende. |
| --- | --- |

318.

Støtten må ikke overstige den normale sats eller det normale beløb for skatten eller afgiften, der ellers ville være gældende.

| 319. | Når nedsættelsen af skatten, afgiften eller den skattelignende afgift er knyttet til investeringsomkostningerne, vil støtten blive anset for at være proportionel, forudsat at den ikke overstiger de støtteintensiteter og maksimale støttebeløb, der er fastsat i afsnit 4.2-4.6. Hvis disse afsnit kræver en udbudsprocedure, finder dette krav ikke anvendelse på støtte i form af nedsættelser af skatter, afgifter eller skattelignende afgifter. |
| --- | --- |

319.

Når nedsættelsen af skatten, afgiften eller den skattelignende afgift er knyttet til investeringsomkostningerne, vil støtten blive anset for at være proportionel, forudsat at den ikke overstiger de støtteintensiteter og maksimale støttebeløb, der er fastsat i afsnit 4.2-4.6. Hvis disse afsnit kræver en udbudsprocedure, finder dette krav ikke anvendelse på støtte i form af nedsættelser af skatter, afgifter eller skattelignende afgifter.

| 320. | Hvis nedsættelsen af skatten, afgiften eller den skattelignende afgift reducerer de løbende driftsomkostninger, må støttebeløbet ikke overstige forskellen mellem driftsomkostningerne ved det miljøvenlige projekt eller den miljøvenlige aktivitet og det mindre miljøvenlige kontrafaktiske scenario. Hvis det mere miljøvenlige projekt eller den mere miljøvenlige aktivitet kan resultere i potentielle omkostningsbesparelser eller yderligere indtægter, skal der tages hensyn hertil ved vurderingen af støttens proportionalitet. |
| --- | --- |

320.

Hvis nedsættelsen af skatten, afgiften eller den skattelignende afgift reducerer de løbende driftsomkostninger, må støttebeløbet ikke overstige forskellen mellem driftsomkostningerne ved det miljøvenlige projekt eller den miljøvenlige aktivitet og det mindre miljøvenlige kontrafaktiske scenario. Hvis det mere miljøvenlige projekt eller den mere miljøvenlige aktivitet kan resultere i potentielle omkostningsbesparelser eller yderligere indtægter, skal der tages hensyn hertil ved vurderingen af støttens proportionalitet.

4.7.2.5.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

| 321. | Kravene i punkt 322 til 324 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2. |
| --- | --- |

321.

Kravene i punkt 322 til 324 gælder i tillæg til kravene i afsnit 3.2.2.

| 322. | Statsstøtte skal ydes på samme måde til alle støtteberettigede virksomheder, der opererer inden for samme erhvervssektor, og som befinder sig i samme eller lignende faktiske situation med hensyn til støtteforanstaltningens mål. |
| --- | --- |

322.

Statsstøtte skal ydes på samme måde til alle støtteberettigede virksomheder, der opererer inden for samme erhvervssektor, og som befinder sig i samme eller lignende faktiske situation med hensyn til støtteforanstaltningens mål.

| 323. | Medlemsstaten skal sikre, at støtten fortsat er nødvendig i den periode, hvor ordningerne løber i mere end tre år, og evaluere ordningerne mindst hvert tredje år. |
| --- | --- |

323.

Medlemsstaten skal sikre, at støtten fortsat er nødvendig i den periode, hvor ordningerne løber i mere end tre år, og evaluere ordningerne mindst hvert tredje år.

| 324. | Hvis nedsættelsen af skatten eller afgiften eller den skattelignende afgift vedrører projekter, der er omfattet af:






  a) | afsnit 4.2, finder punkt 154 til 156 anvendelse |
| --- | --- | --- |

324.

Hvis nedsættelsen af skatten eller afgiften eller den skattelignende afgift vedrører projekter, der er omfattet af:

a)

afsnit 4.2, finder punkt 154 til 156 anvendelse

| b) | afsnit 4.3.1, finder punkt 183 til 188 anvendelse |
| --- | --- |

b)

afsnit 4.3.1, finder punkt 183 til 188 anvendelse

| c) | afsnit 4.3.2, finder punkt 206 til 216 anvendelse. |
| --- | --- |

c)

afsnit 4.3.2, finder punkt 206 til 216 anvendelse.

4.8.   Støtte til elforsyningssikkerhed

Støtte til elforsyningssikkerhed

4.8.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 325. | Markedssvigt og reguleringsfejl kan betyde, at prissignaler ikke giver effektive investeringsincitamenter, hvilket f.eks. fører til utilstrækkelighed for så vidt angår mix, kapacitet, fleksibilitet eller placering af elektricitetsressourcer. Desuden medfører den betydelige omlægning i elsektoren som følge af teknologiske forandringer og klimaudfordringer nye udfordringer med hensyn til at sikre elforsyningssikkerheden. Selv om et stadig mere integreret elektricitetsmarked normalt vil gøre det muligt at udveksle elektricitet i hele EU og dermed mindske nationale forsyningssikkerhedsproblemer, kan der opstå situationer, hvor der selv på sammenkoblede markeder måske ikke kan garanteres forsyningssikkerhed til enhver tid i nogle medlemsstater eller regioner. Medlemsstaterne kan derfor overveje at indføre foranstaltninger for at sikre en vis grad af elforsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

325.

Markedssvigt og reguleringsfejl kan betyde, at prissignaler ikke giver effektive investeringsincitamenter, hvilket f.eks. fører til utilstrækkelighed for så vidt angår mix, kapacitet, fleksibilitet eller placering af elektricitetsressourcer. Desuden medfører den betydelige omlægning i elsektoren som følge af teknologiske forandringer og klimaudfordringer nye udfordringer med hensyn til at sikre elforsyningssikkerheden. Selv om et stadig mere integreret elektricitetsmarked normalt vil gøre det muligt at udveksle elektricitet i hele EU og dermed mindske nationale forsyningssikkerhedsproblemer, kan der opstå situationer, hvor der selv på sammenkoblede markeder måske ikke kan garanteres forsyningssikkerhed til enhver tid i nogle medlemsstater eller regioner. Medlemsstaterne kan derfor overveje at indføre foranstaltninger for at sikre en vis grad af elforsyningssikkerhed.

4.8.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 326. | Dette afsnit omhandler forenelighedsregler for støtteforanstaltninger, der har til formål at øge elforsyningssikkerheden. Dette omfatter kapacitetsmekanismer og andre foranstaltninger til håndtering af langsigtede og kortsigtede forsyningssikkerhedsproblemer som følge af markedssvigt, der forhindrer tilstrækkelige investeringer i elproduktionskapacitet, lagring eller prisfleksibelt elforbrug, sammenkobling samt foranstaltninger til overbelastning af nettet, der har til formål at afhjælpe eltransmissions- og distributionsnettenes utilstrækkelighed (128). |
| --- | --- |

326.

Dette afsnit omhandler forenelighedsregler for støtteforanstaltninger, der har til formål at øge elforsyningssikkerheden. Dette omfatter kapacitetsmekanismer og andre foranstaltninger til håndtering af langsigtede og kortsigtede forsyningssikkerhedsproblemer som følge af markedssvigt, der forhindrer tilstrækkelige investeringer i elproduktionskapacitet, lagring eller prisfleksibelt elforbrug, sammenkobling samt foranstaltninger til overbelastning af nettet, der har til formål at afhjælpe eltransmissions- og distributionsnettenes utilstrækkelighed (128

| 327. | Sådanne foranstaltninger kan også udformes med henblik på at støtte miljøbeskyttelsesmål, f.eks. ved at udelukke mere forurenende kapacitet eller foranstaltninger, der giver en mere miljøvenlig kapacitet en fordel i udvælgelsesprocessen. |
| --- | --- |

327.

Sådanne foranstaltninger kan også udformes med henblik på at støtte miljøbeskyttelsesmål, f.eks. ved at udelukke mere forurenende kapacitet eller foranstaltninger, der giver en mere miljøvenlig kapacitet en fordel i udvælgelsesprocessen.

| 328. | Som led i anmeldelsen bør medlemsstaterne udpege de økonomiske aktiviteter, der vil blive udviklet som følge af støtten. Støtte til øget elforsyningssikkerhed fremmer direkte udviklingen af økonomiske aktiviteter i forbindelse med produktion, lagring og prisfleksibelt elforbrug, herunder nye investeringer og effektiv renovering og vedligeholdelse af eksisterende aktiver. Det kan også indirekte støtte en bred vifte af økonomiske aktiviteter, der er afhængige af elektricitet som input, herunder elektrificering af varme og transport. |
| --- | --- |

328.

Som led i anmeldelsen bør medlemsstaterne udpege de økonomiske aktiviteter, der vil blive udviklet som følge af støtten. Støtte til øget elforsyningssikkerhed fremmer direkte udviklingen af økonomiske aktiviteter i forbindelse med produktion, lagring og prisfleksibelt elforbrug, herunder nye investeringer og effektiv renovering og vedligeholdelse af eksisterende aktiver. Det kan også indirekte støtte en bred vifte af økonomiske aktiviteter, der er afhængige af elektricitet som input, herunder elektrificering af varme og transport.

4.8.3.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| 329. | Reglerne om tilskyndelsesvirkning i punkt 29, 30, 31 og 32 finder anvendelse. |
| --- | --- |

329.

Reglerne om tilskyndelsesvirkning i punkt 29, 30, 31 og 32 finder anvendelse.

4.8.4.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

4.8.4.1.   Nødvendighed

Nødvendighed

| 330. | Afsnit 3.2.1.1 finder ikke anvendelse på foranstaltninger til elforsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

330.

Afsnit 3.2.1.1 finder ikke anvendelse på foranstaltninger til elforsyningssikkerhed.

| 331. | Arten af og årsagerne til problemet med elforsyningssikkerheden og dermed behovet for statsstøtte til sikring af elforsyningssikkerheden skal analyseres og kvantificeres korrekt, herunder hvornår og hvor problemet forventes at opstå med henvisning til pålidelighedsstandarden som defineret i artikel 25 i forordning (EU) 2019/943. For foranstaltninger til overbelastning af nettet bør medlemsstaten fremlægge en analyse (efter høring af og under hensyntagen til den ansvarlige nationale tilsynsmyndigheds synspunkt), som sammen med en cost-benefit-analyse indkredser og begrunder det forsyningssikkerhedsniveau, der tilstræbes med den foreslåede foranstaltning. For alle forsyningssikkerhedsforanstaltninger bør måleenheden for kvantificering beskrives, og dens beregningsmetode bør angives under henvisning til eventuelle relevante krav i sektorlovgivningen. |
| --- | --- |

331.

Arten af og årsagerne til problemet med elforsyningssikkerheden og dermed behovet for statsstøtte til sikring af elforsyningssikkerheden skal analyseres og kvantificeres korrekt, herunder hvornår og hvor problemet forventes at opstå med henvisning til pålidelighedsstandarden som defineret i artikel 25 i forordning (EU) 2019/943. For foranstaltninger til overbelastning af nettet bør medlemsstaten fremlægge en analyse (efter høring af og under hensyntagen til den ansvarlige nationale tilsynsmyndigheds synspunkt), som sammen med en cost-benefit-analyse indkredser og begrunder det forsyningssikkerhedsniveau, der tilstræbes med den foreslåede foranstaltning. For alle forsyningssikkerhedsforanstaltninger bør måleenheden for kvantificering beskrives, og dens beregningsmetode bør angives under henvisning til eventuelle relevante krav i sektorlovgivningen.

| 332. | Hvor det er relevant, bør identificeringen af et problem vedrørende elforsyningssikkerhed være i overensstemmelse med den seneste tilgængelige analyse, som ENTSO-E har foretaget for elektricitet i overensstemmelse med lovgivningen om det indre energimarked, navnlig:






  a) | for foranstaltninger rettet mod ressourcetilstrækkelighed de europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurderinger, der er omhandlet i artikel 23 i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- | --- |

332.

Hvor det er relevant, bør identificeringen af et problem vedrørende elforsyningssikkerhed være i overensstemmelse med den seneste tilgængelige analyse, som ENTSO-E har foretaget for elektricitet i overensstemmelse med lovgivningen om det indre energimarked, navnlig:

a)

for foranstaltninger rettet mod ressourcetilstrækkelighed de europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurderinger, der er omhandlet i artikel 23 i forordning (EU) 2019/943

| b) | for så vidt angår foranstaltninger til overbelastning af nettet, rapporterne om strukturelle kapacitetsbegrænsninger og andre større fysiske kapacitetsbegrænsninger mellem og inden for budområder, jf. artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2019/943. |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår foranstaltninger til overbelastning af nettet, rapporterne om strukturelle kapacitetsbegrænsninger og andre større fysiske kapacitetsbegrænsninger mellem og inden for budområder, jf. artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2019/943.

| 333. | Medlemsstaterne kan også basere sig på nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger for at påvise nødvendigheden af kapacitetsmekanismer i det omfang, det er tilladt i henhold til artikel 24 i forordning (EU) 2019/943. I forbindelse med andre forsyningssikkerhedsforanstaltninger, herunder foranstaltninger til overbelastning af nettet, kan medlemsstaterne også basere sig på en national vurdering af nødvendigheden af den foreslåede intervention. De nationale vurderinger, der er omhandlet i dette punkt, bør enten godkendes eller revideres af den ansvarlige nationale tilsynsmyndighed. |
| --- | --- |

333.

Medlemsstaterne kan også basere sig på nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger for at påvise nødvendigheden af kapacitetsmekanismer i det omfang, det er tilladt i henhold til artikel 24 i forordning (EU) 2019/943. I forbindelse med andre forsyningssikkerhedsforanstaltninger, herunder foranstaltninger til overbelastning af nettet, kan medlemsstaterne også basere sig på en national vurdering af nødvendigheden af den foreslåede intervention. De nationale vurderinger, der er omhandlet i dette punkt, bør enten godkendes eller revideres af den ansvarlige nationale tilsynsmyndighed.

| 334. | Foranstaltninger vedrørende risikoen for elkriser bør identificeres i den nationale risikoberedskabsplan, der er omhandlet i artikel 11 i forordning (EU) 2019/941 (129). |
| --- | --- |

334.

Foranstaltninger vedrørende risikoen for elkriser bør identificeres i den nationale risikoberedskabsplan, der er omhandlet i artikel 11 i forordning (EU) 2019/941 (129

| 335. | Medlemsstater, der foreslår at indføre flere foranstaltninger rettet mod elforsyningssikkerhed, skal tydeligt forklare, hvordan de interagerer med hinanden for at sikre den samlede omkostningseffektivitet af de kombinerede foranstaltninger til sikring af forsyningssikkerheden, f.eks. med hensyn til kapacitetsmekanismer ved at forklare, hvordan de når (men ikke går videre end) den pålidelighedsstandard, der henvises til i punkt 331. |
| --- | --- |

335.

Medlemsstater, der foreslår at indføre flere foranstaltninger rettet mod elforsyningssikkerhed, skal tydeligt forklare, hvordan de interagerer med hinanden for at sikre den samlede omkostningseffektivitet af de kombinerede foranstaltninger til sikring af forsyningssikkerheden, f.eks. med hensyn til kapacitetsmekanismer ved at forklare, hvordan de når (men ikke går videre end) den pålidelighedsstandard, der henvises til i punkt 331.

| 336. | De(t) regulerings- eller markedssvigt, der sammen med andre problemer, der forhindrer, at der opnås et tilstrækkeligt niveau af elforsyningssikkerhed (og i givet fald miljøbeskyttelse) uden indgreb, skal fastslås. |
| --- | --- |

336.

De(t) regulerings- eller markedssvigt, der sammen med andre problemer, der forhindrer, at der opnås et tilstrækkeligt niveau af elforsyningssikkerhed (og i givet fald miljøbeskyttelse) uden indgreb, skal fastslås.

| 337. | Eksisterende foranstaltninger, der allerede er rettet mod markedet eller lovgivningsmæssige svigt eller andre problemer, der er identificeret i punkt 336, skal også afdækkes. |
| --- | --- |

337.

Eksisterende foranstaltninger, der allerede er rettet mod markedet eller lovgivningsmæssige svigt eller andre problemer, der er identificeret i punkt 336, skal også afdækkes.

| 338. | Medlemsstaterne skal dokumentere årsagerne til, at markedet ikke kan forventes at levere elforsyningssikkerhed uden statsstøtte, under hensyntagen til de markedsreformer og forbedringer, som medlemsstaten har planlagt, og den teknologiske udvikling. |
| --- | --- |

338.

Medlemsstaterne skal dokumentere årsagerne til, at markedet ikke kan forventes at levere elforsyningssikkerhed uden statsstøtte, under hensyntagen til de markedsreformer og forbedringer, som medlemsstaten har planlagt, og den teknologiske udvikling.

| 339. | I sin vurdering vil Kommissionen tage hensyn til følgende, som skal forelægges af medlemsstaten:






  a) | en vurdering af indvirkningen af variabel elproduktion, herunder indvirkningen fra nabosystemer |
| --- | --- | --- |

339.

I sin vurdering vil Kommissionen tage hensyn til følgende, som skal forelægges af medlemsstaten:

a)

en vurdering af indvirkningen af variabel elproduktion, herunder indvirkningen fra nabosystemer

| b) | en vurdering af indvirkningen af deltagelse på efterspørgsels- og lagringssiden, herunder en beskrivelse af de foranstaltninger, der skal fremme efterspørgselsstyringen |
| --- | --- |

b)

en vurdering af indvirkningen af deltagelse på efterspørgsels- og lagringssiden, herunder en beskrivelse af de foranstaltninger, der skal fremme efterspørgselsstyringen

| c) | en vurdering af den faktiske eller potentielle forekomst af samkøringslinjer og større transmissionsnetinfrastrukturer, herunder en beskrivelse af projekter, der er under gennemførelse og planlagt |
| --- | --- |

c)

en vurdering af den faktiske eller potentielle forekomst af samkøringslinjer og større transmissionsnetinfrastrukturer, herunder en beskrivelse af projekter, der er under gennemførelse og planlagt

| d) | en vurdering af ethvert andet element, der kan forårsage eller forværre problemet med elforsyningssikkerheden, såsom lofter over engrospriser eller andre regulerings- eller markedssvigt. Hvis det kræves i henhold til forordning (EU) 2019/943, skal den gennemførelsesplan, der er omhandlet i artikel 20, stk. 3, i nævnte forordning, være genstand for en udtalelse fra Kommissionen, inden der kan ydes støtte. Der vil blive taget hensyn til gennemførelsesplanen og udtalelsen i forbindelse med nødvendighedsvurderingen. samt |
| --- | --- |

d)

en vurdering af ethvert andet element, der kan forårsage eller forværre problemet med elforsyningssikkerheden, såsom lofter over engrospriser eller andre regulerings- eller markedssvigt. Hvis det kræves i henhold til forordning (EU) 2019/943, skal den gennemførelsesplan, der er omhandlet i artikel 20, stk. 3, i nævnte forordning, være genstand for en udtalelse fra Kommissionen, inden der kan ydes støtte. Der vil blive taget hensyn til gennemførelsesplanen og udtalelsen i forbindelse med nødvendighedsvurderingen. samt

| e) | eventuelt relevant indhold i en handlingsplan i henhold til artikel 15 i forordning (EU) 2019/943. |
| --- | --- |

e)

eventuelt relevant indhold i en handlingsplan i henhold til artikel 15 i forordning (EU) 2019/943.

4.8.4.2.   Hensigtsmæssighed

Hensigtsmæssighed

| 340. | Afsnit 3.2.1.2 finder ikke anvendelse på foranstaltninger til elforsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

340.

Afsnit 3.2.1.2 finder ikke anvendelse på foranstaltninger til elforsyningssikkerhed.

| 341. | Medlemsstaterne bør først og fremmest overveje alternative måder at opnå elforsyningssikkerhed på, navnlig en mere effektiv udformning af elektricitetsmarkedet, som kan afhjælpe markedssvigt, der underminerer elforsyningssikkerheden. For eksempel forbedring af funktionen af afregning af ubalancer i elsektoren, bedre integration af variabel produktion, tilskyndelse til og integration af prisfleksibelt elforbrug og lagring, fremme af effektive prissignaler, fjernelse af hindringer for grænseoverskridende handel og forbedring af infrastrukturen, herunder sammenkoblingen. Støtte kan anses for hensigtsmæssig til forsyningssikkerhedsforanstaltninger, når der trods passende og proportionale forbedringer af markedsudformningen (130) og investeringer i netaktiver, uanset om de allerede er gennemført eller planlagt, fortsat er en forsyningssikkerhedsrisiko. |
| --- | --- |

341.

Medlemsstaterne bør først og fremmest overveje alternative måder at opnå elforsyningssikkerhed på, navnlig en mere effektiv udformning af elektricitetsmarkedet, som kan afhjælpe markedssvigt, der underminerer elforsyningssikkerheden. For eksempel forbedring af funktionen af afregning af ubalancer i elsektoren, bedre integration af variabel produktion, tilskyndelse til og integration af prisfleksibelt elforbrug og lagring, fremme af effektive prissignaler, fjernelse af hindringer for grænseoverskridende handel og forbedring af infrastrukturen, herunder sammenkoblingen. Støtte kan anses for hensigtsmæssig til forsyningssikkerhedsforanstaltninger, når der trods passende og proportionale forbedringer af markedsudformningen (130

| 342. | Med hensyn til foranstaltninger til overbelastning af nettet bør medlemsstaterne desuden forklare, hvordan effektiviteten af omfordelingsforanstaltningerne forbedres i overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EU) 2019/943. |
| --- | --- |

342.

Med hensyn til foranstaltninger til overbelastning af nettet bør medlemsstaterne desuden forklare, hvordan effektiviteten af omfordelingsforanstaltningerne forbedres i overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EU) 2019/943.

4.8.4.3.   Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

| 343. | Støtteforanstaltningen bør være åben for alle støttemodtagere eller projekter, der teknisk set kan bidrage effektivt til opfyldelsen af målet om forsyningssikkerhed. Dette omfatter produktion, lagring og prisfleksibelt elforbrug samt aggregering af små enheder af disse former for kapacitet til større blokke. |
| --- | --- |

343.

Støtteforanstaltningen bør være åben for alle støttemodtagere eller projekter, der teknisk set kan bidrage effektivt til opfyldelsen af målet om forsyningssikkerhed. Dette omfatter produktion, lagring og prisfleksibelt elforbrug samt aggregering af små enheder af disse former for kapacitet til større blokke.

| 344. | Begrænsninger i deltagelsen i forsyningssikkerhedsforanstaltninger, der har til formål at sikre, at disse foranstaltninger ikke underminerer miljøbeskyttelsen, anses for at være hensigtsmæssige (jf. punkt 368 og 369). |
| --- | --- |

344.

Begrænsninger i deltagelsen i forsyningssikkerhedsforanstaltninger, der har til formål at sikre, at disse foranstaltninger ikke underminerer miljøbeskyttelsen, anses for at være hensigtsmæssige (jf. punkt 368 og 369).

| 345. | Medlemsstaterne opfordres til at indføre yderligere kriterier eller elementer i deres forsyningssikkerhedsforanstaltninger for at fremme grønnere teknologiers deltagelse (eller mindske deltagelsen af forurenende teknologier), der er nødvendige for at støtte opfyldelsen af Unionens miljøbeskyttelsesmål. Sådanne yderligere kriterier eller karakteristika skal være objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende i forhold til klart definerede miljøbeskyttelsesmål og ikke føre til overkompensation til støttemodtagerne. |
| --- | --- |

345.

Medlemsstaterne opfordres til at indføre yderligere kriterier eller elementer i deres forsyningssikkerhedsforanstaltninger for at fremme grønnere teknologiers deltagelse (eller mindske deltagelsen af forurenende teknologier), der er nødvendige for at støtte opfyldelsen af Unionens miljøbeskyttelsesmål. Sådanne yderligere kriterier eller karakteristika skal være objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende i forhold til klart definerede miljøbeskyttelsesmål og ikke føre til overkompensation til støttemodtagerne.

| 346. | Hvor det er teknisk muligt, skal foranstaltninger til elforsyningssikkerhed være åbne for direkte grænseoverskridende deltagelse af kapacitetsudbydere, der er etableret i en anden medlemsstat (131). Medlemsstaterne skal sikre, at udenlandsk kapacitet med en teknisk ydeevne, der svarer til den indenlandske kapacitet, har mulighed for at deltage i samme konkurrencebaserede proces som indenlandsk kapacitet. Medlemsstaterne kan kræve, at den udenlandske kapacitet befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med den medlemsstat, der anvender foranstaltningen. Hvor det er relevant, skal de relevante bestemmelser i artikel 26 i forordning (EU) 2019/943 også overholdes. |
| --- | --- |

346.

Hvor det er teknisk muligt, skal foranstaltninger til elforsyningssikkerhed være åbne for direkte grænseoverskridende deltagelse af kapacitetsudbydere, der er etableret i en anden medlemsstat (131

4.8.4.4.   Offentlige høringer

Offentlige høringer

| 347. | Afsnit 4.8.4.4 finder anvendelse fra den 1. juli 2023. |
| --- | --- |

347.

Afsnit 4.8.4.4 finder anvendelse fra den 1. juli 2023.

| 348. | Forud for anmeldelsen af støtte, bortset fra under behørigt begrundede ekstraordinære omstændigheder, skal medlemsstaterne foretage en offentlig høring om proportionalitets- og konkurrencevirkningerne af de foranstaltninger, der skal anmeldes i henhold til dette afsnit. Høringsforpligtelsen gælder ikke for ændringer af allerede godkendte foranstaltninger, der ikke ændrer deres anvendelsesområde eller støtteberettigelse eller forlænger deres varighed ud over 10 år fra den oprindelige afgørelses dato, eller i de tilfælde, der er omhandlet i punkt 349. For at afgøre, om en foranstaltning er berettiget under hensyntagen til kriterierne i disse retningslinjer, er følgende offentlige høring påkrævet (132):






  a) | for foranstaltninger, hvor den anslåede gennemsnitlige årlige støtte er mindst 100 mio. EUR om året, en offentlig høring af mindst seks ugers varighed, der omfatter:






  i) | støtteberettigelse |
| --- | --- | --- | --- |

348.

