# Europeiska unionens L 300/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 300 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången21 november 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 300

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången21 november 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2264 av den 14 november 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Piadina Romagnola/Piada Romagnola [SGB]) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2265 av den 14 november 2022 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Κατσικάκι Λήμνου/Katsikaki Limnou [SGB]) | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2266 av den 14 november 2022 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka (SGB)] | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2267 av den 14 november 2022 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Meso istarskog goveda - boškarina / Meso istrskega goveda - boškarina (SUB)] | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2268 av den 18 november 2022 om avslutande av översynen avseende ny exportör av genomförandeförordning (EU) 2019/1379, om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Kina efter en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 och om avslutande av registreringen av importen | 6 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2022/2269 av den 18 november 2022 om unionsstöd för genomförande av projektet Främjande av ansvarsfull innovation inom artificiell intelligens för fred och säkerhet | 11 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2022/2270 av den 18 november 2022 om ändring av beslut (Gusp) 2019/2108 till stöd för stärkt biosäkerhet och bioskydd i Latinamerika i linje med genomförandet av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa | 21 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2271 av den 18 november 2022 om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Albanien | 23 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2272 av den 18 november 2022 om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Bosnien och Hercegovina | 25 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2273 av den 18 november 2022 om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Montenegro om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Montenegro | 27 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2274 av den 18 november 2022 om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Serbien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Serbien | 29 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2022/2275 av den 18 november 2022 till stöd för utvecklingen av ett internationellt erkänt system för validering av vapen- och ammunitionshantering för att förhindra olaglig spridning | 31 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2022/2276 av den 18 november 2022 om ändring av beslut (Gusp) 2019/2009 om stöd till Ukrainas ansträngningar för att bekämpa olaglig handel med vapen, ammunition och sprängämnen i samarbete med OSSE | 42 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2277 av den 15 november 2022 om godtagande av en begäran inlämnad av Republiken Italien i enlighet med artikel 7.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 om att frångå tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014
  [delgivet med nr C(2022) 8068] | 43 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/2278 av den 8 november 2022 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2023 (ECB/2022/40) | 46 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2264 av den 14 november 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Piadina Romagnola/Piada Romagnola [SGB])

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2265 av den 14 november 2022 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Κατσικάκι Λήμνου/Katsikaki Limnou [SGB])

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2266 av den 14 november 2022 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka (SGB)]

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2267 av den 14 november 2022 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Meso istarskog goveda - boškarina / Meso istrskega goveda - boškarina (SUB)]

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2268 av den 18 november 2022 om avslutande av översynen avseende ny exportör av genomförandeförordning (EU) 2019/1379, om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Kina efter en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 och om avslutande av registreringen av importen

6

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2022/2269 av den 18 november 2022 om unionsstöd för genomförande av projektet Främjande av ansvarsfull innovation inom artificiell intelligens för fred och säkerhet

11

*

Rådets beslut (Gusp) 2022/2270 av den 18 november 2022 om ändring av beslut (Gusp) 2019/2108 till stöd för stärkt biosäkerhet och bioskydd i Latinamerika i linje med genomförandet av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa

21

*

Rådets beslut (EU) 2022/2271 av den 18 november 2022 om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Albanien

23

*

Rådets beslut (EU) 2022/2272 av den 18 november 2022 om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Bosnien och Hercegovina

25

*

Rådets beslut (EU) 2022/2273 av den 18 november 2022 om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Montenegro om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Montenegro

27

*

Rådets beslut (EU) 2022/2274 av den 18 november 2022 om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Serbien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Serbien

29

*

Rådets beslut (Gusp) 2022/2275 av den 18 november 2022 till stöd för utvecklingen av ett internationellt erkänt system för validering av vapen- och ammunitionshantering för att förhindra olaglig spridning

31

*

Rådets beslut (Gusp) 2022/2276 av den 18 november 2022 om ändring av beslut (Gusp) 2019/2009 om stöd till Ukrainas ansträngningar för att bekämpa olaglig handel med vapen, ammunition och sprängämnen i samarbete med OSSE

42

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2277 av den 15 november 2022 om godtagande av en begäran inlämnad av Republiken Italien i enlighet med artikel 7.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 om att frångå tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014
  [delgivet med nr C(2022) 8068]

[delgivet med nr C(2022) 8068]

43

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/2278 av den 8 november 2022 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2023 (ECB/2022/40)

46

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2264

av den 14 november 2022

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Piadina Romagnola/Piada Romagnola” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Piadina Romagnola/Piada Romagnola”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1174/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Piadina Romagnola/Piada Romagnola”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1174/2014 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Piadina Romagnola/Piada Romagnola” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1174/2014 av den 24 oktober 2014 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Piadina Romagnola/Piada Romagnola [SGB]) (EUT L 316, 4.11.2014, s. 3).

2

(3)  
  EUT C 278, 20.7.2022, s. 27.

3

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2265

av den 14 november 2022

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Κατσικάκι Λήμνου/Katsikaki Limnou” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Greklands ansökan om registrering av namnet ”Κατσικάκι Λήμνου/Katsikaki Limnou” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Greklands ansökan om registrering av namnet ”Κατσικάκι Λήμνου/Katsikaki Limnou” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Κατσικάκι Λήμνου/Katsikaki Limnou” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Κατσικάκι Λήμνου/Katsikaki Limnou” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Κατσικάκι Λήμνου/Katsikaki Limnou” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 281, 22.7.2022, s. 12.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2266

av den 14 november 2022

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” (SGB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Kroatiens ansökan om registrering av namnet ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Kroatiens ansökan om registrering av namnet ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 278, 20.7.2022, s. 35.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2267

av den 14 november 2022

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [”Meso istarskog goveda - boškarina / Meso istrskega goveda - boškarina” (SUB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Kroatiens och Sloveniens ansökan om registrering av namnet ”Meso istarskog goveda - boškarina / Meso istrskega goveda - boškarina” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Kroatiens och Sloveniens ansökan om registrering av namnet ”Meso istarskog goveda - boškarina / Meso istrskega goveda - boškarina” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Meso istarskog goveda - boškarina / Meso istrskega goveda - boškarina” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Meso istarskog goveda - boškarina / Meso istrskega goveda - boškarina” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Meso istarskog goveda - boškarina / Meso istrskega goveda - boškarina” (SUB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 288, 29.7.2022, s. 46.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2268

av den 18 november 2022

om avslutande av översynen avseende ny exportör av genomförandeförordning (EU) 2019/1379, om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Kina efter en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 och om avslutande av registreringen av importen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 11.4, och

av följande skäl:

1.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Genom förordning (EEG) nr 2474/93 (2) (den ursprungliga undersökningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 30,6 % på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina). Därefter har ett antal undersökningar genomförts, vilka har lett till att de ursprungliga åtgärderna har utvidgats eller ändrats. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EEG) nr 2474/93 (2) (den ursprungliga undersökningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 30,6 % på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina). Därefter har ett antal undersökningar genomförts, vilka har lett till att de ursprungliga åtgärderna har utvidgats eller ändrats.

2

den ursprungliga undersökningen

Kina

| (2) | Till följd av en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (3) ändrade rådet åtgärderna genom förordning (EU) nr 502/2013 (4). I undersökningen tillämpades inte något stickprovsförfarande för exporterande tillverkare i Kina och den landsomfattande antidumpningstullen på 48,5 %, som baserats på den dumpningsmarginal som fastställdes genom rådets förordning (EG) nr 1095/2005 (5), bibehölls. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (3) ändrade rådet åtgärderna genom förordning (EU) nr 502/2013 (4). I undersökningen tillämpades inte något stickprovsförfarande för exporterande tillverkare i Kina och den landsomfattande antidumpningstullen på 48,5 %, som baserats på den dumpningsmarginal som fastställdes genom rådets förordning (EG) nr 1095/2005 (5), bibehölls.

3

4

5

| (3) | De gällande åtgärderna är de antidumpningsåtgärder som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1379 (6), enligt vilken import av den produkt som översynen gäller och som tillverkas av sökanden omfattas av en slutgiltig antidumpningstull på 48,5 %. |
| --- | --- |

(3)

De gällande åtgärderna är de antidumpningsåtgärder som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1379 (6), enligt vilken import av den produkt som översynen gäller och som tillverkas av sökanden omfattas av en slutgiltig antidumpningstull på 48,5 %.

6

2.   DEN AKTUELLA UNDERSÖKNINGEN

DEN AKTUELLA UNDERSÖKNINGEN

2.1   Begäran om översyn

Begäran om översyn

| (4) | Kommissionen har mottagit en begäran om översyn avseende ny exportör i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen. Begäran ingavs den 10 september 2019 av Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd (sökanden), en exporterande cykeltillverkare i Kina, och uppdaterades den 26 november 2021. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har mottagit en begäran om översyn avseende ny exportör i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen. Begäran ingavs den 10 september 2019 av Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd (sökanden), en exporterande cykeltillverkare i Kina, och uppdaterades den 26 november 2021.

sökanden

| (5) | Sökanden sade sig inte vara närstående någon av de exporterande tillverkare av cyklar som omfattas av de gällande åtgärderna. Dessutom hävdade sökanden att företaget endast hade exporterat cyklar till unionen efter utgången av undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden sade sig inte vara närstående någon av de exporterande tillverkare av cyklar som omfattas av de gällande åtgärderna. Dessutom hävdade sökanden att företaget endast hade exporterat cyklar till unionen efter utgången av undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen.

2.2   Inledande av en översyn avseende ny exportör

Inledande av en översyn avseende ny exportör

| (6) | Kommissionen granskade den tillgängliga bevisningen och drog slutsatsen att den var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn avseende ny exportör i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen. Efter det att unionstillverkarna getts tillfälle att lämna synpunkter inledde kommissionen, genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/358 (7), en översyn av genomförandeförordning (EU) 2019/1379 med avseende på sökanden. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen granskade den tillgängliga bevisningen och drog slutsatsen att den var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn avseende ny exportör i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen. Efter det att unionstillverkarna getts tillfälle att lämna synpunkter inledde kommissionen, genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/358 (7), en översyn av genomförandeförordning (EU) 2019/1379 med avseende på sökanden.

7

2.3   Berörd produkt

Berörd produkt

| (7) | Den produkt som översynen gäller är tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar, men ej enhjulingar), utan motorer, som klassificeras enligt KN-nummer 8712 00 30 och ex 8712 00 70 (Taric-nummer 8712007091, 8712007092 och 8712007099) med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(7)

Den produkt som översynen gäller är tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar, men ej enhjulingar), utan motorer, som klassificeras enligt KN-nummer 8712 00 30 och ex 8712 00 70 (Taric-nummer 8712007091, 8712007092 och 8712007099) med ursprung i Kina.

2.4   Berörda parter

Berörda parter

| (8) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, unionsindustrin och företrädarna för exportlandet om inledandet av översynen. Berörda parter gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och att bli hörda. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, unionsindustrin och företrädarna för exportlandet om inledandet av översynen. Berörda parter gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och att bli hörda.

| (9) | Samma dag som översynen inleddes bad kommissionen sökanden att fylla i frågeformuläret. |
| --- | --- |

(9)

Samma dag som översynen inleddes bad kommissionen sökanden att fylla i frågeformuläret.

2.5   Översynsperiod

Översynsperiod

| (10) | Undersökningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021 (översynsperioden). |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021 (översynsperioden).

översynsperioden

2.6   Utlämnande av uppgifter

Utlämnande av uppgifter

| (11) | Den 29 juli 2022 meddelade kommissionen berörda parter sin avsikt att avsluta översynen utan att fastställa en individuell dumpningsmarginal för sökanden. Berörda parter gavs möjlighet att framföra synpunkter. |
| --- | --- |

(11)

Den 29 juli 2022 meddelade kommissionen berörda parter sin avsikt att avsluta översynen utan att fastställa en individuell dumpningsmarginal för sökanden. Berörda parter gavs möjlighet att framföra synpunkter.

| (12) | I de synpunkter som sökanden lämnade in den 12 augusti 2022 angav sökanden att man inte instämmer i kommissionens bedömning att status som ny exportör inte kan beviljas på grund av att försäljningen inte anses tillräckligt representativ och hävdade att det saknas rättslig grund för ett sådant beslut, samt att ett sådant beslut är oförenligt med panelens och överprövningsorganets rapporter i Mexiko – Definitive anti-dumping measures on beef and rice (8). |
| --- | --- |

(12)

I de synpunkter som sökanden lämnade in den 12 augusti 2022 angav sökanden att man inte instämmer i kommissionens bedömning att status som ny exportör inte kan beviljas på grund av att försäljningen inte anses tillräckligt representativ och hävdade att det saknas rättslig grund för ett sådant beslut, samt att ett sådant beslut är oförenligt med panelens och överprövningsorganets rapporter i Mexiko – Definitive anti-dumping measures on beef and rice (8).

Mexiko – Definitive anti-dumping measures on beef and rice

8

| (13) | Kommissionen påpekar att panelen och överprövningsorganet undersökte villkoren för att godta eller avslå en begäran om skyndsam översyn av en ny exportör, i enlighet med mexikansk lagstiftning. I föreliggande ärende har kommissionen godtagit sökandens begäran och inlett en undersökning avseende en ny exportör, men för att kunna göra en tillförlitlig beräkning av dumpningsmarginalen behöver kommissionen ett rimligt exportpris som kan anses återspegla den berörda exporterande tillverkarens normala prissättning. Såsom förklaras i skälen 25–28 kan den transaktion som sökanden genomfört inte användas som grund för beräkningen av dumpningsmarginalen, eftersom den inte ger en tillräckligt exakt bild av ett normalt och hållbart exportprissättningsbeteende som skulle kunna ligga till grund för fastställandet av en individuell dumpningsmarginal som skulle kunna tillämpas på framtida transaktioner. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen påpekar att panelen och överprövningsorganet undersökte villkoren för att godta eller avslå en begäran om skyndsam översyn av en ny exportör, i enlighet med mexikansk lagstiftning. I föreliggande ärende har kommissionen godtagit sökandens begäran och inlett en undersökning avseende en ny exportör, men för att kunna göra en tillförlitlig beräkning av dumpningsmarginalen behöver kommissionen ett rimligt exportpris som kan anses återspegla den berörda exporterande tillverkarens normala prissättning. Såsom förklaras i skälen 25–28 kan den transaktion som sökanden genomfört inte användas som grund för beräkningen av dumpningsmarginalen, eftersom den inte ger en tillräckligt exakt bild av ett normalt och hållbart exportprissättningsbeteende som skulle kunna ligga till grund för fastställandet av en individuell dumpningsmarginal som skulle kunna tillämpas på framtida transaktioner. Detta påstående avvisas därför.

| (14) | Sökanden hänvisar till ett antal översyner avseende ny exportör, i vilka exportörerna endast hade genomfört en enda försäljningstransaktion och ändå beviljades en förmånlig dumpningsmarginal. Sökanden begärde att kommissionen skulle följa en konsekvent praxis för sökandens begäran i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(14)

Sökanden hänvisar till ett antal översyner avseende ny exportör, i vilka exportörerna endast hade genomfört en enda försäljningstransaktion och ändå beviljades en förmånlig dumpningsmarginal. Sökanden begärde att kommissionen skulle följa en konsekvent praxis för sökandens begäran i det aktuella ärendet.

| (15) | De översyner som sökanden hänvisade till avsåg undersökningar där den genomsnittliga tullsatsen för urvalet faktiskt fanns tillgänglig. Det var därför inte nödvändigt att fastställa individuella dumpningsmarginaler. I motsats till vad sökanden gör gällande är kommissionens metod för att bedöma den nya exportörens situation konsekvent. För översynen avseende triklorisocyanursyra med ursprung i Kina (9) kunde kommissionen inte använda exportpriset, vilket ledde till att översynen avslutades utan att sökanden kunde beviljas en individuell tullsats. |
| --- | --- |

(15)

De översyner som sökanden hänvisade till avsåg undersökningar där den genomsnittliga tullsatsen för urvalet faktiskt fanns tillgänglig. Det var därför inte nödvändigt att fastställa individuella dumpningsmarginaler. I motsats till vad sökanden gör gällande är kommissionens metod för att bedöma den nya exportörens situation konsekvent. För översynen avseende triklorisocyanursyra med ursprung i Kina (9) kunde kommissionen inte använda exportpriset, vilket ledde till att översynen avslutades utan att sökanden kunde beviljas en individuell tullsats.