Forud for anmeldelsen af støtte, bortset fra under behørigt begrundede ekstraordinære omstændigheder, skal medlemsstaterne foretage en offentlig høring om proportionalitets- og konkurrencevirkningerne af de foranstaltninger, der skal anmeldes i henhold til dette afsnit. Høringsforpligtelsen gælder ikke for ændringer af allerede godkendte foranstaltninger, der ikke ændrer deres anvendelsesområde eller støtteberettigelse eller forlænger deres varighed ud over 10 år fra den oprindelige afgørelses dato, eller i de tilfælde, der er omhandlet i punkt 349. For at afgøre, om en foranstaltning er berettiget under hensyntagen til kriterierne i disse retningslinjer, er følgende offentlige høring påkrævet (132

a)

for foranstaltninger, hvor den anslåede gennemsnitlige årlige støtte er mindst 100 mio. EUR om året, en offentlig høring af mindst seks ugers varighed, der omfatter:

i)

støtteberettigelse

| ii) | foreslået anvendelse og omfang af udbudsprocedurer og eventuelle foreslåede undtagelser |
| --- | --- |

ii)

foreslået anvendelse og omfang af udbudsprocedurer og eventuelle foreslåede undtagelser

| iii) | de vigtigste parametre for støttetildelingsprocessen (133), herunder for at muliggøre konkurrence mellem forskellige typer støttemodtagere (134) |
| --- | --- |

iii)

de vigtigste parametre for støttetildelingsprocessen (133), herunder for at muliggøre konkurrence mellem forskellige typer støttemodtagere (134)

133

134

| iv) | metoden til fordeling af omkostningerne ved foranstaltningen på forbrugerne |
| --- | --- |

iv)

metoden til fordeling af omkostningerne ved foranstaltningen på forbrugerne

| v) | hvis der ikke anvendes en udbudsprocedure, de antagelser og data, der ligger til grund for den kvantificering, som anvendes til at påvise støttens proportionalitet, herunder omkostninger, indtægter, driftsantagelser og levetid samt WACC og |
| --- | --- |

v)

hvis der ikke anvendes en udbudsprocedure, de antagelser og data, der ligger til grund for den kvantificering, som anvendes til at påvise støttens proportionalitet, herunder omkostninger, indtægter, driftsantagelser og levetid samt WACC og

| vi) | hvis der kan ydes støtte til nye investeringer i naturgasbaseret produktion, foreslåede beskyttelsesforanstaltninger for at sikre overensstemmelse med Unionens klimamål |
| --- | --- |

vi)

hvis der kan ydes støtte til nye investeringer i naturgasbaseret produktion, foreslåede beskyttelsesforanstaltninger for at sikre overensstemmelse med Unionens klimamål

| b) | for foranstaltninger, hvor den anslåede gennemsnitlige årlige støtte er under 100 mio. EUR om året, en offentlig høring af mindst fire ugers varighed, der omfatter:






  i) | støtteberettigelse |
| --- | --- | --- |

b)

for foranstaltninger, hvor den anslåede gennemsnitlige årlige støtte er under 100 mio. EUR om året, en offentlig høring af mindst fire ugers varighed, der omfatter:

i)

støtteberettigelse

| ii) | foreslået anvendelse og omfang af udbudsprocedurer og eventuelle foreslåede undtagelser |
| --- | --- |

ii)

foreslået anvendelse og omfang af udbudsprocedurer og eventuelle foreslåede undtagelser

| iii) | metoden til fordeling af omkostningerne ved foranstaltningen på forbrugerne og |
| --- | --- |

iii)

metoden til fordeling af omkostningerne ved foranstaltningen på forbrugerne og

| iv) | hvis der kan ydes støtte til nye investeringer i naturgasbaseret produktion, foreslåede beskyttelsesforanstaltninger for at sikre overensstemmelse med Unionens klimamål |
| --- | --- |

iv)

hvis der kan ydes støtte til nye investeringer i naturgasbaseret produktion, foreslåede beskyttelsesforanstaltninger for at sikre overensstemmelse med Unionens klimamål

| 349. | Der kræves ingen offentlig høring i forbindelse med foranstaltninger, der falder ind under punkt 348, litra b), hvor der anvendes konkurrencebaserede udbudsprocedurer, og hvor foranstaltningen ikke støtter investeringer i energiproduktion baseret på fossile brændstoffer. |
| --- | --- |

349.

Der kræves ingen offentlig høring i forbindelse med foranstaltninger, der falder ind under punkt 348, litra b), hvor der anvendes konkurrencebaserede udbudsprocedurer, og hvor foranstaltningen ikke støtter investeringer i energiproduktion baseret på fossile brændstoffer.

| 350. | Spørgeskemaer skal offentliggøres på et offentligt websted. Medlemsstaterne skal offentliggøre et svar på høringen, der sammenfatter og behandler de modtagne svar. Dette bør omfatte en redegørelse for, hvordan de mulige virkninger for konkurrencen er blevet minimeret gennem den foreslåede foranstaltnings anvendelsesområde/støtteberettigelse. Medlemsstaterne skal vedlægge et link til deres høringssvar som led i anmeldelsen af støtteforanstaltninger i henhold til dette afsnit. |
| --- | --- |

350.

Spørgeskemaer skal offentliggøres på et offentligt websted. Medlemsstaterne skal offentliggøre et svar på høringen, der sammenfatter og behandler de modtagne svar. Dette bør omfatte en redegørelse for, hvordan de mulige virkninger for konkurrencen er blevet minimeret gennem den foreslåede foranstaltnings anvendelsesområde/støtteberettigelse. Medlemsstaterne skal vedlægge et link til deres høringssvar som led i anmeldelsen af støtteforanstaltninger i henhold til dette afsnit.

| 351. | I ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen overveje alternative høringsmetoder, forudsat at der tages hensyn til de interesserede parters synspunkter i forbindelse med den (fortsatte) gennemførelse af støtten. I sådanne tilfælde kan høringen måske skulle kombineres med korrigerende foranstaltninger for at minimere eventuelle fordrejende virkninger af foranstaltningen. |
| --- | --- |

351.

I ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen overveje alternative høringsmetoder, forudsat at der tages hensyn til de interesserede parters synspunkter i forbindelse med den (fortsatte) gennemførelse af støtten. I sådanne tilfælde kan høringen måske skulle kombineres med korrigerende foranstaltninger for at minimere eventuelle fordrejende virkninger af foranstaltningen.

4.8.4.5.   Proportionalitet

Proportionalitet

| 352. | Reglerne i punkt 353, 354, 355, 356 og 357 gælder i tillæg til reglerne i punkt 49, 50, 51, 52, 53 og 55. |
| --- | --- |

352.

Reglerne i punkt 353, 354, 355, 356 og 357 gælder i tillæg til reglerne i punkt 49, 50, 51, 52, 53 og 55.

| 353. | Efterspørgslen efter forsyningssikkerhedsforanstaltninger bør fastsættes på grundlag af den pålidelighedsstandard eller cost-benefit-analyse, der er omhandlet i punkt 331, og på grundlag af analysen under punkt 332, 333 og 334 og de ressourcer, der er nødvendige for at sikre et tilstrækkeligt forsyningssikkerhedsniveau. Den analyse, der anvendes til at fastsætte efterspørgselsniveauet, må højst være tolv måneder gammel på det tidspunkt, hvor efterspørgslen fastsættes. |
| --- | --- |

353.

Efterspørgslen efter forsyningssikkerhedsforanstaltninger bør fastsættes på grundlag af den pålidelighedsstandard eller cost-benefit-analyse, der er omhandlet i punkt 331, og på grundlag af analysen under punkt 332, 333 og 334 og de ressourcer, der er nødvendige for at sikre et tilstrækkeligt forsyningssikkerhedsniveau. Den analyse, der anvendes til at fastsætte efterspørgselsniveauet, må højst være tolv måneder gammel på det tidspunkt, hvor efterspørgslen fastsættes.

| 354. | Den tid, der går mellem tildelingen af støtten og fristen for, hvornår projekterne skal gennemføres, bør give mulighed for effektiv konkurrence mellem de forskellige støtteberettigede projekter. |
| --- | --- |

354.

Den tid, der går mellem tildelingen af støtten og fristen for, hvornår projekterne skal gennemføres, bør give mulighed for effektiv konkurrence mellem de forskellige støtteberettigede projekter.

| 355. | Undtagelser fra kravet om tildeling af støtte og fastsættelse af støtteniveauet gennem en udbudsprocedure kan kun begrundes:






  a) | hvis der fremlægges dokumentation, herunder dokumentation, der er indsamlet i forbindelse med den offentlige høring, hvis det er relevant, som viser, at den potentielle deltagelse i en sådan udbudsprocedure sandsynligvis ikke vil være tilstrækkelig til at sikre konkurrence eller |
| --- | --- | --- |

355.

Undtagelser fra kravet om tildeling af støtte og fastsættelse af støtteniveauet gennem en udbudsprocedure kan kun begrundes:

a)

hvis der fremlægges dokumentation, herunder dokumentation, der er indsamlet i forbindelse med den offentlige høring, hvis det er relevant, som viser, at den potentielle deltagelse i en sådan udbudsprocedure sandsynligvis ikke vil være tilstrækkelig til at sikre konkurrence eller

| b) | kun for foranstaltninger til overbelastning af nettet, hvor medlemsstaten fremlægger en analyse (efter høring af og under hensyntagen til den ansvarlige nationale tilsynsmyndigheds synspunkt) baseret på dokumentation, herunder oplysninger indsamlet under den offentlige høring, hvor det er relevant, for, at et udbud ville være mindre omkostningseffektivt, f.eks. på grund af strategisk udbud eller markedsfordrejning. |
| --- | --- |

b)

kun for foranstaltninger til overbelastning af nettet, hvor medlemsstaten fremlægger en analyse (efter høring af og under hensyntagen til den ansvarlige nationale tilsynsmyndigheds synspunkt) baseret på dokumentation, herunder oplysninger indsamlet under den offentlige høring, hvor det er relevant, for, at et udbud ville være mindre omkostningseffektivt, f.eks. på grund af strategisk udbud eller markedsfordrejning.

| 356. | Modtagerne af forsyningssikkerhedsforanstaltninger bør have effektive incitamenter til at bidrage til forsyningssikkerheden i leveringsperioden. Disse incitamenter bør generelt være knyttet til værdien af mistet forbrug (VOLL) (135). Hvis en støttemodtager f.eks. ikke er tilgængelig, bør de blive pålagt en sanktion i forbindelse med VOLL. Bortset fra foranstaltninger til overbelastning af nettet bør denne sanktion generelt komme fra priser for afregning af elektricitetstab for at undgå fordrejninger af markedets funktion. |
| --- | --- |

356.

Modtagerne af forsyningssikkerhedsforanstaltninger bør have effektive incitamenter til at bidrage til forsyningssikkerheden i leveringsperioden. Disse incitamenter bør generelt være knyttet til værdien af mistet forbrug (VOLL) (135

| 357. | Medlemsstaterne kan også anvende konkurrencebaserede certifikater/leverandørforpligtelsesordninger, forudsat at:






  a) | efterspørgslen i ordningen ligger under det potentielle udbud og |
| --- | --- | --- |

357.

Medlemsstaterne kan også anvende konkurrencebaserede certifikater/leverandørforpligtelsesordninger, forudsat at:

a)

efterspørgslen i ordningen ligger under det potentielle udbud og

| b) | den købs- eller sanktionspris, der gælder for en forbruger/leverandør, som ikke har købt det krævede antal certifikater (dvs. den pris, der udgør det maksimale beløb, der vil blive betalt til støttemodtagerne), fastsættes på et niveau, der sikrer, at støttemodtagerne ikke kan overkompenseres. |
| --- | --- |

b)

den købs- eller sanktionspris, der gælder for en forbruger/leverandør, som ikke har købt det krævede antal certifikater (dvs. den pris, der udgør det maksimale beløb, der vil blive betalt til støttemodtagerne), fastsættes på et niveau, der sikrer, at støttemodtagerne ikke kan overkompenseres.

4.8.5.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

| 358. | Bortset fra punkt 70 finder afsnit 3.2.2 ikke anvendelse på foranstaltninger til elforsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

358.

Bortset fra punkt 70 finder afsnit 3.2.2 ikke anvendelse på foranstaltninger til elforsyningssikkerhed.

| 359. | Støtten skal udformes således, at markederne fortsat fungerer effektivt, og så der opretholdes effektive driftsincitamenter og prissignaler. |
| --- | --- |

359.

Støtten skal udformes således, at markederne fortsat fungerer effektivt, og så der opretholdes effektive driftsincitamenter og prissignaler.

| 360. | Der må ikke gives incitamenter til produktion af energi, der vil fortrænge mindre forurenende energiformer. |
| --- | --- |

360.

Der må ikke gives incitamenter til produktion af energi, der vil fortrænge mindre forurenende energiformer.

| 361. | Kravene i punkt 359 og 360 vil generelt blive opfyldt, når en foranstaltning betaler for kapacitet (EUR pr. megawatt (MW)) frem for elproduktion (EUR/MWh). Hvis der er en betaling pr. MWh, er der behov for yderligere opmærksomhed for at sikre, at negative markedsvirkninger undgås, og at mindre forurenende produktionskilder ikke fortrænges. |
| --- | --- |

361.

Kravene i punkt 359 og 360 vil generelt blive opfyldt, når en foranstaltning betaler for kapacitet (EUR pr. megawatt (MW)) frem for elproduktion (EUR/MWh). Hvis der er en betaling pr. MWh, er der behov for yderligere opmærksomhed for at sikre, at negative markedsvirkninger undgås, og at mindre forurenende produktionskilder ikke fortrænges.

| 362. | Forsyningssikkerhedsforanstaltninger skal opfylde alle gældende betingelser for udformningen i artikel 22 i forordning (EU) 2019/943 (136). |
| --- | --- |

362.

Forsyningssikkerhedsforanstaltninger skal opfylde alle gældende betingelser for udformningen i artikel 22 i forordning (EU) 2019/943 (136

| 363. | For strategiske reserver og andre foranstaltninger med henblik på ressourcetilstrækkelighed, herunder afbrydelighedsordninger, hvor kapaciteten holdes uden for markedet, for at sikre, at markedsprisdannelsen ikke fordrejes, gælder følgende yderligere kumulative krav:






  a) | ressourcerne i foranstaltningen må kun indgå i lastfordelingen, hvis transmissionssystemoperatørerne kan forventes at udtømme deres balanceringsressourcer i bestræbelserne på at skabe ligevægt mellem udbud og efterspørgsel (137) |
| --- | --- | --- |

363.

For strategiske reserver og andre foranstaltninger med henblik på ressourcetilstrækkelighed, herunder afbrydelighedsordninger, hvor kapaciteten holdes uden for markedet, for at sikre, at markedsprisdannelsen ikke fordrejes, gælder følgende yderligere kumulative krav:

a)

ressourcerne i foranstaltningen må kun indgå i lastfordelingen, hvis transmissionssystemoperatørerne kan forventes at udtømme deres balanceringsressourcer i bestræbelserne på at skabe ligevægt mellem udbud og efterspørgsel (137)

137

| b) | under afregningsperioder for ubalancer, hvor ressourcerne i foranstaltningen indgår i lastfordelingen, skal ubalancer i markedet afregnes mindst til VOLL eller til en værdi, der er højere end intraday-prisgrænsen (138), alt efter hvad der er højest |
| --- | --- |

b)

under afregningsperioder for ubalancer, hvor ressourcerne i foranstaltningen indgår i lastfordelingen, skal ubalancer i markedet afregnes mindst til VOLL eller til en værdi, der er højere end intraday-prisgrænsen (138), alt efter hvad der er højest

138

| c) | foranstaltningens output efter lastfordeling skal tildeles balanceansvarlige aktører ved hjælp af mekanismen for afregning af ubalancer |
| --- | --- |

c)

foranstaltningens output efter lastfordeling skal tildeles balanceansvarlige aktører ved hjælp af mekanismen for afregning af ubalancer

| d) | ressourcerne modtager ikke vederlag fra engrosmarkedet for elektricitet eller balancemarkederne |
| --- | --- |

d)

ressourcerne modtager ikke vederlag fra engrosmarkedet for elektricitet eller balancemarkederne

| e) | ressourcerne i foranstaltningen skal holdes uden for energimarkederne som minimum under hele kontraktperioden. |
| --- | --- |

e)

ressourcerne i foranstaltningen skal holdes uden for energimarkederne som minimum under hele kontraktperioden.

| 364. | For foranstaltninger til overbelastning af nettet, hvor ressourcerne holdes uden for markedet, kan disse ressourcer ikke modtage betaling fra engrosmarkedet for elektricitet eller balancemarkederne og skal holdes uden for energimarkederne som minimum i kontraktperioden. |
| --- | --- |

364.

For foranstaltninger til overbelastning af nettet, hvor ressourcerne holdes uden for markedet, kan disse ressourcer ikke modtage betaling fra engrosmarkedet for elektricitet eller balancemarkederne og skal holdes uden for energimarkederne som minimum i kontraktperioden.

| 365. | For andre kapacitetsmekanismer end strategiske reserver skal medlemsstaterne sikre, at foranstaltningen:






  a) | udformes således, at den pris, der betales for tilgængelighed, automatisk bliver nul, når niveauet for kapacitetslevering forventes at være tilstrækkeligt til at opfylde niveauet for den krævede kapacitet |
| --- | --- | --- |

365.

For andre kapacitetsmekanismer end strategiske reserver skal medlemsstaterne sikre, at foranstaltningen:

a)

udformes således, at den pris, der betales for tilgængelighed, automatisk bliver nul, når niveauet for kapacitetslevering forventes at være tilstrækkeligt til at opfylde niveauet for den krævede kapacitet

| b) | kun aflønner de deltagende ressourcer for deres tilgængelighed og sikrer, at vederlaget ikke påvirker kapacitetsudbyderens beslutninger om, hvorvidt der produceres eller ej og |
| --- | --- |

b)

kun aflønner de deltagende ressourcer for deres tilgængelighed og sikrer, at vederlaget ikke påvirker kapacitetsudbyderens beslutninger om, hvorvidt der produceres eller ej og

| c) | gør det muligt at overføre kapacitetsforpligtelser mellem berettigede kapacitetsudbydere. |
| --- | --- |

c)

gør det muligt at overføre kapacitetsforpligtelser mellem berettigede kapacitetsudbydere.

| 366. | Elforsyningssikkerhedsforanstaltninger bør ikke:






  a) | skabe urimelige markedsfordrejninger eller begrænse handelen på tværs af zoner |
| --- | --- | --- |

366.

Elforsyningssikkerhedsforanstaltninger bør ikke:

a)

skabe urimelige markedsfordrejninger eller begrænse handelen på tværs af zoner

| b) | mindske incitamenterne til at investere i sammenkoblingskapacitet — f.eks. ved at reducere flaskehalsindtægterne for eksisterende eller nye samkøringslinjer |
| --- | --- |

b)

mindske incitamenterne til at investere i sammenkoblingskapacitet — f.eks. ved at reducere flaskehalsindtægterne for eksisterende eller nye samkøringslinjer

| c) | undergrave markedskoblingen, herunder intraday- og balancemarkeder |
| --- | --- |

c)

undergrave markedskoblingen, herunder intraday- og balancemarkeder

| d) | undergrave de investeringsbeslutninger om kapacitet, der gik forud for foranstaltningen. |
| --- | --- |

d)

undergrave de investeringsbeslutninger om kapacitet, der gik forud for foranstaltningen.

| 367. | For at undgå at undergrave incitamenterne til prisfleksibelt elforbrug og forværre de markedssvigt, der fører til behovet for forsyningssikkerhedsforanstaltninger, og for at sikre, at forsyningssikkerhedsforanstaltningerne er så begrænsede som muligt, bør omkostningerne ved en forsyningssikkerhedsforanstaltning afholdes af de markedsdeltagere, der bidrager til behovet for foranstaltningen. Dette kan f.eks. opnås ved at fordele omkostningerne ved en forsyningssikkerhedsforanstaltning på elforbrugerne i perioder med spidsbelastningsefterspørgsel eller ved at fordele omkostningerne ved en foranstaltning til overbelastning af nettet til forbrugere i den region, der oplever knaphed på tidspunkter, hvor kapaciteten i foranstaltningen afsendes. En sådan omkostningsfordeling er dog muligvis ikke påkrævet, hvis medlemsstaten fremlægger en analyse baseret på dokumentation, herunder den, der blev indsamlet under den offentlige høring, om, at en sådan omkostningsfordeling ville underminere foranstaltningens omkostningseffektivitet eller føre til alvorlige konkurrencefordrejninger, som klart ville underminere de potentielle fordele ved en sådan omkostningsfordeling. |
| --- | --- |

367.

For at undgå at undergrave incitamenterne til prisfleksibelt elforbrug og forværre de markedssvigt, der fører til behovet for forsyningssikkerhedsforanstaltninger, og for at sikre, at forsyningssikkerhedsforanstaltningerne er så begrænsede som muligt, bør omkostningerne ved en forsyningssikkerhedsforanstaltning afholdes af de markedsdeltagere, der bidrager til behovet for foranstaltningen. Dette kan f.eks. opnås ved at fordele omkostningerne ved en forsyningssikkerhedsforanstaltning på elforbrugerne i perioder med spidsbelastningsefterspørgsel eller ved at fordele omkostningerne ved en foranstaltning til overbelastning af nettet til forbrugere i den region, der oplever knaphed på tidspunkter, hvor kapaciteten i foranstaltningen afsendes. En sådan omkostningsfordeling er dog muligvis ikke påkrævet, hvis medlemsstaten fremlægger en analyse baseret på dokumentation, herunder den, der blev indsamlet under den offentlige høring, om, at en sådan omkostningsfordeling ville underminere foranstaltningens omkostningseffektivitet eller føre til alvorlige konkurrencefordrejninger, som klart ville underminere de potentielle fordele ved en sådan omkostningsfordeling.

| 368. | Kommissionen mener, at visse støtteforanstaltninger har negative virkninger for konkurrencen og samhandelen, som sandsynligvis ikke vil blive opvejet. Visse støtteforanstaltninger kan navnlig forværre markedssvigt og skabe ineffektivitet til skade for forbrugerne og den sociale velfærd. Eksempelvis kan foranstaltninger — herunder foranstaltninger til overbelastning af nettet og afbrydelighedsordninger — som ikke overholder den emissionstærskel, der gælder for kapacitetsmekanismer i artikel 22 i forordning (EU) 2019/943, og som kan tilskynde til nye investeringer i energi baseret på de mest forurenende fossile brændstoffer såsom kul, diesel, brunkul, olie og olieskifer, øge de negative eksterne miljøvirkninger på markedet. |
| --- | --- |

368.

Kommissionen mener, at visse støtteforanstaltninger har negative virkninger for konkurrencen og samhandelen, som sandsynligvis ikke vil blive opvejet. Visse støtteforanstaltninger kan navnlig forværre markedssvigt og skabe ineffektivitet til skade for forbrugerne og den sociale velfærd. Eksempelvis kan foranstaltninger — herunder foranstaltninger til overbelastning af nettet og afbrydelighedsordninger — som ikke overholder den emissionstærskel, der gælder for kapacitetsmekanismer i artikel 22 i forordning (EU) 2019/943, og som kan tilskynde til nye investeringer i energi baseret på de mest forurenende fossile brændstoffer såsom kul, diesel, brunkul, olie og olieskifer, øge de negative eksterne miljøvirkninger på markedet.

| 369. | Foranstaltninger, der tilskynder til nye investeringer i energiproduktion baseret på naturgas, kan støtte elforsyningssikkerheden, men forværre negative miljømæssige eksterne virkninger på længere sigt sammenlignet med alternative investeringer i ikkeforurenende teknologier. For at gøre det muligt for Kommissionen at kontrollere, at de negative virkninger af sådanne foranstaltninger kan opvejes af positive virkninger i balanceringstesten, bør medlemsstaterne forklare, hvordan de vil sikre, at sådanne investeringer bidrager til at nå Unionens klimamål for 2030 og 2050-målet om klimaneutralitet. Medlemsstaterne skal navnlig forklare, hvordan en fastlåsning af denne gasfyrede energiproduktion vil blive undgået. Dette kan f.eks. omfatte bindende tilsagn fra støttemodtageren om at gennemføre dekarboniseringsteknologier såsom CCS/CCU eller udskifte naturgas med vedvarende eller kulstoffattig gas eller at lukke anlægget efter en tidsplan, der er i overensstemmelse med Unionens klimamål. |
| --- | --- |

369.

Foranstaltninger, der tilskynder til nye investeringer i energiproduktion baseret på naturgas, kan støtte elforsyningssikkerheden, men forværre negative miljømæssige eksterne virkninger på længere sigt sammenlignet med alternative investeringer i ikkeforurenende teknologier. For at gøre det muligt for Kommissionen at kontrollere, at de negative virkninger af sådanne foranstaltninger kan opvejes af positive virkninger i balanceringstesten, bør medlemsstaterne forklare, hvordan de vil sikre, at sådanne investeringer bidrager til at nå Unionens klimamål for 2030 og 2050-målet om klimaneutralitet. Medlemsstaterne skal navnlig forklare, hvordan en fastlåsning af denne gasfyrede energiproduktion vil blive undgået. Dette kan f.eks. omfatte bindende tilsagn fra støttemodtageren om at gennemføre dekarboniseringsteknologier såsom CCS/CCU eller udskifte naturgas med vedvarende eller kulstoffattig gas eller at lukke anlægget efter en tidsplan, der er i overensstemmelse med Unionens klimamål.

| 370. | For individuelle støtteforanstaltninger eller ordninger, der kun er til fordel for et særligt begrænset antal støttemodtagere eller en eksisterende støttemodtager, bør medlemsstaterne desuden påvise, at den foreslåede støtteforanstaltning ikke vil føre til øget markedsstyrke. |
| --- | --- |

370.

For individuelle støtteforanstaltninger eller ordninger, der kun er til fordel for et særligt begrænset antal støttemodtagere eller en eksisterende støttemodtager, bør medlemsstaterne desuden påvise, at den foreslåede støtteforanstaltning ikke vil føre til øget markedsstyrke.

4.9.   Støtte til energiinfrastruktur

Støtte til energiinfrastruktur

4.9.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 371. | For at opfylde Unionens klimamål vil der være behov for betydelige investeringer og opgradering af energiinfrastrukturen. En moderne energiinfrastruktur er afgørende for et integreret energimarked, der opfylder klimamålene og samtidig sikrer forsyningssikkerheden i Unionen. Tilstrækkelig energiinfrastruktur er et nødvendigt element i et effektivt energimarked. Forbedring af energiinfrastrukturen øger systemets stabilitet, ressourcetilstrækkelighed, integration af forskellige energikilder og energiforsyning i underudviklede net. |
| --- | --- |

371.

For at opfylde Unionens klimamål vil der være behov for betydelige investeringer og opgradering af energiinfrastrukturen. En moderne energiinfrastruktur er afgørende for et integreret energimarked, der opfylder klimamålene og samtidig sikrer forsyningssikkerheden i Unionen. Tilstrækkelig energiinfrastruktur er et nødvendigt element i et effektivt energimarked. Forbedring af energiinfrastrukturen øger systemets stabilitet, ressourcetilstrækkelighed, integration af forskellige energikilder og energiforsyning i underudviklede net.

| 372. | Hvis markedsaktørerne ikke kan etablere den fornødne infrastruktur, kan statsstøtte blive nødvendig for at overvinde markedssvigt og sikre, at Unionens betydelige behov for infrastruktur opfyldes. Et af de markedssvigt, der kan opstå på området for energiinfrastruktur, hænger sammen med problemer med koordinering. Divergerende interesser blandt investorer, usikkerhed om resultaterne af samarbejdet og netværkseffekter kan forhindre udformning og udvikling af projekter. Samtidig kan en effektiv energiinfrastruktur medføre væsentlige positive eksterne virkninger, hvorved omkostningerne til og fordelene ved infrastrukturen kan blive fordelt asymmetrisk blandt de forskellige markedsaktører og medlemsstater. Kommissionen mener derfor, at støtte til energiinfrastruktur kan gavne det indre marked ved at bidrage til at afhjælpe disse markedssvigt. Dette gælder især for infrastrukturprojekter med grænseoverskridende virkninger såsom projekter af fælles interesse som defineret i artikel 2, nr. 4), i forordning (EF) nr. 347/2013. |
| --- | --- |

372.

Hvis markedsaktørerne ikke kan etablere den fornødne infrastruktur, kan statsstøtte blive nødvendig for at overvinde markedssvigt og sikre, at Unionens betydelige behov for infrastruktur opfyldes. Et af de markedssvigt, der kan opstå på området for energiinfrastruktur, hænger sammen med problemer med koordinering. Divergerende interesser blandt investorer, usikkerhed om resultaterne af samarbejdet og netværkseffekter kan forhindre udformning og udvikling af projekter. Samtidig kan en effektiv energiinfrastruktur medføre væsentlige positive eksterne virkninger, hvorved omkostningerne til og fordelene ved infrastrukturen kan blive fordelt asymmetrisk blandt de forskellige markedsaktører og medlemsstater. Kommissionen mener derfor, at støtte til energiinfrastruktur kan gavne det indre marked ved at bidrage til at afhjælpe disse markedssvigt. Dette gælder især for infrastrukturprojekter med grænseoverskridende virkninger såsom projekter af fælles interesse som defineret i artikel 2, nr. 4), i forordning (EF) nr. 347/2013.

| 373. | I overensstemmelse med meddelelsen om begrebet støtte (139) er støtte til energiinfrastruktur inden for rammerne af et lovbestemt monopol ikke underlagt statsstøttereglerne. I energisektoren er dette særlig relevant for de medlemsstater, hvor anlæg og drift af visse infrastrukturer ved lov udelukkende er forbeholdt TSO'en eller DSO'en. |
| --- | --- |

373.

I overensstemmelse med meddelelsen om begrebet støtte (139

| 374. | Kommissionen mener, at der foreligger et lovbestemt monopol, som udelukker konkurrencefordrejning, når følgende kumulative betingelser er opfyldt:






  a) | opførelsen og driften af infrastrukturen er underlagt et lovbestemt monopol, der er oprettet i overensstemmelse med EU-retten. Dette er tilfældet, hvis TSO'en/DSO'en juridisk set er den eneste enhed, der er berettiget til at foretage en bestemt type investering eller aktivitet, og ingen anden enhed kan drive et alternativt net (140) |
| --- | --- | --- |

374.