9

| (16) | Sökanden hävdade att kommissionen gjorde en felaktig bedömning av de faktiska omständigheterna vid fastställandet av huruvida försäljningen var representativ, vid jämförelsen av exportpriset med statistiska uppgifter och vid fastställandet av kundens återförsäljningspris. |
| --- | --- |

(16)

Sökanden hävdade att kommissionen gjorde en felaktig bedömning av de faktiska omständigheterna vid fastställandet av huruvida försäljningen var representativ, vid jämförelsen av exportpriset med statistiska uppgifter och vid fastställandet av kundens återförsäljningspris.

| (17) | Vad gäller jämförelsen av exportpriset hävdade sökanden att dess produkter positionerar sig som högprisprodukter som fått designpriser i internationella tävlingar, varför den jämförelse som gjordes mot statistik från blandade källor inte är relevant. Sökanden bestred även relevansen av den information som lämnats av den österrikiska importören, i vilken transaktionen definierades som ett prov och gjorde gällande att det ur sökandens synvinkel var fråga om en ordinarie transaktion och inte ett prov. |
| --- | --- |

(17)

Vad gäller jämförelsen av exportpriset hävdade sökanden att dess produkter positionerar sig som högprisprodukter som fått designpriser i internationella tävlingar, varför den jämförelse som gjordes mot statistik från blandade källor inte är relevant. Sökanden bestred även relevansen av den information som lämnats av den österrikiska importören, i vilken transaktionen definierades som ett prov och gjorde gällande att det ur sökandens synvinkel var fråga om en ordinarie transaktion och inte ett prov.

| (18) | Kommissionen noterar att inget av sökandens argument innehåller några uppgifter som kan ifrågasätta de uppgifter som kommissionen övervägde i sin bedömning av de faktiska omständigheterna. De avvisas därför. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen noterar att inget av sökandens argument innehåller några uppgifter som kan ifrågasätta de uppgifter som kommissionen övervägde i sin bedömning av de faktiska omständigheterna. De avvisas därför.

| (19) | Som ett alternativ föreslog sökanden att åtgärderna skulle övervakas eller att ett minimiimportpris skulle fastställas. |
| --- | --- |

(19)

Som ett alternativ föreslog sökanden att åtgärderna skulle övervakas eller att ett minimiimportpris skulle fastställas.

| (20) | Kommissionen kan inte godta något av de två alternativ som sökanden föreslår. Varken övervakning eller ett minimiimportpris är lämpliga för den nya exporterande tillverkarens situation. I det ärende om stift och klamrar (10) som sökanden hänvisar till användes övervakning för att följa importsituationen i ett ärende där antidumpningsåtgärder inte infördes. Mekanismen med minimiimportpriser är ett verktyg för att fastställa tullnivån i förhållande till den totala exporten från det berörda landet i förfaranden där kommissionen anser att denna form av åtgärd är lämplig med hänsyn till de särskilda omständigheterna i ärendet. I det aktuella ärendet tar åtgärderna formen av värdetullar och syftet med en översyn av en ny exportör är inte att se över åtgärdernas form. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen kan inte godta något av de två alternativ som sökanden föreslår. Varken övervakning eller ett minimiimportpris är lämpliga för den nya exporterande tillverkarens situation. I det ärende om stift och klamrar (10) som sökanden hänvisar till användes övervakning för att följa importsituationen i ett ärende där antidumpningsåtgärder inte infördes. Mekanismen med minimiimportpriser är ett verktyg för att fastställa tullnivån i förhållande till den totala exporten från det berörda landet i förfaranden där kommissionen anser att denna form av åtgärd är lämplig med hänsyn till de särskilda omständigheterna i ärendet. I det aktuella ärendet tar åtgärderna formen av värdetullar och syftet med en översyn av en ny exportör är inte att se över åtgärdernas form.

10

3.   RESULTAT AV ÖVERSYNEN

RESULTAT AV ÖVERSYNEN

3.1   Kriterier för att betraktas som ny exporterande tillverkare

Kriterier för att betraktas som ny exporterande tillverkare

| (21) | I enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen ska följande kriterier uppfyllas av en ny exporterande tillverkare:






  a) | tillverkaren exporterade inte den berörda produkten till unionen under den undersökningsperiod på vilken åtgärderna grundades, |
| --- | --- | --- |

(21)

I enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen ska följande kriterier uppfyllas av en ny exporterande tillverkare:

a)

tillverkaren exporterade inte den berörda produkten till unionen under den undersökningsperiod på vilken åtgärderna grundades,

| b) | tillverkaren är inte närstående någon av de exportörer eller producenter i Kina som omfattas av de gällande antidumpningsåtgärderna, och |
| --- | --- |

b)

tillverkaren är inte närstående någon av de exportörer eller producenter i Kina som omfattas av de gällande antidumpningsåtgärderna, och

| c) | tillverkaren har faktiskt exporterat den berörda produkten till unionen efter den ursprungliga undersökningsperioden eller har genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen. |
| --- | --- |

c)

tillverkaren har faktiskt exporterat den berörda produkten till unionen efter den ursprungliga undersökningsperioden eller har genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen.

| (22) | Undersökningen visade att sökanden inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(22)

Undersökningen visade att sökanden inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden.

| (23) | Sökanden visade också att denna inte är närstående någon av de kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande den berörda produkten. |
| --- | --- |

(23)

Sökanden visade också att denna inte är närstående någon av de kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande den berörda produkten.

| (24) | Vad gäller kriteriet om huruvida sökanden började exportera den berörda produkten till unionen efter den ursprungliga undersökningsperioden gjorde kommissionen följande bedömning: Sökanden genomförde endast en enda exporttransaktion med en begränsad volym under översynsperioden, och kommissionen undersökte därför huruvida exporttransaktionen i fråga kunde anses vara tillräcklig för att ge en tillförlitlig bild av sökandens nuvarande och framtida exportbeteende. Kommissionen analyserade särskilt vilken andel exporten utgjorde av den totala produktionen och försäljningspriserna till EU i förhållande till de genomsnittliga priserna hos andra kinesiska exporterande tillverkare som exporterade betydande volymer till EU under översynsperioden. |
| --- | --- |

(24)

Vad gäller kriteriet om huruvida sökanden började exportera den berörda produkten till unionen efter den ursprungliga undersökningsperioden gjorde kommissionen följande bedömning: Sökanden genomförde endast en enda exporttransaktion med en begränsad volym under översynsperioden, och kommissionen undersökte därför huruvida exporttransaktionen i fråga kunde anses vara tillräcklig för att ge en tillförlitlig bild av sökandens nuvarande och framtida exportbeteende. Kommissionen analyserade särskilt vilken andel exporten utgjorde av den totala produktionen och försäljningspriserna till EU i förhållande till de genomsnittliga priserna hos andra kinesiska exporterande tillverkare som exporterade betydande volymer till EU under översynsperioden.

| (25) | Sökanden genomförde en enda transaktion med 30 barncyklar som såldes till en österrikisk importör, och den transaktionen stod för 1 % av sökandens totala tillverkning. Sökandens cif-pris låg 73 % (11) högre än andra kinesiska exporterande tillverkares priser på den österrikiska marknaden. Detta tyder på att transaktionen inte genomfördes på normala affärsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(25)

Sökanden genomförde en enda transaktion med 30 barncyklar som såldes till en österrikisk importör, och den transaktionen stod för 1 % av sökandens totala tillverkning. Sökandens cif-pris låg 73 % (11) högre än andra kinesiska exporterande tillverkares priser på den österrikiska marknaden. Detta tyder på att transaktionen inte genomfördes på normala affärsmässiga villkor.

11

| (26) | Kommissionen kontaktade importören för att få ytterligare information om transaktionens art och om återförsäljningsvärdet. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen kontaktade importören för att få ytterligare information om transaktionens art och om återförsäljningsvärdet.

| (27) | Den österrikiska importören bekräftade också att det endast var fråga om en provtransaktion (inte en vanlig affärstransaktion), att inköpspriset var för högt och att importören följaktligen sålde cyklar vidare till slutkunder till ett pris som var lägre än inköpspriset. |
| --- | --- |

(27)

Den österrikiska importören bekräftade också att det endast var fråga om en provtransaktion (inte en vanlig affärstransaktion), att inköpspriset var för högt och att importören följaktligen sålde cyklar vidare till slutkunder till ett pris som var lägre än inköpspriset.

3.2   Slutsats

Slutsats

| (28) | Mot bakgrund av vad som anges ovan ansåg kommissionen att den transaktion som sökanden lagt fram inte utgjorde en tillräckligt representativ grund och inte gav en tillräckligt korrekt bild av sökandens nuvarande och framtida exportprissättningsbeteende för att kunna ligga till grund för fastställandet av en individuell dumpningsmarginal. Följaktligen bör översynen avslutas. |
| --- | --- |

(28)

Mot bakgrund av vad som anges ovan ansåg kommissionen att den transaktion som sökanden lagt fram inte utgjorde en tillräckligt representativ grund och inte gav en tillräckligt korrekt bild av sökandens nuvarande och framtida exportprissättningsbeteende för att kunna ligga till grund för fastställandet av en individuell dumpningsmarginal. Följaktligen bör översynen avslutas.

4.   UTTAG AV ANTIDUMPNINGSTULL

UTTAG AV ANTIDUMPNINGSTULL

| (29) | Mot bakgrund av de undersökningsresultat som beskrivs ovan fann kommissionen att översynen avseende import av cyklar som tillverkas av sökanden och som har sitt ursprung i Kina bör avslutas. Den antidumpningstull som enligt artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) 2019/1379 är tillämplig på ”alla övriga företag” bör tillämpas på produkter som tillverkas av sökanden. Följaktligen bör registreringen av sökandens import upphöra och den landsomfattande tull som tillämpas på alla övriga företag (48,5 %) enligt genomförandeförordning (EU) 2019/1379 bör tas ut på denna import från dagen för inledandet av denna översyn. Detta påverkar inte importörernas möjligheter att ansöka om återbetalning i enlighet med artikel 11.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Mot bakgrund av de undersökningsresultat som beskrivs ovan fann kommissionen att översynen avseende import av cyklar som tillverkas av sökanden och som har sitt ursprung i Kina bör avslutas. Den antidumpningstull som enligt artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) 2019/1379 är tillämplig på ”alla övriga företag” bör tillämpas på produkter som tillverkas av sökanden. Följaktligen bör registreringen av sökandens import upphöra och den landsomfattande tull som tillämpas på alla övriga företag (48,5 %) enligt genomförandeförordning (EU) 2019/1379 bör tas ut på denna import från dagen för inledandet av denna översyn. Detta påverkar inte importörernas möjligheter att ansöka om återbetalning i enlighet med artikel 11.8 i grundförordningen.

| (30) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(30)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den översyn avseende en ny exportör som inleddes genom genomförandeförordning (EU) 2022/358 avslutas härmed.

2.   Artikel 2 i genomförandeförordning (EU) 2022/358 ska upphöra att gälla.

3.   Den antidumpningstull som enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2019/1379 är tillämplig på ”alla övriga företag” (Taric-tilläggsnummer B999) i Kina införs härmed på import av produkter som tillverkas av Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd.

Artikel 2

1.   Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som sker i enlighet med artikel 3 i genomförandeförordning (EU) 2022/358.

2.   Den antidumpningstull som avses i artikel 1.3 ska tas ut med verkan från och med den 3 mars 2022 på de produkter som har registrerats enligt artikel 3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/358.

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 november 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2474/93 av den 8 september 1993 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import till gemenskapen av cyklar som har sitt ursprung i Kina och slutgiltigt uttag av preliminär antidumpningstull (EGT L 228, 9.9.1993, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51).

3

(4)  Rådets förordning (EU) nr 502/2013 av den 29 maj 2013 om ändring av genomförandeförordningen (EU) nr 990/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 153, 5.6.2013, s. 17).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1095/2005 av den 12 juli 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Socialistiska republiken Vietnam och om ändring av förordning (EG) nr 1524/2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 183, 14.7.2005, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1379 av den 28 augusti 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka, Tunisien, Kambodja, Pakistan och Filippinerna, oavsett om deras deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 225, 29.8.2019, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/358 av den 2 mars 2022 om inledande av en översyn, avseende en ny exportör, av rådets genomförandeförordning (EU) 2019/1379 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina för en exporterande kinesisk tillverkare, samt om upphävande av tullen på import från den exporterande tillverkaren och om registrering av denna import (EUT L 68, 3.3.2022, s. 9).

7

(8)  Överprövningsorganets rapport i Mexiko – Definitive anti-dumping measures on beef and rice, punkt 323.

8

Mexiko – Definitive anti-dumping measures on beef and rice

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/619 av den 12 april 2022 om avslutande av översynen, avseende ny exportör, av genomförandeförordning (EU) 2017/2230 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av triklorisocyanursyra med ursprung i Folkrepubliken Kina avseende tre kinesiska exporterande tillverkare, samt om införande av tullen på import från dessa tillverkare och om avslutande av registreringen av denna import (EUT L 115, 13.4.2022, s. 66).

9

(10)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1202 av den 14 augusti 2020 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av stift och klamrar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om att göra import av stift och klamrar med ursprung i Folkrepubliken Kina föremål för övervakning (EUT L 269, 17.8.2020, s. 40).

10

(11)  Det pris till vilket företaget sålde i EU jämfördes med det genomsnittliga importpriset från Kina på den specifika EU-marknaden under samma period. Denna jämförelse gjordes på cif-nivå, dvs. på grundval av cyklarnas pris vid EU:s gräns. Med antidumpningstullen på 48,5 % låg priset 99 % högre.

11

---

BESLUT

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/11

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2022/2269

av den 18 november 2022

om unionsstöd för genomförande av projektet ”Främjande av ansvarsfull innovation inom artificiell intelligens för fred och säkerhet”

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | I den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från 2016 betonas det att unionen i högre grad kommer att bidra till kollektiv säkerhet. |
| --- | --- |

(1)

I den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från 2016 betonas det att unionen i högre grad kommer att bidra till kollektiv säkerhet.

| (2) | I Unionens strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition från 2018, med titeln Säkra vapnen – skydda medborgarna, noterades att unionen kommer att använda relevanta instrument för att stödja forskning och utveckling i fråga om tillförlitlig och kostnadseffektiv teknik för att säkra handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition och minska risken för omdirigering. I de slutsatser som åtföljde antagandet av strategin noterade rådet dessutom säkerhetssituationens utveckling, inbegripet hotet om terrorism i unionen samt den utveckling av handeldvapens och lätta vapens konstruktion och teknik som påverkar staters kapacitet att ta itu med det hotet. |
| --- | --- |

(2)

I Unionens strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition från 2018, med titeln Säkra vapnen – skydda medborgarna, noterades att unionen kommer att använda relevanta instrument för att stödja forskning och utveckling i fråga om tillförlitlig och kostnadseffektiv teknik för att säkra handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition och minska risken för omdirigering. I de slutsatser som åtföljde antagandet av strategin noterade rådet dessutom säkerhetssituationens utveckling, inbegripet hotet om terrorism i unionen samt den utveckling av handeldvapens och lätta vapens konstruktion och teknik som påverkar staters kapacitet att ta itu med det hotet.

| (3) | I kommissionens meddelande från 2018 med titeln Artificiell intelligens för Europa konstateras att den ledande principen för allt stöd till forskning relaterad till artificiell intelligens (AI) kommer att vara utvecklingen av ansvarsfull AI. I meddelandet noteras vidare att eftersom AI är lätt att handla med över gränserna kommer endast globala lösningar att vara hållbara på det området, och att unionen kommer att främja användningen av AI, och teknik i allmänhet, för att bidra till att lösa globala utmaningar, stödja genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar och uppnå Förenta nationernas (FN) mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens meddelande från 2018 med titeln Artificiell intelligens för Europa konstateras att den ledande principen för allt stöd till forskning relaterad till artificiell intelligens (AI) kommer att vara utvecklingen av ansvarsfull AI. I meddelandet noteras vidare att eftersom AI är lätt att handla med över gränserna kommer endast globala lösningar att vara hållbara på det området, och att unionen kommer att främja användningen av AI, och teknik i allmänhet, för att bidra till att lösa globala utmaningar, stödja genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar och uppnå Förenta nationernas (FN) mål för hållbar utveckling.

| (4) | FN:s generalsekreterare noterade vid 2019 års globala toppmöte AI for Good att om vi ska kunna utnyttja fördelarna med AI och hantera riskerna måste alla samarbeta – regeringar, näringslivet, den akademiska världen och det civila samhället – för att utarbeta de ramar och system som möjliggör ansvarsfull innovation. |
| --- | --- |

(4)

FN:s generalsekreterare noterade vid 2019 års globala toppmöte AI for Good att om vi ska kunna utnyttja fördelarna med AI och hantera riskerna måste alla samarbeta – regeringar, näringslivet, den akademiska världen och det civila samhället – för att utarbeta de ramar och system som möjliggör ansvarsfull innovation.

| (5) | Unionen vill bidra till utvecklingen av ansvarsfull AI, kollektiv säkerhet och potentialen att dra nytta av de möjligheter som AI erbjuder för att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling samt för att hantera de utmaningar som AI medför för fred och säkerhet. |
| --- | --- |

(5)

Unionen vill bidra till utvecklingen av ansvarsfull AI, kollektiv säkerhet och potentialen att dra nytta av de möjligheter som AI erbjuder för att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling samt för att hantera de utmaningar som AI medför för fred och säkerhet.

| (6) | Unionen bör stödja genomförandet av ett projekt, ”Främjande av ansvarsfull innovation inom artificiell intelligens för fred och säkerhet”. |
| --- | --- |

(6)

Unionen bör stödja genomförandet av ett projekt, ”Främjande av ansvarsfull innovation inom artificiell intelligens för fred och säkerhet”.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att genomföra den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och med beaktande av unionens strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition med titeln Säkra vapnen – skydda medborgarna och kommissionens meddelande med titeln Artificiell intelligens för Europa, ska unionen stödja genomförandet av ett projek ”Främjande av ansvarsfull innovation inom artificiell intelligens för fred och säkerhet”.

2.   Den projektverksamhet som ska stödjas av unionen ska ha det särskilda målet att stödja ett ökat engagemang från det civila samfundet för artificiell intelligens (AI) för att minska de risker som oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-forskning och AI-innovation kan utgöra för internationell fred och säkerhet, genom att

| — | skapa större förståelse för hur beslut om utveckling och spridning av AI-forskning och AI-innovation kan påverka riskerna för avledning och missbruk och i sin tur kan medföra risker eller möjligheter för fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

skapa större förståelse för hur beslut om utveckling och spridning av AI-forskning och AI-innovation kan påverka riskerna för avledning och missbruk och i sin tur kan medföra risker eller möjligheter för fred och säkerhet,

| — | främja ansvarsfulla förfaranden, metoder och verktyg för innovation som kan bidra till att säkerställa fredlig tillämpning av civila innovationer och ansvarsfull spridning av AI-kunskap. För det ändamålet kommer projektet att stödja verksamhet för kapacitetsuppbyggnad, forskning och engagemang som ökar kapaciteten inom det globala civila AI-samfundet för att omfatta och hantera de freds- och säkerhetsrisker som uppstår till följd av oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI genom ansvarsfulla innovationsförfaranden, och stärker kopplingen mellan riskreducerande insatser inom ansvarsfull AI på det civila området och de insatser som redan pågår på mellanstatlig nivå inom nedrustning, vapenkontroll och icke-spridning. |
| --- | --- |

—

främja ansvarsfulla förfaranden, metoder och verktyg för innovation som kan bidra till att säkerställa fredlig tillämpning av civila innovationer och ansvarsfull spridning av AI-kunskap. För det ändamålet kommer projektet att stödja verksamhet för kapacitetsuppbyggnad, forskning och engagemang som ökar kapaciteten inom det globala civila AI-samfundet för att omfatta och hantera de freds- och säkerhetsrisker som uppstår till följd av oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI genom ansvarsfulla innovationsförfaranden, och stärker kopplingen mellan riskreducerande insatser inom ansvarsfull AI på det civila området och de insatser som redan pågår på mellanstatlig nivå inom nedrustning, vapenkontroll och icke-spridning.

3.   Projektet och den verksamhet som avses i punkterna 1 och 2 syftar inte till att fastställa nya normer, principer eller regler eller på annat sätt inverka på områden som omfattas av medlemsstaternas behörighet. Avsikten är i stället att utveckla ansvarsfulla civila innovationsinsatser som ska omfatta freds- och säkerhetsrisker som uppstår till följd av oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI, och tillhandahålla utbildning om befintliga relevanta mellanstatliga insatser.

4.   En utförlig beskrivning av projektet återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av det projekt som avses i artikel 1 ska genomföras av FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) med stöd av Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI).

3.   Unoda ska med stöd av SIPRI fullgöra sina uppgifter under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte träffa erforderliga överenskommelser med Unoda och SIPRI.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av det unionsfinansierade projekt som avses i artikel 1 ska vara 1 782 285,71 EUR.

2.   De utgifter som ska finansieras med det referensbelopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som finansieras genom det referensbelopp som anges i punkt 1 förvaltas på korrekt sätt. Den ska för det ändamålet ingå en överenskommelse om medverkan med Unoda. I överenskommelsen om medverkan ska det fastställas att Unoda ska se till att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska eftersträva att ingå den överenskommelse om medverkan som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska underrätta rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om dagen för ingåendet av den överenskommelsen.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av gemensamma kvartalsrapporter från Unoda och SIPRI. De rapporterna ska ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska tillhandahålla information om de finansiella aspekterna av genomförandet av det projekt som avses i artikel 1.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det upphör att gälla 36 månader efter det att den överenskommelse om medverkan som avses i artikel 3.3 har ingåtts. Detta beslut ska dock upphöra att gälla sex månader efter dess ikraftträdande om det inte har ingåtts någon sådan överenskommelse inom den perioden.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

BILAGA

PROJEKTDOKUMENT

Främjande av ansvarsfull innovation inom artificiell intelligens för fred och säkerhet

1.   BAKGRUND

Den senaste tidens framsteg inom artificiell intelligens (AI) har skapat nya möjligheter att stödja och upprätthålla fred och säkerhet, till exempel genom tekniska förbättringar på områden som tidig varning för konflikter samt verifiering av vapen- och exportkontroll. Samtidigt har dessa framsteg inneburit nya möjligheter att skapa eller förvärra spänningar, konflikter och osäkerhet mellan och inom stater. Riskerna med vissa tillämpningar av AI, såsom dödliga autonoma vapensystem, har visat sig vara ett stort problem inom vapenkontrollsamfundet. En risk som bör ägnas större uppmärksamhet och som man med nuvarande vapenkontrollinsatser och diplomatiska insatser kanske inte har tillräcklig förmåga att hantera är avledning och missbruk av civil AI-forskning och AI-innovation som oansvariga aktörer, bland annat illvilliga icke-statliga aktörer, gör sig skyldiga till. Exempel på detta är missbruk av generativa adversariella nätverk (GAN) för att producera s.k. deepfake för desinformationskampanjer.

AI är en möjliggörande teknik med stor allmän användningspotential. AI-forskning och AI-innovation som utvecklas för civila tillämpningar skulle (relativt enkelt) kunna nås och användas av vissa aktörer för skadliga eller omstörtande ändamål som kan få konsekvenser för den internationella freden och säkerheten. Avledning och missbruk av civil teknik är inga nya fenomen, och de är inte heller unika för AI. På det närliggande området robotteknik exemplifierades detta nyligen av Daish/IS användning av drönare för fritidsbruk som vapen i Syrien. När det gäller AI kompliceras problemet emellertid av flera faktorer: AI-algoritmers och AI-datas immateriella och snabbt föränderliga karaktär, som gör det svårt att kontrollera överföringen eller spridningen av dem, den privata sektorns ledande roll i ekosystemet för forskning, utveckling och innovation och det därav följande behovet av att skydda proprietära algoritmer samt den globala tillgången till mänsklig expertis och materiella resurser som är i stånd att använda AI-tekniken för andra ändamål. Samtidigt känner de som arbetar med AI inom den civila sektorn alltför ofta inte till de potentiella konsekvenser som avledning och missbruk av deras arbete kan få för den internationella freden och säkerheten eller också är de tveksamma till att delta i de diskussioner om riskerna med AI som förs i vapenkontroll- och icke-spridningskretsar.

Man bör stödja ett ökat engagemang från det civila AI-samfundet för att förstå och minska de freds- och säkerhetsrisker som är förknippade med oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-teknik. Enligt Stockholms internationella fredsforskningsinstitut (Sipri) och FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) skulle detta kunna göras genom att man i högre grad främjar ansvarsfull innovation i det globala civila AI-samfundet. Sipris och Unodas tidigare arbete har visat att ansvarsfull innovation, som en mekanism för självstyre, skulle kunna förse det globala civila AI-samfundet med praktiska verktyg och metoder för att dels identifiera de risker som avledning och missbruk av civil AI-forskning och AI-innovation kan utgöra för freden och säkerheten, dels bidra till att förebygga och minska dem. Sipri och Unoda har i sitt arbete också identifierat metoder och flera pågående civilt inriktade initiativ för ansvarsfull AI som man skulle kunna bygga vidare på för att öka det civila AI-samfundets medvetenhet om frågor som rör vapenkontroll och icke-spridning, expertdebatter och staters ståndpunkter om ansvarsfull utveckling, spridning och användning av AI samt lärdomar som kan dras av försvarssektorns ansvarsarbete (1). Inom ramen för detta tidigare arbete har det tydligt fastställts att kontakter med studerande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM), som fortfarande sysslar med AI inom ramen för sin utbildning, är av central betydelse för alla effektiva och ansvarsfulla innovationsinsatser.

2.   MÅL

Syftet med dessa projekt är att stödja ett ökat engagemang från det civila AI-samfundet för att minska den risk som oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-forskning och AI-innovation kan utgöra för internationella fred och säkerhet. Avsikten är att göra detta genom att för det första skapa större förståelse för hur beslut om utveckling och spridning av AI-forskning och AI-innovation kan påverka riskerna för avledning och missbruk och i sin tur kan medföra risker eller möjligheter för fred och säkerhet och för det andra främja ansvarsfulla förfaranden, metoder och verktyg för innovation som kan bidra till att säkerställa fredlig tillämpning av civila innovationer och ansvarsfull spridning av AI-kunskap. I detta syfte stöder projekten kapacitetsuppbyggnad, forskning och engagemang som kommer att i) öka kapaciteten inom det globala civila AI-samfundet för att omfatta och hantera de freds- och säkerhetsrisker som uppstår till följd av oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI genom ansvarsfulla innovationsförfaranden, och ii) stärka kopplingen mellan riskreducerande insatser inom ansvarsfull användning av AI på det civila området och insatser som redan pågår på mellanstatlig nivå inom nedrustnings-, vapenkontroll- och icke-spridningssamfundet. Det är av avgörande betydelse att de inte syftar till att fastställa nya normer, principer eller regler eller på annat sätt inverkar på områden som omfattas av staternas behörighet. Avsikten med projekten är i stället att utveckla ansvarsfulla civila innovationsinsatser som ska omfatta freds- och säkerhetsrisker som uppstår till följd av oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI, och tillhandahålla utbildning om befintliga relevanta mellanstatliga insatser.

För att faktiskt nå ut till och påverka det civila AI-samfundet tillämpas i projekten en tredelad strategi som har följande syften:

| a) | Samarbete med utbildare – samarbeta med utvalda utbildare och utvecklare av akademiska kursplaner om utveckling och främjande av utbildningsmaterial som kan användas för att integrera hänsyn till de freds- och säkerhetsrisker som följer av att oansvariga aktörer avleder och missbrukar civil AI-forskning och AI-innovation i utbildningen av framtida yrkesmässiga användare av AI-system (t.ex. i kurser om AI-etik och ansvarsfull innovation). |
| --- | --- |

a)

Samarbete med utbildare – samarbeta med utvalda utbildare och utvecklare av akademiska kursplaner om utveckling och främjande av utbildningsmaterial som kan användas för att integrera hänsyn till de freds- och säkerhetsrisker som följer av att oansvariga aktörer avleder och missbrukar civil AI-forskning och AI-innovation i utbildningen av framtida yrkesmässiga användare av AI-system (t.ex. i kurser om AI-etik och ansvarsfull innovation).

| b) | Samarbete med studerande – låta utvalda studerande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM) från hela världen stifta bekantskap med hur de freds- och säkerhetsrisker som uppstår till följd av oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-utveckling kan identifieras, förebyggas eller minskas i forsknings- och innovationsprocessen eller genom andra styrningsprocesser. |
| --- | --- |

b)

Samarbete med studerande – låta utvalda studerande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM) från hela världen stifta bekantskap med hur de freds- och säkerhetsrisker som uppstår till följd av oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-utveckling kan identifieras, förebyggas eller minskas i forsknings- och innovationsprocessen eller genom andra styrningsprocesser.

| c) | Samarbete med AI-branschen – samarbeta med yrkesorganisationer och standardiseringsorgan som Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE) för att i) sprida skräddarsydda utbildningsmaterial och engagemangsaktiviteter till tekniska specialister, ii) stödja positiv användning av AI för fred och säkerhet samt iii) underlätta dialog och informationsutbyte mellan experter från den akademiska världen, den privata sektorn och myndigheter om hur man kan minska risken för att oansvariga aktörer avleder och missbrukar civil AI-forskning och AI-innovation. |
| --- | --- |

c)

Samarbete med AI-branschen – samarbeta med yrkesorganisationer och standardiseringsorgan som Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE) för att i) sprida skräddarsydda utbildningsmaterial och engagemangsaktiviteter till tekniska specialister, ii) stödja positiv användning av AI för fred och säkerhet samt iii) underlätta dialog och informationsutbyte mellan experter från den akademiska världen, den privata sektorn och myndigheter om hur man kan minska risken för att oansvariga aktörer avleder och missbrukar civil AI-forskning och AI-innovation.