Kommissionen mener, at der foreligger et lovbestemt monopol, som udelukker konkurrencefordrejning, når følgende kumulative betingelser er opfyldt:

a)

opførelsen og driften af infrastrukturen er underlagt et lovbestemt monopol, der er oprettet i overensstemmelse med EU-retten. Dette er tilfældet, hvis TSO'en/DSO'en juridisk set er den eneste enhed, der er berettiget til at foretage en bestemt type investering eller aktivitet, og ingen anden enhed kan drive et alternativt net (140)

140

| b) | det lovbestemte monopol udelukker ikke blot konkurrence på markedet, men også markedet, idet det udelukker enhver mulig konkurrence om at blive eneoperatør af den pågældende infrastruktur |
| --- | --- |

b)

det lovbestemte monopol udelukker ikke blot konkurrence på markedet, men også markedet, idet det udelukker enhver mulig konkurrence om at blive eneoperatør af den pågældende infrastruktur

| c) | tjenesteydelsen er ikke i konkurrence med andre tjenesteydelser |
| --- | --- |

c)

tjenesteydelsen er ikke i konkurrence med andre tjenesteydelser

| d) | hvis operatøren af energiinfrastrukturen er aktiv på et andet marked (geografisk marked eller produktmarked), der er åbent for konkurrence, er krydssubsidiering udelukket. Dette kræver, at regnskaberne holdes adskilte, at omkostninger og indtægter fordeles på en passende måde, og at eventuel offentlig støtte til den tjenesteydelse, som er underlagt et lovbestemt monopol, ikke kan begunstige andre aktiviteter. For så vidt angår elektricitets- og gasinfrastruktur skal vertikalt integrerede enheder i henhold til artikel 56 i direktiv (EU) 2019/944 og artikel 31 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF føre særskilte regnskaber for hver af deres aktiviteter, og dette krav vil efter al sandsynlighed være opfyldt. |
| --- | --- |

d)

hvis operatøren af energiinfrastrukturen er aktiv på et andet marked (geografisk marked eller produktmarked), der er åbent for konkurrence, er krydssubsidiering udelukket. Dette kræver, at regnskaberne holdes adskilte, at omkostninger og indtægter fordeles på en passende måde, og at eventuel offentlig støtte til den tjenesteydelse, som er underlagt et lovbestemt monopol, ikke kan begunstige andre aktiviteter. For så vidt angår elektricitets- og gasinfrastruktur skal vertikalt integrerede enheder i henhold til artikel 56 i direktiv (EU) 2019/944 og artikel 31 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF føre særskilte regnskaber for hver af deres aktiviteter, og dette krav vil efter al sandsynlighed være opfyldt.

| 375. | Kommissionen mener heller ikke, at der er tale om statsstøtte i forbindelse med investeringer, hvor energiinfrastrukturen drives under et »naturligt monopol«, som anses for at eksistere, når følgende kumulative betingelser er opfyldt:






  a) | en infrastruktur står ikke over for nogen direkte konkurrence, hvilket er tilfældet, hvis energiinfrastrukturen ikke kan kopieres økonomisk, og der derfor ikke er andre operatører end TSO'en/DSO'en involveret |
| --- | --- | --- |

375.

Kommissionen mener heller ikke, at der er tale om statsstøtte i forbindelse med investeringer, hvor energiinfrastrukturen drives under et »naturligt monopol«, som anses for at eksistere, når følgende kumulative betingelser er opfyldt:

a)

en infrastruktur står ikke over for nogen direkte konkurrence, hvilket er tilfældet, hvis energiinfrastrukturen ikke kan kopieres økonomisk, og der derfor ikke er andre operatører end TSO'en/DSO'en involveret

| b) | alternativ finansiering i netinfrastrukturen ud over finansieringen af nettet er ubetydelig i den pågældende sektor og medlemsstat |
| --- | --- |

b)

alternativ finansiering i netinfrastrukturen ud over finansieringen af nettet er ubetydelig i den pågældende sektor og medlemsstat

| c) | infrastrukturen er ikke udformet til selektivt at begunstige en bestemt virksomhed eller sektor, men er til gavn for samfundet som helhed |
| --- | --- |

c)

infrastrukturen er ikke udformet til selektivt at begunstige en bestemt virksomhed eller sektor, men er til gavn for samfundet som helhed

| d) | medlemsstaterne skal også sikre, at de midler, der stilles til rådighed til anlæg og/eller drift af energinetinfrastrukturen, ikke kan anvendes til krydssubsidiering eller indirekte støtte til andre økonomiske aktiviteter. Med hensyn til elektricitets- og gasinfrastruktur henvises til punkt 374. |
| --- | --- |

d)

medlemsstaterne skal også sikre, at de midler, der stilles til rådighed til anlæg og/eller drift af energinetinfrastrukturen, ikke kan anvendes til krydssubsidiering eller indirekte støtte til andre økonomiske aktiviteter. Med hensyn til elektricitets- og gasinfrastruktur henvises til punkt 374.

4.9.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 376. | Dette afsnit 4.9 finder anvendelse på støtte til opførelse eller opgradering af investeringer i energiinfrastruktur som defineret i punkt 19, nr. 36) (141). Støtteberettigede investeringer kan omfatte digitalisering, intelligent energiinfrastruktur, f.eks. med henblik på at muliggøre integration af vedvarende energi eller lavemissionsenergi, samt opgraderinger på grundlag af modstandsdygtighed over for klimaændringer. Driftsomkostningerne bør generelt afholdes af netbrugerne, og der bør derfor generelt ikke stilles krav om støtte til disse omkostninger. I særlige tilfælde, hvor en medlemsstat påviser, at driftsomkostningerne ikke kan dækkes af netbrugerne, og hvis driftsstøtten ikke har forbindelse med irreversible omkostninger, men fører til en adfærdsændring, der gør det muligt at opfylde målene om forsyningssikkerhed eller miljøbeskyttelse, kan driftsstøtte til infrastruktur anses for at være forenelig. Medmindre projektet er udelukket fra statsstøttekontrol (se punkt 374 og 375), vil Kommissionen vurdere det som nærmere beskrevet i dette afsnit. |
| --- | --- |

376.

Dette afsnit 4.9 finder anvendelse på støtte til opførelse eller opgradering af investeringer i energiinfrastruktur som defineret i punkt 19, nr. 36) (141

| 377. | Dette afsnit 4.9 finder også anvendelse på energilageranlæg indtil den 31. december 2023, der er tilsluttet transmissions- eller distributionslinjer (separat oplagring af elektricitet (142)) uanset spændingsniveauerne (143). |
| --- | --- |

377.

Dette afsnit 4.9 finder også anvendelse på energilageranlæg indtil den 31. december 2023, der er tilsluttet transmissions- eller distributionslinjer (separat oplagring af elektricitet (142

143

4.9.3.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

4.9.3.1.   Nødvendighed og hensigtsmæssighed

Nødvendighed og hensigtsmæssighed

| 378. | Afsnit 3.2.1.1 og 3.2.1.2 finder ikke anvendelse på støtte til energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

378.

Afsnit 3.2.1.1 og 3.2.1.2 finder ikke anvendelse på støtte til energiinfrastruktur.

| 379. | Energiinfrastruktur finansieres typisk gennem brugertakster. For mange infrastrukturkategorier er disse takster underlagt regulering for at sikre det nødvendige investeringsniveau, samtidig med at brugernes rettigheder bevares, og at de er omkostningsægte og fastsættes uden statslig indgriben. |
| --- | --- |

379.

Energiinfrastruktur finansieres typisk gennem brugertakster. For mange infrastrukturkategorier er disse takster underlagt regulering for at sikre det nødvendige investeringsniveau, samtidig med at brugernes rettigheder bevares, og at de er omkostningsægte og fastsættes uden statslig indgriben.

| 380. | Ydelse af statsstøtte er et middel til at afhjælpe markedssvigt, som ikke kan afhjælpes fuldt ud ved hjælp af obligatoriske brugertakster. For at påvise, at der er behov for statsstøtte, gælder følgende principper derfor:






  a) | Kommissionen mener, at for så vidt angår projekter af fælles interesse som defineret i artikel 2, nr. 4), i forordning (EF) nr. 347/2013, som er fuldt ud underlagt lovgivningen om det indre energimarked, er markedssvigt med hensyn til koordineringsproblemer af en sådan art, at finansiering via tariffer måske ikke er tilstrækkelig, og at der kan ydes statsstøtte |
| --- | --- | --- |

380.

Ydelse af statsstøtte er et middel til at afhjælpe markedssvigt, som ikke kan afhjælpes fuldt ud ved hjælp af obligatoriske brugertakster. For at påvise, at der er behov for statsstøtte, gælder følgende principper derfor:

a)

Kommissionen mener, at for så vidt angår projekter af fælles interesse som defineret i artikel 2, nr. 4), i forordning (EF) nr. 347/2013, som er fuldt ud underlagt lovgivningen om det indre energimarked, er markedssvigt med hensyn til koordineringsproblemer af en sådan art, at finansiering via tariffer måske ikke er tilstrækkelig, og at der kan ydes statsstøtte

| b) | for projekter af fælles interesse, som er helt eller delvist undtaget fra lovgivningen om det indre energimarked, og for andre infrastrukturkategorier vil Kommissionen foretage en individuel vurdering af behovet for statsstøtte. Kommissionen vil i sin vurdering tage hensyn til følgende forhold: i) i hvilket omfang et markedssvigt fører til en ikke optimal tilvejebringelse af den nødvendige infrastruktur, ii) om tredjeparter har adgang til infrastrukturen, og om infrastrukturen er underlagt takstregulering, og iii) i hvilket omfang projektet bidrager til energiforsyningssikkerheden i Unionen eller til Unionens mål om klimaneutralitet. For så vidt angår infrastruktur mellem Unionen og et tredjeland, kan der, hvis projektet ikke er opført på listen over projekter af gensidig interesse, også tages hensyn til andre faktorer ved vurderingen af foreneligheden med reglerne for det indre marked (144). |
| --- | --- |

b)

for projekter af fælles interesse, som er helt eller delvist undtaget fra lovgivningen om det indre energimarked, og for andre infrastrukturkategorier vil Kommissionen foretage en individuel vurdering af behovet for statsstøtte. Kommissionen vil i sin vurdering tage hensyn til følgende forhold: i) i hvilket omfang et markedssvigt fører til en ikke optimal tilvejebringelse af den nødvendige infrastruktur, ii) om tredjeparter har adgang til infrastrukturen, og om infrastrukturen er underlagt takstregulering, og iii) i hvilket omfang projektet bidrager til energiforsyningssikkerheden i Unionen eller til Unionens mål om klimaneutralitet. For så vidt angår infrastruktur mellem Unionen og et tredjeland, kan der, hvis projektet ikke er opført på listen over projekter af gensidig interesse, også tages hensyn til andre faktorer ved vurderingen af foreneligheden med reglerne for det indre marked (144).

144

| c) | For så vidt angår ellageranlæg kan Kommissionen kræve, at medlemsstaten påviser et specifikt markedssvigt i forbindelse med udviklingen af anlæg til levering af tilsvarende tjenester. |
| --- | --- |

c)

For så vidt angår ellageranlæg kan Kommissionen kræve, at medlemsstaten påviser et specifikt markedssvigt i forbindelse med udviklingen af anlæg til levering af tilsvarende tjenester.

4.9.3.2.   Støttens proportionalitet

Støttens proportionalitet

| 381. | Proportionaliteten vil blive vurderet på grundlag af princippet om finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52. For så vidt angår støtte til infrastruktur som forklaret i punkt 52 formodes det kontrafaktiske scenario at være den situation, hvor projektet ikke gennemføres. Det kan være nødvendigt at indføre overvågnings- og tilbagebetalingsmekanismer, når der er en betydelig risiko for uventede fortjenester, f.eks. når støtten ligger tæt på det tilladte maksimum, samtidig med at støttemodtagerne fortsat tilskyndes til at minimere deres omkostninger og udvikle deres virksomhed mere effektivt over tid. |
| --- | --- |

381.

Proportionaliteten vil blive vurderet på grundlag af princippet om finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52. For så vidt angår støtte til infrastruktur som forklaret i punkt 52 formodes det kontrafaktiske scenario at være den situation, hvor projektet ikke gennemføres. Det kan være nødvendigt at indføre overvågnings- og tilbagebetalingsmekanismer, når der er en betydelig risiko for uventede fortjenester, f.eks. når støtten ligger tæt på det tilladte maksimum, samtidig med at støttemodtagerne fortsat tilskyndes til at minimere deres omkostninger og udvikle deres virksomhed mere effektivt over tid.

4.9.4.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

| 382. | Afsnit 3.2.2 finder ikke anvendelse på energiinfrastruktur. Ved analysen af statsstøttens indvirkning på konkurrencen vil Kommissionens tilgang være som følger:






  a) | i betragtning af de nuværende krav i lovgivningen om det indre energimarked, som har til formål at øge konkurrencen, vil Kommissionen generelt mene, at støtte til energiinfrastruktur, der er omfattet af den fulde regulering af det indre marked, ikke har nogen uberettigede konkurrencefordrejende virkninger (145) |
| --- | --- | --- |

382.

Afsnit 3.2.2 finder ikke anvendelse på energiinfrastruktur. Ved analysen af statsstøttens indvirkning på konkurrencen vil Kommissionens tilgang være som følger:

a)

i betragtning af de nuværende krav i lovgivningen om det indre energimarked, som har til formål at øge konkurrencen, vil Kommissionen generelt mene, at støtte til energiinfrastruktur, der er omfattet af den fulde regulering af det indre marked, ikke har nogen uberettigede konkurrencefordrejende virkninger (145)

145

| b) | for infrastrukturprojekter, der helt eller delvist er undtaget fra lovgivningen om det indre energimarked, vil Kommissionen i det konkrete tilfælde foretage en vurdering af de potentielle konkurrencefordrejninger under hensyntagen til navnlig graden af tredjeparters adgang til den støttede infrastruktur, adgang til alternativ infrastruktur, fortrængning af private investeringer samt støttemodtagerens eller støttemodtagernes konkurrencemæssige stilling. For infrastruktur, der som helhed er undtaget fra lovgivningen om det indre energimarked, anses de negative konkurrencefordrejende virkninger for særlig alvorlige |
| --- | --- |

b)

for infrastrukturprojekter, der helt eller delvist er undtaget fra lovgivningen om det indre energimarked, vil Kommissionen i det konkrete tilfælde foretage en vurdering af de potentielle konkurrencefordrejninger under hensyntagen til navnlig graden af tredjeparters adgang til den støttede infrastruktur, adgang til alternativ infrastruktur, fortrængning af private investeringer samt støttemodtagerens eller støttemodtagernes konkurrencemæssige stilling. For infrastruktur, der som helhed er undtaget fra lovgivningen om det indre energimarked, anses de negative konkurrencefordrejende virkninger for særlig alvorlige

| c) | Ud over den tilgang, der er skitseret i litra a) og b), mener Kommissionen, at medlemsstaterne for investeringer i naturgasinfrastruktur skal påvise følgende positive virkninger, der kan kompensere for de negative virkninger for konkurrencen: i) om infrastrukturen er klar til brug af brint og fører til øget anvendelse af vedvarende gasser, eller alternativt grunden til, at det ikke er muligt at udforme projektet, så det er klar til brug af brint, og hvordan projektet ikke skaber en fastlåsning af brugen af naturgas og ii) hvordan investeringen bidrager til at nå Unionens klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet i 2050. |
| --- | --- |

c)

Ud over den tilgang, der er skitseret i litra a) og b), mener Kommissionen, at medlemsstaterne for investeringer i naturgasinfrastruktur skal påvise følgende positive virkninger, der kan kompensere for de negative virkninger for konkurrencen: i) om infrastrukturen er klar til brug af brint og fører til øget anvendelse af vedvarende gasser, eller alternativt grunden til, at det ikke er muligt at udforme projektet, så det er klar til brug af brint, og hvordan projektet ikke skaber en fastlåsning af brugen af naturgas og ii) hvordan investeringen bidrager til at nå Unionens klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet i 2050.

| d) | For så vidt angår støtte til faciliteter til oplagring af elektricitet samt infrastruktur til andre projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse, der ikke er omfattet af lovgivningen om det indre marked, vil Kommissionen navnlig vurdere de risici for konkurrencefordrejning, der kan opstå på relaterede tjenestemarkeder og på andre energimarkeder. |
| --- | --- |

d)

For så vidt angår støtte til faciliteter til oplagring af elektricitet samt infrastruktur til andre projekter af fælles interesse og projekter af gensidig interesse, der ikke er omfattet af lovgivningen om det indre marked, vil Kommissionen navnlig vurdere de risici for konkurrencefordrejning, der kan opstå på relaterede tjenestemarkeder og på andre energimarkeder.

4.10.   Støtte til fjernvarme og fjernkøling

Støtte til fjernvarme og fjernkøling

4.10.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 383. | Opførelsen eller opgraderingen af fjernvarme- og fjernkølingssystemer kan yde et positivt bidrag til miljøbeskyttelsen ved at øge det støttede systems energieffektivitet og bæredygtighed. Sektorspecifik lovgivning om fremme af vedvarende energi (direktiv (EU) 2018/2001) kræver specifikt, at medlemsstaterne tager de nødvendige skridt til at udvikle en effektiv fjernvarme- og fjernkølingsinfrastruktur til fremme af opvarmning og køling fra vedvarende energikilder (146). |
| --- | --- |

383.

Opførelsen eller opgraderingen af fjernvarme- og fjernkølingssystemer kan yde et positivt bidrag til miljøbeskyttelsen ved at øge det støttede systems energieffektivitet og bæredygtighed. Sektorspecifik lovgivning om fremme af vedvarende energi (direktiv (EU) 2018/2001) kræver specifikt, at medlemsstaterne tager de nødvendige skridt til at udvikle en effektiv fjernvarme- og fjernkølingsinfrastruktur til fremme af opvarmning og køling fra vedvarende energikilder (146

| 384. | De miljømæssige eksterne virkninger, der er forbundet med driften af fjernvarme og fjernkøling, kan imidlertid føre til ineffektive underinvesteringer i opførelsen og opgraderingen af fjernvarme- og fjernkølingssystemer. Statsstøtte kan bidrage til at afhjælpe dette markedssvigt ved at udløse yderligere effektive investeringer eller ved at støtte ekstraordinære driftsomkostninger på grund af behovet for at fremme fjernvarmesystemers miljøformål. |
| --- | --- |

384.

De miljømæssige eksterne virkninger, der er forbundet med driften af fjernvarme og fjernkøling, kan imidlertid føre til ineffektive underinvesteringer i opførelsen og opgraderingen af fjernvarme- og fjernkølingssystemer. Statsstøtte kan bidrage til at afhjælpe dette markedssvigt ved at udløse yderligere effektive investeringer eller ved at støtte ekstraordinære driftsomkostninger på grund af behovet for at fremme fjernvarmesystemers miljøformål.

4.10.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 385. | Støtte, der er begrænset til fjernvarmedistributionsnet, kan under visse omstændigheder anses for at falde uden for statsstøttekontrol som en infrastrukturforanstaltning, der ikke påvirker konkurrencen og samhandelen. Dette kan navnlig være tilfældet, når fjernvarmenet drives på samme måde som andre energiinfrastrukturer gennem adskillelse fra varmeproduktionen, tredjepartsadgang og regulerede takster. |
| --- | --- |

385.

Støtte, der er begrænset til fjernvarmedistributionsnet, kan under visse omstændigheder anses for at falde uden for statsstøttekontrol som en infrastrukturforanstaltning, der ikke påvirker konkurrencen og samhandelen. Dette kan navnlig være tilfældet, når fjernvarmenet drives på samme måde som andre energiinfrastrukturer gennem adskillelse fra varmeproduktionen, tredjepartsadgang og regulerede takster.

| 386. | Under sådanne omstændigheder gælder de samme betingelser i punkt 374 og 375, når fjernvarmedistributionsnettet under drives i en situation med natur- og/eller lovbestemt monopol eller begge dele (147). |
| --- | --- |

386.

Under sådanne omstændigheder gælder de samme betingelser i punkt 374 og 375, når fjernvarmedistributionsnettet under drives i en situation med natur- og/eller lovbestemt monopol eller begge dele (147

| 387. | Medmindre projektet er udelukket fra statsstøttekontrol (se punkt 385 (148)), vil Kommissionen vurdere det som nærmere beskrevet i dette afsnit. |
| --- | --- |

387.

Medmindre projektet er udelukket fra statsstøttekontrol (se punkt 385 (148

| 388. | Dette afsnit finder anvendelse på støtte til opførelse, opgradering eller drift af varme- eller køleproduktions- og lageranlæg eller distributionsnettet eller begge dele. |
| --- | --- |

388.

Dette afsnit finder anvendelse på støtte til opførelse, opgradering eller drift af varme- eller køleproduktions- og lageranlæg eller distributionsnettet eller begge dele.

| 389. | Sådanne støtteforanstaltninger omfatter typisk opførelse, opgradering og drift af produktionsenheden med henblik på anvendelse af vedvarende energi (149), overskudsvarme eller højeffektiv kraftvarmeproduktion, herunder termiske lagringsløsninger, eller opgradering af distributionsnettet for at reducere tab og øge effektiviteten, herunder gennem intelligente og digitale løsninger (150). Støtte til energiproduktion baseret på affald kan betragtes som forenelig i dette afsnit, i det omfang den er begrænset til enten affald, der opfylder definitionen af vedvarende energikilder, eller affald, der anvendes til brændstofinstallationer, der opfylder definitionen af højeffektiv kraftvarmeproduktion. |
| --- | --- |

389.

Sådanne støtteforanstaltninger omfatter typisk opførelse, opgradering og drift af produktionsenheden med henblik på anvendelse af vedvarende energi (149

150

| 390. | Hvis der ydes støtte til opgradering af et fjernvarme- og fjernkølingssystem uden på dette stadium at opfylde standarden for effektiv fjernvarme og fjernkøling (151), skal medlemsstaten forpligte sig til at sikre, at støttemodtageren påbegynder arbejdet for at nå denne standard senest tre år efter opgraderingsarbejdet. |
| --- | --- |

390.

Hvis der ydes støtte til opgradering af et fjernvarme- og fjernkølingssystem uden på dette stadium at opfylde standarden for effektiv fjernvarme og fjernkøling (151

4.10.3.   Nødvendighed og hensigtsmæssighed

Nødvendighed og hensigtsmæssighed

| 391. | Afsnit 3.2.1.1 og 3.2.1.2 finder ikke anvendelse på støtte til fjernvarme eller fjernkøling. Kommissionen mener, at statsstøtte kan bidrage til at afhjælpe markedssvigt ved at udløse de investeringsomkostninger, der er nødvendige for at etablere, udvide eller opgradere effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer. |
| --- | --- |

391.

Afsnit 3.2.1.1 og 3.2.1.2 finder ikke anvendelse på støtte til fjernvarme eller fjernkøling. Kommissionen mener, at statsstøtte kan bidrage til at afhjælpe markedssvigt ved at udløse de investeringsomkostninger, der er nødvendige for at etablere, udvide eller opgradere effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer.

| 392. | Driftsomkostninger bør generelt betales af varmeforbrugerne, og der bør derfor generelt ikke stilles krav om støtte til disse omkostninger. Hvis en medlemsstat påviser, at driftsomkostninger ikke kan væltes over på varmeforbrugerne uden at underminere miljøbeskyttelsen, kan driftsstøtte til varmeproduktion betragtes som forenelig, hvis de ekstra nettodriftsomkostninger (sammenlignet med et kontrafaktisk scenario) bidrager til at opnå miljømæssige fordele (f.eks. reduktion af CO2 og anden forurening sammenlignet med alternative opvarmningsløsninger (152)). Dette vil f.eks. være tilfældet, hvis der er dokumentation for, at varmeforbrugere (eller andre enheder, der ikke udøver økonomiske aktiviteter) uden driftsstøtte ville skifte til mere forurenende varmekilder (153) eller at fjernvarmesystemets langsigtede levedygtighed — uden støtte — ville blive truet til fordel for mere forurenende opvarmningsløsninger. For driftsstøtte til fjernvarmeværker finder punkt 122 og 126 anvendelse. |
| --- | --- |

392.

Driftsomkostninger bør generelt betales af varmeforbrugerne, og der bør derfor generelt ikke stilles krav om støtte til disse omkostninger. Hvis en medlemsstat påviser, at driftsomkostninger ikke kan væltes over på varmeforbrugerne uden at underminere miljøbeskyttelsen, kan driftsstøtte til varmeproduktion betragtes som forenelig, hvis de ekstra nettodriftsomkostninger (sammenlignet med et kontrafaktisk scenario) bidrager til at opnå miljømæssige fordele (f.eks. reduktion af CO2

152

153

| 393. | Desuden kan statsstøtte til effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer, der anvender affald som inputbrændsel, yde et positivt bidrag til miljøbeskyttelse, forudsat at det ikke omgår princippet om affaldshierarkiet (154). |
| --- | --- |

393.

Desuden kan statsstøtte til effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer, der anvender affald som inputbrændsel, yde et positivt bidrag til miljøbeskyttelse, forudsat at det ikke omgår princippet om affaldshierarkiet (154

4.10.4.   Støtteforanstaltningens proportionalitet

Støtteforanstaltningens proportionalitet

| 394. | Proportionaliteten vil blive vurderet på grundlag af princippet om finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52. |
| --- | --- |

394.

Proportionaliteten vil blive vurderet på grundlag af princippet om finansieringskløften, jf. punkt 48, 51 og 52.

| 395. | For så vidt angår opførelse, opgradering og drift af distributionsnet, jf. punkt 52, ville det kontrafaktiske scenario være den situation, hvor projektet ikke finder sted. |
| --- | --- |

395.

For så vidt angår opførelse, opgradering og drift af distributionsnet, jf. punkt 52, ville det kontrafaktiske scenario være den situation, hvor projektet ikke finder sted.

4.10.5.   Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

Undgåelse af uberettigede negative virkninger på konkurrencen og samhandelen og på balanceringen

| 396. | Afsnit 3.2.2 finder ikke anvendelse på støtte til fjernvarme eller fjernkøling. Kommissionen mener, at støtte til opgradering, opførelse eller drift af fjernvarme- og fjernkølingssystemer, der benytter de mest forurenende fossile brændstoffer såsom kul, brunkul, olie og diesel, har negative konsekvenser for konkurrence og samhandel, som sandsynligvis ikke vil blive kompenseret, medmindre følgende kumulative betingelser er opfyldt:






  a) | støtten er begrænset til investeringer i distributionsnettet |
| --- | --- | --- |

396.

Afsnit 3.2.2 finder ikke anvendelse på støtte til fjernvarme eller fjernkøling. Kommissionen mener, at støtte til opgradering, opførelse eller drift af fjernvarme- og fjernkølingssystemer, der benytter de mest forurenende fossile brændstoffer såsom kul, brunkul, olie og diesel, har negative konsekvenser for konkurrence og samhandel, som sandsynligvis ikke vil blive kompenseret, medmindre følgende kumulative betingelser er opfyldt:

a)

støtten er begrænset til investeringer i distributionsnettet

| b) | distributionsnettet muliggør allerede transport af varme eller køling fra vedvarende energikilder, overskudsvarme eller kulstofneutrale kilder |
| --- | --- |

b)

distributionsnettet muliggør allerede transport af varme eller køling fra vedvarende energikilder, overskudsvarme eller kulstofneutrale kilder

| c) | støtten resulterer ikke i en øget produktion af energi fra de mest forurenende fossile brændstoffer (f.eks. ved at forbinde yderligere kunder) (155) |
| --- | --- |

c)

støtten resulterer ikke i en øget produktion af energi fra de mest forurenende fossile brændstoffer (f.eks. ved at forbinde yderligere kunder) (155)

155

| d) | der er en klar tidsplan, der omfatter faste forpligtelser til at gå væk fra de mest forurenende fossile brændstoffer med henblik på Unionens 2030-klimamål og 2050-målet om klimaneutralitet (156). |
| --- | --- |

d)

der er en klar tidsplan, der omfatter faste forpligtelser til at gå væk fra de mest forurenende fossile brændstoffer med henblik på Unionens 2030-klimamål og 2050-målet om klimaneutralitet (156).