En sådan strategi gör att projekten kan nå ut till AI-samfundet på alla nivåer – inte bara till nuvarande yrkesutövare utan även framtida generationer. Den möjliggör också samarbete mellan akademiska, industriella och andra silor och stöder hållbarheten i framtida insatser genom att den upprättar nätverk som korsar dessa gränser.

Projekten syftar också till att utnyttja Sipris och Unodas samlande kraft och erfarenhet för att påverka AI-samfundet globalt, inte bara EU:s intressenter. Sipri och Unoda har unika förutsättningar att nå ut till och underlätta kontakter mellan AI-aktörer från hela Afrika, Asien och Stillahavsområdet, Europa samt Nord- och Sydamerika. Båda organen har också erfarenhet av att arbeta inom andra vetenskapliga och tekniska områden som står inför liknande utmaningar i form av dubbla användningsområden och spridning, däribland bioteknik. Projekten syftar också till att dra nytta av de förhållanden som råder inom Europeiska unionen, såsom a) förekomsten av avancerade flerpartsprocesser för ansvarsfull användning av AI, b) den höga graden av engagemang och sakkunskap när det gäller frågor som rör nedrustning, vapenkontroll och icke-spridning i EU, c) den mångfald av kopplingar som akademiska organisationer, forskningsorganisationer och organisationer inom den privata sektorn i EU har till andra regioner, särskilt i den globala södern, som också kommer att vara ett viktigt mål för deltagande, och d) den nationella mångfalden bland studenter, utbildare och ingenjörer inom universitet, forskningsinstitut och den privata sektorn.

Inkludering kommer att vara en central fråga vid genomförandet av projektverksamheten. För att kunna stödja AI-samfundet på ett effektivt sätt tar projekten hänsyn till att AI-samfundet består av en rad olika aktörer och särskilt till följande:

| a) | Kön är en mycket viktig faktor. Därför kommer jämställdhetsperspektivet att integreras i linje med FN-systemets strategier för jämställdhetsintegrering och jämvikt. Deltagande av kvinnor i all verksamhet inom projektet kommer att uppmuntras och krävas. |
| --- | --- |

a)

Kön är en mycket viktig faktor. Därför kommer jämställdhetsperspektivet att integreras i linje med FN-systemets strategier för jämställdhetsintegrering och jämvikt. Deltagande av kvinnor i all verksamhet inom projektet kommer att uppmuntras och krävas.

| b) | Inkludering av personer med funktionsnedsättning och skälig behovsanpassning kommer att ske under hela projekttiden. Detta omfattar att man undanröjer hinder för att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta och vidtar åtgärder för att samarbeta med dem och ta bättre hänsyn till deras synpunkter och erfarenheter i sak. |
| --- | --- |

b)

Inkludering av personer med funktionsnedsättning och skälig behovsanpassning kommer att ske under hela projekttiden. Detta omfattar att man undanröjer hinder för att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta och vidtar åtgärder för att samarbeta med dem och ta bättre hänsyn till deras synpunkter och erfarenheter i sak.

3.   PROJEKT

De tre projekt som beskrivs nedan är avsedda att komplettera och stödja varandra, med delar som pågår under samtliga 36 månader.

3.1   Projekt 1 – Framställning av utbildnings- och kapacitetsuppbyggnadsmaterial för det civila AI-samfundet

3.1.1   Projektets syfte

Projekt 1 är inriktat på att tillhandahålla kunskap och medel för att civila AI-aktörer ska kunna utvärdera och minska de risker som oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-forskning och AI-innovation kan medföra för internationell fred och säkerhet. Syftet är att ta fram utbildnings- och kapacitetsuppbyggnadsmaterial för att förse yrkesmässiga användare av AI-system från alla regioner, nivåer och sektorer (inbegripet AI-inriktade utbildare, de som utvecklar kursplaner, studerande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt AI-ingenjörer och AI-forskare inom den akademiska världen och den privata sektorn) med den information och de verktyg som krävs för att

| a) | förstå hur civil AI-forskning och AI-innovation skulle kunna avledas och missbrukas på sätt som kan medföra risker för internationell fred och säkerhet och hur beslut om utveckling och spridning av forskning och innovation kan öka eller minska risken för avledning och missbruk, |
| --- | --- |

a)

förstå hur civil AI-forskning och AI-innovation skulle kunna avledas och missbrukas på sätt som kan medföra risker för internationell fred och säkerhet och hur beslut om utveckling och spridning av forskning och innovation kan öka eller minska risken för avledning och missbruk,

| b) | förstå de insatser som nedrustnings-, vapenkontroll- och icke-spridningssamfundet redan deltar i för att minska riskerna för avledning och missbruk av civil forskning och innovation, och |
| --- | --- |

b)

förstå de insatser som nedrustnings-, vapenkontroll- och icke-spridningssamfundet redan deltar i för att minska riskerna för avledning och missbruk av civil forskning och innovation, och

| c) | tillämpa ansvarsfull innovation på ett sätt som minskar risken för avledning och missbruk vid utveckling och spridning av forskning och innovation. |
| --- | --- |

c)

tillämpa ansvarsfull innovation på ett sätt som minskar risken för avledning och missbruk vid utveckling och spridning av forskning och innovation.

3.1.2   Projektbeskrivning

Tre separata uppsättningar utbildnings- och kapacitetsuppbyggnadsmaterial kommer att tas fram inom ramen för projektet.

| a) | Handbok (1) – I handboken kommer grundläggande kunskaper och metoder att sammanställas som gör det möjligt för AI-aktörer att i forsknings- och innovationsprocessen utvärdera och minska riskerna för oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-teknik. Man kommer att ta upp varför och hur beslut om utveckling och spridning av AI-forskning och AI-innovation kan påverka riskerna för avledning och missbruk och i sin tur kan medföra risker eller möjligheter för fred och säkerhet. Handboken kommer också att beskriva relevanta skyldigheter enligt internationell rätt och inom ramen för exportkontroll, liksom skydds- och säkerhetshänsyn som diskuteras inom militären samt inom nedrustnings-, vapenkontroll- och icke-spridningskretsar. Det kommer också att ges exempel på processer och verktyg för att tillämpa ansvarsfull innovation, till exempel metoder för teknisk konsekvensbedömning och mallar för riskbedömning. |
| --- | --- |

a)

Handbok (1) – I handboken kommer grundläggande kunskaper och metoder att sammanställas som gör det möjligt för AI-aktörer att i forsknings- och innovationsprocessen utvärdera och minska riskerna för oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-teknik. Man kommer att ta upp varför och hur beslut om utveckling och spridning av AI-forskning och AI-innovation kan påverka riskerna för avledning och missbruk och i sin tur kan medföra risker eller möjligheter för fred och säkerhet. Handboken kommer också att beskriva relevanta skyldigheter enligt internationell rätt och inom ramen för exportkontroll, liksom skydds- och säkerhetshänsyn som diskuteras inom militären samt inom nedrustnings-, vapenkontroll- och icke-spridningskretsar. Det kommer också att ges exempel på processer och verktyg för att tillämpa ansvarsfull innovation, till exempel metoder för teknisk konsekvensbedömning och mallar för riskbedömning.

| b) | Poddserie (~ 10) – Dessa poddsändningar kommer att utgöra ett tillgängligt och engagerande medium för AI-aktörer att lära sig varför och hur ansvarsfulla innovationsprocesser inom AI kan stödja internationell fred och säkerhet genom att minska riskerna med avledning och missbruk från oansvariga aktörers sida. Serien kommer att ta upp viktiga teman (t.ex. mönstret för avledning och missbruk av forskning och innovation med dubbel/allmän användning, humanitära, strategiska och politiska utmaningar i samband med potentiellt missbruk av civil AI-forskningsinnovation, utmaningar som nedrustnings-, vapenkontrolls- och icke-spridningskretsar står inför i samband med riskreducerande insatser, hur ansvarsfull innovation kan praktiseras genom riskbedömning, efterlevnad av exportkontroll, inbyggd riskreducering, ansvarsfull publicering, kundkännedom, och erfarenhet av skrivbordsövningar) och kommer att struktureras kring intervjuer som projektteamet kommer att genomföra med företrädare för berörda grupper. |
| --- | --- |

b)

Poddserie (~ 10) – Dessa poddsändningar kommer att utgöra ett tillgängligt och engagerande medium för AI-aktörer att lära sig varför och hur ansvarsfulla innovationsprocesser inom AI kan stödja internationell fred och säkerhet genom att minska riskerna med avledning och missbruk från oansvariga aktörers sida. Serien kommer att ta upp viktiga teman (t.ex. mönstret för avledning och missbruk av forskning och innovation med dubbel/allmän användning, humanitära, strategiska och politiska utmaningar i samband med potentiellt missbruk av civil AI-forskningsinnovation, utmaningar som nedrustnings-, vapenkontrolls- och icke-spridningskretsar står inför i samband med riskreducerande insatser, hur ansvarsfull innovation kan praktiseras genom riskbedömning, efterlevnad av exportkontroll, inbyggd riskreducering, ansvarsfull publicering, kundkännedom, och erfarenhet av skrivbordsövningar) och kommer att struktureras kring intervjuer som projektteamet kommer att genomföra med företrädare för berörda grupper.

| c) | Bloggserie (9–10) – Teamet kommer att utveckla en kuraterad bloggserie med syftet att synliggöra insatser som försöker korsa gränserna mellan civilt fokuserade ”ansvarsfulla AI-grupper” och vapenkontrolls- och icke-spridningsgrupper. Bloggserien kommer att utgöra en plattform för att sprida insikter, idéer och lösningar när det gäller identifiering och hantering av risker i samband med avledning och missbruk av civilt AI i forsknings- och innovationsprocessen. Bloggen kommer att försöka återge mångfalden av tankar och perspektiv inom AI-sektorn. |
| --- | --- |

c)

Bloggserie (9–10) – Teamet kommer att utveckla en kuraterad bloggserie med syftet att synliggöra insatser som försöker korsa gränserna mellan civilt fokuserade ”ansvarsfulla AI-grupper” och vapenkontrolls- och icke-spridningsgrupper. Bloggserien kommer att utgöra en plattform för att sprida insikter, idéer och lösningar när det gäller identifiering och hantering av risker i samband med avledning och missbruk av civilt AI i forsknings- och innovationsprocessen. Bloggen kommer att försöka återge mångfalden av tankar och perspektiv inom AI-sektorn.

Materialet kommer att spridas till allmänheten via de genomförande parternas webbplatser, deras närvaro i sociala medier och genom direkt kommunikation med relevanta akademiska enheter, civila yrkessammanslutningar inom AI och andra lämpliga grupper.

3.1.3   Förväntade projektresultat

Detta projekt förväntas leda till en ny uppsättning material genom vilka civila AI-utövare kan bli medvetna om a) hur civil AI-forskning och AI-innovation skulle kunna avledas och missbrukas på sådana sätt som kan utgöra risker för internationell fred och säkerhet, b) hur dessa risker hanteras av nedrustnings-, vapenkontroll- och icke-spridningssamfundet och c) hur AI-utövare ytterligare skulle kunna bidra till att minska dessa risker genom ansvarsfulla innovationsprocesser.

Detta väntas främja engagemanget från den civila AI-sektorn för att minska den risk som avledning och missbruk av civilt AI kan utgöra för internationella fred och säkerhet, förbättra de tekniska aktörernas kapacitet att samverka i relevanta processer inom nedrustnings-, vapenkontrolls- och icke-spridningssamfundet samt stödja engagemanget hos nya målgrupper som traditionellt inte omfattas av utbildningsinsatserna för nedrustning och icke-spridning.

Materialet förväntas också stödja genomförandet av de andra projekten och kommer att ligga till grund för utbildnings- och kapacitetsuppbyggnadsverksamheten i projekt 2 samt för dialog- och engagemangsaktiviteterna i projekt 3. Denna verksamhet förväntas i sin tur bidra till produktionen och förfiningen av materialet. En sådan iterativ strategi förväntas bidra till att hantera potentiella hinder för främjande, spridning och användning av materialet inom AI-samfundet, inbegripet frågor som rör språk, innehåll, sammanhang och tillgänglighet, vilket skulle kunna förhindra materialets inverkan på global nivå, särskilt i den globala södern.

3.2   Projekt 2 – Utbildning och kapacitetsuppbyggnad för framtida AI-utövare

3.2.1   Projektets syfte

Syftet med projekt 2 är att bidra till att problemet med oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-forskning tas upp i utbildningen av framtida generationer av AI-utövare. På lång sikt kommer detta att säkerställa att studerande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM) som formar AI:s framtid är medvetna om de negativa konsekvenser som oansvariga aktörers avledning och missbruk av deras arbete skulle kunna få för internationell fred och säkerhet och att de kommer att ha de grundläggande verktyg som krävs för att identifiera och minska en sådan risk i forsknings- och innovationsprocessen.

Inom detta projekt kommer det att genomföras en rad workshoppar om utbildning och kapacitetsuppbyggnad med utbildare och studerande i samarbete med utvalda internationella universitet och branschaktörer. Projektet syftar därmed till att utveckla kapacitetsuppbyggande verksamhet som utbildare och utvecklare av akademiska kursplaner skulle kunna inkludera i utbildningen av framtida AI-utövare (t.ex. kurser om AI-etik och ansvarsfull innovation) och överväganden om riskerna för att oansvariga aktörer avleder och missbrukar civil forskning och innovation inom AI och koppla dessa överväganden till den bredare freds- och säkerhetskontexten. Genom dessa workshoppar kommer man inom projektet också att försöka kartlägga ett nätverk av intresserade utbildare, kursplansutvecklare och studerande som skulle stödja spridningen och marknadsföringen av projektutbildningsmaterialet och kapacitetsuppbyggnadsverksamheten inom AI-utbildningssamfundet och grupper av AI-utövare. Denna nätverkskomponent syftar till att säkerställa projektens hållbarhet även efter det omedelbara genomförandet och till att göra det möjligt att bygga starkare band till stöd för ett civilt tekniskt engagemang för bredare mål för fred, säkerhet, nedrustning och vapenkontroll.