156

| 397. | Med hensyn til opførelse, opgradering eller drift af fjernvarmeproduktionsanlæg kan foranstaltninger, der tilskynder til nye investeringer i eller drift af energiproduktionsanlæg baseret på naturgas, reducere drivhusgasemissionerne på kort sigt, men forværre negative miljømæssige eksternaliteter på længere sigt sammenlignet med alternative investeringer eller kontrafaktiske scenarier. For at investeringer i eller drift baseret på naturgas kan anses for at have positive miljøvirkninger, skal medlemsstaterne forklare, hvordan de vil sikre, at støtten bidrager til at nå Unionens klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet i 2050, og navnlig hvordan en fastlåsning af gasfyret energiproduktion undgås, og hvordan den ikke fortrænger investeringer i renere alternativer, der allerede findes på markedet, og dermed hæmmer udviklingen af renere teknologier og anvendelsen heraf. Dette kan f.eks. omfatte bindende tilsagn fra støttemodtageren om at gennemføre CCS/CCU eller udskifte naturgas med vedvarende eller kulstoffattig gas eller at lukke anlægget efter en tidsplan, der er i overensstemmelse med Unionens klimamål. |
| --- | --- |

397.

Med hensyn til opførelse, opgradering eller drift af fjernvarmeproduktionsanlæg kan foranstaltninger, der tilskynder til nye investeringer i eller drift af energiproduktionsanlæg baseret på naturgas, reducere drivhusgasemissionerne på kort sigt, men forværre negative miljømæssige eksternaliteter på længere sigt sammenlignet med alternative investeringer eller kontrafaktiske scenarier. For at investeringer i eller drift baseret på naturgas kan anses for at have positive miljøvirkninger, skal medlemsstaterne forklare, hvordan de vil sikre, at støtten bidrager til at nå Unionens klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet i 2050, og navnlig hvordan en fastlåsning af gasfyret energiproduktion undgås, og hvordan den ikke fortrænger investeringer i renere alternativer, der allerede findes på markedet, og dermed hæmmer udviklingen af renere teknologier og anvendelsen heraf. Dette kan f.eks. omfatte bindende tilsagn fra støttemodtageren om at gennemføre CCS/CCU eller udskifte naturgas med vedvarende eller kulstoffattig gas eller at lukke anlægget efter en tidsplan, der er i overensstemmelse med Unionens klimamål.

| 398. | Ved analysen af statsstøttens indvirkning på konkurrencen af statsstøtte til fjernvarme- og fjernkølingssystemer vil Kommissionen foretage en vurdering til afvejning af projektets fordele med hensyn til energieffektivitet og bæredygtighed (157) i forhold til de negative virkninger for konkurrencen og navnlig den mulige negative indvirkning på alternative teknologier eller udbydere af varme- og køletjenester og -net. I den forbindelse vil Kommissionen tage hensyn til, om fjernvarmesystemet er eller kan være åbent for tredjepartsadgang (158), og om der er mulighed for bæredygtige alternative opvarmningsløsninger (159). |
| --- | --- |

398.

Ved analysen af statsstøttens indvirkning på konkurrencen af statsstøtte til fjernvarme- og fjernkølingssystemer vil Kommissionen foretage en vurdering til afvejning af projektets fordele med hensyn til energieffektivitet og bæredygtighed (157

158

159

4.11.   Støtte i form af nedsættelser af elafgifter til energiintensive brugere

Støtte i form af nedsættelser af elafgifter til energiintensive brugere

4.11.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 399. | Omstillingen af Unionens økonomi i overensstemmelse med meddelelsen om den europæiske grønne pagt finansieres delvist gennem afgifter på elforbrug. Gennemførelsen af den grønne pagt kræver, at medlemsstaterne indfører ambitiøse dekarboniseringspolitikker for i væsentlig grad at reducere Unionens drivhusgasemissioner inden 2030 og nå klimaneutralitet senest i 2050. I den forbindelse er det sandsynligt, at medlemsstaterne fortsat vil finansiere sådanne politikker gennem afgifter, og det er derfor muligt, at disse afgifter kan stige. Finansieringen af dekarboniseringsstøtte gennem afgifter er ikke som sådan rettet mod en negativ eksternalitet. Disse afgifter er derfor ikke miljøafgifter i disse retningslinjers forstand, og afsnit 4.7.1 finder ikke anvendelse på disse afgifter. |
| --- | --- |

399.

Omstillingen af Unionens økonomi i overensstemmelse med meddelelsen om den europæiske grønne pagt finansieres delvist gennem afgifter på elforbrug. Gennemførelsen af den grønne pagt kræver, at medlemsstaterne indfører ambitiøse dekarboniseringspolitikker for i væsentlig grad at reducere Unionens drivhusgasemissioner inden 2030 og nå klimaneutralitet senest i 2050. I den forbindelse er det sandsynligt, at medlemsstaterne fortsat vil finansiere sådanne politikker gennem afgifter, og det er derfor muligt, at disse afgifter kan stige. Finansieringen af dekarboniseringsstøtte gennem afgifter er ikke som sådan rettet mod en negativ eksternalitet. Disse afgifter er derfor ikke miljøafgifter i disse retningslinjers forstand, og afsnit 4.7.1 finder ikke anvendelse på disse afgifter.

| 400. | For visse økonomiske sektorer, der er særligt udsatte for international handel og i høj grad er afhængige af elektricitet for at skabe værdi, kan forpligtelsen til at betale det fulde beløb af afgifter på elforbrug, som finansierer energi- og miljøpolitiske mål, øge risikoen for, at aktiviteter i disse sektorer flyttes uden for Unionen til steder, hvor miljødisciplinerne mangler eller er mindre ambitiøse. Desuden øger sådanne afgifter omkostningerne ved elektricitet sammenlignet med omkostningerne ved direkte emissioner som følge af anvendelsen af andre energikilder og kan derfor modvirke elektrificering af produktionsprocesser, som er afgørende for en vellykket dekarbonisering af Unionens økonomi. For at afbøde disse risici og negative indvirkninger på miljøet kan medlemsstaterne indrømme nedsættelser af sådanne afgifter til virksomheder, der er aktive i de pågældende økonomiske sektorer. |
| --- | --- |

400.

For visse økonomiske sektorer, der er særligt udsatte for international handel og i høj grad er afhængige af elektricitet for at skabe værdi, kan forpligtelsen til at betale det fulde beløb af afgifter på elforbrug, som finansierer energi- og miljøpolitiske mål, øge risikoen for, at aktiviteter i disse sektorer flyttes uden for Unionen til steder, hvor miljødisciplinerne mangler eller er mindre ambitiøse. Desuden øger sådanne afgifter omkostningerne ved elektricitet sammenlignet med omkostningerne ved direkte emissioner som følge af anvendelsen af andre energikilder og kan derfor modvirke elektrificering af produktionsprocesser, som er afgørende for en vellykket dekarbonisering af Unionens økonomi. For at afbøde disse risici og negative indvirkninger på miljøet kan medlemsstaterne indrømme nedsættelser af sådanne afgifter til virksomheder, der er aktive i de pågældende økonomiske sektorer.

| 401. | I dette afsnit fastsættes de kriterier, som Kommissionen vil anvende ved vurderingen af udviklingen af en økonomisk aktivitet, tilskyndelsesvirkningen, nødvendigheden, hensigtsmæssigheden, proportionaliteten og konkurrencevirkningerne af nedsættelser af elafgifter for visse energiintensive brugere. Forenelighedskriterierne i kapitel 3 finder kun anvendelse i det omfang, der ikke findes specifikke regler i afsnit 4.11. |
| --- | --- |

401.

I dette afsnit fastsættes de kriterier, som Kommissionen vil anvende ved vurderingen af udviklingen af en økonomisk aktivitet, tilskyndelsesvirkningen, nødvendigheden, hensigtsmæssigheden, proportionaliteten og konkurrencevirkningerne af nedsættelser af elafgifter for visse energiintensive brugere. Forenelighedskriterierne i kapitel 3 finder kun anvendelse i det omfang, der ikke findes specifikke regler i afsnit 4.11.

| 402. | Kommissionen har anvendt passende foranstaltninger til at identificere de sektorer, der er særligt udsatte for de risici, som er nævnt i punkt 400, og har indført proportionalitetskrav under hensyntagen til, at hvis afgiftsnedsættelserne er for høje eller tildeles for mange elforbrugere, kan den samlede finansiering af støtte til energi fra vedvarende energikilder være truet, og konkurrence- og samhandelsfordrejninger kan være særlig store. |
| --- | --- |

402.

Kommissionen har anvendt passende foranstaltninger til at identificere de sektorer, der er særligt udsatte for de risici, som er nævnt i punkt 400, og har indført proportionalitetskrav under hensyntagen til, at hvis afgiftsnedsættelserne er for høje eller tildeles for mange elforbrugere, kan den samlede finansiering af støtte til energi fra vedvarende energikilder være truet, og konkurrence- og samhandelsfordrejninger kan være særlig store.

4.11.2.   Anvendelsesområde: Afgifter, som der kan indrømmes nedsættelser af

Anvendelsesområde: Afgifter, som der kan indrømmes nedsættelser af

| 403. | Medlemsstaterne kan indrømme nedsættelser af afgifter på elforbrug til finansiering af energi- og miljøpolitiske mål. Dette omfatter afgifter til finansiering af støtte til vedvarende energikilder eller til kraftvarmeproduktion og afgifter til finansiering af sociale takster eller energipriser i isolerede regioner. Afsnit 4.11 omfatter ikke afgifter, der afspejler en del af omkostningerne ved at levere elektricitet til de pågældende støttemodtagere. Eksempelvis er fritagelser fra netafgifter eller fra afgifter, der finansierer kapacitetsmekanismer, ikke omfattet af dette afsnit. Afgifter på forbrug af andre former for energi, navnlig naturgas, er heller ikke omfattet af dette afsnit. |
| --- | --- |

403.

Medlemsstaterne kan indrømme nedsættelser af afgifter på elforbrug til finansiering af energi- og miljøpolitiske mål. Dette omfatter afgifter til finansiering af støtte til vedvarende energikilder eller til kraftvarmeproduktion og afgifter til finansiering af sociale takster eller energipriser i isolerede regioner. Afsnit 4.11 omfatter ikke afgifter, der afspejler en del af omkostningerne ved at levere elektricitet til de pågældende støttemodtagere. Eksempelvis er fritagelser fra netafgifter eller fra afgifter, der finansierer kapacitetsmekanismer, ikke omfattet af dette afsnit. Afgifter på forbrug af andre former for energi, navnlig naturgas, er heller ikke omfattet af dette afsnit.

| 404. | Virksomhedernes placeringsbeslutninger og de dermed forbundne negative miljøvirkninger afhænger af den samlede kombinerede økonomiske virkning af de afgifter, der kan nedsættes. De medlemsstater, der ønsker at indføre en foranstaltning, der skal vurderes i henhold til dette afsnit, skal derfor medtage alle sådanne nedsættelser i en enkelt ordning og skal som en del af anmeldelsen underrette Kommissionen om den kumulative virkning af alle støtteberettigede afgifter og alle foreslåede nedsættelser. Hvis en medlemsstat på et senere tidspunkt beslutter at indføre yderligere nedsættelser af afgifter, der er omfattet af dette afsnit, skal den give meddelelse om en ændring af den eksisterende ordning. |
| --- | --- |

404.

Virksomhedernes placeringsbeslutninger og de dermed forbundne negative miljøvirkninger afhænger af den samlede kombinerede økonomiske virkning af de afgifter, der kan nedsættes. De medlemsstater, der ønsker at indføre en foranstaltning, der skal vurderes i henhold til dette afsnit, skal derfor medtage alle sådanne nedsættelser i en enkelt ordning og skal som en del af anmeldelsen underrette Kommissionen om den kumulative virkning af alle støtteberettigede afgifter og alle foreslåede nedsættelser. Hvis en medlemsstat på et senere tidspunkt beslutter at indføre yderligere nedsættelser af afgifter, der er omfattet af dette afsnit, skal den give meddelelse om en ændring af den eksisterende ordning.

4.11.3.   Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

Minimering af konkurrence- og samhandelsfordrejninger

4.11.3.1.   Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

| 405. | For så vidt angår afgifter, der er omfattet af afsnit 4.11.2, afhænger risikoen på sektorniveau af aktiviteter, der flyttes uden for Den Europæiske Union til steder, hvor miljødiscipliner mangler eller er mindre ambitiøse, i høj grad af den pågældende sektors elektricitetsintensitet og dens åbenhed over for international handel. Der kan derfor kun ydes støtte til virksomheder fra:






  a) | sektorer med betydelig risiko, hvor mangedoblingen af deres handelsintensitet og elektricitetsintensitet på EU-plan når op på mindst 2 %, og hvis handelsintensitet og elektricitetsintensitet på EU-plan er mindst 5 % for hver indikator |
| --- | --- | --- |

405.

For så vidt angår afgifter, der er omfattet af afsnit 4.11.2, afhænger risikoen på sektorniveau af aktiviteter, der flyttes uden for Den Europæiske Union til steder, hvor miljødiscipliner mangler eller er mindre ambitiøse, i høj grad af den pågældende sektors elektricitetsintensitet og dens åbenhed over for international handel. Der kan derfor kun ydes støtte til virksomheder fra:

a)

sektorer med betydelig risiko, hvor mangedoblingen af deres handelsintensitet og elektricitetsintensitet på EU-plan når op på mindst 2 %, og hvis handelsintensitet og elektricitetsintensitet på EU-plan er mindst 5 % for hver indikator

| b) | risikosektorer, hvor multiplikationen af deres handelsintensitet og elektricitetsintensitet på EU-plan når op på mindst 0,6 %, og hvor handelsintensiteten og elektricitetsintensiteten på EU-plan er mindst 4 % og 5 %. |
| --- | --- |

b)

risikosektorer, hvor multiplikationen af deres handelsintensitet og elektricitetsintensitet på EU-plan når op på mindst 0,6 %, og hvor handelsintensiteten og elektricitetsintensiteten på EU-plan er mindst 4 % og 5 %.

De sektorer, der opfylder disse kriterier, er anført i bilag I.

| 406. | En sektor eller delsektor (160), der ikke er opført i bilag I, vil også blive betragtet som støtteberettiget, hvis den opfylder kriterierne i punkt 405, og hvis medlemsstaterne påviser dette med data, der er repræsentative for sektoren eller delsektoren på EU-plan (161), verificeret af en uafhængig ekspert og baseret på en periode på mindst tre på hinanden følgende år, der begynder tidligst i 2013. |
| --- | --- |

406.

En sektor eller delsektor (160

161

| 407. | Hvis en medlemsstat kun yder støtte til en undergruppe af støtteberettigede modtagere eller yder forskellige nedsættelser til støtteberettigede støttemodtagere, der falder ind under samme kategori i enten punkt 405, litra a) eller b), skal den påvise, at beslutningen træffes på grundlag af objektive, ikkediskriminerende og gennemsigtige kriterier, og at støtten i princippet ydes på samme måde for alle støtteberettigede modtagere i samme sektor, hvis de befinder sig i en tilsvarende faktuel situation. |
| --- | --- |

407.

Hvis en medlemsstat kun yder støtte til en undergruppe af støtteberettigede modtagere eller yder forskellige nedsættelser til støtteberettigede støttemodtagere, der falder ind under samme kategori i enten punkt 405, litra a) eller b), skal den påvise, at beslutningen træffes på grundlag af objektive, ikkediskriminerende og gennemsigtige kriterier, og at støtten i princippet ydes på samme måde for alle støtteberettigede modtagere i samme sektor, hvis de befinder sig i en tilsvarende faktuel situation.

4.11.3.2.   Støtteforanstaltningens proportionalitet

Støtteforanstaltningens proportionalitet

| 408. | Kommissionen vil anse støtten for at være proportional, hvis støttemodtagerne fra sektorerne i punkt 405, litra a) og b), betaler henholdsvis mindst 15 % og 25 % af omkostningerne ved de elafgifter, som en medlemsstat medtager i sin ordning. Kommissionen mener også, at for at støtten skal være proportional, må sådanne nedsættelser ikke resultere i en afgift på under EUR 0,5/MWh. |
| --- | --- |

408.

Kommissionen vil anse støtten for at være proportional, hvis støttemodtagerne fra sektorerne i punkt 405, litra a) og b), betaler henholdsvis mindst 15 % og 25 % af omkostningerne ved de elafgifter, som en medlemsstat medtager i sin ordning. Kommissionen mener også, at for at støtten skal være proportional, må sådanne nedsættelser ikke resultere i en afgift på under EUR 0,5/MWh.

| 409. | Egne bidrag ud fra punkt 408 kan imidlertid gå ud over, hvad virksomheder, der er særligt udsatte, kan bære. Derfor kan medlemsstaten i stedet begrænse de ekstraomkostninger, der følger af elektricitetsafgifterne, til 0,5 % af bruttoværditilvæksten (BVT) for virksomhederne i sektorerne i punkt 405, litra a), og til 1 % af bruttoværditilvæksten for virksomheder i sektorerne i punkt 405, litra b). Kommissionen mener også, at for at støtten skal være proportional, må sådanne nedsættelser ikke resultere i en afgift på under EUR 0,5/MWh. |
| --- | --- |

409.

Egne bidrag ud fra punkt 408 kan imidlertid gå ud over, hvad virksomheder, der er særligt udsatte, kan bære. Derfor kan medlemsstaten i stedet begrænse de ekstraomkostninger, der følger af elektricitetsafgifterne, til 0,5 % af bruttoværditilvæksten (BVT) for virksomhederne i sektorerne i punkt 405, litra a), og til 1 % af bruttoværditilvæksten for virksomheder i sektorerne i punkt 405, litra b). Kommissionen mener også, at for at støtten skal være proportional, må sådanne nedsættelser ikke resultere i en afgift på under EUR 0,5/MWh.

| 410. | Kommissionen vil anse støtten for at være proportional, hvis anvendelsen af de højere støtteintensiteter i henhold til punkt 408 og 409 udvides til også at omfatte virksomheder fra sektorerne i punkt 405, litra b), forudsat at de berørte virksomheder reducerer deres elforbrugs CO2-aftryk. Til dette formål vil støttemodtagerne dække mindst 50 % af deres elforbrug fra kulstoffrie kilder, hvoraf mindst 10 % vil være omfattet af et terminsinstrument som f.eks. en elkøbsaftale, eller mindst 5 % vil blive dækket af produktion på stedet eller i nærheden af anlægget. |
| --- | --- |

410.

Kommissionen vil anse støtten for at være proportional, hvis anvendelsen af de højere støtteintensiteter i henhold til punkt 408 og 409 udvides til også at omfatte virksomheder fra sektorerne i punkt 405, litra b), forudsat at de berørte virksomheder reducerer deres elforbrugs CO2

| 411. | Med hensyn til punkt 409 er BVT for en virksomhed bruttoværditilvæksten i faktorpriser, som er BVT i markedspriser minus indirekte skatter og afgifter plus eventuelle subsidier. BVT i faktorpriser kan beregnes på grundlag af omsætningen, plus kapitaliseret produktion, plus andre driftsindtægter, plus eller minus lagerændringer, minus køb af varer og tjenester (162), minus andre omsætningsrelaterede produktskatter og -afgifter, der ikke er fradragsberettigede, minus produktionsrelaterede skatter og afgifter. Alternativt kan BVT i faktorpriser beregnes ud fra bruttooverskuddet af produktionen ved at tilføje personaleomkostninger. Indtægter og udgifter, der i virksomhedsregnskaber henregnes til finansielle eller ekstraordinære indtægter og udgifter, medregnes ikke i værditilvæksten. Værditilvækst i faktorpriser beregnes brutto, da værditilpasninger (såsom afskrivninger) ikke trækkes fra (163). |
| --- | --- |

411.

Med hensyn til punkt 409 er BVT for en virksomhed bruttoværditilvæksten i faktorpriser, som er BVT i markedspriser minus indirekte skatter og afgifter plus eventuelle subsidier. BVT i faktorpriser kan beregnes på grundlag af omsætningen, plus kapitaliseret produktion, plus andre driftsindtægter, plus eller minus lagerændringer, minus køb af varer og tjenester (162

163

| 412. | Med henblik på punkt 411 anvendes det aritmetiske gennemsnit over de seneste tre år, for hvilke der foreligger BVT-data. |
| --- | --- |

412.

Med henblik på punkt 411 anvendes det aritmetiske gennemsnit over de seneste tre år, for hvilke der foreligger BVT-data.

4.11.3.3.   Type statsstøtte

Type statsstøtte

| 413. | Medlemsstaterne kan yde støtte i form af en afgiftsnedsættelse, som en fast årlig kompensation (refusion) eller som en kombination af de to (164). Hvis støtten ydes i form af en afgiftsnedsættelse, skal der indføres en mekanisme til efterfølgende kontrol for at sikre, at støtte, der eventuelt er betalt for meget, tilbagebetales inden den 1. juli i det følgende år. Hvis støtten ydes i form af en refusion, skal den beregnes på grundlag af det konstaterede elforbrug og, hvor det er relevant, bruttoværditilvæksten i den periode, hvor de støtteberettigede afgifter blev anvendt. |
| --- | --- |

413.

Medlemsstaterne kan yde støtte i form af en afgiftsnedsættelse, som en fast årlig kompensation (refusion) eller som en kombination af de to (164

4.11.3.4.   Energisyn og energiledelsessystemer

Energisyn og energiledelsessystemer

| 414. | For støtte, der ydes i henhold til afsnit 4.11, skal medlemsstaten forpligte sig til at kontrollere, at støttemodtageren opfylder sin forpligtelse til at gennemføre et energisyn som omhandlet i artikel 8 i direktiv 2012/27/EU. Det kan enten udføres som et selvstændigt energisyn eller inden for rammerne af et certificeret energistyringssystem eller et miljøledelsessystem som specificeret i energieffektivitetsdirektivets artikel 8. |
| --- | --- |

414.

For støtte, der ydes i henhold til afsnit 4.11, skal medlemsstaten forpligte sig til at kontrollere, at støttemodtageren opfylder sin forpligtelse til at gennemføre et energisyn som omhandlet i artikel 8 i direktiv 2012/27/EU. Det kan enten udføres som et selvstændigt energisyn eller inden for rammerne af et certificeret energistyringssystem eller et miljøledelsessystem som specificeret i energieffektivitetsdirektivets artikel 8.

| 415. | Medlemsstaten skal også forpligte sig til at overvåge, at støttemodtagere, der skal foretage energisyn i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU, gør et eller flere af følgende:






  a) | gennemfører anbefalingerne i synsrapporten, i det omfang tilbagebetalingstiden for de relevante investeringer ikke overstiger 3 år, og omkostningerne ved deres investeringer er forholdsmæssige |
| --- | --- | --- |

415.

Medlemsstaten skal også forpligte sig til at overvåge, at støttemodtagere, der skal foretage energisyn i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU, gør et eller flere af følgende:

a)

gennemfører anbefalingerne i synsrapporten, i det omfang tilbagebetalingstiden for de relevante investeringer ikke overstiger 3 år, og omkostningerne ved deres investeringer er forholdsmæssige

| b) | reducerer deres elforbrugs CO2-fodaftryk for at dække mindst 30 % af deres elforbrug fra CO2-frie kilder |
| --- | --- |

b)

reducerer deres elforbrugs CO2-fodaftryk for at dække mindst 30 % af deres elforbrug fra CO2-frie kilder

2

2

| c) | investerer en betydelig andel på mindst 50 % af støttebeløbet i projekter, der fører til betydelige reduktioner af anlæggets drivhusgasemissioner. Hvor det er relevant, bør investeringen føre til nedsættelser, der ligger et godt stykke under det relevante benchmark, der anvendes til gratis tildeling i Unionens emissionshandelssystem. |
| --- | --- |

c)

investerer en betydelig andel på mindst 50 % af støttebeløbet i projekter, der fører til betydelige reduktioner af anlæggets drivhusgasemissioner. Hvor det er relevant, bør investeringen føre til nedsættelser, der ligger et godt stykke under det relevante benchmark, der anvendes til gratis tildeling i Unionens emissionshandelssystem.

4.11.3.5.   Overgangsregler

Overgangsregler

| 416. | For at undgå forstyrrende ændringer i afgiftsbyrden for individuelle virksomheder, der ikke opfylder betingelserne for støtteberettigelse i afsnit 4.11, kan medlemsstaterne udarbejde en overgangsplan for disse virksomheder. Overgangsplanen vil være begrænset til virksomheder, der opfylder følgende to kumulative kriterier:






  a) | i mindst et af de sidste to år forud for tilpasningen i henhold til punkt 468, litra a) har de modtaget støtte i form af reducerede afgifter i henhold til en national støtteordning, der er erklæret forenelig på grundlag af afsnit 3.7.2 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (165) |
| --- | --- | --- |

416.

For at undgå forstyrrende ændringer i afgiftsbyrden for individuelle virksomheder, der ikke opfylder betingelserne for støtteberettigelse i afsnit 4.11, kan medlemsstaterne udarbejde en overgangsplan for disse virksomheder. Overgangsplanen vil være begrænset til virksomheder, der opfylder følgende to kumulative kriterier:

a)

i mindst et af de sidste to år forud for tilpasningen i henhold til punkt 468, litra a) har de modtaget støtte i form af reducerede afgifter i henhold til en national støtteordning, der er erklæret forenelig på grundlag af afsnit 3.7.2 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (165)

165

| b) | på det tidspunkt, hvor støtten i henhold til punkt 416, litra a) blev ydet, opfyldte de kriterierne for støtteberettigelse i afsnit 3.7.2 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020. |
| --- | --- |

b)

på det tidspunkt, hvor støtten i henhold til punkt 416, litra a) blev ydet, opfyldte de kriterierne for støtteberettigelse i afsnit 3.7.2 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020.

| 417. | En sådan overgangsplan vil indebære en gradvis og fuldstændig tilpasning til de betingelser, der følger af anvendelsen af støtteberettigelses- og proportionalitetskriterierne i afsnit 4.11, som skal være afsluttet senest i 2028 i overensstemmelse med følgende tidsplan:






  a) | For de afgifter, der gælder for årene indtil 2026, betaler de berørte virksomheder mindst 35 % af omkostningerne ved de elektricitetsafgifter, som en medlemsstat medtager i sin ordning, eller som svarer til 1,5 % af deres bruttoværditilvækst |
| --- | --- | --- |

417.

En sådan overgangsplan vil indebære en gradvis og fuldstændig tilpasning til de betingelser, der følger af anvendelsen af støtteberettigelses- og proportionalitetskriterierne i afsnit 4.11, som skal være afsluttet senest i 2028 i overensstemmelse med følgende tidsplan:

a)

For de afgifter, der gælder for årene indtil 2026, betaler de berørte virksomheder mindst 35 % af omkostningerne ved de elektricitetsafgifter, som en medlemsstat medtager i sin ordning, eller som svarer til 1,5 % af deres bruttoværditilvækst

| b) | For de afgifter, der gælder for 2027, betaler de berørte virksomheder mindst 55 % af omkostningerne ved de elektricitetsafgifter, som en medlemsstat medtager i sin ordning, eller som svarer til 2,5 % af deres BVT. |
| --- | --- |

b)

For de afgifter, der gælder for 2027, betaler de berørte virksomheder mindst 55 % af omkostningerne ved de elektricitetsafgifter, som en medlemsstat medtager i sin ordning, eller som svarer til 2,5 % af deres BVT.

| c) | For de afgifter, der gælder for 2028, betaler de berørte virksomheder mindst 80 % af omkostningerne ved de elektricitetsafgifter, som en medlemsstat medtager i sin ordning, eller som svarer til 3,5 % af deres BVT. |
| --- | --- |

c)

For de afgifter, der gælder for 2028, betaler de berørte virksomheder mindst 80 % af omkostningerne ved de elektricitetsafgifter, som en medlemsstat medtager i sin ordning, eller som svarer til 3,5 % af deres BVT.

| 418. | Overgangsplanen kan gøre det muligt at anvende støtteintensiteterne i punkt 417, litra a), i hele overgangsperioden, forudsat at de berørte virksomheder reducerer kulstofaftrykket af deres elforbrug. Til dette formål vil støttemodtagerne dække mindst 50 % af deres elforbrug fra kulstoffrie kilder, hvoraf mindst 10 % vil være omfattet af et terminsinstrument som f.eks. en elkøbsaftale, eller mindst 5 % vil blive dækket af produktion på stedet eller i nærheden af anlægget. |
| --- | --- |

418.