3.2.2   Projektbeskrivning

Inom detta projekt kommer det att genomföras en rad workshoppar om utbildning och kapacitetsuppbyggnad med utbildare och studerande från utvalda universitet världen över. Dessa skulle bestå av en blandning av föreläsningar och interaktiva aktiviteter som ger lärare och studerande möjlighet att reflektera över hur civil AI-forskning och AI-innovation skulle kunna avledas och missbrukas på sådana sätt som kan utgöra risker för internationell fred och säkerhet och hur dessa risker kan identifieras, förhindras eller minskas i forsknings- och innovationsprocessen eller genom andra styrningsprocesser. Dessa aktiviteter kommer att bygga på ett föregående, mer begränsat pilotarbete som utförts av Unoda, som experimenterade med metoder för att samarbeta med STEM-studerande och göra dem mer medvetna om vikten av att beakta de bredare effekterna av deras arbete och bygga upp kontakter med experter utanför det egna ämnesområdet. Konkret skulle dessa bestå av följande:

| a) | Regionala workshoppar för kapacitetsuppbyggnad för lärare och studerande (4) – De regionala workshopparna kommer att genomföra och främja verksamhet som utbildare kan använda för att bygga upp de STEM-studerandenas kapacitet när det gäller ansvarsfull AI-innovation, med särskilt fokus på hur man kan utvärdera och minska riskerna för att oansvariga aktörer avleder och missbrukar civil AI-teknik. Varje workshop kommer att anordnas med ett EU-baserat universitet och ett högprofilerat universitet från en annan global region, vilket innebär att en rad olika EU-baserade deltagare alltid kopplas samman med olika deltagargrupper som är baserade utanför EU. Workshopparna kommer sedan att omfatta Latinamerika och Karibien, Nordamerika, Afrika, Asien och Stillahavsområdet. Detta gör det möjligt för studerande (på master- och doktorandnivå) från hela världen, även från den globala södern, att delta. Workshoppen skulle i första hand genomföras på engelska, men när så är möjligt skulle deltagarna ges möjlighet att delta i aktiviteter som bygger på alternativa språkgrupper. |
| --- | --- |

a)

Regionala workshoppar för kapacitetsuppbyggnad för lärare och studerande (4) – De regionala workshopparna kommer att genomföra och främja verksamhet som utbildare kan använda för att bygga upp de STEM-studerandenas kapacitet när det gäller ansvarsfull AI-innovation, med särskilt fokus på hur man kan utvärdera och minska riskerna för att oansvariga aktörer avleder och missbrukar civil AI-teknik. Varje workshop kommer att anordnas med ett EU-baserat universitet och ett högprofilerat universitet från en annan global region, vilket innebär att en rad olika EU-baserade deltagare alltid kopplas samman med olika deltagargrupper som är baserade utanför EU. Workshopparna kommer sedan att omfatta Latinamerika och Karibien, Nordamerika, Afrika, Asien och Stillahavsområdet. Detta gör det möjligt för studerande (på master- och doktorandnivå) från hela världen, även från den globala södern, att delta. Workshoppen skulle i första hand genomföras på engelska, men när så är möjligt skulle deltagarna ges möjlighet att delta i aktiviteter som bygger på alternativa språkgrupper.

| b) | Internationell workshop om hållbar kapacitetsuppbyggnad (1) – Workshoppen kommer att bygga på lärdomar från de regionala workshopparna och underlätta utbytet av information och erfarenheter mellan lärare och utvalda studerande från de universitet som deltar i projektet. Vid workshoppen skulle man diskutera hur man kan finslipa de aktiviteter och verktyg som utarbetats under projektets gång och sprida dem utanför gruppen av deltagande universitet. Man kommer också att diskutera hur man kan stödja de studerandes engagemang i ansvarsfullt AI som tar itu med avlednings- och missbruksrisker för internationell fred och säkerhet när de väl har kommit in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

b)

Internationell workshop om hållbar kapacitetsuppbyggnad (1) – Workshoppen kommer att bygga på lärdomar från de regionala workshopparna och underlätta utbytet av information och erfarenheter mellan lärare och utvalda studerande från de universitet som deltar i projektet. Vid workshoppen skulle man diskutera hur man kan finslipa de aktiviteter och verktyg som utarbetats under projektets gång och sprida dem utanför gruppen av deltagande universitet. Man kommer också att diskutera hur man kan stödja de studerandes engagemang i ansvarsfullt AI som tar itu med avlednings- och missbruksrisker för internationell fred och säkerhet när de väl har kommit in på arbetsmarknaden.

Sipris och Unodas nätverk och närvaro i Afrika, Asien, Stillahavsområdet, Europa, Nordamerika och Sydamerika kommer vid behov att användas för att underlätta och stödja olika aspekter av verksamheten.

3.2.3   Förväntade projektresultat

Projektet förväntas skapa modeller för kapacitetsuppbyggnad och engagemang som utbildare och utvecklare av akademiska kursplaner skulle kunna reproducera för att uppmärksamma framtida AI-utövare på problemen med oansvariga aktörers avledning och missbruk av civilt AI och hur de kan bidra till att minska dessa problem genom ansvarsfulla innovationsprocesser. När projektverksamheten har slutförts förväntas deltagarna (lärare, men även studerande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik) kunna använda och främja ansvarsfulla verktyg, metoder och koncept för innovation för att identifiera och minska riskerna för avledning och missbruk i samband med utveckling och spridning av civil AI-forskning och AI-innovation.

Projektverksamheten förväntas också skapa ett nätverk av utbildare, kursplansutvecklare och studerande som inte bara skulle främja projektverksamheten inom AI-utbildning och AI-yrkesgrupper (t.ex. under konferenser i IEEE Computational Intelligence Society), utan också vara tillgängligt för att bidra med teknisk kapacitet till statligt ledda internationella styrningsprocesser (t.ex. processen kring konventionen om vissa konventionella vapen när det gäller ny teknik på området dödliga autonoma vapensystem).

Dessa aktiviteters värde på kort och lång sikt kommer att påvisas genom undersökningar före och efter aktiviteterna.

3.3   Projekt 3 – Främja långsiktigt hållbar utveckling, spridning och inverkan av ansvarsfull innovation inom AI för fred och säkerhet

3.3.1   Projektets syfte

Syftet med projekt 3 är att underlätta långsiktigt hållbar utveckling, spridning och inverkan av ansvarsfull innovation inom AI som ett sätt att minska de risker som avledning och missbruk av civil AI-forskning och AI-innovation kan utgöra för fred och säkerhet. Målet är att göra detta genom rundabordssamtal med AI-branschen, flerpartsdialoger, utarbetande av en offentlig rapport och riktad spridningsverksamhet. Projektet syftar till att säkerställa att det arbete som genereras, särskilt utbildnings-, kapacitetsuppbyggnads- och engagemangsaktiviteter, når och påverkar AI-samfundet i stort, på alla nivåer (från studerande till ingenjörer och andra AI-utövare) och över geografiska, sektoriella och andra gränser. För att öka möjligheterna att få en bred och djupgående inverkan är det viktigt att samarbeta med yrkesorganisationer på detta område, såsom IEEE, och att få till stånd flerdimensionella möten mellan den akademiska världen, industrin och andra silor. Dessa insatser kommer att ge berörda företrädare från olika AI-samfund möjlighet till egenansvar för problemet och att lämna sina egna synpunkter på hur riskreduceringsinsatser kan genomföras och främjas på ett hållbart sätt inom och över hela det globala AI-samfundet. Det är också viktigt för projektets långsiktiga värde för stater, mellanstatliga organisationer och andra att AI-utövare kan lära av och samarbeta med regeringsexperter som arbetar med riskreducering i samband med nedrustning, vapenkontroll och icke-spridning. Det är också avgörande för hållbarheten att säkerställa att de insikter som genereras genom kontaktverksamheten analyseras, konsolideras och sprids på lämpligt sätt.

3.3.2   Projektbeskrivning

Detta projekt består av följande centrala delar:

| a) | Flerpartsdialoger om ansvarsfull AI-innovation för fred och säkerhet (upp till 9) – Denna serie virtuella dialogmöten skulle samla experter från den akademiska världen, forskningsvärlden och den privata sektorn och experter på traditionell vapenkontroll från EU och övriga världen för att diskutera






  i) | teknologiska trender som kan skapa risker vad avser spridning, avledning och missbruk med konsekvenser för internationell fred och säkerhet, |
| --- | --- | --- |

a)

Flerpartsdialoger om ansvarsfull AI-innovation för fred och säkerhet (upp till 9) – Denna serie virtuella dialogmöten skulle samla experter från den akademiska världen, forskningsvärlden och den privata sektorn och experter på traditionell vapenkontroll från EU och övriga världen för att diskutera

i)

teknologiska trender som kan skapa risker vad avser spridning, avledning och missbruk med konsekvenser för internationell fred och säkerhet,

| ii) | hur man kan bidra till riskreducering genom ansvarsfulla processer, metoder och medel för innovation samt möjligheter och utmaningar för dialog och kunskapsutbyte mellan berörda parter, inbegripet de som är verksamma inom andra sektorer, t.ex. den biologiska och kemiska industrin, och |
| --- | --- |

ii)

hur man kan bidra till riskreducering genom ansvarsfulla processer, metoder och medel för innovation samt möjligheter och utmaningar för dialog och kunskapsutbyte mellan berörda parter, inbegripet de som är verksamma inom andra sektorer, t.ex. den biologiska och kemiska industrin, och

| iii) | det potentiella värdet av, syftet med och formatet för ett självbärande nätverk av experter och dialogaktiviteter. Expertgruppen kommer att sammanträda flera gånger per år och arbeta för att anordna två offentliga evenemang för samhället i stort. |
| --- | --- |

iii)

det potentiella värdet av, syftet med och formatet för ett självbärande nätverk av experter och dialogaktiviteter. Expertgruppen kommer att sammanträda flera gånger per år och arbeta för att anordna två offentliga evenemang för samhället i stort.

Av de nio virtuella mötena är två avsedda att vara öppna för allmänheten för att underlätta ett bredare samråd.

| b) | Rundabordssamtal med aktörer inom den privata sektorn (upp till 6) – Denna serie virtuella rundabordssamtal kommer att inleda en dialog med aktörer som arbetar med ansvarsfulla innovationsprocesser inom AI inom den privata sektorn (t.ex. partnerskap för AI) om hur de kan bidra till att minimera riskerna för oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-teknik samt utforska möjliga incitament inom ramen för den privata sektorns utveckling för att göra detta. Ämnena omfattar följande:






  i) | Betydelsen av internationell säkerhet och nedrustning för den privata sektorn. |
| --- | --- | --- |

b)

Rundabordssamtal med aktörer inom den privata sektorn (upp till 6) – Denna serie virtuella rundabordssamtal kommer att inleda en dialog med aktörer som arbetar med ansvarsfulla innovationsprocesser inom AI inom den privata sektorn (t.ex. partnerskap för AI) om hur de kan bidra till att minimera riskerna för oansvariga aktörers avledning och missbruk av civil AI-teknik samt utforska möjliga incitament inom ramen för den privata sektorns utveckling för att göra detta. Ämnena omfattar följande:

i)

Betydelsen av internationell säkerhet och nedrustning för den privata sektorn.

| ii) | Den rättsliga miljö eller de rättsliga miljöer där AI redan utvecklas, införs och används runt om i världen. |
| --- | --- |

ii)

Den rättsliga miljö eller de rättsliga miljöer där AI redan utvecklas, införs och används runt om i världen.

| iii) | Hur man kan bygga vidare på riskbedömningsmekanismer och andra åtgärder som ingår i, eller skulle kunna integreras i, ansvarsfulla innovationsprocesser och program för företags regelefterlevnad. |
| --- | --- |

iii)

Hur man kan bygga vidare på riskbedömningsmekanismer och andra åtgärder som ingår i, eller skulle kunna integreras i, ansvarsfulla innovationsprocesser och program för företags regelefterlevnad.

| iv) | Erfarenheter från andra branscher, processer och ramar som rör vapenkontroll (t.ex. den biologiska och kemiska industrin). |
| --- | --- |

iv)

Erfarenheter från andra branscher, processer och ramar som rör vapenkontroll (t.ex. den biologiska och kemiska industrin).

| c) | Rapport om AI-samfundets syn på vapenkontroll och riskreducering inom AI, med inriktning på AI-samfundet och vapenkontrollsamfundet (1) – Framställningen av denna rapport kommer att fånga upp och befästa projektets resultat och rekommendationer i ett enda referensdokument som riktar sig till både det ansvarsfulla AI-samfundet inom den civila sfären och vapenkontrollsamfundet. I rapporten kommer man att ta upp hur internationella freds- och säkerhetsrisker i samband med avledning och missbruk av civil AI-forskning och AI-innovation kan identifieras, utvärderas och hanteras. |
| --- | --- |

c)

Rapport om AI-samfundets syn på vapenkontroll och riskreducering inom AI, med inriktning på AI-samfundet och vapenkontrollsamfundet (1) – Framställningen av denna rapport kommer att fånga upp och befästa projektets resultat och rekommendationer i ett enda referensdokument som riktar sig till både det ansvarsfulla AI-samfundet inom den civila sfären och vapenkontrollsamfundet. I rapporten kommer man att ta upp hur internationella freds- och säkerhetsrisker i samband med avledning och missbruk av civil AI-forskning och AI-innovation kan identifieras, utvärderas och hanteras.

| d) | Spridningsevenemang som är inriktade på samråd och kontakter med AI-samfundet och vapenkontrollsamfundet (bekräftas senare) – Projekteamet kommer att söka möjligheter att informera om arbetet och dess resultat och rekommendationer under hela projekttiden. Evenemangens format och presentationernas innehåll kommer att anpassas till målgruppernas behov. Det kan bland annat handla om möten i arbetsgruppen för icke-spridning och vapenexport, församlingen för Europeiska AI-alliansen, gruppen av regeringsexperter på ny teknik på området dödliga autonoma vapensystem, FN:s arbetsgrupp om AI (IAWG-AI), ITU:s initiativ ”AI for Good”, Unidirs årliga innovationsdialog och Institute of Electrical and Electronics ngineers. Projektgruppen kommer också att sträva efter att samarbeta bilateralt med relevanta intressenter från myndigheter, den akademiska världen och den privata sektorn. |
| --- | --- |

d)

Spridningsevenemang som är inriktade på samråd och kontakter med AI-samfundet och vapenkontrollsamfundet (bekräftas senare) – Projekteamet kommer att söka möjligheter att informera om arbetet och dess resultat och rekommendationer under hela projekttiden. Evenemangens format och presentationernas innehåll kommer att anpassas till målgruppernas behov. Det kan bland annat handla om möten i arbetsgruppen för icke-spridning och vapenexport, församlingen för Europeiska AI-alliansen, gruppen av regeringsexperter på ny teknik på området dödliga autonoma vapensystem, FN:s arbetsgrupp om AI (IAWG-AI), ITU:s initiativ ”AI for Good”, Unidirs årliga innovationsdialog och Institute of Electrical and Electronics ngineers. Projektgruppen kommer också att sträva efter att samarbeta bilateralt med relevanta intressenter från myndigheter, den akademiska världen och den privata sektorn.