Overgangsplanen kan gøre det muligt at anvende støtteintensiteterne i punkt 417, litra a), i hele overgangsperioden, forudsat at de berørte virksomheder reducerer kulstofaftrykket af deres elforbrug. Til dette formål vil støttemodtagerne dække mindst 50 % af deres elforbrug fra kulstoffrie kilder, hvoraf mindst 10 % vil være omfattet af et terminsinstrument som f.eks. en elkøbsaftale, eller mindst 5 % vil blive dækket af produktion på stedet eller i nærheden af anlægget.

| 419. | Kommissionen mener, at uanmeldt støtte ydet i form af nedsatte elafgifter til energiintensive brugere i perioden forud for offentliggørelsen af disse retningslinjer kan erklæres forenelig med det indre marked på følgende kumulative betingelser:






  a) | at støtten var nødvendig for udviklingen af støttemodtagernes økonomiske aktiviteter |
| --- | --- | --- |

419.

Kommissionen mener, at uanmeldt støtte ydet i form af nedsatte elafgifter til energiintensive brugere i perioden forud for offentliggørelsen af disse retningslinjer kan erklæres forenelig med det indre marked på følgende kumulative betingelser:

a)

at støtten var nødvendig for udviklingen af støttemodtagernes økonomiske aktiviteter

| b) | at uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger er blevet undgået. |
| --- | --- |

b)

at uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger er blevet undgået.

4.12.   Støtte til lukning af kraftværker, der anvender kul, tørv eller olieskifer, og af minedrift i forbindelse med udvinding af kul, tørv eller olieskifer

Støtte til lukning af kraftværker, der anvender kul, tørv eller olieskifer, og af minedrift i forbindelse med udvinding af kul, tørv eller olieskifer

| 420. | Skiftet væk fra elproduktion baseret på kul, tørv og olieskifer er en af de vigtigste drivkræfter for dekarbonisering i elsektoren i Unionen. I afsnit 4.12.1 og 4.12.2 fastsættes de forenelighedsregler, der gælder for to typer foranstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at støtte lukningen af kraftværker, der forbrænder kul (herunder både stenkul og brunkul), tørv eller olieskifer, og for minedrift for disse brændstoffer (under ét benævnt »kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter«). |
| --- | --- |

420.

Skiftet væk fra elproduktion baseret på kul, tørv og olieskifer er en af de vigtigste drivkræfter for dekarbonisering i elsektoren i Unionen. I afsnit 4.12.1 og 4.12.2 fastsættes de forenelighedsregler, der gælder for to typer foranstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at støtte lukningen af kraftværker, der forbrænder kul (herunder både stenkul og brunkul), tørv eller olieskifer, og for minedrift for disse brændstoffer (under ét benævnt »kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter«).

| 421. | I afsnit 4.12.1 og 4.12.2 nedenfor beskrives de kriterier, som Kommissionen vil anvende ved vurderingen af tilskyndelsesvirkningen, nødvendigheden, hensigtsmæssigheden, proportionaliteten og virkningerne for konkurrencen og samhandelen. Forenelighedskriterierne i kapitel 3 finder kun anvendelse på de kriterier, for hvilke der ikke findes specifikke regler i afsnit 4.12.1 og 4.12.2. |
| --- | --- |

421.

I afsnit 4.12.1 og 4.12.2 nedenfor beskrives de kriterier, som Kommissionen vil anvende ved vurderingen af tilskyndelsesvirkningen, nødvendigheden, hensigtsmæssigheden, proportionaliteten og virkningerne for konkurrencen og samhandelen. Forenelighedskriterierne i kapitel 3 finder kun anvendelse på de kriterier, for hvilke der ikke findes specifikke regler i afsnit 4.12.1 og 4.12.2.

| 422. | Det er en særlig udfordring at fremskynde energiomstillingen i medlemsstater med meget lav indkomst pr. indbygger. For at støtte den grønne omstilling i de hårdest ramte regioner ved at udfase de mest forurenende energikilder kan medlemsstaterne være nødt til at kombinere udfasningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteterne med en samtidig investering i mere miljøvenlig produktion såsom naturgas. Kommissionen kan undtagelsesvis indtil den 31. december 2023 basere sin vurdering af sådanne investeringer i medlemsstater med et realt BNP pr. indbygger i markedspriser i EUR på eller under 35 % af EU-gennemsnittet i 2019 på kriterier, der afviger fra disse retningslinjer. De projekter, der er omfattet af dette punkt, skal:






  a) | indebære samtidig lukning af kraftværker, der anvender kul, tørv eller olieskifer med mindst samme kapacitet som den nye produktion, der er omfattet af investeringen, senest i 2026 |
| --- | --- | --- |

422.

Det er en særlig udfordring at fremskynde energiomstillingen i medlemsstater med meget lav indkomst pr. indbygger. For at støtte den grønne omstilling i de hårdest ramte regioner ved at udfase de mest forurenende energikilder kan medlemsstaterne være nødt til at kombinere udfasningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteterne med en samtidig investering i mere miljøvenlig produktion såsom naturgas. Kommissionen kan undtagelsesvis indtil den 31. december 2023 basere sin vurdering af sådanne investeringer i medlemsstater med et realt BNP pr. indbygger i markedspriser i EUR på eller under 35 % af EU-gennemsnittet i 2019 på kriterier, der afviger fra disse retningslinjer. De projekter, der er omfattet af dette punkt, skal:

a)

indebære samtidig lukning af kraftværker, der anvender kul, tørv eller olieskifer med mindst samme kapacitet som den nye produktion, der er omfattet af investeringen, senest i 2026

| b) | vedrøre medlemsstater, der ikke har en kapacitetsmekanisme, og som forpligter sig til at gennemføre de nødvendige markedsreformer, således at elforsyningssikkerheden fremover kan sikres uden individuelle støtteforanstaltninger og |
| --- | --- |

b)

vedrøre medlemsstater, der ikke har en kapacitetsmekanisme, og som forpligter sig til at gennemføre de nødvendige markedsreformer, således at elforsyningssikkerheden fremover kan sikres uden individuelle støtteforanstaltninger og

| c) | være en del af en troværdig og ambitiøs dekarboniseringsstrategi, herunder forebyggelse af strandede aktiver med henblik på 2030- og 2050-målene (se punkt 129). |
| --- | --- |

c)

være en del af en troværdig og ambitiøs dekarboniseringsstrategi, herunder forebyggelse af strandede aktiver med henblik på 2030- og 2050-målene (se punkt 129).

4.12.1.   Støtte til tidlig lukning af rentable kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter.

Støtte til tidlig lukning af rentable kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter.

4.12.1.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 423. | Skiftet væk fra kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter skyldes i vid udstrækning regulering, markedskræfter såsom virkningerne af kulstofpriser og konkurrence fra vedvarende energikilder med lave marginalomkostninger. |
| --- | --- |

423.

Skiftet væk fra kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter skyldes i vid udstrækning regulering, markedskræfter såsom virkningerne af kulstofpriser og konkurrence fra vedvarende energikilder med lave marginalomkostninger.

| 424. | Medlemsstaterne kan dog beslutte at fremskynde denne markedsdrevne omstilling ved at forbyde produktion af elektricitet baseret på disse brændstoffer fra en bestemt dato. Dette forbud kan skabe situationer, hvor rentable kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter skal lukke inden udløbet af deres økonomiske levetid, og kan dermed medføre tabt fortjeneste. Medlemsstaterne kan ønske at yde erstatning uden for domstolsprocedurer for at sikre retssikkerhed og forudsigelighed og lette den grønne omstilling. |
| --- | --- |

424.

Medlemsstaterne kan dog beslutte at fremskynde denne markedsdrevne omstilling ved at forbyde produktion af elektricitet baseret på disse brændstoffer fra en bestemt dato. Dette forbud kan skabe situationer, hvor rentable kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter skal lukke inden udløbet af deres økonomiske levetid, og kan dermed medføre tabt fortjeneste. Medlemsstaterne kan ønske at yde erstatning uden for domstolsprocedurer for at sikre retssikkerhed og forudsigelighed og lette den grønne omstilling.

4.12.1.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 425. | I dette afsnit fastsættes forenelighedsregler for foranstaltninger, der træffes for at fremskynde lukningen af rentable kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter og for at kompensere de berørte virksomheder. En sådan kompensation vil typisk blive beregnet på grundlag af virksomhedernes mistede fortjeneste som følge af den tidlige lukning. Den kan også dække yderligere omkostninger for virksomhederne, f.eks. i forbindelse med yderligere sociale og miljømæssige omkostninger, hvis disse omkostninger er direkte forårsaget af den tidlige lukning af de rentable aktiviteter. Ekstraomkostninger kan ikke omfatte omkostninger, hvor de også ville have fundet sted i det kontrafaktiske scenario. |
| --- | --- |

425.

I dette afsnit fastsættes forenelighedsregler for foranstaltninger, der træffes for at fremskynde lukningen af rentable kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter og for at kompensere de berørte virksomheder. En sådan kompensation vil typisk blive beregnet på grundlag af virksomhedernes mistede fortjeneste som følge af den tidlige lukning. Den kan også dække yderligere omkostninger for virksomhederne, f.eks. i forbindelse med yderligere sociale og miljømæssige omkostninger, hvis disse omkostninger er direkte forårsaget af den tidlige lukning af de rentable aktiviteter. Ekstraomkostninger kan ikke omfatte omkostninger, hvor de også ville have fundet sted i det kontrafaktiske scenario.

| 426. | Foranstaltninger, der er omfattet af dette afsnit, kan fremme udviklingen af visse økonomiske aktiviteter eller områder. Sådanne foranstaltninger kan f.eks. skabe plads til udvikling af andre kraftproduktionsaktiviteter i overensstemmelse med den grønne pagt for at kompensere for reduktionen af elproduktionskapaciteten som følge af den tidlige lukning. Hvis foranstaltningen ikke gennemføres, vil denne udvikling måske ikke finde sted i samme omfang. Desuden kan den forudsigelighed og retssikkerhed, som sådanne foranstaltninger medfører, bidrage til at lette den påbudte lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter. |
| --- | --- |

426.

Foranstaltninger, der er omfattet af dette afsnit, kan fremme udviklingen af visse økonomiske aktiviteter eller områder. Sådanne foranstaltninger kan f.eks. skabe plads til udvikling af andre kraftproduktionsaktiviteter i overensstemmelse med den grønne pagt for at kompensere for reduktionen af elproduktionskapaciteten som følge af den tidlige lukning. Hvis foranstaltningen ikke gennemføres, vil denne udvikling måske ikke finde sted i samme omfang. Desuden kan den forudsigelighed og retssikkerhed, som sådanne foranstaltninger medfører, bidrage til at lette den påbudte lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter.

4.12.1.3.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| 427. | Foranstaltningen skal udløse en ændring i aktørernes økonomiske adfærd, idet de lukker deres kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter før udløbet af deres økonomiske levetid. For at afgøre, om dette er tilfældet, vil Kommissionen sammenligne det faktiske scenario (dvs. foranstaltningens virkninger) med et kontrafaktisk scenario (dvs. uden foranstaltningen). Foranstaltningen bør ikke føre til en omgåelse af de regler, der gælder for foranstaltninger til forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

427.

Foranstaltningen skal udløse en ændring i aktørernes økonomiske adfærd, idet de lukker deres kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter før udløbet af deres økonomiske levetid. For at afgøre, om dette er tilfældet, vil Kommissionen sammenligne det faktiske scenario (dvs. foranstaltningens virkninger) med et kontrafaktisk scenario (dvs. uden foranstaltningen). Foranstaltningen bør ikke føre til en omgåelse af de regler, der gælder for foranstaltninger til forsyningssikkerhed.

4.12.1.4.   Nødvendighed og hensigtsmæssighed

Nødvendighed og hensigtsmæssighed

| 428. | Kommissionen mener, at der er behov for en foranstaltning, hvis medlemsstaten kan påvise, at foranstaltningen er rettet mod en situation, hvor den kan medføre en væsentlig forbedring, som markedet alene ikke kan levere. F.eks. ved at muliggøre udfasning af elproduktionskapacitet baseret på kul, tørv og olieskifer og derved bidrage til udviklingen af den økonomiske aktivitet med elproduktion fra alternative kilder, hvilket ikke ville ske i samme omfang uden foranstaltningen. I denne forbindelse kan Kommissionen også overveje, om markedet selv ville have opnået en tilsvarende CO2-emissionsreduktion uden foranstaltningen, eller om foranstaltningen bidrager væsentligt til at sikre retssikkerhed og forudsigelighed, som ikke ville have været der, hvis foranstaltningen ikke havde eksisteret, og dermed lette den grønne omstilling. |
| --- | --- |

428.

Kommissionen mener, at der er behov for en foranstaltning, hvis medlemsstaten kan påvise, at foranstaltningen er rettet mod en situation, hvor den kan medføre en væsentlig forbedring, som markedet alene ikke kan levere. F.eks. ved at muliggøre udfasning af elproduktionskapacitet baseret på kul, tørv og olieskifer og derved bidrage til udviklingen af den økonomiske aktivitet med elproduktion fra alternative kilder, hvilket ikke ville ske i samme omfang uden foranstaltningen. I denne forbindelse kan Kommissionen også overveje, om markedet selv ville have opnået en tilsvarende CO2

| 429. | Desuden bør medlemsstaten påvise, at foranstaltningen er et passende politisk instrument til at nå det tilsigtede mål, dvs. at der ikke må være en mindre fordrejende politik eller et støtteinstrument, der kan opnå de samme resultater. Hvis foranstaltningen f.eks. er målrettet med henblik på at bidrage til udviklingen af elproduktion fra alternative kilder, samtidig med at indvirkningen på elektricitetsmarkedets funktion og beskæftigelse afbødes, og for at sikre forudsigelighed i forbindelse med lukningen, samtidig med at den bidrager til at nå CO2-emissionsreduktionsmålene. |
| --- | --- |

429.

Desuden bør medlemsstaten påvise, at foranstaltningen er et passende politisk instrument til at nå det tilsigtede mål, dvs. at der ikke må være en mindre fordrejende politik eller et støtteinstrument, der kan opnå de samme resultater. Hvis foranstaltningen f.eks. er målrettet med henblik på at bidrage til udviklingen af elproduktion fra alternative kilder, samtidig med at indvirkningen på elektricitetsmarkedets funktion og beskæftigelse afbødes, og for at sikre forudsigelighed i forbindelse med lukningen, samtidig med at den bidrager til at nå CO2

4.12.1.5.   Proportionalitet

Proportionalitet

| 430. | Støtten skal i princippet ydes efter en udbudsprocedure på grundlag af klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier, jf. afsnit 3.2.1.3 (166). Dette krav gælder ikke, hvis medlemsstaten påviser, at en udbudsprocedure af objektive grunde sandsynligvis ikke vil være konkurrencedygtig. Dette kan f.eks. være tilfældet, hvis antallet af potentielle deltagere er begrænset, forudsat at dette ikke skyldes diskriminerende kriterier for støtteberettigelse. |
| --- | --- |

430.

Støtten skal i princippet ydes efter en udbudsprocedure på grundlag af klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier, jf. afsnit 3.2.1.3 (166

| 431. | Hvis støtten ydes efter en udbudsprocedure, antager Kommissionen, at støtten er proportional og begrænset til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

431.

Hvis støtten ydes efter en udbudsprocedure, antager Kommissionen, at støtten er proportional og begrænset til det nødvendige minimum.

| 432. | Hvis der ikke gennemføres en udbudsprocedure, vil Kommissionen vurdere proportionaliteten fra sag til sag for at kontrollere, at kompensationen er begrænset til det nødvendige minimum. I den forbindelse vil Kommissionen foretage en detaljeret analyse af de antagelser, som medlemsstaten anvender til at fastslå det mistede overskud og de yderligere omkostninger, på grundlag af hvilke kompensationen for den tidlige lukning blev beregnet, ved at sammenligne den forventede rentabilitet i de faktiske og kontrafaktiske scenarier. Det kontrafaktiske scenario bør baseres på behørigt begrundede antagelser, en realistisk markedsudvikling og afspejle de forventede indtægter og omkostninger for hver af de pågældende enheder, samtidig med at der tages hensyn til eventuelle direkte funktionelle forbindelser mellem enhederne. |
| --- | --- |

432.

Hvis der ikke gennemføres en udbudsprocedure, vil Kommissionen vurdere proportionaliteten fra sag til sag for at kontrollere, at kompensationen er begrænset til det nødvendige minimum. I den forbindelse vil Kommissionen foretage en detaljeret analyse af de antagelser, som medlemsstaten anvender til at fastslå det mistede overskud og de yderligere omkostninger, på grundlag af hvilke kompensationen for den tidlige lukning blev beregnet, ved at sammenligne den forventede rentabilitet i de faktiske og kontrafaktiske scenarier. Det kontrafaktiske scenario bør baseres på behørigt begrundede antagelser, en realistisk markedsudvikling og afspejle de forventede indtægter og omkostninger for hver af de pågældende enheder, samtidig med at der tages hensyn til eventuelle direkte funktionelle forbindelser mellem enhederne.

| 433. | Hvis nedlukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteterne sker mere end et år efter at der er ydet kompensation, skal medlemsstaten indføre en mekanisme til ajourføring af beregningen af kompensationen baseret på de seneste antagelser, medmindre den kan påvise, hvorfor anvendelsen af en sådan mekanisme ikke er berettiget på grund af ekstraordinære omstændigheder i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

433.

Hvis nedlukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteterne sker mere end et år efter at der er ydet kompensation, skal medlemsstaten indføre en mekanisme til ajourføring af beregningen af kompensationen baseret på de seneste antagelser, medmindre den kan påvise, hvorfor anvendelsen af en sådan mekanisme ikke er berettiget på grund af ekstraordinære omstændigheder i den foreliggende sag.

4.12.1.6.   Undgåelse af urimelig fordrejning af konkurrencevilkårene og negative virkninger på samhandelen

Undgåelse af urimelig fordrejning af konkurrencevilkårene og negative virkninger på samhandelen

| 434. | Medlemsstaten skal udpege og kvantificere de forventede miljømæssige fordele ved foranstaltningen, om muligt i form af støtte pr. ton emissioner af CO2-ækvivalente emissioner, der undgås. Kommissionen vil desuden se positivt på det, hvis foranstaltningerne omfatter en frivillig annullering af CO2-emissionskvoter på nationalt plan. |
| --- | --- |

434.

Medlemsstaten skal udpege og kvantificere de forventede miljømæssige fordele ved foranstaltningen, om muligt i form af støtte pr. ton emissioner af CO2

2

| 435. | Det er vigtigt at sikre, at foranstaltningen er struktureret på en måde, der begrænser enhver fordrejning af konkurrencen på markedet til et minimum. Hvis støtten ydes gennem en udbudsprocedure, der er åben for alle operatører af kul, tørv eller olieskifer på et ikkediskriminerende grundlag, vil Kommissionen antage, at støtten har begrænsede konkurrence- og samhandelsfordrejende virkninger. Hvis der ikke gennemføres en udbudsprocedure, vil Kommissionen vurdere støttens virkninger for konkurrencen og samhandelen på grundlag af foranstaltningens udformning og dens indvirkning på det relevante marked. |
| --- | --- |

435.

Det er vigtigt at sikre, at foranstaltningen er struktureret på en måde, der begrænser enhver fordrejning af konkurrencen på markedet til et minimum. Hvis støtten ydes gennem en udbudsprocedure, der er åben for alle operatører af kul, tørv eller olieskifer på et ikkediskriminerende grundlag, vil Kommissionen antage, at støtten har begrænsede konkurrence- og samhandelsfordrejende virkninger. Hvis der ikke gennemføres en udbudsprocedure, vil Kommissionen vurdere støttens virkninger for konkurrencen og samhandelen på grundlag af foranstaltningens udformning og dens indvirkning på det relevante marked.

4.12.2.   Støtte til ekstraordinære omkostninger i relation til lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, som ikke er konkurrencedygtige

Støtte til ekstraordinære omkostninger i relation til lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, som ikke er konkurrencedygtige

4.12.2.1.   Baggrund for støtten

Baggrund for støtten

| 436. | Lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, der ikke er konkurrencedygtige, kan medføre betydelige sociale og miljømæssige omkostninger for kraftværkerne og minedriften. Medlemsstaterne kan beslutte at dække sådanne ekstraordinære omkostninger for at afbøde de sociale og regionale konsekvenser af lukningen. |
| --- | --- |

436.

Lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, der ikke er konkurrencedygtige, kan medføre betydelige sociale og miljømæssige omkostninger for kraftværkerne og minedriften. Medlemsstaterne kan beslutte at dække sådanne ekstraordinære omkostninger for at afbøde de sociale og regionale konsekvenser af lukningen.

4.12.2.2.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 437. | I dette afsnit fastsættes forenelighedsregler for foranstaltninger, der træffes for at dække ekstraordinære omkostninger som følge af lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, der ikke er konkurrencedygtige. |
| --- | --- |

437.

I dette afsnit fastsættes forenelighedsregler for foranstaltninger, der træffes for at dække ekstraordinære omkostninger som følge af lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, der ikke er konkurrencedygtige.

| 438. | Foranstaltninger, der er omfattet af dette afsnit, kan lette den sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige overgang i det pågældende område. |
| --- | --- |

438.

Foranstaltninger, der er omfattet af dette afsnit, kan lette den sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige overgang i det pågældende område.

| 439. | Dette afsnit finder anvendelse, i det omfang foranstaltningen ikke er omfattet af Rådets afgørelse af 10. december 2010 om statsstøtte til fremme af lukning af miner, der ikke er konkurrencedygtige (167). |
| --- | --- |

439.

Dette afsnit finder anvendelse, i det omfang foranstaltningen ikke er omfattet af Rådets afgørelse af 10. december 2010 om statsstøtte til fremme af lukning af miner, der ikke er konkurrencedygtige (167

4.12.2.3.   Nødvendighed og hensigtsmæssighed

Nødvendighed og hensigtsmæssighed

| 440. | Kommissionen vil anse støtte for at dække ekstraordinære omkostninger, der er nødvendige og hensigtsmæssige, i det omfang den kan bidrage til at afbøde de sociale og miljømæssige konsekvenser af lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, som ikke er konkurrencedygtige, i regionen og i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

440.

Kommissionen vil anse støtte for at dække ekstraordinære omkostninger, der er nødvendige og hensigtsmæssige, i det omfang den kan bidrage til at afbøde de sociale og miljømæssige konsekvenser af lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, som ikke er konkurrencedygtige, i regionen og i den pågældende medlemsstat.

4.12.2.4.   Tilskyndelsesvirkning og proportionalitet

Tilskyndelsesvirkning og proportionalitet

| 441. | Statsstøtte til ekstraordinære omkostninger må kun anvendes til at dække omkostninger som følge af lukning af urentable kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter. |
| --- | --- |

441.

Statsstøtte til ekstraordinære omkostninger må kun anvendes til at dække omkostninger som følge af lukning af urentable kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter.

| 442. | De kategorier af støtteberettigede omkostninger, der er omfattet, er defineret i bilag II. Omkostninger som følge af manglende overholdelse af miljøbestemmelser og omkostninger i forbindelse med den løbende produktion er ikke støtteberettigede. |
| --- | --- |

442.

De kategorier af støtteberettigede omkostninger, der er omfattet, er defineret i bilag II. Omkostninger som følge af manglende overholdelse af miljøbestemmelser og omkostninger i forbindelse med den løbende produktion er ikke støtteberettigede.

| 443. | Støtte til dækning af ekstraordinære miljøomkostninger kan kun anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis den enhed eller virksomhed, der ligger til grund for miljøskaden, ikke kan identificeres eller holdes juridisk ansvarlig for finansieringen af de arbejder, der er nødvendige for at forebygge og korrigere miljøskader i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, jf. dog Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF (168) eller andre relevante EU-regler (169). |
| --- | --- |

443.

Støtte til dækning af ekstraordinære miljøomkostninger kan kun anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis den enhed eller virksomhed, der ligger til grund for miljøskaden, ikke kan identificeres eller holdes juridisk ansvarlig for finansieringen af de arbejder, der er nødvendige for at forebygge og korrigere miljøskader i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, jf. dog Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF (168

169

| 444. | Medlemsstaten skal godtgøre, at der er truffet alle nødvendige foranstaltninger, herunder retlige skridt, for at identificere den ansvarlige enhed eller virksomhed, der ligger til grund for miljøskaden, og pålægge den at afholde de relevante omkostninger. Hvis den enhed eller virksomhed, der i henhold til gældende ret er ansvarlig, ikke kan identificeres eller pålægges at afholde omkostningerne, kan der ydes støtte til hele sanerings- eller rehabiliteringsarbejdet, og støtten kan anses for at have en tilskyndelsesvirkning. Kommissionen kan gå ud fra, at en virksomhed ikke kan pålægges at betale omkostningerne ved afhjælpning af den miljøskade, den har forvoldt, når den er ophørt med at eksistere i henhold til loven, og ingen anden virksomhed kan anses for at være en juridisk eller økonomisk efterfølger (170), eller hvis der ikke er tilstrækkelig finansiel sikkerhed til at dække udgifterne til afhjælpning. |
| --- | --- |

444.

Medlemsstaten skal godtgøre, at der er truffet alle nødvendige foranstaltninger, herunder retlige skridt, for at identificere den ansvarlige enhed eller virksomhed, der ligger til grund for miljøskaden, og pålægge den at afholde de relevante omkostninger. Hvis den enhed eller virksomhed, der i henhold til gældende ret er ansvarlig, ikke kan identificeres eller pålægges at afholde omkostningerne, kan der ydes støtte til hele sanerings- eller rehabiliteringsarbejdet, og støtten kan anses for at have en tilskyndelsesvirkning. Kommissionen kan gå ud fra, at en virksomhed ikke kan pålægges at betale omkostningerne ved afhjælpning af den miljøskade, den har forvoldt, når den er ophørt med at eksistere i henhold til loven, og ingen anden virksomhed kan anses for at være en juridisk eller økonomisk efterfølger (170

| 445. | Støttebeløbet skal begrænses til dækning af støttemodtagerens ekstraordinære omkostninger og må ikke overstige de faktisk afholdte omkostninger. Kommissionen vil kræve, at medlemsstaterne klart og særskilt angiver støttebeløbet for hver af de støtteberettigede omkostningskategorier, jf. bilag II. Hvis medlemsstaten dækker sådanne omkostninger på grundlag af skøn, før de faktisk er afholdt af støttemodtageren, skal den foretage en efterfølgende kontrol af de afholdte omkostninger på grundlag af detaljerede opgørelser fra modtageren til den støtteydende myndighed, herunder fakturaer eller attester, der viser de ekstraordinære omkostninger, og justere de tildelte beløb i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

445.

Støttebeløbet skal begrænses til dækning af støttemodtagerens ekstraordinære omkostninger og må ikke overstige de faktisk afholdte omkostninger. Kommissionen vil kræve, at medlemsstaterne klart og særskilt angiver støttebeløbet for hver af de støtteberettigede omkostningskategorier, jf. bilag II. Hvis medlemsstaten dækker sådanne omkostninger på grundlag af skøn, før de faktisk er afholdt af støttemodtageren, skal den foretage en efterfølgende kontrol af de afholdte omkostninger på grundlag af detaljerede opgørelser fra modtageren til den støtteydende myndighed, herunder fakturaer eller attester, der viser de ekstraordinære omkostninger, og justere de tildelte beløb i overensstemmelse hermed.

4.12.2.5.   Undgåelse af urimelig fordrejning af konkurrencevilkårene og negative virkninger på samhandelen

Undgåelse af urimelig fordrejning af konkurrencevilkårene og negative virkninger på samhandelen

| 446. | Forudsat at støtten er begrænset til dækning af ekstraordinære omkostninger, som støttemodtageren har afholdt, finder Kommissionen, at den har begrænsede konkurrence- og samhandelsfordrejende virkninger. |
| --- | --- |

446.

Forudsat at støtten er begrænset til dækning af ekstraordinære omkostninger, som støttemodtageren har afholdt, finder Kommissionen, at den har begrænsede konkurrence- og samhandelsfordrejende virkninger.

| 447. | Støtte, der modtages til ekstraordinære omkostninger, opføres i støttemodtagerens resultatopgørelse som en særskilt indtægtspost, der adskiller sig fra omsætningen. Hvis støttemodtageren fortsætter med at drive virksomhed efter nedlukningen af de pågældende kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, skal den føre nøjagtige og særskilte regnskaber for disse aktiviteter. Den tildelte støtte skal forvaltes på en sådan måde, at det ikke er muligt at overføre den til andre økonomiske aktiviteter i samme virksomhed. |
| --- | --- |

447.

Støtte, der modtages til ekstraordinære omkostninger, opføres i støttemodtagerens resultatopgørelse som en særskilt indtægtspost, der adskiller sig fra omsætningen. Hvis støttemodtageren fortsætter med at drive virksomhed efter nedlukningen af de pågældende kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, skal den føre nøjagtige og særskilte regnskaber for disse aktiviteter. Den tildelte støtte skal forvaltes på en sådan måde, at det ikke er muligt at overføre den til andre økonomiske aktiviteter i samme virksomhed.

4.13.   Støtte til undersøgelser og konsulentbistand vedrørende klima, miljøbeskyttelse og energi

Støtte til undersøgelser og konsulentbistand vedrørende klima, miljøbeskyttelse og energi

4.13.1.   Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

Anvendelsesområde og støttede aktiviteter

| 448. | Dette afsnit finder anvendelse på støtte til undersøgelser eller konsulenttjenester, der er direkte knyttet til projekter eller aktiviteter, der er omfattet af disse retningslinjer, i spørgsmål vedrørende klima, miljøbeskyttelse og energi. Der kan ydes støtte, uanset om undersøgelses- eller konsulenttjenesten efterfølges af en investering, der er omfattet af disse retningslinjer. |
| --- | --- |

448.

Dette afsnit finder anvendelse på støtte til undersøgelser eller konsulenttjenester, der er direkte knyttet til projekter eller aktiviteter, der er omfattet af disse retningslinjer, i spørgsmål vedrørende klima, miljøbeskyttelse og energi. Der kan ydes støtte, uanset om undersøgelses- eller konsulenttjenesten efterfølges af en investering, der er omfattet af disse retningslinjer.

| 449. | Undersøgelses- eller konsulenttjenesten må ikke være en vedvarende eller periodisk aktivitet eller vedrøre virksomhedens sædvanlige driftsomkostninger. |
| --- | --- |

449.

Undersøgelses- eller konsulenttjenesten må ikke være en vedvarende eller periodisk aktivitet eller vedrøre virksomhedens sædvanlige driftsomkostninger.

4.13.2.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| 450. | Kravet i punkt 451 gælder ud over kravene i afsnit 3.1.2. |
| --- | --- |

450.

Kravet i punkt 451 gælder ud over kravene i afsnit 3.1.2.

| 451. | Støtte til energisyn, der kræves i henhold til direktiv 2012/27/EU, kan kun anses for at have en tilskyndelsesvirkning, i det omfang energisynene udføres i tillæg til det obligatoriske energisyn i henhold til nævnte direktiv. |
| --- | --- |

451.

Støtte til energisyn, der kræves i henhold til direktiv 2012/27/EU, kan kun anses for at have en tilskyndelsesvirkning, i det omfang energisynene udføres i tillæg til det obligatoriske energisyn i henhold til nævnte direktiv.

4.13.3.   Proportionalitet

Proportionalitet

| 452. | De støtteberettigede omkostninger er omkostninger til undersøgelser eller konsulentbistand i forbindelse med projekter eller aktiviteter, der er omfattet af disse retningslinjer. Hvis kun en del af undersøgelses- eller rådgivningstjenesten vedrører investeringer, der er omfattet af disse retningslinjer, er de støtteberettigede omkostninger omkostningerne til de dele af undersøgelses- eller rådgivningstjenesten, der vedrører disse investeringer. |
| --- | --- |

452.

De støtteberettigede omkostninger er omkostninger til undersøgelser eller konsulentbistand i forbindelse med projekter eller aktiviteter, der er omfattet af disse retningslinjer. Hvis kun en del af undersøgelses- eller rådgivningstjenesten vedrører investeringer, der er omfattet af disse retningslinjer, er de støtteberettigede omkostninger omkostningerne til de dele af undersøgelses- eller rådgivningstjenesten, der vedrører disse investeringer.

| 453. | Støtteintensiteten må ikke overstige 60 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

453.

Støtteintensiteten må ikke overstige 60 % af de støtteberettigede omkostninger.

| 454. | Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint for undersøgelser eller konsulenttjenester, der gennemføres på vegne af små virksomheder, og med 10 procentpoint for undersøgelser eller konsulenttjenester, der gennemføres på vegne af mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

454.

Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint for undersøgelser eller konsulenttjenester, der gennemføres på vegne af små virksomheder, og med 10 procentpoint for undersøgelser eller konsulenttjenester, der gennemføres på vegne af mellemstore virksomheder.

5.   EVALUERING

EVALUERING

| 455. | For yderligere at sikre, at konkurrence- og handelsfordrejninger begrænses, kan Kommissionen kræve, at anmeldelsespligtige støtteordninger underkastes en efterfølgende evaluering. Der bør gennemføres evalueringer af ordninger, hvor muligheden for fordrejning af konkurrencen og samhandelen er særlig høj, dvs. ordninger, der kan risikere at begrænse eller fordreje konkurrencen betydeligt, hvis gennemførelsen af dem ikke evalueres i tide. |
| --- | --- |

455.

For yderligere at sikre, at konkurrence- og handelsfordrejninger begrænses, kan Kommissionen kræve, at anmeldelsespligtige støtteordninger underkastes en efterfølgende evaluering. Der bør gennemføres evalueringer af ordninger, hvor muligheden for fordrejning af konkurrencen og samhandelen er særlig høj, dvs. ordninger, der kan risikere at begrænse eller fordreje konkurrencen betydeligt, hvis gennemførelsen af dem ikke evalueres i tide.

| 456. | Der vil være behov for efterfølgende evaluering af ordninger med store budgetter eller med nye karakteristika, eller når der forventes betydelige markedsmæssige, teknologiske eller lovgivningsmæssige ændringer. Under alle omstændigheder vil der være behov for efterfølgende evaluering af ordninger, når statsbudgettet eller de bogførte udgifter overstiger 150 mio. EUR i et givet år eller 750 mio. EUR i løbet af ordningens samlede løbetid. Den samlede varighed af ordningerne omfatter ordningens og eventuelle tidligere ordningers samlede varighed, der dækker et lignende mål og et tilsvarende geografisk område, fra den 1. januar 2022. I betragtning af formålet med evalueringen og for ikke at pålægge medlemsstaterne og mindre støtteprojekter en uforholdsmæssig stor byrde, gælder kravet om efterfølgende evaluering kun for støtteordninger med en samlet varighed på over tre år fra den 1. januar 2022. |
| --- | --- |

456.

Der vil være behov for efterfølgende evaluering af ordninger med store budgetter eller med nye karakteristika, eller når der forventes betydelige markedsmæssige, teknologiske eller lovgivningsmæssige ændringer. Under alle omstændigheder vil der være behov for efterfølgende evaluering af ordninger, når statsbudgettet eller de bogførte udgifter overstiger 150 mio. EUR i et givet år eller 750 mio. EUR i løbet af ordningens samlede løbetid. Den samlede varighed af ordningerne omfatter ordningens og eventuelle tidligere ordningers samlede varighed, der dækker et lignende mål og et tilsvarende geografisk område, fra den 1. januar 2022. I betragtning af formålet med evalueringen og for ikke at pålægge medlemsstaterne og mindre støtteprojekter en uforholdsmæssig stor byrde, gælder kravet om efterfølgende evaluering kun for støtteordninger med en samlet varighed på over tre år fra den 1. januar 2022.

| 457. | Der kan dispenseres fra kravet om efterfølgende evaluering med hensyn til støtteordninger, der er umiddelbare efterfølgere til en ordning, som omfatter et lignende mål og et tilsvarende geografisk område, der har været genstand for en evaluering, som har fremlagt en endelig evalueringsrapport i overensstemmelse med evalueringsplanen, der er godkendt af Kommissionen, og som ikke har givet anledning til negative konklusioner. Enhver ordning, hvor den endelige evalueringsrapport ikke er i overensstemmelse med den godkendte evalueringsplan, skal suspenderes med øjeblikkelig virkning. |
| --- | --- |

457.

Der kan dispenseres fra kravet om efterfølgende evaluering med hensyn til støtteordninger, der er umiddelbare efterfølgere til en ordning, som omfatter et lignende mål og et tilsvarende geografisk område, der har været genstand for en evaluering, som har fremlagt en endelig evalueringsrapport i overensstemmelse med evalueringsplanen, der er godkendt af Kommissionen, og som ikke har givet anledning til negative konklusioner. Enhver ordning, hvor den endelige evalueringsrapport ikke er i overensstemmelse med den godkendte evalueringsplan, skal suspenderes med øjeblikkelig virkning.

| 458. | Den efterfølgende evaluering bør tage sigte på at kontrollere, om de antagelser og betingelser, der lå til grund for ordningens forenelighed, er opfyldt, navnlig nødvendigheden og effektiviteten af støtteordningen i lyset af dens generelle og specifikke mål, og belyse ordningens virkninger for konkurrence og samhandel. |
| --- | --- |

458.

Den efterfølgende evaluering bør tage sigte på at kontrollere, om de antagelser og betingelser, der lå til grund for ordningens forenelighed, er opfyldt, navnlig nødvendigheden og effektiviteten af støtteordningen i lyset af dens generelle og specifikke mål, og belyse ordningens virkninger for konkurrence og samhandel.

| 459. | Medlemsstaten skal fremsende et udkast til evalueringsplan, som bliver en integreret del af Kommissionens vurdering af ordningen, som følger:






  a) | sammen med støtteordningen, hvis dens statsstøttebudget overstiger 150 mio. EUR i et givet år eller 750 mio. EUR over dens samlede varighed eller |
| --- | --- | --- |

459.

Medlemsstaten skal fremsende et udkast til evalueringsplan, som bliver en integreret del af Kommissionens vurdering af ordningen, som følger:

a)

sammen med støtteordningen, hvis dens statsstøttebudget overstiger 150 mio. EUR i et givet år eller 750 mio. EUR over dens samlede varighed eller

| b) | inden for 30 arbejdsdage efter en betydelig ændring af ordningens budget til over 150 mio. EUR i et givet år eller 750 mio. EUR i ordningens samlede varighed eller |
| --- | --- |

b)

inden for 30 arbejdsdage efter en betydelig ændring af ordningens budget til over 150 mio. EUR i et givet år eller 750 mio. EUR i ordningens samlede varighed eller

| c) | for ordninger, der ikke falder ind under litra a) eller b), inden for 30 arbejdsdage efter registrering i de officielle regnskaber af udgifter på over 150 mio. EUR i det foregående år. |
| --- | --- |

c)

for ordninger, der ikke falder ind under litra a) eller b), inden for 30 arbejdsdage efter registrering i de officielle regnskaber af udgifter på over 150 mio. EUR i det foregående år.

| 460. | Udkastet til evalueringsplan skal være i overensstemmelse med de fælles metodologiske principper, som Kommissionen har fastlagt (171). Den evalueringsplan, som Kommissionen har godkendt, skal offentliggøres. |
| --- | --- |

460.

Udkastet til evalueringsplan skal være i overensstemmelse med de fælles metodologiske principper, som Kommissionen har fastlagt (171

| 461. | Den efterfølgende evaluering skal foretages af en ekspert, som er uafhængig af den støtteydende myndighed, på grundlag af evalueringsplanen. Hver evaluering skal omfatte mindst én foreløbig og én endelig evalueringsrapport. Begge rapporter skal offentliggøres. |
| --- | --- |

461.

Den efterfølgende evaluering skal foretages af en ekspert, som er uafhængig af den støtteydende myndighed, på grundlag af evalueringsplanen. Hver evaluering skal omfatte mindst én foreløbig og én endelig evalueringsrapport. Begge rapporter skal offentliggøres.

| 462. | I tilfælde af støtteordninger, der er udelukket fra anvendelsesområdet for en gruppefritagelsesforordning udelukkende på grund af deres store budget, vil Kommissionen udelukkende vurdere deres forenelighed på grundlag af evalueringsplanen. |
| --- | --- |

462.

I tilfælde af støtteordninger, der er udelukket fra anvendelsesområdet for en gruppefritagelsesforordning udelukkende på grund af deres store budget, vil Kommissionen udelukkende vurdere deres forenelighed på grundlag af evalueringsplanen.

| 463. | Den endelige evalueringsrapport skal forelægges Kommissionen så betids, at den kan indgå i vurderingen af en eventuel forlængelse af støtteordningen, og senest ni måneder, før den udløber. Denne frist kan afkortes for ordninger, der udløser evalueringskravet i de sidste to gennemførelsesår. Den nøjagtige rækkevidde og de nærmere bestemmelser for hver evaluering fastlægges i beslutningen om godkendelse af støtteordningen. Enhver efterfølgende støtteforanstaltning med et tilsvarende formål skal beskrive, hvordan der er taget hensyn til resultaterne af evalueringen. |
| --- | --- |

463.

Den endelige evalueringsrapport skal forelægges Kommissionen så betids, at den kan indgå i vurderingen af en eventuel forlængelse af støtteordningen, og senest ni måneder, før den udløber. Denne frist kan afkortes for ordninger, der udløser evalueringskravet i de sidste to gennemførelsesår. Den nøjagtige rækkevidde og de nærmere bestemmelser for hver evaluering fastlægges i beslutningen om godkendelse af støtteordningen. Enhver efterfølgende støtteforanstaltning med et tilsvarende formål skal beskrive, hvordan der er taget hensyn til resultaterne af evalueringen.

6.   RAPPORTERING OG OVERVÅGNING

RAPPORTERING OG OVERVÅGNING

| 464. | Medlemsstaterne skal i henhold til Rådets forordning (EU) 2015/1589 (172) og Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (173) fremlægge årlige rapporter for Kommissionen. |
| --- | --- |

464.

Medlemsstaterne skal i henhold til Rådets forordning (EU) 2015/1589 (172

173

| 465. | Medlemsstaterne skal udfærdige detaljerede fortegnelser over alle støtteforanstaltninger. Disse fortegnelser skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at fastslå, om betingelserne vedrørende støtteberettigede omkostninger og maksimale støtteintensiteter er opfyldt. Disse fortegnelser skal opbevares i 10 år fra datoen for støttens tildeling og forelægges Kommissionen på dennes anmodning. |
| --- | --- |

465.

Medlemsstaterne skal udfærdige detaljerede fortegnelser over alle støtteforanstaltninger. Disse fortegnelser skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at fastslå, om betingelserne vedrørende støtteberettigede omkostninger og maksimale støtteintensiteter er opfyldt. Disse fortegnelser skal opbevares i 10 år fra datoen for støttens tildeling og forelægges Kommissionen på dennes anmodning.

7.   ANVENDELSE

ANVENDELSE

| 466. | Kommissionen vil anvende disse retningslinjer til at vurdere foreneligheden af al anmeldelsespligtig støtte til klima, miljøbeskyttelse og energi, som er tildelt eller påtænkes tildelt fra den 27. januar 2022. Ulovlig støtte vil blive vurderet efter de regler, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. |
| --- | --- |

466.

Kommissionen vil anvende disse retningslinjer til at vurdere foreneligheden af al anmeldelsespligtig støtte til klima, miljøbeskyttelse og energi, som er tildelt eller påtænkes tildelt fra den 27. januar 2022. Ulovlig støtte vil blive vurderet efter de regler, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.

| 467. | Disse retningslinjer erstatter retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (174). |
| --- | --- |

467.

Disse retningslinjer erstatter retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (174

| 468. | Kommissionen foreslår medlemsstaterne følgende hensigtsmæssige foranstaltninger i henhold til traktatens artikel 108, stk. 1:






  a) | Medlemsstaterne ændrer om nødvendigt deres eksisterende miljøbeskyttelses- og energistøtteordninger for at bringe dem i overensstemmelse med disse retningslinjer senest den 31. december 2023. |
| --- | --- | --- |

468.

Kommissionen foreslår medlemsstaterne følgende hensigtsmæssige foranstaltninger i henhold til traktatens artikel 108, stk. 1:

a)

Medlemsstaterne ændrer om nødvendigt deres eksisterende miljøbeskyttelses- og energistøtteordninger for at bringe dem i overensstemmelse med disse retningslinjer senest den 31. december 2023.

| b) | Medlemsstaterne giver deres udtrykkelige, ubetingede samtykke til de foreslåede passende foranstaltninger i punkt 468, litra a), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af disse retningslinjer i Den Europæiske Unions Tidende. Modtager Kommissionen ikke noget svar, vil den antage, at den pågældende medlemsstat ikke kan tilslutte sig de foreslåede foranstaltninger. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterne giver deres udtrykkelige, ubetingede samtykke til de foreslåede passende foranstaltninger i punkt 468, litra a), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af disse retningslinjer i Den Europæiske Unions Tidende. Modtager Kommissionen ikke noget svar, vil den antage, at den pågældende medlemsstat ikke kan tilslutte sig de foreslåede foranstaltninger.

Den Europæiske Unions Tidende

8.   REVISION

REVISION

| 469. | Kommissionen har til hensigt at foretage en evaluering af disse retningslinjer fra den 31. december 2027 for at undersøge deres effektivitet, virkningsfuldhed, relevans, sammenhæng og merværdi. |
| --- | --- |

469.

Kommissionen har til hensigt at foretage en evaluering af disse retningslinjer fra den 31. december 2027 for at undersøge deres effektivitet, virkningsfuldhed, relevans, sammenhæng og merværdi.

| 470. | Kommissionen kan beslutte at revidere eller ændre disse retningslinjer på et hvilket som helst tidspunkt, hvis det skulle vise sig nødvendigt af konkurrencepolitiske årsager eller af hensyn til andre EU-politikker og internationale forpligtelser eller af anden gyldig grund. |
| --- | --- |

470.

Kommissionen kan beslutte at revidere eller ændre disse retningslinjer på et hvilket som helst tidspunkt, hvis det skulle vise sig nødvendigt af konkurrencepolitiske årsager eller af hensyn til andre EU-politikker og internationale forpligtelser eller af anden gyldig grund.

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final).

1

(2)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne (COM(2020) 562 final).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

3

(4)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Fit for 55«: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet« (COM(2021) 550 final).

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/amendment-renewable-energy-directive-2030-climate-target-with-annexes_en.pdf.

5

(6)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »EU's økonomi efter covid-19: betydning for den økonomiske styring« (COM(2021) 662 final).

6

(7)  Rådets forordning (EU) 2015/1588 af 13. juli 2015 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 1).

7

(8)  Se Kommissionens meddelelse om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (EUT C 275 af 18.8.2017, s. 1) for så vidt angår gennemførelsen på nationalt plan af Århuskonventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet.

8

(9)  Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber (EUT C 99 af 4.4.2014, s. 3).

9

(10)  Miljøstøtte er generelt mindre konkurrencefordrejende og mere effektiv, hvis den ydes til forbrugeren/brugeren af miljøvenlige produkter i stedet for producenten/fabrikanten af miljøvenlige produkter. Dette berører ikke medlemsstaternes mulighed for at yde miljøstøtte til virksomheder for at øge miljøbeskyttelsen af deres fremstillingsaktiviteter.

10

(11)  Meddelelse fra Kommissionen — Rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (EUT C 198 af 27.6.2014, s. 1).

11

(12)  EU-retningslinjer for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter 2014-2020 (EUT C 204 af 1.7.2014, s. 1).

12

(13)  Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for behandling af statsstøtte til fiskeri- og akvakultursektoren (EUT C 217 af 2.7.2015, s. 1).

13

(14)  Meddelelse fra Kommissionen — Rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder (EUT C 249 af 31.7.2014, s. 1).

14

(15)  Se dom afsagt af Retten i Første Instans af 13. september 1995, TWD mod Kommissionen, T-244/93 og T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160, præmis 56. Se også meddelelse fra Kommissionen — Kommissionens meddelelse om tilbagebetaling af ulovlig og uforenelig statsstøtte (EUT C 247 af 23.7.2019, s. 1).

15

(16)  Et lån til en rente under markedsrenten.

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 54).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

19

(20)  Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 af 1. juni 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (EUT L 175 af 7.7.2017, s. 1).

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF af 23. april 2009 om fremme af renere køretøjer til vejtransport til støtte for lavemissionsmobilitet (EUT L 120 af 15.5.2009, s. 5).

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 af 20. juni 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordninger (EF) nr. 595/2009 og (EU) 2018/956 og Rådets direktiv 96/53/EF (EUT L 198 af 25.7.2019, s. 202).

22

2

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU og om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).

26

(27)  Projekter, der er bygget til én bruger eller en lille gruppe af på forhånd identificerede brugere, og som er skræddersyet til deres behov (»dedikeret infrastruktur«), betragtes ikke som energiinfrastruktur.

27

(28)  Ethvert af de aktiver, der er anført i nr. i) til vi), kan være nyopførte aktiver eller aktiver, der omdannes fra naturgas til brint (»konverteret«), eller en kombination af de to. Aktiver, der er opført under nr. i) til vi) vedrørende brint, og som er underlagt tredjepartsadgang, betragtes som energiinfrastruktur.

28

(29)  Aktiver, der er opført under nr. i) til iv) vedrørende kuldioxid, og som er omfattet af tredjepartsadgang, betragtes som energiinfrastruktur.

29

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 114).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39).

31

(32)  Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

32

(33)  Rådets henstilling af 3. marts 1975 om påligning af omkostninger og de offentlige myndigheders indgriben på miljøområdet (EFT L 194 af 25.7.1975, s. 1).

33

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

34

(35)  Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).

35

(36)  Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51).

36

(37)  Dette kan omfatte tilknyttede emissionsniveauer (BAT-AEL), tilknyttede energieffektivitetsniveauer (BAT-AEEL) eller tilknyttede miljøpræstationsniveauer (BAT-AEPL).

37

(38)  Se Domstolens dom af 13. juni 2013, HGA m.fl. mod Kommissionen, C-630/11 P til C-633/11 P, ECLI:EU:C:2013:387, præmis 104.

38

(39)  Dette scenario skal være troværdigt, reelt og knyttet til de beslutningsfaktorer, der var fremherskende på det tidspunkt, hvor støttemodtageren traf sin beslutning vedrørende projektet. Medlemsstaterne opfordres til at trække på officielle bestyrelsesdokumenter, risikovurderinger, finansielle rapporter, interne forretningsplaner, ekspertudtalelser og andre undersøgelser vedrørende det projekt, der vurderes. Dokumenter, der indeholder oplysninger om efterspørgselsprognoser, omkostningsprognoser, finansielle prognoser, dokumenter, der forelægges et investeringsudvalg, og hvori der gøres rede for forskellige investerings-/driftsscenarier, eller dokumenter, der stilles til rådighed for de finansielle institutioner, kan hjælpe medlemsstaterne med at dokumentere tilskyndelsesvirkningen. Disse dokumenter skal være aktuelle i beslutningsprocessen vedrørende investerings-/driftsafgørelsen.

39

(40)  I henhold til dette princip skal medlemsstaterne i forbindelse med energiplanlægning og i politik- og investeringsbeslutninger tage størst muligt hensyn til alternative omkostningseffektive energieffektivitetsforanstaltninger for at gøre energiefterspørgsel og energiforsyning mere effektiv, navnlig ved hjælp af omkostningseffektive energibesparelser i slutanvendelserne, initiativer til prisfleksibelt elforbrug og mere effektiv omdannelse, transmission og distribution af energi, samtidig med at målene for disse beslutninger nås. Se Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

40

(41)  Brugen af miljømærker og anprisninger på produkter kan være et andet middel til at sætte forbrugere/brugere i stand til at træffe velinformerede købsbeslutninger og til at øge efterspørgslen efter miljøvenlige produkter. Robuste miljømærker og sandfærdige miljøanprisninger kan være et effektivt redskab til at styre og forme (forbrugernes) adfærd i retning af mere miljøvenlige valg, når de er udformet hensigtsmæssigt og er anerkendte, forståede, pålidelige og opfattes af de relevante forbrugere. Brug af en velanset mærknings-/certificeringsordning, hvortil der benyttes klare kriterier, og som er underkastet ekstern (tredjeparts)kontrol, vil blive en af de mest effektive metoder for virksomheder til at vise forbrugere og andre berørte parter, at de opfylder høje miljøstandarder. På denne baggrund medtager Kommissionen ikke specifikke regler for støtte til udformning og fremstilling af miljøvenlige produkter i disse retningslinjers anvendelsesområde.

41

(42)  Hvis der er mulighed for »bud uden støtte«, bør medlemsstaterne dog forklare, hvordan proportionaliteten sikres. Bud uden støtte kan f.eks. opstå, fordi markedsindtægterne forventes at stige med tiden, og/eller fordi succesrige tilbudsgivere modtager koncessioner eller andre fordele samt prisstøtte. Prisbundgrænser eller -lofter, der begrænser konkurrenceprocessen, og som underminerer proportionaliteten, bør undgås, selv om de er nul.

42

(43)  Seks uger vil normalt være nok. For særligt komplekse eller nye processer kan det være nødvendigt med en længere periode. I begrundede tilfælde, f.eks. ved simple eller regelmæssige/gentagne processer, kan en kortere varighed være hensigtsmæssig.

43

(44)  Ved vurderingen af miljøbeskyttelsesenheder kan medlemsstaterne f.eks. udvikle en metode, der tager højde for emissioner eller anden forurening på forskellige stadier af den støttede økonomiske aktivitet, projektets gennemførelsestid eller systemintegrationsomkostninger. Når medlemsstaterne sætter bidraget til de vigtigste mål i forhold til det ønskede støttebeløb, kan de f.eks. afveje de forskellige objektive kriterier og vælge de lande, der har de højeste scorer for de objektive kriterier, på grundlag af støttebeløbet pr. enhed i forhold til det vægtede gennemsnit af de objektive kriterier eller blandt et begrænset udvalg af bud med det laveste støttebeløb pr. enhed for de objektive kriterier. Parametrene for en sådan fremgangsmåde skal kalibreres for at sikre, at udbudsproceduren forbliver ikkediskriminerende, reelt er konkurrencepræget og afspejler den økonomiske værdi.

44

(45)  Et kontrafaktisk scenario, der som et alternativt investerings-/driftsscenario foreslår en fortsættelse af de nuværende ikke miljømæssigt bæredygtige aktiviteter på lang sigt, vil ikke blive betragtet som realistisk.

45

(46)  Hvis der ikke findes et alternativt projekt, vil Kommissionen undersøge, om støttebeløbet overstiger det niveau, der er nødvendigt for, at det støttemodtagende projekt er tilstrækkeligt rentabelt, f.eks. ved at gøre det muligt at opnå et internt afkast svarende det sektor- eller virksomhedsspecifikke benchmark eller kritiske afkast. Det afkast, støttemodtageren normalt kræver i forbindelse med andre investeringsprojekter af lignende art, støttemodtagerens generelle kapitalomkostninger eller det afkast, der ses generelt i den pågældende sektor, kan også benyttes til dette formål. Der skal tages hensyn til alle relevante forventede omkostninger og fordele i hele projektets levetid.

46

(47)  Offentlig søgning i databasen for gennemsigtighed i statsstøtte, findes på:https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=da.

47

(48)  Efter behørigt begrundet anmodning fra en medlemsstat kan dette krav fraviges, hvis en fuldstændig detaljeret offentliggørelse ville undergrave konkurrencen i efterfølgende tildelingsprocesser, f.eks. ved at give mulighed for strategisk afgivelse af bud.

48

(49)  Hvis der ikke findes formelle krav om årlige angivelser, anses den 31. december i det år, støtten blev tildelt til, som tildelingsdato i forbindelse med indkodningen.