3.3.3   Förväntade projektresultat

Detta projekt förväntas lägga grunden för hållbar utveckling, spridning och inverkan av ansvarsfull innovation inom AI-processer som motverkar risker för spridning, avledning och missbruk och deras konsekvenser för fred och säkerhet även efter det att rådets beslut har löpt ut.

Flerpartsdialogen förväntas utgöra en modell för informationsutbyte och samarbete om riskreducering, inte bara inom det globala AI-samfundet utan även mellan det ansvarsfulla AI-samfundet inom den civila sfären och nedrustnings-, vapenkontroll- och icke-spridningssamfunden. En sådan modell skulle kunna användas för att göra beslutsfattare förtrogna med viktiga tekniska och vetenskapliga framsteg som är relevanta för ansvarsfull AI-innovation och även för att göra tekniska målgrupper förtrogna med den miljö som beslutsfattarna för närvarande verkar i. Projektet förväntas underlätta hållbara förbindelser och kontakter mellan berörda aktörer inom och mellan dessa olika samfund. Sådana heterogena nätverkseffekter förväntas göra det möjligt att ytterligare utveckla och i högre grad främja ansvarsfull AI-innovation för fred och säkerhet även efter projektets slut.

Dialogen med den privata sektorn förväntas möjliggöra ett större och djupare engagemang från den privata AI-sektorn i identifieringen, förebyggandet och minskningen av de freds- och säkerhetsrisker som härrör från avledning och missbruk av civil AI-forskning och AI-innovation. Projektet förväntas ge nyckelaktörer inom den privata sektorns processer större förståelse och egenansvar för de problem det är avsett att lösa. Dessutom syftar det till att underlätta ett (bredare) antagande och genomförande av ansvarsfulla processer, metoder och medel för innovation inom befintliga mekanismer och förfaranden för företags riskhantering.

Flerpartsdialogen och rundabordssamtalet med aktörer inom den privata sektorn förväntas också generera insikter i ett antal viktiga frågor, bland annat a) hur ansvarsfulla metoder och medel för innovation kan vidareutvecklas och användas för att identifiera, förebygga och minska riskerna med avledning och missbruk av civil AI-forskning och AI-innovation, b) hur AI-forskning och AI-innovation kan användas på ett positivt sätt för att stödja freds- och säkerhetsmål (t.ex. tillämpningar för tidig varning för konflikter och humanitärt bistånd) och c) hur man kan främja mer dialog och informationsutbyte mellan de riskreducerande insatser som görs inom det ansvarsfulla AI-samfundet inom den civila sfären (dvs. olika IEEE-ledda initiativ) och de som redan pågår på mellanstatlig nivå inom nedrustnings-, vapenkontroll- och icke-spridningssamfundet.

Rapporten och spridningsverksamheten kommer att analysera, konsolidera och sprida insikter som genererats genom projekten 1, 2 och 3 och därmed stödja främjandet av resultat och rekommendationer från projektverksamheten inom det globala AI-samfundet och inom det politiska samfundet. De förväntas också bidra till att säkerställa hållbara effekter även efter projektens slut.

4.   VARAKTIGHET

Genomförandet av projekten beräknas pågå under totalt 36 månader.

---

(1)  Metoderna omfattar till exempel rekommenderad praxis från Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE) för bedömning av autonoma och intelligenta systems inverkan på människors välbefinnande (IEEE Std 7010-2020) och AI-expertgruppens bedömningslista för tillförlitlig artificiell intelligens för självbedömning (ALTAI). Initiativen omfattar IEEE:s globala initiativ om etik för autonoma och intelligenta system, partnerskapet för artificiell intelligens och det globala partnerskapet för artificiell intelligens.

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/21

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2022/2270

av den 18 november 2022

om ändring av beslut (Gusp) 2019/2108 till stöd för stärkt biosäkerhet och bioskydd i Latinamerika i linje med genomförandet av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 9 december 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/2108 (1), som föreskriver en genomförandeperiod på 36 månader från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i det beslutet, för de projekt som avses i artikel 1 i samma beslut. |
| --- | --- |

(1)

Den 9 december 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/2108 (1), som föreskriver en genomförandeperiod på 36 månader från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i det beslutet, för de projekt som avses i artikel 1 i samma beslut.

| (2) | Genomförandeperioden för överenskommelsen löper ut den 20 december 2022. |
| --- | --- |

(2)

Genomförandeperioden för överenskommelsen löper ut den 20 december 2022.

| (3) | Den 12 september 2022 begärde chefssekreteraren för Amerikanska samarbetsorganisationens interamerikanska kommitté mot terrorism (OAS/CICTE), som ansvarar för det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/2108, en förlängning på 14 månader utan kostnad av genomförandeperioden för det beslutet. Denna förlängning gör det möjligt för OAS/CICTE att genomföra flera av de projekt som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/2108 och vars genomförande påverkats negativt av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 september 2022 begärde chefssekreteraren för Amerikanska samarbetsorganisationens interamerikanska kommitté mot terrorism (OAS/CICTE), som ansvarar för det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/2108, en förlängning på 14 månader utan kostnad av genomförandeperioden för det beslutet. Denna förlängning gör det möjligt för OAS/CICTE att genomföra flera av de projekt som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/2108 och vars genomförande påverkats negativt av covid-19-pandemin.

| (4) | Förlängningen av genomförandeperioden för de projekt som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/2108 till och med den 20 februari 2024 medför inte några konsekvenser för de finansiella resurserna. |
| --- | --- |

(4)

Förlängningen av genomförandeperioden för de projekt som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/2108 till och med den 20 februari 2024 medför inte några konsekvenser för de finansiella resurserna.

| (5) | Beslut (Gusp) 2019/2108 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut (Gusp) 2019/2108 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 5.2 i beslut (Gusp) 2019/2108 ska ersättas med följande:

”2.   Detta beslut upphör att gälla den 20 februari 2024.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2019/2108 av den 9 december 2019 till stöd för stärkt biosäkerhet och bioskydd i Latinamerika i linje med genomförandet av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa (EUT L 318, 10.12.2019, s. 123).

1

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/23

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2271

av den 18 november 2022

om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Albanien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 77.2 b och d, 79.2 c, 218.3 och 218.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Under omständigheter som kräver utplacering av gränsförvaltningsenheter från den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka i ett tredjeland där medlemmarna i enheterna kommer att utöva verkställande befogenheter, ska unionen enligt artikel 73.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (1) ingå ett statusavtal med det berörda tredjelandet på grundval av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(1)

Under omständigheter som kräver utplacering av gränsförvaltningsenheter från den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka i ett tredjeland där medlemmarna i enheterna kommer att utöva verkställande befogenheter, ska unionen enligt artikel 73.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (1) ingå ett statusavtal med det berörda tredjelandet på grundval av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (2) | Förhandlingar bör inledas i syfte att ingå ett statusavtal med Republiken Albanien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Republiken Albaniens territorium. |
| --- | --- |

(2)

Förhandlingar bör inledas i syfte att ingå ett statusavtal med Republiken Albanien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Republiken Albaniens territorium.

| (3) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (2). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (2). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (4) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen bemyndigas härmed att på unionens vägnar inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Republiken Albaniens territorium.

Artikel 2

Förhandlingarna ska föras på grundval av rådets förhandlingsdirektiv, vilka återges i addendumet till detta beslut, och i samråd med rådets relevanta arbetsgrupp.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till kommissionen.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (EUT L 295, 14.11.2019, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

2

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/25

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2272

av den 18 november 2022

om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Bosnien och Hercegovina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 77.2 b och d, 79.2 c, 218.3 och 218.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Under omständigheter som kräver utplacering av gränsförvaltningsenheter från den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka i ett tredjeland där medlemmarna i enheterna kommer att utöva verkställande befogenheter, ska unionen enligt artikel 73.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (1) ingå ett statusavtal med det berörda tredjelandet på grundval av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(1)

Under omständigheter som kräver utplacering av gränsförvaltningsenheter från den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka i ett tredjeland där medlemmarna i enheterna kommer att utöva verkställande befogenheter, ska unionen enligt artikel 73.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (1) ingå ett statusavtal med det berörda tredjelandet på grundval av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (2) | Förhandlingar bör inledas i syfte att ingå ett statusavtal med Bosnien och Hercegovina om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Bosnien och Hercegovinas territorium. |
| --- | --- |

(2)

Förhandlingar bör inledas i syfte att ingå ett statusavtal med Bosnien och Hercegovina om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Bosnien och Hercegovinas territorium.

| (3) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (2). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (2). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (4) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen bemyndigas härmed att på unionens vägnar inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Bosnien och Hercegovinas territorium.

Artikel 2

Förhandlingarna ska föras på grundval av rådets förhandlingsdirektiv, vilka återges i addendumet till detta beslut, och i samråd med rådets relevanta arbetsgrupp.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till kommissionen.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (EUT L 295, 14.11.2019, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

2

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/27

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2273

av den 18 november 2022

om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Montenegro om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Montenegro

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 77.2 b och d, 79.2 c, 218.3 och 218.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Under omständigheter som kräver utplacering av gränsförvaltningsenheter från den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka i ett tredjeland där medlemmarna i enheterna kommer att utöva verkställande befogenheter, ska unionen enligt artikel 73.3. i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (1) ingå ett statusavtal med det berörda tredjelandet på grundval av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(1)

Under omständigheter som kräver utplacering av gränsförvaltningsenheter från den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka i ett tredjeland där medlemmarna i enheterna kommer att utöva verkställande befogenheter, ska unionen enligt artikel 73.3. i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (1) ingå ett statusavtal med det berörda tredjelandet på grundval av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (2) | Förhandlingar bör inledas i syfte att ingå ett statusavtal med Montenegro om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Montenegros territorium. |
| --- | --- |

(2)

Förhandlingar bör inledas i syfte att ingå ett statusavtal med Montenegro om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Montenegros territorium.

| (3) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (2). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (2). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (4) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen bemyndigas härmed att på unionens vägnar inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Montenegro om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Montenegros territorium.

Artikel 2

Förhandlingarna ska föras på grundval av rådets förhandlingsdirektiv, vilka återges i addendumet till detta beslut, och i samråd med rådets relevanta arbetsgrupp.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till kommissionen.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (EUT L 295, 14.11.2019, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

2

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/29

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2274

av den 18 november 2022

om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Serbien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Serbien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 77.2 b och d, 79.2 c, 218.3 och 218.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Under omständigheter som kräver utplacering av gränsförvaltningsenheter från den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka i ett tredjeland där medlemmarna i enheterna kommer att utöva verkställande befogenheter, ska unionen enligt artikel 73.3. i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (1) ingå ett statusavtal med det berörda tredjelandet på grundval av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(1)

Under omständigheter som kräver utplacering av gränsförvaltningsenheter från den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka i ett tredjeland där medlemmarna i enheterna kommer att utöva verkställande befogenheter, ska unionen enligt artikel 73.3. i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (1) ingå ett statusavtal med det berörda tredjelandet på grundval av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (2) | Förhandlingar bör inledas i syfte att ingå ett statusavtal med Republiken Serbien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Republiken Serbiens territorium. |
| --- | --- |

(2)

Förhandlingar bör inledas i syfte att ingå ett statusavtal med Republiken Serbien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Republiken Serbiens territorium.

| (3) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (2). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (2). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (4) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen bemyndigas härmed att på unionens vägnar inleda förhandlingar om ett statusavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Serbien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet på Republiken Serbiens territorium.

Artikel 2

Förhandlingarna ska föras på grundval av rådets förhandlingsdirektiv, vilka återges i addendumet till detta beslut, och i samråd med rådets relevanta arbetsgrupp.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till kommissionen.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (EUT L 295, 14.11.2019, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

2

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/31

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2022/2275

av den 18 november 2022

till stöd för utvecklingen av ett internationellt erkänt system för validering av vapen- och ammunitionshantering för att förhindra olaglig spridning

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 19 november 2018 antog rådet EU:s strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition med titeln Vapensäkerhet och skydd av allmänheten (EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen). Syftet med EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen är att bana väg för integrerade, gemensamma och samordnade europeiska åtgärder för att förebygga och motverka terroristers, brottslingars och andra obehörigas olagliga förvärv av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa samt att främja ansvarsutkrävandet och ansvarstagandet i samband med laglig vapenhandel. |
| --- | --- |

(1)

Den 19 november 2018 antog rådet EU:s strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition med titeln Vapensäkerhet och skydd av allmänheten (EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen). Syftet med EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen är att bana väg för integrerade, gemensamma och samordnade europeiska åtgärder för att förebygga och motverka terroristers, brottslingars och andra obehörigas olagliga förvärv av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa samt att främja ansvarsutkrävandet och ansvarstagandet i samband med laglig vapenhandel.

| (2) | I EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen framhålls att bristande säkerhet i lagerhanteringen är ett vanligt skäl till att vapen och ammunition kan omdirigeras från laglig till olaglig handel. Unionen och dess medlemsstater åtar sig att hjälpa andra länder att förbättra hanteringen av och säkerheten för statliga lager genom att stärka nationella rättsliga och administrativa ramar och stärka de institutioner som reglerar lagligt tillhandahållande och hantering av lager av handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

(2)

I EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen framhålls att bristande säkerhet i lagerhanteringen är ett vanligt skäl till att vapen och ammunition kan omdirigeras från laglig till olaglig handel. Unionen och dess medlemsstater åtar sig att hjälpa andra länder att förbättra hanteringen av och säkerheten för statliga lager genom att stärka nationella rättsliga och administrativa ramar och stärka de institutioner som reglerar lagligt tillhandahållande och hantering av lager av handeldvapen och lätta vapen.

| (3) | FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) har utvecklat standarder och god praxis för hanteringen av handeldvapen och ammunition, särskilt de internationella tekniska riktlinjerna för ammunition (IATG) och Modular Small-arms-control Implementation Compendium (Mosaic-kompendiet), tidigare kallade de internationella normerna för kontroll av handeldvapen (Isacs). I EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen förbinder sig unionen att främja och genomföra normer och god praxis. |
| --- | --- |

(3)

FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) har utvecklat standarder och god praxis för hanteringen av handeldvapen och ammunition, särskilt de internationella tekniska riktlinjerna för ammunition (IATG) och Modular Small-arms-control Implementation Compendium (Mosaic-kompendiet), tidigare kallade de internationella normerna för kontroll av handeldvapen (Isacs). I EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen förbinder sig unionen att främja och genomföra normer och god praxis.