49

(50)  For foranstaltninger, der er identiske med foranstaltninger inden for rammerne af genopretnings- og resiliensplaner som godkendt af Rådet, anses deres overholdelse af princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« for at være opfyldt, da dette allerede er blevet kontrolleret.

50

(51)  Dette kan også være tilfældet, hvis støtten fordrejer anvendelsen af økonomiske instrumenter, der er indført for at internalisere sådanne negative eksterne virkninger (f.eks. ved at påvirke prissignaler fra Unionens emissionshandelssystem eller et lignende instrument).

51

(52)  Dette kan f.eks. være baseret på en national dekarboniseringsplan med bindende mål og/eller kan omfatte bindende tilsagn fra støttemodtageren om at gennemføre dekarboniseringsteknologier såsom CCS/CCU eller erstatte naturgas med vedvarende eller kulstoffattig gas eller lukke anlægget efter en tidsplan, der er i overensstemmelse med Unionens klimamål. For at opfylde Unionens klimamål for 2030 og 2050 er der behov for en klar nedadgående kurs for alle fossile brændstoffer, herunder naturgas. I Kommissionens konsekvensanalyse, der blev udarbejdet i forbindelse med klimamålplanen for 2030, forklares det, at den uformindskede anvendelse af naturgas senest i 2050 vil blive uforenelig med målet om klimaneutralitet og dets anvendelse [skal] reduceres med 66-71 % i forhold til 2015 (SWD(2020) 176 final).

52

(53)  Dette omfatter både brownfield- og greenfieldinvesteringer.

53

(54)  Dette omfatter elektrolysatorer på nettet, som har indgået aftaler om køb af elektricitet fra vedvarende energikilder med økonomiske aktører, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, som opfylder betingelserne i Kommissionens delegerede forordning vedtaget i henhold til artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001.

54

(55)  Den kontrafaktiske situation er den aktivitet, som modtageren ville have udført uden støtten. I nogle dekarboniseringssager kan dette indebære en investering i et mindre miljøvenligt alternativ. I andre tilfælde kan der være tale om ingen eller forsinket investering, men det kan f.eks. indebære driftsbeslutninger, der ville give mindre miljøfordele, såsom fortsat drift af eksisterende anlæg på stedet og/eller køb af energi.

55

(56)  Dette vil ikke påvirke retten til at modtage støtte, der allerede er ydet (f.eks. i henhold til en 10-årig kontrakt).

56

(57)  Kommissionen vil generelt ikke kræve, at der indledes foranstaltninger på tværs af grænserne, selv om dette kan bidrage til at mindske konkurrenceproblemerne.

57

(58)  F.eks., hvor det er relevant, for vedvarende brint.

58

(59)  Støtteberettigelse i et sådant tilfælde bør kun begrænses i overensstemmelse med relevante definitioner, hvis sådanne findes i sektorlovgivningen. F.eks. bør en ordning, der er udformet med henblik på at opfylde Unionens overordnede mål for vedvarende energi, være åben for alle teknologier, der opfylder definitionen af »vedvarende energikilder« i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 8), mens en ordning, der er udformet med henblik på at opfylde et EU-delmål, bør være åben for alle teknologier, der kan bidrage til at opfylde dette delmål. Medlemsstaterne kan dog også yderligere begrænse omfanget af deres støtteforanstaltninger, herunder til specifikke typer af vedvarende energikilder, på grundlag af andre objektive kriterier, såsom dem, der er anført i punkt 96, litra b) til g).

59

(60)  I et tilfælde, der involverer regional støtte, bør medlemsstaten påvise, at hjælpefunktioner og regler for omlastning muliggør effektiv deltagelse af vedvarende energikilder, lagring og prisfleksibelt elforbrug, hvor det er relevant, og belønner placeringsmæssige og teknologiske valg, der støtter netstabiliteten, i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/943 og direktiv (EU) 2019/944. Hvis medlemsstaten konstaterer et vedvarende lokalt forsyningssikkerhedsproblem, som ikke kan løses på mellemlang sigt (f.eks. inden for 5-10 år) med forbedringer af markedsudformningen eller tilstrækkelig netforstærkning, bør en foranstaltning til at løse dette problem udformes og vurderes i henhold til afsnit 4.8.

60

(61)  Medlemsstaterne kan henholde sig til eksisterende nationale høringsprocesser for så vidt angår disse krav. Så længe høringen dækker de punkter, der er anført i disse retningslinjer, og løber i den krævede periode, er der ikke behov for en særskilt høring. Der kan heller ikke kræves særskilt høring i de tilfælde, der er omhandlet i punkt 96, litra g).

61

(62)  CO2-ækvivalent (CO2e) er en metrisk måleenhed, der anvendes til at sammenligne emissioner fra forskellige drivhusgasser på grundlag af deres globale opvarmningspotentiale ved at omregne mængder af andre gasser til den tilsvarende mængde kuldioxid med samme globale opvarmningspotentiale

62

2

2

(63)  For eksempel den tid, der går mellem udbudsproceduren og leveringsperioden, regler for bud/tilbud, prisfastsættelsesregler.

63

(64)  Hvis der f.eks. er forskellige kontraktperioder, forskellige metoder til beregning af den støtteberettigede kapacitet/produktion fra forskellige teknologier, forskellige metoder til beregning eller udbetaling af subsidier.

64

(65)  F.eks. opfyldelsen af medlemsstatens dekarboniseringsmål.

65

(66)  En sådan bindende begrænsning kan opnås på en række komplementære måder, herunder foranstaltninger til afhjælpning af eventuelle begrænsninger på udbudssiden, tilpasning af mængden til det sandsynlige tilgængelige udbud på et givet tidspunkt og/eller ændring af andre elementer i udformningen af udbudsproceduren (f.eks. kriterier for deltagelse) med henblik på at nå foranstaltningens mål (f.eks. medlemsstaternes dekarboniseringsmål) på en forholdsmæssig måde, der minimerer konkurrence- og handelsfordrejninger. Så længe proportionaliteten og konkurrenceevnen sikres, kan medlemsstaterne også tage hensyn til investorernes berettigede forventninger.

66

(67)  Principperne for beregning af reduktioner af drivhusgasemissioner som anvendt for EU's innovationsfond er et nyttigt referencepunkt, som findes på: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/docs/2021-2027/innovfund/wp-call/2021/call-annex_c_innovfund-lsc-2021_en.pdf. Når elektricitet anvendes som input, skal den anvendte metode imidlertid tage hensyn til emissionerne fra produktion af denne elektricitet. Medlemsstaterne kan vælge at anvende støtteniveauet pr. ton CO2-ækvivalente emissioner, der undgås, som et udvælgelseskriterium i deres støtteforanstaltninger, men er ikke forpligtet til at gøre det.

67

2

(68)  Desuden vil Kommissionen som anført i punkt 75 generelt se positivt på andre elementer, som medlemsstaterne foreslår for at lette SMV'ers og VE-fællesskabers deltagelse i udbudsprocedurer, forudsat at de positive virkninger af at sikre deltagelse og accept opvejer de mulige konkurrencefordrejende virkninger.

68

(69)  En differencekontrakt giver støttemodtageren ret til en betaling svarende til forskellen mellem en fast »aftalepris« og en referencepris — f.eks. en markedspris pr. produktionsenhed. De er blevet anvendt til elproduktionsforanstaltninger i de seneste år, men kan også omfatte en referencepris knyttet til ETS — dvs. CO2-differencekontrakter. Sådanne CO2-differencekontrakter kan være et nyttigt redskab til at bringe banebrydende teknologier, der kan være nødvendige for at opnå industriel dekarbonisering, i omsætning. Differencekontrakter kan også omfatte tilbagebetalinger fra modtagere til skatteydere eller forbrugere i perioder, hvor referenceprisen overstiger aftalekursen.

69

2

2

(70)  Små anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder kan drage fordel af direkte prisstøtte, der dækker de fulde driftsomkostninger og ikke kræver, at de sælger deres elektricitet på markedet i overensstemmelse med undtagelsen i artikel 4, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. Anlæg betragtes som små, hvis deres kapacitet ligger under den gældende tærskel i artikel 5 i forordning (EU) 2019/943.

70

(71)  Dette henviser til listen over aktiver i punkt 19, nr. 36).

71

(72)  Herunder kulstoffattige brændstoffer fra ikkevedvarende energikilder og energibærere, som ikke udleder ved udstødningsrøret, men fremstilles i en kulstofintensiv proces.

72

(73)  For foranstaltninger, der er identiske med foranstaltninger inden for rammerne af genopretnings- og resiliensplaner som godkendt af Rådet, anses deres overholdelse af princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« for at være opfyldt, da dette allerede er blevet kontrolleret.

73

(74)  Sådanne investeringer kan f.eks. have til formål at erstatte vinduer eller kedler i bygningen eller fokusere på vægisolering.

74

(75)  Tilbagebetalingsperioden er den tid, der er nødvendig for at få dækket omkostningerne ved en investering (uden støtte).

75

(76)  Dette gælder, når der ydes støtte for at sætte virksomheder i stand til at opfylde mindstestandarder for energimæssig ydeevne, der opfylder EU-standarder, inden de bliver obligatoriske for den pågældende virksomhed, uanset om der allerede findes tidligere gældende EU-standarder.

76

(77)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet: en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden« (COM(2020) 789 final).

77

(78)  Meddelelsen indeholder bl.a. ambitionen om at have mindst 30 millioner nulemissionsbiler og 80 000 nulemissionslastbiler i drift senest i 2030, og at næsten alle biler, varevogne, busser og nye tunge køretøjer senest i 2050 vil være nulemissionskøretøjer.

78

(79)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 og forordning (EU) 2019/631 af 17. april 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers CO2-emissioner og om ophævelse af forordning (EF) nr. 443/2009 og (EU) nr. 510/2011 (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 13).

79

2

(80)  Eksempelvis gennem Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (EFT L 187 af 20.7.1999, s. 42) og Unionens emissionshandelssystem.

80

(81)  F.eks. gennem direktiv 2009/33/EF.

81

(82)  Dette kan påvises ved at sikre, at støtten ydes på en gennemsigtig og ikkediskriminerende måde, og at potentielle interesserede parter er tilstrækkeligt informeret om foranstaltningens omfang og de potentielle støttebetingelser.

82

(83)  I forbindelse med en sådan vurdering vil Kommissionen, afhængigt af de berørte sektorer og transportformer, generelt overveje en periode på mellem to og fem år efter anmeldelsen eller gennemførelsen af støtteforanstaltningen. Den vil basere sin vurdering på uafhængige markedsundersøgelser, som medlemsstaten har forelagt, eller på anden relevant dokumentation.

83

(84)  Se punkt 66.

84

(85)  Dette kan omfatte sikring af, at overkompensation udelukkes ved at kontrollere, at støtten ikke overstiger de ekstra nettoomkostninger, hvilket fremgår af en sammenligning af finansieringsgabet i det faktiske og kontrafaktiske scenario, og at medlemsstaten indfører en mekanisme til efterfølgende overvågning for at verificere antagelserne om det krævede støtteniveau sammen med en tilbagebetalingsmekanisme.

85

(86)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1).

86

(87)  Eksempelvis til opladningsinfrastruktur, normal eller høj effekt.

87

(88)  Med henblik på en sådan vurdering vil Kommissionen generelt overveje, om opladnings- eller optankningsinfrastrukturen forventes at blive etableret på kommercielle vilkår inden for en periode, der er relevant under hensyntagen til foranstaltningens varighed. Den vil basere sin vurdering på resultaterne af den forudgående offentlige høring, uafhængige markedsundersøgelser, som medlemsstaten har forelagt, eller på anden relevant dokumentation.

88

(89)  Opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der primært er beregnet til brug for virksomheder, som beskæftiger sig med offentlig personbefordring ad land-, jernbane- eller vandvejen, kan undtagelsesvis være åben til brug for ansatte, eksterne kontrahenter eller leverandører i disse virksomheder.

89

(90)  Opladnings- eller optankningsinfrastruktur, der primært er beregnet til brug for støttemodtageren, kan undtagelsesvis være åben til brug for støttemodtagerens ansatte, eksterne kontrahenter eller leverandører.

90

(91)  F.eks. en foranstaltning rettet mod støtte til investeringer i brinttankstationer til tunge køretøjer i godsterminaler og logistikparker i en medlemsstat, hvor markedsandelen for tunge brintkøretøjer er under 2 %.

91

(92)  Dette omfatter bæredygtige flybrændstoffer.

92

(93)  Drop-in-brændstoffer henviser til brændstoffer, der funktionelt svarer til de fossile brændstoffer, der anvendes i øjeblikket, og som er fuldt kompatible med distributionsinfrastrukturen og de indbyggede maskiner og motorer.

93

(94)  I forbindelse med en sådan vurdering vil Kommissionen generelt overveje en periode på mellem to og fire år efter anmeldelsen eller gennemførelsen af støtteforanstaltningen. Den vil basere sin vurdering på uafhængige markedsundersøgelser, som medlemsstaten har forelagt, eller på anden relevant dokumentation.

94

(95)  Se meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa (COM(2020) 301 final, s. 3).

95

(96)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa (COM(2020) 98 final).

96

(97)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »En bæredygtig europæisk bioøkonomi: Større økonomisk, social og miljømæssig sammenhæng (COM/2018/673 final og SWD/2018/431).

97

(98)  De forbrugte ressourcer kan omfatte alle de materielle ressourcer, der forbruges, med undtagelse af energi. Reduktionen kan bestemmes ved at måle eller anslå forbruget før og efter støtteforanstaltningens gennemførelse, herunder eventuelle tilpasninger for eksterne forhold, der kan påvirke ressourceforbruget.

98

(99)  Se definitionerne af genbrug, nyttiggørelse, forberedelse med henblik på genbrug, genanvendelse og affald i punkt 19, nr. 59), 61), 62), 75) og 90).

99

(100)  Affaldshierarkiet består af a) forebyggelse, b) forberedelse med henblik på genbrug, c) genanvendelse, d) anden nyttiggørelse, f.eks. energiudnyttelse, og e) bortskaffelse. Se artikel 4, stk. 1, i direktiv 2008/98/EF.

100

(101)  Andre produkter, materialer eller stoffer kan omfatte biprodukter (som omhandlet i artikel 5 i direktiv 2008/98/EF), restprodukter fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, spildevand, regnvand og afstrømningsvand, mineraler, mineaffald, næringsstoffer, restgasser fra produktionsprocesser, overflødige produkter, dele og materialer, osv. Overflødige produkter, dele og materialer er produkter, dele og materialer, der ikke længere er nødvendige eller nyttige for indehaveren, men som er egnede til genbrug.

101

(102)  Se definitionen af »særskilt indsamling« i artikel 3, nr. 11), i direktiv 2008/98/EF.

102

(103)  Ud fra et teknologisk perspektiv bør investeringen føre til en højere grad af genanvendelighed eller en højere kvalitet af det genanvendte materiale sammenlignet med normal praksis.

103

(104)  Hvis medlemsstaten på passende vis dokumenterer situationen, kan der også tages hensyn til den specifikke situation i den eller de pågældende regioner.

104

(105)  Se definitionen i punkt 19, nr. 58).

105

(106)  Medlemsstaterne kan f.eks. påvise nyhedsværdien ved hjælp af en præcis beskrivelse af innovationen og af betingelserne for lancering eller udbredelse på markedet sammenlignet med de nyeste proces- eller organisationsteknikker anvendt af andre virksomheder inden for samme industri.

106

(107)  Hvis kvantitative parametre kan anvendes til at sammenligne miljøinnovative aktiviteter med standardaktiviteter af ikkeinnovativ art, betyder »mærkbart større«, at den marginale forbedring, der kan forventes ved miljøinnovative aktiviteter med hensyn til nedbringelse af den miljømæssige risiko eller forureningen eller forøgelse af energi- eller ressourceeffektiviteten, skal være mindst dobbelt så høj som den marginale forbedring, der kan forventes af den generelle udvikling af sammenlignelige ikkeinnovative aktiviteter. Hvis den foreslåede tilgang ikke er hensigtsmæssig i et givet tilfælde, eller hvis en kvantitativ sammenligning ikke er mulig, skal ansøgningen om statsstøtte indeholde en detaljeret beskrivelse af den metode, der bruges til at vurdere dette kriterium, som sikrer en standard svarende til den foreslåede metodes.

107

(108)  Medlemsstaten kan påvise denne risiko f.eks. ved hjælp af: omkostninger i forhold til virksomhedens omsætning, den tid, der er nødvendig for udviklingen, forventede fordele ved den miljøinnovative aktivitet i forhold til omkostningerne og sandsynligheden for at slå fejl.

108

(109)  FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling findes på: https://sustainabledevelopment.un.org/content/documents/21252030%20Agenda%20for%20Sustainable%20Development%20web.pdf.

109

(110)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 (COM/2020/652 final).

110

(111)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Programmet ren luft i Europa« (COM(2013) 918 final). Se også Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/107/EF af 15. december 2004 om arsen, cadmium, kviksølv, nikkel og polycykliske aromatiske kulbrinter i luften (EUT L 23 af 26.1.2005, s. 3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa (EUT L 152 af 11.6.2008, s. 1) for så vidt angår ozon ved jordoverfladen, partikler, nitrogenoxider, farlige tungmetaller og en række andre forurenende stoffer. Se også Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1) for de vigtigste grænseoverskridende luftforurenende stoffer: svovldioxid, nitrogenoxider, ammoniak og andre flygtige organiske forbindelser end metan og partikler.

111

(112)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1) kræver god kemisk tilstand for alle overfladevandområder og grundvandsforekomster, medmindre der gælder undtagelser.

112

(113)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Vejen til en sund planet for alle, EU-handlingsplan: »Mod nulforurening for vand, luft og jord« (COM(2021) 400 final).

113

(114)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (COM(2020) 381 final).

114

(115)  Omsættelige emissionstilladelser kan indebære statsstøtte, navnlig når medlemsstaterne udsteder tilladelser og kvoter under deres markedsværdi.

115

(116)  For at afgøre, hvilke af de to mål der er fremherskende, kan Kommissionen kræve, at medlemsstaten fremlægger en sammenligning af de forventede resultater af foranstaltningen med hensyn til forebyggelse eller reduktion af emissioner af drivhusgasser og andre forurenende stoffer på grundlag af troværdige og detaljerede kvantificeringer.

116

(117)  Omsættelige emissionstilladelser kan indebære statsstøtte, navnlig når medlemsstaterne udsteder tilladelser og kvoter under deres markedsværdi.

117

(118)  Analysen kan foretages på grundlag af skøn over priselasticiteten for produkterne i den pågældende sektor, bl.a. på grundlag af skøn over tabte salg og indvirkningen på støttemodtagerens rentabilitet.

118

(119)  For eksempel nye markedsdeltagere eller andre eksisterende virksomheder eller anlæg.

119

(120)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, EU's biodiversitetsstrategi for 2030: atter mere natur i vores liv (COM(2020) 380 final).

120

(121)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Opbygning af et klimarobust Europa — den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer« (COM(2021) 82 final).

121

(122)  https://www.eea.europa.eu/publications/nature-based-solutions-in-europe/.

122

(123)  F.eks. kan støtte til genfugtning af tørveområder, der ikke er knyttet til støtte til tidlig lukning af tørvegravning eller støtte til ekstraordinære omkostninger i forbindelse med sådanne aktiviteter, være omfattet af afsnit 4.6.

123

(124)  For at afgøre, hvilke af de to mål der er fremherskende, kan Kommissionen kræve, at medlemsstaten forelægger en sammenligning af de forventede resultater af foranstaltningen med hensyn til forebyggelse eller reduktion af emissioner af drivhusgasser og afhjælpning af miljøskader, genopretning af naturtyper og økosystemer, beskyttelse eller genopretning af biodiversitet og gennemførelse af naturbaserede løsninger til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, hvor det er relevant på grundlag af troværdige og detaljerede kvantificeringer.

124

(125)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56). Se Kommissionens meddelelse — Retningslinjer for en fælles forståelse af begrebet »miljøskade« som defineret i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (EUT C 118 af 7.4.2021, s. 1).

125

(126)  Se Kommissionens afgørelse C(2012) 558 final af 17.10.22 i sag SA.33496 (2011/N) — Østrig — Einzelfall, Altlast, DECON Umwelttechnik GmbH, præmis 65-69 (EUT C 14 af 17.1.2013, s. 1).

126

(127)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

127

(128)  Dette afsnit omfatter ikke systemydelser, herunder foranstaltninger i systemforsvarsplaner i henhold til Kommissionens forordning (EU) 2017/2196, med det formål at sikre driftssikkerhed, der indkøbes af TSO'er eller DSO'er gennem en ikkediskriminerende udbudsprocedure, der er åben for alle ressourcer, der kan bidrage til det identificerede krav til driftssikkerhed, uden at staten deltager i indkøb og finansiering af tjenesten.

128

(129)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/941 af 5. juni 2019 om risikoberedskab i elsektoren (forordningen om risikoberedskab) (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 1).

129

(130)  Under hensyntagen til forordning (EU) 2019/943 og direktiv (EU) 2019/944.

130

(131)  Det antages, at det er teknisk gennemførligt for kapacitetsmekanismer, for hvilke der kræves grænseoverskridende deltagelse i henhold til forordning (EU) 2019/943.

131

(132)  Medlemsstaterne kan henholde sig til eksisterende nationale høringsprocesser for så vidt angår disse krav. Så længe høringen omfatter de punkter, der er anført her, er der ikke behov for en særskilt høring.

132

(133)  For eksempel den tid, der går mellem udbudsproceduren og leveringsperioden, regler for bud/tilbud, prisfastsættelsesregler.

133

(134)  Hvis der f.eks. er forskellige kontraktperioder, forskellige metoder til beregning af den støtteberettigede kapacitet/produktion fra forskellige teknologier, forskellige metoder til beregning eller udbetaling af subsidier.

134

(135)  Som fastsat i henhold til artikel 11 i forordning (EU) 2019/943.

135

(136)  For så vidt angår foranstaltninger i den risikoberedskabsplan, der er omhandlet i forordning (EU) 2019/941, henvises også til artikel 12, stk. 1, i nævnte forordning.

136

(137)  Dette krav berører ikke mobilisering af ressourcer forud for den faktiske lastfordeling for at overholde ressourcernes begrænsninger vedrørende ramping og krav i forbindelse med drift. Den strategiske reserves output under aktivering må ikke tildeles balanceringsgrupper via engrosmarkeder og må ikke ændre deres ubalancer.

137

(138)  Som omhandlet i artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) 2019/943.

138

(139)  Se Kommissionens meddelelse om begrebet statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT C 262 af 19.7.2016, s. 1). Eftersom begrebet statsstøtte er et objektivt og retligt begreb, der er defineret direkte i traktaten (Domstolens dom af 22. december 2008, British Aggregates mod Kommissionen, C-487/06 P, ECLI:EU:C:2008:757, præmis 111), berører de synspunkter, der er anført i punkt 373 til 375, ikke EU-domstolenes fortolkning af statsstøttebegrebet (Domstolens dom af 21. juli 2011, Alcoa Trasformazioni mod Kommissionen, C-194/09 P, ECLI:EU:C:2011:497, præmis 125). den primære referencegrundlag ved fortolkning af traktaten vil altid være EU-domstolenes retspraksis.

139

(140)  Der er tale om et lovbestemt monopol, når en given tjeneste ved lov eller administrative foranstaltninger er forbeholdt en eksklusiv udbyder i et bestemt geografisk område (også inden for én medlemsstat) med et klart forbud mod, at en anden operatør leverer en sådan tjeneste (end ikke for at dække en eventuel resterende efterspørgsel fra visse kundegrupper). Derimod betyder det forhold, at levering af en offentlig tjenesteydelse er tildelt en bestemt virksomhed, ikke, at denne virksomhed har et lovbestemt monopol.

140

(141)  Dette afsnit finder ikke anvendelse på projekter, der involverer særlig infrastruktur og/eller anden energiinfrastruktur kombineret med produktions- og/eller forbrugsaktiviteter.

141

(142)  Forskellig fra lageranlæg »bag måleren«.

142

(143)  Støtte til energilagring kan også vurderes efter afsnit 4.1, 4.2, 4.3 og 4.8, hvor det er relevant. Lagringsaktiver, der er udvalgt som projekter af fælles interesse — i overensstemmelse med gældende TEN-E-lovgivning — betragtes som energiinfrastruktur i henhold til dette afsnit, og støtten vil blive vurderet i henhold til afsnit 4.9. Støtte til lagringsaktiver, der »ejes eller kontrolleres« af TSO'erne eller DSO'erne i overensstemmelse med artikel 54 og/eller 36 i direktiv 944/2019, er også omfattet af afsnit 4.9.

143

(144)  Kommissionen vil navnlig overveje, om det eller de involverede tredjelande har et højt niveau af lovgivningsmæssig tilpasning og støtter Unionens overordnede politiske mål, navnlig fordi de vedrører et velfungerende indre energimarked energiforsyningssikkerhed baseret på samarbejde og solidaritet et energisystem i retning af dekarbonisering i overensstemmelse med Parisaftalen og Unionens klimamål og undgå kulstoflækage.

144

(145)  For infrastruktur mellem en medlemsstat og et eller flere tredjelande — For den del, der er beliggende på Unionens område, skal projekter være i overensstemmelse med direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944. — For det eller de involverede tredjelande skal projekterne have en høj grad af lovgivningsmæssig tilpasning og støtte til Unionens overordnede politiske mål, navnlig for at sikre et velfungerende indre energimarked, energiforsyningssikkerhed baseret på samarbejde og solidaritet og et energisystem i retning af dekarbonisering i overensstemmelse med Parisaftalen og Unionens klimamål og navnlig at undgå kulstoflækage.

145

(146)  I artikel 20 i direktiv (EU) 2018/2001 fastsættes det, at »medlemsstaterne, hvor det er relevant, [tager] de nødvendige skridt til at udvikle en fjernvarme- og fjernkølingsinfrastruktur, der egner sig til udvikling af produktion af opvarmning og køling fra store anlæg baseret på biomasse, solenergi, omgivelsesenergi og geotermisk energi samt overskudsvarme og -kulde.«

146

(147)  For at sikre, at distributionsnettet reelt drives som en facilitet, der er åben for brugerne, i overensstemmelse med meddelelsen om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa (se afsnit 4.3.3 i Kommissionens meddelelse om en investeringsplan for et bæredygtigt Europa — bilag til meddelelsen om den europæiske grønne pagt — (COM(2020) 21 final af 14.1.2020), vil det normalt — i lighed med reglerne for det indre marked for energisektoren, navnlig gas eller elektricitet — være nødvendigt at indføre specifikke regler (krav om tredjepartsadgang, adskillelse og regulerede tariffer) ud over blot »separat regnskabsføring«.

147

(148)  Mens støtte til infrastruktur til fjernvarmedistribution i tilfælde af natur- eller lovbestemt monopol eller begge dele falder uden for statsstøttereglerne (på særlige betingelser), vil enhver støtte til fjernvarmeproduktion fortsat være omfattet af statsstøttereglerne.

148

(149)  Den mængde energi, der opfanges af varmepumper for at kunne betragtes som vedvarende, beregnes i henhold til bilag VII til direktiv (EU) 2018/2001. Hvis der anvendes elektricitet, kan den desuden anses for at være fuldt vedvarende i analogi med de metoder, der anvendes til at betragte elektricitet som fuldt ud vedvarende i henhold til direktiv (EU) 2018/2001 samt delegeret lovgivning eller andre tilsvarende metoder, der sikrer, at al faktisk anvendt elektricitet stammer fra vedvarende energikilder, forudsat at dobbelttælling af vedvarende energi og overkompensation undgås. Støtte til nye investeringer eller opgradering — samt drift — må under ingen omstændigheder vedrøre medfyringsanlæg, der anvender andre brændstoffer end VE-energi eller overskudsvarme.

149

(150)  Varme- og køleudstyr, herunder varmelagring, hos kunder som omhandlet i punkt 138, når det er forbundet med fjernvarme- eller fjernkølingssystemer — kan også være omfattet.

150

(151)  Se artikel 2, nr. 41, i direktiv 2012/27/EU.

151

(152)  I denne forbindelse skal medlemsstaterne navnlig påvise, at de støttede fjernvarmesystemer har indført de nødvendige foranstaltninger til at øge effektiviteten, reducere CO2 og andre forureningskilder samt nettab.

152

2

(153)  Varmeforbrugere, som er virksomheder, der udøver økonomiske aktiviteter, skal under alle omstændigheder betale deres fulde andel af varmeomkostningerne, som mindst svarer til deres billigste alternative varmekilde, for at undgå konkurrencefordrejning på andre markeder.

153

(154)  Affaldshierarkiet består af a) forebyggelse, b) forberedelse med henblik på genbrug, c) genanvendelse, d) anden nyttiggørelse, f.eks. energiudnyttelse, og e) bortskaffelse. Se artikel 4, stk. 1, i direktiv 2008/98/EF.

154

(155)  Medlemsstaterne skal dokumentere, at der er truffet foranstaltninger til at tilføje bæredygtige varmekilder til systemet for at tilgodese yderligere kunder.

155

(156)  Medlemsstaterne bør f.eks. fremlægge dokumentation for, at de pågældende fjernvarmesystemer enten er en del af en national eller lokal dekarboniseringsplan eller en del af de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til forordning (EU) 2018/1999 om behovet for at opbygge ny infrastruktur til fjernvarme og fjernkøling fra vedvarende energikilder for at nå Unionens mål, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, i direktiv (EU) 2018/2001, og forpligte sig til at gå væk fra fossile brændstoffer ved at forfølge mellemliggende og endelige mål hen imod klimaneutralitet senest i 2050.

156

(157)  I lyset af deres bidrag til modvirkning af klimaændringer, der er defineret som et miljømål i forordning (EU) 2020/852, så længe der ikke er klare tegn på manglende overholdelse af princippet om ikke at gøre væsentlig skade.

157

(158)  Se også artikel 24 i direktiv 2018/2001/EU.

158

(159)  Se også artikel 18, stk. 5, og artikel 24, i direktiv 2018/2001/EU.

159

(160)  I definitionen af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab (»NACE rev. 2« -nomenklaturen) til et opdelingsniveau på højst otte cifre (»PRODCOM« -niveau).

160

(161)  F.eks. data, der dækker en betydelig procentdel af bruttoværditilvæksten på EU-plan i den pågældende sektor eller delsektor.

161

(162)  
  »Varer og tjenesteydelser« omfatter ikke personaleomkostninger.

162

(163)  Kode 12 15 0 i de retsregler, der fastlægges ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 af 20. december 1996 om statistik over erhvervsstrukturer (EFT L 014 af 17.1.1997, s. 1).

163

(164)  Brugen af faste årlige kompensationsbeløb (refusioner) har den fordel, at virksomheder, der modtager støtten, står over for samme stigning i marginalomkostningerne til elektricitet (dvs. den samme stigning i prisen på elektricitet for hver ekstra forbrugt MWh), og dermed begrænses potentielle konkurrencefordrejninger inden for sektoren.

164

(165)  Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (EUT C 200 af 28.6.2014).

165

(166)  Kravet om 30 % som angivet i punkt 50 finder ikke anvendelse på udbudsprocedurer i henhold til afsnit 4.12. Medlemsstaterne kan overveje at anvende yderligere kriterier, såsom andre miljømæssige fordele, der skal opnås.

166

(167)  Rådets afgørelse af 10. december 2010 om statsstøtte til fremme af lukning af miner, der ikke er konkurrencedygtige (EUT L 336 af 21.12.2010, s. 24).

167

(168)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56).

168

(169)  Se også Kommissionens meddelelse — Retningslinjer for en fælles forståelse af begrebet »miljøskade« som defineret i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader 2021/C 118/01 (EUT C 118 af 7.4.2021, s. 1).

169

(170)  Se Kommissionens afgørelse C(2012) 558 final af 17. oktober 2012 i sag SA.33496 (2011/N) — Østrig — Einzelfall, Altlast, DECON Umwelttechnik GmbH, præmis 65-69 (EUT C 14 af 17.1.2013, s. 1).

170

(171)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, Common methodology for State aid evaluation, 28.5.2014, SWD(2014) 179 final.

171

(172)  Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13. juli 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 9).

172

(173)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

173

(174)  Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (EUT C 200 af 28.6.2014, s. 1).

174

---

BILAG 1

Liste over støtteberettigede sektorer i henhold til afsnit 4.11

Sektorer med betydelig risiko, jf. afsnit 4.11.3.1

| NACE-kode | Beskrivelse |
| --- | --- |
| 0510 | Brydning af stenkul |
| 0620 | Indvinding af naturgas |
| 0710 | Brydning af jernmalm |
| 0729 | Brydning af andre ikkejernholdige metalmalme |
| 0811 | Brydning af pynte- og bygningssten, kalksten, gips, kridt og skifer |
| 0891 | Indvinding af mineraler til fremstilling af kemiske produkter og gødningsstoffer |
| 0893 | Saltindvinding |
| 0899 | Anden råstofindvinding i.a.n. |
| 1020 | Forarbejdning og konservering af fisk, krebsdyr og bløddyr |
| 1031 | Forarbejdning og konservering af kartofler |
| 1032 | Fremstilling af frugt- og grøntsagssaft |
| 1039 | Anden forarbejdning og konservering af frugt og grøntsager |
| 1041 | Fremstilling af olier og fedtstoffer |
| 1062 | Fremstilling af stivelse og stivelsesprodukter |
| 1081 | Fremstilling af sukker |
| 1086 | Fremstilling af homogeniserede produkter og diætmad |
| 1104 | Fremstilling af andre ikkedestillerede gærede drikkevarer |
| 1106 | Fremstilling af malt |
| 1310 | Forbehandling og spinding af tekstilfibre |
| 1320 | Vævning af tekstiler |
| 1330 | Efterbehandling af tekstiler |
| 1391 | Fremstilling af trikotagestoffer |
| 1393 | Fremstilling af tæpper |
| 1394 | Fremstilling af reb, tovværk, sejlgarn og netstoffer |
| 1395 | Fremstilling af fiberdug og varer af fiberdug undtagen beklædningsartikler |
| 1396 | Fremstilling af andre tekniske og industrielle tekstiler |
| 1411 | Fremstilling af beklædningsartikler af læder |
| 1431 | Fremstilling af strikkede og hæklede strømpevarer |
| 1511 | Garvning og beredning af læder; beredning og farvning af pelsskind |
| 1610 | Udsavning og høvling af træ |
| 1621 | Fremstilling af finerplader og træbaserede plader |
| 1622 | Fremstilling af sammensatte parketstave |
| 1629 | Fremstilling af andre træprodukter; fremstilling af varer af kork, strå og flettematerialer |
| 1711 | Fremstilling af papirmasse |
| 1712 | Fremstilling af papir og pap |
| 1722 | Fremstilling af husholdningsartikler og hygiejneartikler samt toiletartikler af papir og pap |
| 1724 | Fremstilling af tapet |
| 1920 | Fremstilling af raffinerede mineralolieprodukter |
| 2011 | Fremstilling af industrigasser |
| 2012 | Fremstilling af farvestoffer og pigmenter |
| 2013 | Fremstilling af andre uorganiske basiskemikalier |
| 2014 | Fremstilling af andre organiske basiskemikalier |
| 2015 | Fremstilling af gødningsstoffer og nitrogenprodukter |
| 2016 | Fremstilling af plast i ubearbejdet form |
| 2017 | Fremstilling af syntetisk gummi i ubearbejdet form |
| 2059 | Fremstilling af andre kemiske produkter i.a.n. |
| 2060 | Fremstilling af kemofibre |
| 2110 | Fremstilling af farmaceutiske råvarer |
| 2211 | Fremstilling af gummidæk og gummislanger; vulkanisering af dæk |
| 2219 | Fremstilling af andre gummiprodukter |
| 2221 | Fremstilling af plader, ark, rør og slanger samt profiler af plast |
| 2222 | Fremstilling af plastemballage |
| 2229 | Fremstilling af andre plastprodukter |
| 2311 | Fremstilling af planglas |
| 2312 | Formning og forarbejdning af planglas |
| 2313 | Fremstilling af flasker, drikkeglas mv. |
| 2314 | Fremstilling af glasfiber |
| 2319 | Fremstilling og bearbejdning af andet glas (herunder teknisk glas) |
| 2320 | Fremstilling af ildfaste produkter |
| 2331 | Fremstilling af keramiske teglsten og gulvfliser |
| 2342 | Fremstilling af keramiske sanitetsartikler |
| 2343 | Fremstilling af keramiske isolatorer og isoleringsdele |
| 2344 | Fremstilling af andre keramiske produkter til teknisk brug |
| 2349 | Fremstilling af andre keramiske produkter |
| 2351 | Fremstilling af cement |
| 2391 | Fremstilling af slibemidler |
| 2399 | Fremstilling af andre ikkemetalholdige mineralske produkter i.a.n. |
| 2410 | Fremstilling af råjern og råstål samt jernlegeringer |
| 2420 | Fremstilling af rør og hule profiler og tilhørende fittings af stål |
| 2431 | Fremstilling af stænger ved koldtrækning |
| 2432 | Fremstilling af stålbånd ved koldvalsning |
| 2434 | Fremstilling af tråd ved koldtrækning |
| 2442 | Fremstilling af aluminium |
| 2443 | Fremstilling af bly, zink og tin |
| 2444 | Fremstilling af kobber |
| 2445 | Anden fremstilling af ikkejernholdige metaller |
| 2446 | Oparbejdning af nukleart brændsel |
| 2451 | Støbning af jernprodukter |
| 2550 | Smedning, presning, sænksmedning og valsning af metal pulvermetallurgi |
| 2561 | Overfladebehandling af metal |
| 2571 | Fremstilling af bestik, skære- og klipperedskaber |
| 2593 | Fremstilling af trådvarer, kæder og fjedre |
| 2594 | Fremstilling af lukkeanordninger, bolte, skruer og møtrikker |
| 2611 | Fremstilling af elektroniske komponenter |
| 2720 | Fremstilling af batterier og akkumulatorer |
| 2731 | Fremstilling af lyslederkabler |
| 2732 | Fremstilling af andre elektroniske og elektriske ledninger og kabler |
| 2790 | Fremstilling af andet elektrisk udstyr |
| 2815 | Fremstilling af lejer, tandhjul, tandhjulsludvekslinger og drivelementer |
| 3091 | Fremstilling af motorcykler |
| 3099 | Fremstilling af andre transportmidler i.a.n. |

NACE-kode

Beskrivelse

0510

Brydning af stenkul

0620

Indvinding af naturgas

0710

Brydning af jernmalm

0729

Brydning af andre ikkejernholdige metalmalme

0811

Brydning af pynte- og bygningssten, kalksten, gips, kridt og skifer

0891

Indvinding af mineraler til fremstilling af kemiske produkter og gødningsstoffer

0893

Saltindvinding

0899

Anden råstofindvinding i.a.n.

1020

Forarbejdning og konservering af fisk, krebsdyr og bløddyr

1031

Forarbejdning og konservering af kartofler

1032

Fremstilling af frugt- og grøntsagssaft

1039

Anden forarbejdning og konservering af frugt og grøntsager

1041

Fremstilling af olier og fedtstoffer

1062

Fremstilling af stivelse og stivelsesprodukter

1081

Fremstilling af sukker

1086

Fremstilling af homogeniserede produkter og diætmad

1104

Fremstilling af andre ikkedestillerede gærede drikkevarer

1106

Fremstilling af malt

1310

Forbehandling og spinding af tekstilfibre

1320

Vævning af tekstiler

1330

Efterbehandling af tekstiler

1391

Fremstilling af trikotagestoffer

1393

Fremstilling af tæpper

1394

Fremstilling af reb, tovværk, sejlgarn og netstoffer

1395

Fremstilling af fiberdug og varer af fiberdug undtagen beklædningsartikler

1396

Fremstilling af andre tekniske og industrielle tekstiler

1411

Fremstilling af beklædningsartikler af læder

1431

Fremstilling af strikkede og hæklede strømpevarer

1511

Garvning og beredning af læder; beredning og farvning af pelsskind

1610

Udsavning og høvling af træ

1621

Fremstilling af finerplader og træbaserede plader

1622

Fremstilling af sammensatte parketstave

1629

Fremstilling af andre træprodukter; fremstilling af varer af kork, strå og flettematerialer

1711

Fremstilling af papirmasse

1712

Fremstilling af papir og pap

1722

Fremstilling af husholdningsartikler og hygiejneartikler samt toiletartikler af papir og pap

1724

Fremstilling af tapet

1920

Fremstilling af raffinerede mineralolieprodukter

2011

Fremstilling af industrigasser

2012

Fremstilling af farvestoffer og pigmenter

2013

Fremstilling af andre uorganiske basiskemikalier

2014

Fremstilling af andre organiske basiskemikalier

2015

Fremstilling af gødningsstoffer og nitrogenprodukter

2016

Fremstilling af plast i ubearbejdet form

2017

Fremstilling af syntetisk gummi i ubearbejdet form

2059

Fremstilling af andre kemiske produkter i.a.n.

2060

Fremstilling af kemofibre

2110

Fremstilling af farmaceutiske råvarer

2211

Fremstilling af gummidæk og gummislanger; vulkanisering af dæk

2219

Fremstilling af andre gummiprodukter

2221

Fremstilling af plader, ark, rør og slanger samt profiler af plast

2222

Fremstilling af plastemballage

2229

Fremstilling af andre plastprodukter

2311

Fremstilling af planglas

2312

Formning og forarbejdning af planglas

2313

Fremstilling af flasker, drikkeglas mv.

2314

Fremstilling af glasfiber

2319

Fremstilling og bearbejdning af andet glas (herunder teknisk glas)

2320

Fremstilling af ildfaste produkter

2331

Fremstilling af keramiske teglsten og gulvfliser

2342

Fremstilling af keramiske sanitetsartikler

2343

Fremstilling af keramiske isolatorer og isoleringsdele

2344

Fremstilling af andre keramiske produkter til teknisk brug

2349

Fremstilling af andre keramiske produkter

2351

Fremstilling af cement

2391

Fremstilling af slibemidler

2399

Fremstilling af andre ikkemetalholdige mineralske produkter i.a.n.

2410

Fremstilling af råjern og råstål samt jernlegeringer

2420

Fremstilling af rør og hule profiler og tilhørende fittings af stål

2431

Fremstilling af stænger ved koldtrækning

2432

Fremstilling af stålbånd ved koldvalsning

2434

Fremstilling af tråd ved koldtrækning

2442

Fremstilling af aluminium

2443

Fremstilling af bly, zink og tin

2444

Fremstilling af kobber

2445

Anden fremstilling af ikkejernholdige metaller

2446

Oparbejdning af nukleart brændsel

2451

Støbning af jernprodukter

2550

Smedning, presning, sænksmedning og valsning af metal pulvermetallurgi

2561

Overfladebehandling af metal

2571

Fremstilling af bestik, skære- og klipperedskaber

2593

Fremstilling af trådvarer, kæder og fjedre

2594

Fremstilling af lukkeanordninger, bolte, skruer og møtrikker

2611

Fremstilling af elektroniske komponenter

2720

Fremstilling af batterier og akkumulatorer

2731

Fremstilling af lyslederkabler

2732

Fremstilling af andre elektroniske og elektriske ledninger og kabler

2790

Fremstilling af andet elektrisk udstyr

2815

Fremstilling af lejer, tandhjul, tandhjulsludvekslinger og drivelementer

3091

Fremstilling af motorcykler

3099

Fremstilling af andre transportmidler i.a.n.

Sektorer med risiko, jf. afsnit 4.11.3.1

| NACE-kode | Beskrivelse |
| --- | --- |
| 1011 | Forarbejdning og konservering af kød |
| 1012 | Forarbejdning og konservering af fjerkrækød |
| 1042 | Fremstilling af margarine o.l. spiselige fedtstoffer |
| 1051 | Mejerier samt ostefremstilling |
| 1061 | Møllerivirksomhed |
| 1072 | Fremstilling af tvebakker og kiks; fremstilling af konserverede kager, tærter mv. |
| 1073 | Fremstilling af makaroni, nudler, couscous og lignende dejvarer |
| 1082 | Fremstilling af chokolade- og sukkervarer |
| 1085 | Fremstilling af færdigretter |
| 1089 | Fremstilling af andre fødevarer i.a.n. |
| 1091 | Fremstilling af færdige foderblandinger til kvæg, heste, svin mv. |
| 1092 | Fremstilling af færdige foderblandinger til kæledyr |
| 1107 | Fremstilling af læskedrikke; fremstilling af mineralvand og andet vand på flaske |
| 1723 | Fremstilling af kontorartikler af papir |
| 1729 | Fremstilling af andre papir- og papvarer |
| 2051 | Fremstilling af sprængstoffer |
| 2052 | Fremstilling af lim |
| 2332 | Fremstilling af mursten, teglsten og byggematerialer af brændt ler |
| 2352 | Fremstilling af kalk og gips |
| 2365 | Fremstilling af fibercement |
| 2452 | Støbning af stålprodukter |
| 2453 | Støbning af letmetalprodukter |
| 2591 | Fremstilling af metaltønder og lignende beholdere |
| 2592 | Fremstilling af letmetalemballage |
| 2932 | Fremstilling af andre dele og tilbehør til motorkøretøjer |

NACE-kode

Beskrivelse

1011

Forarbejdning og konservering af kød

1012

Forarbejdning og konservering af fjerkrækød

1042

Fremstilling af margarine o.l. spiselige fedtstoffer

1051

Mejerier samt ostefremstilling

1061

Møllerivirksomhed

1072

Fremstilling af tvebakker og kiks; fremstilling af konserverede kager, tærter mv.

1073

Fremstilling af makaroni, nudler, couscous og lignende dejvarer

1082

Fremstilling af chokolade- og sukkervarer

1085

Fremstilling af færdigretter

1089

Fremstilling af andre fødevarer i.a.n.

1091

Fremstilling af færdige foderblandinger til kvæg, heste, svin mv.

1092

Fremstilling af færdige foderblandinger til kæledyr

1107

Fremstilling af læskedrikke; fremstilling af mineralvand og andet vand på flaske

1723

Fremstilling af kontorartikler af papir

1729

Fremstilling af andre papir- og papvarer

2051

Fremstilling af sprængstoffer

2052

Fremstilling af lim

2332

Fremstilling af mursten, teglsten og byggematerialer af brændt ler

2352

Fremstilling af kalk og gips

2365

Fremstilling af fibercement

2452

Støbning af stålprodukter

2453

Støbning af letmetalprodukter

2591

Fremstilling af metaltønder og lignende beholdere

2592

Fremstilling af letmetalemballage

2932

Fremstilling af andre dele og tilbehør til motorkøretøjer

---

BILAG 2

Definition af omkostninger i afsnit 4.12.2

1.

Udelukkende følgende omkostningskategorier, og kun hvis de skyldes lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter:

| a) | udgifter til dækning af sociale ydelser som følge af pensionering af arbejdstagere, før disse har nået den ved lov fastsatte pensionsalder |
| --- | --- |

a)

udgifter til dækning af sociale ydelser som følge af pensionering af arbejdstagere, før disse har nået den ved lov fastsatte pensionsalder

| b) | andre ekstraordinære udgifter til arbejdstagere, der har mistet eller mister deres arbejde |
| --- | --- |

b)

andre ekstraordinære udgifter til arbejdstagere, der har mistet eller mister deres arbejde

| c) | pension og godtgørelser, ud over de lovbestemte pensionsordninger, til arbejdstagere, der har mistet eller mister deres arbejde samt til arbejdstagere, som var berettigede til disse ydelser inden lukningen |
| --- | --- |

c)

pension og godtgørelser, ud over de lovbestemte pensionsordninger, til arbejdstagere, der har mistet eller mister deres arbejde samt til arbejdstagere, som var berettigede til disse ydelser inden lukningen

| d) | virksomhedernes udgifter til omskoling af arbejdstagere for at hjælpe dem med at finde nye job uden for kul-, tørve- og olieskiferindustrien, navnlig uddannelsesudgifter |
| --- | --- |

d)

virksomhedernes udgifter til omskoling af arbejdstagere for at hjælpe dem med at finde nye job uden for kul-, tørve- og olieskiferindustrien, navnlig uddannelsesudgifter

| e) | levering af gratis kul, tørv og olieskifer til arbejdstagere, der har mistet eller mister deres arbejde, og til arbejdstagere, der har ret til en sådan forsyning inden lukningen, eller et tilsvarende beløb |
| --- | --- |

e)

levering af gratis kul, tørv og olieskifer til arbejdstagere, der har mistet eller mister deres arbejde, og til arbejdstagere, der har ret til en sådan forsyning inden lukningen, eller et tilsvarende beløb

| f) | resterende omkostninger som følge af administrative, retlige eller skattemæssige bestemmelser, der er specifikke for kul-, tørve- og olieskiferindustrien |
| --- | --- |

f)

resterende omkostninger som følge af administrative, retlige eller skattemæssige bestemmelser, der er specifikke for kul-, tørve- og olieskiferindustrien

| g) | yderligere sikkerhedsarbejder under jorden som følge af lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter |
| --- | --- |

g)

yderligere sikkerhedsarbejder under jorden som følge af lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter

| h) | mineskader, forudsat at de er forårsaget af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, der er blevet lukket, eller som er ved at blive lukket |
| --- | --- |

h)

mineskader, forudsat at de er forårsaget af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter, der er blevet lukket, eller som er ved at blive lukket

| i) | alle behørigt begrundede omkostninger i forbindelse med rehabilitering af tidligere kraftværker og minedrift, herunder:






  — | resterende forpligtelser i form af bidrag til organer, der har til opgave at sørge for vandforsyning og spildevandsbortledning |
| --- | --- | --- |

i)

alle behørigt begrundede omkostninger i forbindelse med rehabilitering af tidligere kraftværker og minedrift, herunder:

—

resterende forpligtelser i form af bidrag til organer, der har til opgave at sørge for vandforsyning og spildevandsbortledning

| — | andre resterende udgifter til vandforsyning og bortledning af spildevand |
| --- | --- |

—

andre resterende udgifter til vandforsyning og bortledning af spildevand

| j) | resterende udgifter til dækning af tidligere arbejdstageres sygeforsikring |
| --- | --- |

j)

resterende udgifter til dækning af tidligere arbejdstageres sygeforsikring

| k) | udgifter i forbindelse med annullation eller ændring af igangværende kontrakter (maksimalt svarende til seks måneders produktion) |
| --- | --- |

k)

udgifter i forbindelse med annullation eller ændring af igangværende kontrakter (maksimalt svarende til seks måneders produktion)

| l) | ekstraordinær egentlig afskrivning, forudsat at det skyldes lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter |
| --- | --- |

l)

ekstraordinær egentlig afskrivning, forudsat at det skyldes lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter

| m) | udgifter i forbindelse med genopdyrkning af overfladearealer. |
| --- | --- |

m)

udgifter i forbindelse med genopdyrkning af overfladearealer.

Stigningen i grundens værdi skal fratrækkes de støtteberettigede omkostninger for de omkostningskategorier, der er omhandlet i litra g), h), i) og m).

2.

Udelukkende nedenstående udgiftskategorier

| a) | forhøjelse af bidragene uden for den lovbestemte ordning til dækning af udgifter til social sikring som følge af faldet i antallet af bidragydere efter lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter |
| --- | --- |

a)

forhøjelse af bidragene uden for den lovbestemte ordning til dækning af udgifter til social sikring som følge af faldet i antallet af bidragydere efter lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter

| b) | udgifter til vandforsyning og fjernelse af spildevand som følge af lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter |
| --- | --- |

b)

udgifter til vandforsyning og fjernelse af spildevand som følge af lukning af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter

| c) | forhøjelse af bidragene til organer, der er ansvarlige for vandforsyning og fjernelse af spildevand, forudsat at denne forhøjelse skyldes en reduktion af den afgiftspligtige produktion efter lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter. |
| --- | --- |

c)

forhøjelse af bidragene til organer, der er ansvarlige for vandforsyning og fjernelse af spildevand, forudsat at denne forhøjelse skyldes en reduktion af den afgiftspligtige produktion efter lukningen af kul-, tørve- og olieskiferaktiviteter.

---

Berigtigelser

| 27.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 277/314 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 277/314

---

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/719 af 29. april 2015 om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 115 af 6. maj 2015
  )

Side 4, artikel 1, indledningen og nr. 1):

I stedet for:

»Direktiv 96/53/EF ændres således:

| 1) | I artikel 1, stk. 1, litra a) affattes således:






  »a) | dimensioner for motorkøretøjer i klasse M2 og M3 og påhængskøretøjer hertil i klasse O samt motorkøretøjer i klasse N2 og N3 og påhængskøretøjer hertil i klasse 03 og 04 som defineret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (*).« |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 1, stk. 1, litra a) affattes således:

»a)

dimensioner for motorkøretøjer i klasse M2 og M3 og påhængskøretøjer hertil i klasse O samt motorkøretøjer i klasse N2 og N3 og påhængskøretøjer hertil i klasse 03 og 04 som defineret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (*).«

læses:

»Direktiv 96/53/EF ændres således:

| 1) | Artikel 1, stk. 1, litra a), affattes således:






  »a) | dimensioner for motorkøretøjer i klasse M2 og M3 og påhængskøretøjer hertil i klasse O samt motorkøretøjer i klasse N2 og N3 og påhængskøretøjer hertil i klasse O3 og O4 som defineret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (*).« |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 1, litra a), affattes således:

»a)

dimensioner for motorkøretøjer i klasse M2 og M3 og påhængskøretøjer hertil i klasse O samt motorkøretøjer i klasse N2 og N3 og påhængskøretøjer hertil i klasse O3 og O4 som defineret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (*).«

Side 9, artikel 1, nr. 9), litra c) og d):

I stedet for:

| »c) | punkt 2.2.2, litra c), affattes således:






  »c) | 2-akslet motorkøretøj med 3-akslet sættevogn, der i forbindelse med intermodal transport transporterer en eller flere containere eller et eller flere veksellad med en største tilladt samlet længde på op til 45 fod: 42 t« |
| --- | --- | --- |

»c)

punkt 2.2.2, litra c), affattes således:

»c)

2-akslet motorkøretøj med 3-akslet sættevogn, der i forbindelse med intermodal transport transporterer en eller flere containere eller et eller flere veksellad med en største tilladt samlet længde på op til 45 fod: 42 t«

| d) | i punkt 2.2.2 tilføjes følgende litra:






  »d) | 3-akslet motorkøretøj med 2- eller 3-akslet sættevogn, der i forbindelse med intermodal transport transporterer en eller flere containere eller et eller flere veksellad med en største tilladt samlet længde på op til 4 fod: 44 t«« |
| --- | --- | --- |

d)

i punkt 2.2.2 tilføjes følgende litra:

»d)

3-akslet motorkøretøj med 2- eller 3-akslet sættevogn, der i forbindelse med intermodal transport transporterer en eller flere containere eller et eller flere veksellad med en største tilladt samlet længde på op til 4 fod: 44 t««

læses:

| »c) | punkt 2.2.2, litra c), affattes således:






  »c) | 3-akslet motorkøretøj med 2- eller 3-akslet sættevogn, der i forbindelse med intermodal transport transporterer en eller flere containere eller et eller flere veksellad med en største tilladt samlet længde på op til 45 fod: 44 t« |
| --- | --- | --- |

»c)

punkt 2.2.2, litra c), affattes således:

»c)

3-akslet motorkøretøj med 2- eller 3-akslet sættevogn, der i forbindelse med intermodal transport transporterer en eller flere containere eller et eller flere veksellad med en største tilladt samlet længde på op til 45 fod: 44 t«

| d) | i punkt 2.2.2 tilføjes følgende litra:






  »d) | 2-akslet motorkøretøj med 3-akslet sættevogn, der i forbindelse med intermodal transport transporterer en eller flere containere eller et eller flere veksellad med en største tilladt samlet længde på op til 45 fod: 42 t««. |
| --- | --- | --- |

d)

i punkt 2.2.2 tilføjes følgende litra:

»d)

2-akslet motorkøretøj med 3-akslet sættevogn, der i forbindelse med intermodal transport transporterer en eller flere containere eller et eller flere veksellad med en største tilladt samlet længde på op til 45 fod: 42 t««.

---