| (4) | Den 30 juni 2018 antog Förenta nationernas (FN) tredje översynskonferens för att se över genomförandet av FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och utrota alla former av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen ett slutdokument där staterna förnyade sitt åtagande att förhindra och bekämpa spridning av handeldvapen och lätta vapen. Staterna bekräftade att de ska fördubbla sina nationella insatser för att sörja för en säker och effektiv hantering av de lager av handeldvapen och lätta vapen som innehas av staten, i synnerhet under och efter konflikter. Staterna sade sig också värdesätta tillämpningen av relevanta internationella standarder i syfte att stärka genomförandet av FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och utrota alla former av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 juni 2018 antog Förenta nationernas (FN) tredje översynskonferens för att se över genomförandet av FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och utrota alla former av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen ett slutdokument där staterna förnyade sitt åtagande att förhindra och bekämpa spridning av handeldvapen och lätta vapen. Staterna bekräftade att de ska fördubbla sina nationella insatser för att sörja för en säker och effektiv hantering av de lager av handeldvapen och lätta vapen som innehas av staten, i synnerhet under och efter konflikter. Staterna sade sig också värdesätta tillämpningen av relevanta internationella standarder i syfte att stärka genomförandet av FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och utrota alla former av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen.

| (5) | Den 24 december 2021 antog FN:s generalförsamling resolution 76/233 om inrättande av en öppen arbetsgrupp för att utarbeta en uppsättning politiska åtaganden som en ny global ram för att åtgärda rådande brister i hanteringen av ammunition under hela livscykeln. Det åttonde vartannat år återkommande mötet mellan staterna för diskussioner om genomförandet av FN:s handlingsprogram (BMS8), som hölls 2022, noterade detta. |
| --- | --- |

(5)

Den 24 december 2021 antog FN:s generalförsamling resolution 76/233 om inrättande av en öppen arbetsgrupp för att utarbeta en uppsättning politiska åtaganden som en ny global ram för att åtgärda rådande brister i hanteringen av ammunition under hela livscykeln. Det åttonde vartannat år återkommande mötet mellan staterna för diskussioner om genomförandet av FN:s handlingsprogram (BMS8), som hölls 2022, noterade detta.

| (6) | I FN:s agenda 2030 för hållbar utveckling bekräftas att bekämpning av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen är nödvändig för uppnåendet av många mål för hållbar utveckling, bland annat dem som gäller fred, rättvisa och starka institutioner, fattigdomsminskning, ekonomisk tillväxt, hälsa, jämställdhet och säkra städer. I målet för hållbar utveckling 16.4 har alla stater därför åtagit sig att avsevärt minska de olagliga finansiella flödena och vapenflödena. |
| --- | --- |

(6)

I FN:s agenda 2030 för hållbar utveckling bekräftas att bekämpning av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen är nödvändig för uppnåendet av många mål för hållbar utveckling, bland annat dem som gäller fred, rättvisa och starka institutioner, fattigdomsminskning, ekonomisk tillväxt, hälsa, jämställdhet och säkra städer. I målet för hållbar utveckling 16.4 har alla stater därför åtagit sig att avsevärt minska de olagliga finansiella flödena och vapenflödena.

| (7) | FN:s generalsekreterare efterlyste i nedrustningsagendan Att säkra vår gemensamma framtid, som lades fram den 24 maj 2018, åtgärder mot extrem anhopning av konventionella vapen och olaglig handel med konventionella vapen samt stöd för strategier för handeldvapen på landsnivå. Unionen har beslutat att stödja åtgärd 22 i agendan: Secure excessive and poorly maintained stockpiles (säkring av alltför stora och illa underhållna lager). |
| --- | --- |

(7)

FN:s generalsekreterare efterlyste i nedrustningsagendan Att säkra vår gemensamma framtid, som lades fram den 24 maj 2018, åtgärder mot extrem anhopning av konventionella vapen och olaglig handel med konventionella vapen samt stöd för strategier för handeldvapen på landsnivå. Unionen har beslutat att stödja åtgärd 22 i agendan: Secure excessive and poorly maintained stockpiles (säkring av alltför stora och illa underhållna lager).

| (8) | Den 4 december 2017 antog FN:s generalförsamling resolution 72/55 om problem till följd av anhopningen av överskottslager av konventionell ammunition. Den resolutionen stöder initiativ på internationell, regional och nationell nivå med inriktning på att förbättra en hållbar förvaltning av ammunition, bland annat genom genomförandet av IATG. |
| --- | --- |

(8)

Den 4 december 2017 antog FN:s generalförsamling resolution 72/55 om problem till följd av anhopningen av överskottslager av konventionell ammunition. Den resolutionen stöder initiativ på internationell, regional och nationell nivå med inriktning på att förbättra en hållbar förvaltning av ammunition, bland annat genom genomförandet av IATG.

| (9) | Internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève (GICHD) bidrar till utvecklingen, översynen och främjandet av de internationella normerna om minröjning (International Mine Action Standards) och, genom rådgivande gruppen för ammunitionshantering (Ammunition Management Advisory Team, Amat), till utvecklingen, översynen och spridningen av IATG. Amat inrättades till följd av ett gemensamt initiativ från GICHD och Unoda för att tillgodose staternas omedelbara behov av stöd när det gäller en trygg, säker och effektiv hantering av ammunition, i enlighet med IATG. |
| --- | --- |

(9)

Internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève (GICHD) bidrar till utvecklingen, översynen och främjandet av de internationella normerna om minröjning (International Mine Action Standards) och, genom rådgivande gruppen för ammunitionshantering (Ammunition Management Advisory Team, Amat), till utvecklingen, översynen och spridningen av IATG. Amat inrättades till följd av ett gemensamt initiativ från GICHD och Unoda för att tillgodose staternas omedelbara behov av stöd när det gäller en trygg, säker och effektiv hantering av ammunition, i enlighet med IATG.

| (10) | Unionen har undersökt möjligheten att inrätta ett internationellt erkänt system för att validera politik och praxis för vapen och ammunition på statlig nivå och slutanvändarnivå. Rådets beslut (Gusp) 2020/979 (1) gav Amat i uppdrag att utveckla ett internationellt erkänt system för validering av vapen- och ammunitionshantering för att förhindra olaglig spridning och oavsiktliga explosioner. |
| --- | --- |

(10)

Unionen har undersökt möjligheten att inrätta ett internationellt erkänt system för att validera politik och praxis för vapen och ammunition på statlig nivå och slutanvändarnivå. Rådets beslut (Gusp) 2020/979 (1) gav Amat i uppdrag att utveckla ett internationellt erkänt system för validering av vapen- och ammunitionshantering för att förhindra olaglig spridning och oavsiktliga explosioner.

| (11) | Det finns visserligen olika internationella standarder, riktlinjer och god praxis för lagerhantering och säkerhet, men det finns för närvarande ingen internationellt erkänd metod för att ge garantier för ett tredjelands eller en slutanvändares förmåga att förhindra avledning, såsom anges i artikel 11 i vapenhandelsfördraget, i sina vapen- och ammunitionslager. En internationellt erkänd metod för oberoende validering av efterlevnaden av internationella standarder för vapenförvaltning kommer att leda till att effekterna av unionens stöd till tredjeländer vad gäller lagerhantering av vapen blir möjliga att mäta, och kommer också att stödja riskbedömningen i samband med vapenexportkontroll. |
| --- | --- |

(11)

Det finns visserligen olika internationella standarder, riktlinjer och god praxis för lagerhantering och säkerhet, men det finns för närvarande ingen internationellt erkänd metod för att ge garantier för ett tredjelands eller en slutanvändares förmåga att förhindra avledning, såsom anges i artikel 11 i vapenhandelsfördraget, i sina vapen- och ammunitionslager. En internationellt erkänd metod för oberoende validering av efterlevnaden av internationella standarder för vapenförvaltning kommer att leda till att effekterna av unionens stöd till tredjeländer vad gäller lagerhantering av vapen blir möjliga att mäta, och kommer också att stödja riskbedömningen i samband med vapenexportkontroll.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att genomföra EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen är syftet med detta beslut att stödja ansträngningar för att säkerställa en säker och trygg hantering av handeldvapen och lätta vapen och ammunition genom att förbättra beslutsprocesserna för aktörer som arbetar med exportkontroll och internationellt samarbete och bistånd.

2.   I enlighet med punkt 1 är målen med detta beslut

| a) | att skapa ett operativt system för validering av vapen- och ammunitionshantering, och |
| --- | --- |

a)

att skapa ett operativt system för validering av vapen- och ammunitionshantering, och

| b) | att uppmuntra regionala organisationers och deras medlemsstaters ansträngningar att utveckla egna system för validering av vapen- och ammunitionshantering. |
| --- | --- |

b)

att uppmuntra regionala organisationers och deras medlemsstaters ansträngningar att utveckla egna system för validering av vapen- och ammunitionshantering.

3.   En utförlig beskrivning av projektet återfinns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av det projekt som avses i artikel 1 ska utföras av det internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève (GICHD) och dess specialiserade organ, rådgivande gruppen för ammunitionshantering (Ammunition Management Advisory Team, Amat).

3.   GICHD och Amat ska utföra sina uppgifter under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska för detta ändamål ingå nödvändiga överenskommelser med GICHD.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av det unionsfinansierade projektet ska vara 1 792 690,84 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det referensbelopp som fastställs i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som avses i punkt 1 förvaltas på rätt sätt. Den ska i detta syfte ingå nödvändig överenskommelse med GICHD. I överenskommelsen ska det fastställas att GICHD ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå den överenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om dagen för ingåendet av överenskommelsen.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna beskrivande rapporter som utarbetats av GICHD. Dessa rapporter ska utgöra grunden för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska rapportera om de finansiella aspekterna av det projekt som avses i artikel 1.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut upphör att gälla 36 månader efter det att den överenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om det inte har ingåtts någon överenskommelse under den perioden.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2020/979 av den 7 juli 2020 till stöd för utveckling av ett internationellt erkänt system för validering av vapen- och ammunitionshantering i enlighet med öppna internationella standarder (EUT L 218, 8.7.2020, s. 1).

1

---

BILAGA

PROJEKTDOKUMENT

UTVECKLINGEN AV ETT INTERNATIONELLT ERKÄNT SYSTEM FÖR VALIDERING AV VAPEN- OCH AMMUNITIONSHANTERING FÖR ATT FÖRHINDRA OLAGLIG SPRIDNING

1.   Bakgrund

Det finns ett allt större samförstånd inom vapenkontrollgemenskapen om den centrala roll en effektiv lagerhantering spelar som förstärkning av exportkontrollåtgärderna för förebyggande av avledning. I det arbetsdokument som utarbetades inför den sjunde konferensen för de stater som är parter i FN:s vapenhandelsfördrag (ATT) uppmanade ordförandeskapet för partskonferensen fördragsstaterna att ”överväga alla aspekter av såväl lagerhanteringen före exporttillståndsgivningen som en säker lagerhantering efter avlastning”. Utöver informationsutbyte om olaglig verksamhet (ATT, artiklarna 11.5 och 15.4) uppmanade ordförandeskapet också ”importerande och exporterande stater att enas om specifika villkor och garantier avseende lagringsanläggningar, märkning av föremål och kontroll av slutanvändare, före export”. Slutligen, och för att uppfylla kraven i artikel 13.2, föreslog ordförandeskapet för den sjunde partskonferensen att fördragsstaterna ska rapportera åtgärder som har vidtagits för att förstärka den fysiska säkerheten och lagerhanteringen, som en indikation på insatser som gjorts för att förhindra och ta itu med avledning (1).

Att tillhandahålla garantier, på det sätt som beskrivs i ordförandeskapets arbetsdokument, avseende ett tredjelands praxis för lagerhantering förblir en utmaning. Området är tekniskt och informationen behandlas som mycket känslig. Detta komplicerar informationsutbytet. I många sektorer – privata och offentliga – används bedömningar av överensstämmelse för att ge garantier för produkters och tjänsters ändamålsenlighet, säkerhet och trygghet. Bedömningar av överensstämmelse utgör internationellt erkända metoder för fastställande av om en produkt eller tjänst överensstämmer med vedertagna normer och standarder. Visserligen existerar olika internationella standarder, riktlinjer och god praxis för lagerhantering och säkerhet, men för närvarande finns det ingen internationellt erkänd metod när det gäller att ge garantier avseende ett tredjelands eller en slutanvändares förmåga att förhindra avledning (artikel 11 i vapenhandelsfördraget) i sina vapen- och ammunitionslager.

Mot denna bakgrund har Europeiska unionen (EU) sedan 2020 undersökt möjligheten att inrätta ett internationellt erkänt system för validering av politik och praxis för vapen och ammunition på statlig nivå och slutanvändarnivå. Genom antagandet av rådets beslut (Gusp) 2020/979, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2075, gav EU det internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève (GICHD) och dess specialiserade organ Ammunition Management Advisory Team (Amat) i uppdrag att genomföra ett projekt för utvecklingen av ett internationellt erkänt system för validering av vapen- och ammunitionshantering (valideringssystemet) för att förhindra olaglig spridning och oavsiktliga explosioner. Detta var ett flerårig satsning, uppdelad i konkreta faser med särskilda mål och resultat.

Syftet med den första fasen (Gusp 2020/979) var att undersöka möjligheten att skapa ett internationellt erkänt system för validering av hanteringspraxis för handeldvapen och lätta vapen och ammunition. Bedömningen av systemets genomförbarhet gjordes efter en uppdelning i sju kategorier, nämligen teknik, politik, juridik, ekonomi, militär säkerhet, samhällets säkerhet samt genomförbarhet inom en rimlig tidsperiod. I studien kom man fram till att det visserligen inte fanns några indikationer på hinder för utvecklingen av ett sådant system, men att intressenternas politiska vilja att delta i systemet i slutändan skulle bero på den slutliga utformningen. Intressenterna kunde därför inte göra några utfästelser förrän frågorna om systemets slutliga utformning hade retts ut.

Den andra fasen (Gusp 2021/2075) syftade till att utveckla det bedömningsverktyg som skulle ligga till grund för valideringssystemet och fastställa lämpliga alternativ för det. Ett självbedömningsverktyg skapades och möjliga alternativ till ett valideringssystem undersöktes. Projektet ledde fram till en rekommenderad metod för utvecklingen av ett operativt valideringssystem.

Hur fungerar systemet för validering av vapen- och ammunitionshantering?

Information om det allmänna läget när det gäller praxis för vapen- och ammunitionshantering är av intresse för många aktörer, såväl nationella som utländska. Exportkontrollmyndigheterna kan till exempel förstärka de bedömningar av risk för avledning som görs innan exporttillstånd utfärdas genom att förbättra sin analys av fasen för lagerhantering efter avlastning, och det internationella samarbetet och tillhandahållandet av bistånd kan bli mer behovsinriktat genom en analys av aktuell förmåga.

Valideringssystemet är utformat för att underlätta informationsutbyte när det gäller slutanvändarnas förmåga att upprätthålla säkra lager. Detta sker genom att den strukturella förmågan i en slutanvändares hanteringssystem bedöms mot bakgrund av den internationellt erkända bästa praxis som återfinns i de internationella tekniska riktlinjerna för ammunition (IATG) och Mosaic-kompendiet (Modular Small-arms-control Implementation Compendium).

Kärnan i valideringssystemet utgörs av de verktyg som utarbetades under genomförandet av rådets beslut (Gusp) 2021/2075. En standardiserad självbedömning, ett av de viktigaste resultaten av genomförandet av Gusp 2021/2075, omfattar en metod för att analysera graden av raffinemang i den ram för hanteringssystemet som fastställs i de förmågeskapande element som beskrivs i IATG 01:35. Resultaten av denna självbedömning tolkas med hjälp av ett vägledande dokument. Verktyget i sig kan tjäna som ett verktyg för bilateralt utbyte av information om det allmänna läget i försvarsmakternas praxis för vapen- och ammunitionshantering.

Valideringssystemet blir ett ”system” när verktyget tas i bruk i alla delar av en organisation för att tillgodose gemensamma behov. Organisationer bestående av medlemsstater med gemensamma exportkontrollkrav, importbestämmelser, förmågeuppbyggnadsmål och övervakningsbehov i samband med instrumentgenomförandet är primärt de som kan tjäna på inrättandet av ett system. I varje enskilt fall underlättas informationsutbytet ytterligare genom en gemensam plattform. Den standardiserade bedömningen kan utnyttjas för att tillgodose en mängd olika intressenters behov. En självbedömning kan vara giltig i flera år och därmed möjliggöra utbyte av redan godkänd analys med godkända intressenter. Detta kan minska slutanvändarnas rapporteringsbörda samtidigt som exportkontrolltjänstemännens får större möjligheter att få tillgång till uppgifter om omständigheterna kring potentiella slutanvändares lagerhållning efter avlastning, under fasen före tillståndsgivning.

Det finns många olika alternativ för inrättandet av ett valideringssystem. Det ger en organisation möjlighet att skräddarsy systemet efter sina särskilda behov. Vissa organisationer kan tjäna på att skapa ett valideringssystem där godkända användare kan dela en viss standardiserad analys. Andra organisationer kan tycka att en validering är problematisk och därför välja mindre specifika alternativ för informationsutbyte. Fastställandet av vilka delar som är godtagbara för varje organisation kommer att vara avgörande vid utvecklingen av system för validering av vapen- och ammunitionshantering.

Med utgångspunkt i ovannämnda resultat kommer fas III i projektet att inriktas på att främja utvecklingen av valideringssystemet. En regional metod för utveckling av valideringssystem kommer att antas – med fokus på att identifiera och bygga vidare på befintliga regionala organisationsstrukturer och mekanismer för informationsutbyte och utveckling av skräddarsydda metoder och verktyg för validering av nationella system för vapen- och ammunitionshantering (bland annat genom utveckling av ett självbedömningsverktyg och motsvarande vägledning för bedömningens genomförande och tolkning av bedömningsresultaten).

2.   Tekniskt upplägg

Detta projekt syftar till att utveckla oberoende system för validering av vapen- och ammunitionshantering inom ramen för befintliga organisationsstrukturer. Varje system ska fungera självständigt och kommer att bygga på de verktyg och metodriktlinjer som utarbetades under genomförandet av rådets beslut (Gusp) 2021/2075. Verktyget omfattar en standardiserad självbedömningsmetod som är skräddarsydd för regionens sammanhang och standarder, en överenskommen validerings- eller poängsättningsprocess som innebär att sakkunskap från regionen kan utnyttjas för analys av självbedömningsresultaten, en plattform för informationsutbyte som underlättar överföringen av viss information till behöriga begärande myndigheter samt en mindre styrningsram som ska se till att systemet förblir hållbart.

Vid genomförandet av detta projekt kan EU utforma, utveckla, testa och genomföra det första regionala valideringssystemet för validering av vapen- och ammunitionshantering. EU:s valideringssystem kan tjäna som en plattform för medlemsstaterna där de kan utbyta och få tillgång till uppgifter, i ett standardiserat format, om praxis för validering av vapen- och ammunitionshantering på grundval av självbedömningar gjorda av slutanvändare i tredjeländer. EU kan aktivt bidra till utformningen av alla delar av systemet, genom att utnyttja ett nätverk av experter inom EU och EU-medlemsstater som ger råd om alla områden i utformningen. GICHD kommer att ha ansvar för att underlätta diskussionerna med nätverket och genomföra utformningen.

EU:s valideringssystem kommer att stärka arbetsgruppen för icke-spridning och vapenexport (export av konventionella vapen), EU-medlemsstaternas exportkontrollmyndigheter och den europeiska fredsfaciliteten i deras förmåga att analysera de risker för avledning efter avlastning och oavsiktlig explosion som är förknippade med en slutanvändares system för vapen- och ammunitionshantering. Denna information skulle utgöra ett stöd för de bedömningar av risken för avledning som genomförs innan tillstånd utfärdas. Självbedömningen inom ramen för valideringssystemet kan också stödja arbetsgruppen för icke-spridning och vapenexport (icke-spridning och nedrustning) och EU-medlemsstaternas internationella bistånds- och kapacitetsuppbyggnadsprocesser genom att tillhandahålla en standardiserad bedömning av vapen- och ammunitionshanteringsramens efterlevnad av internationell god praxis. Detta kan göra det lättare att identifiera svagheter och behov och på så sätt styra kapacitetsuppbyggnadsinsatserna till de områden där resurserna behövs mest.

Projektet kommer också att göra andra delregioner medvetna om valideringssystemet och fördelarna med att utveckla en standardiserad metod för att bedöma och utbyta information om praxis avseende hanteringen av vapen och ammunition. Målet med detta medvetandegörande är att uppmuntra andra regionala organisationer att utveckla skräddarsydda valideringssystem och stödja användandet av självbedömningsverktyget. Det arbetet kommer att bygga på de utåtriktade insatser som genomfördes under genomförandet av rådets beslut (Gusp) 2020/979 och (Gusp) 2021/2075. Om en regional organisation under de medvetandegörande insatserna skulle begära stöd för utvecklingen av ett valideringssystem kan projektet omfördela resurser för att stödja det arbetet.

3.   Övergripande mål

Det primära syftet med detta projekt är att stödja insatser för att säkerställa en säker och trygg hantering av handeldvapen och lätta vapen och ammunition genom att förbättra beslutsprocesserna för aktörer som arbetar med exportkontroll och internationellt samarbete och bistånd.

Målet kommer att uppnås genom en ökad öppenhet i den praxis för hanteringen av handeldvapen och lätta vapen och ammunition som tillämpas av slutanvändare i ett tredjeland. Med en större medvetenhet om denna praxis kommer intressenterna att kunna fatta bättre beslut i samband med tillståndsgivning för överföring och kapacitetsuppbyggnadsinitiativ.

För att uppnå denna målsättning kommer projektet att vara inriktat på följande två huvudmål:

| 1) | Att skapa ett operativt valideringssystem. |
| --- | --- |

1)

Att skapa ett operativt valideringssystem.

| 2) | Att uppmuntra regionala organisationers och deras medlemsstaters ansträngningar att utveckla egna valideringssystem. |
| --- | --- |

2)

Att uppmuntra regionala organisationers och deras medlemsstaters ansträngningar att utveckla egna valideringssystem.

4.   Beskrivning av verksamheten

Mål 1: Att skapa ett operativt valideringssystem

År 1: Konsolidering av ramen för valideringssystemet

| VERKSAMHET | | RESULTAT |
| --- | --- | --- |
| Inrätta ett rådgivande EU-nätverk bestående av berörda intressenter som kan tillhandahålla expertrådgivning om innehållsmässiga och operativa riktlinjer i frågor som rör EU:s politik och verksamhet. Dessa rådgivare kommer att uppmanas att lämna synpunkter under utvecklingsskedet av EU:s valideringssystem för att säkerställa att systemet är lämpat för EU:s syften. GICHD:s projektteam kommer att ansvara för att deras råd genomförs. Satsningar kommer att göras på att hålla flera fysiska möten under årets lopp. Syftet med det rådgivande nätverket är att säkerställa att EU:s intressenter tar ledningen i utformningen av ett system som passar deras behov och arbetsprocesser. Rådgivarna ska bidra till att fastställa följande delar av systemet:






  — | Utarbeta en strategi för funktioner, tillsyn och underhåll avseende valideringssystemet. |

VERKSAMHET

RESULTAT

Inrätta ett rådgivande EU-nätverk bestående av berörda intressenter som kan tillhandahålla expertrådgivning om innehållsmässiga och operativa riktlinjer i frågor som rör EU:s politik och verksamhet. Dessa rådgivare kommer att uppmanas att lämna synpunkter under utvecklingsskedet av EU:s valideringssystem för att säkerställa att systemet är lämpat för EU:s syften. GICHD:s projektteam kommer att ansvara för att deras råd genomförs. Satsningar kommer att göras på att hålla flera fysiska möten under årets lopp. Syftet med det rådgivande nätverket är att säkerställa att EU:s intressenter tar ledningen i utformningen av ett system som passar deras behov och arbetsprocesser. Rådgivarna ska bidra till att fastställa följande delar av systemet:

—

Utarbeta en strategi för funktioner, tillsyn och underhåll avseende valideringssystemet.

| — | Se över självbedömningsverktygen för att bedöma om de är lämpliga och ändamålsenliga i förhållande till behoven. |
| --- | --- |

—

Se över självbedömningsverktygen för att bedöma om de är lämpliga och ändamålsenliga i förhållande till behoven.

| — | Fastställa vilken typ av enheter som ska genomföra validering och tillsyn av genomförandet av valideringssystemet. |
| --- | --- |

—

Fastställa vilken typ av enheter som ska genomföra validering och tillsyn av genomförandet av valideringssystemet.

| — | Fastställa vilken typ av informationsutbyte som ska vara tillåten på den digitala plattformen och bilateralt. |
| --- | --- |

—

Fastställa vilken typ av informationsutbyte som ska vara tillåten på den digitala plattformen och bilateralt.

Genomförande av EU-verktyg som är skräddarsydda efter EU:s kriterier och validerade av EU.

Utarbetande av ett ramdokument för EU:s valideringssystem, tillsammans med en utvecklingsstrategi.

Validera självbedömnings- och valideringsanalysen. De allmänna självbedömningsverktyg som har utvecklats under genomförandet av rådets beslut (Gusp) 2021/2075 måste ses över, skräddarsys och valideras av EU:s tekniska experter för att säkerställa att de är anpassade till EU-intressenternas krav.

Utföra en teknisk validering av de självbedömningsverktyg som har godkänts av de tematiska experterna (vapen- och ammunitionshantering och exportkontroll).

Bedöma webbutformningskraven för att skapa en plattform för informationsutbyte. På grundval av rekommendationerna från EU-rådgivarna kommer bedömningen att fastställa programmeringskraven för att skapa den önskade webbplattformen.

Beaktande av noter och skriftväxling från kontakterna med EU:s rådgivande nätverk.

Plan för webbplattformsutveckling som omfattar utformning, utveckling, testning och slutförande.

År 2: Provning av verktyg och system

| VERKSAMHET | | RESULTAT |
| --- | --- | --- |
| Testa självbedömningsverktyg i tredjeländer. Testerna kommer att bestå av tre delar:






  — | Stödja tredjeländer och alla aktörer (mäklare osv.) som deltar i deras arbete med att slutföra en tillfredsställande självbedömning, |

VERKSAMHET

RESULTAT

Testa självbedömningsverktyg i tredjeländer. Testerna kommer att bestå av tre delar:

—

Stödja tredjeländer och alla aktörer (mäklare osv.) som deltar i deras arbete med att slutföra en tillfredsställande självbedömning,

| — | Bedöma alla deltagande aktörers utmaningar med att slutföra bedömningen och deras farhågor i fråga om informationsutbyte, |
| --- | --- |

—

Bedöma alla deltagande aktörers utmaningar med att slutföra bedömningen och deras farhågor i fråga om informationsutbyte,

| — | Utarbeta en bedömningsrapport som belyser utmaningarna och lärdomarna. |
| --- | --- |

—

Utarbeta en bedömningsrapport som belyser utmaningarna och lärdomarna.

Bedömningsrapport från självbedömningsförsök.

Utforma, testa och validera webbplattformen enligt specifikationerna från EU:s rådgivande nätverk.

Särskilt utbildningsmaterial för självbedömning och validering.

Utarbeta utbildningsmaterial och operativa förfaranden för att stödja arbetet med att slutföra självbedömningen, standardisera valideringsprocessen och ge vägledning till systemövervakningsmekanismen.

Utarbetade strategier och operativa förfaranden för validering och för en mekanism för systemövervakning.

Utarbeta policydokument för driften och övervakningen av valideringssystemet.

En webbplattform för informationsutbyte om valideringssystemet.

Uppdatera EU:s rådgivande nätverk om läget i genomförandet och diskutera de utmaningar och frågor som uppstår.

Noter till EU-rådgivare.

Mål 2: Uppmuntra andra organisationer att utveckla egna regionala valideringssystem.

År 1: Introducera valideringssystemet för två regionala organisationer och fortsätta att undersöka kopplingarna till internationella instrument

| VERKSAMHET | | RESULTAT |
| --- | --- | --- |
| Genomföra utåtriktad verksamhet gentemot två regionala organisationer och deras medlemsstater för att främja konceptet med det regionala valideringssystemet.
  Detta omfattar upp till tre besök i regionen. Det första mötet med den regionala organisationen kommer att användas för att uppmuntra utvecklingen av ett regionalt valideringssystem och, om så önskas, för att börja planera de kommande stegen. Ett andra möte kommer att omfatta samtliga EU-medlemsstater och fungera som en introduktion till systemet och fördelarna med det. Under uppföljningsmöten förväntas man ytterligare uppmuntra och planera inrättandet av ett regionalt valideringssystem. | | Regionala organisationer och deras medlemsstater har fått kännedom om EU:s valideringssystem och fördelarna med att skapa ett eget sådant system. |
| Delta i möten om regionala och internationella instrument för vapenkontroll.
  Detta kan omfatta anordnande av sidoevenemang eller andra evenemang för att främja valideringssystemet och utvecklingen av EU:s valideringssystem. | | |

VERKSAMHET

RESULTAT

Genomföra utåtriktad verksamhet gentemot två regionala organisationer och deras medlemsstater för att främja konceptet med det regionala valideringssystemet.

Detta omfattar upp till tre besök i regionen. Det första mötet med den regionala organisationen kommer att användas för att uppmuntra utvecklingen av ett regionalt valideringssystem och, om så önskas, för att börja planera de kommande stegen. Ett andra möte kommer att omfatta samtliga EU-medlemsstater och fungera som en introduktion till systemet och fördelarna med det. Under uppföljningsmöten förväntas man ytterligare uppmuntra och planera inrättandet av ett regionalt valideringssystem.

Regionala organisationer och deras medlemsstater har fått kännedom om EU:s valideringssystem och fördelarna med att skapa ett eget sådant system.

Delta i möten om regionala och internationella instrument för vapenkontroll.

Detta kan omfatta anordnande av sidoevenemang eller andra evenemang för att främja valideringssystemet och utvecklingen av EU:s valideringssystem.

År 2 och 3: Introducera valideringssystemet för två regionala organisationer per år och fortsätta att främja systemet internationellt

Not: under år 2 och 3 varierar projektplanen beroende på resultatet av föregående års insatser för att främja valideringssystemet regionalt. Den ursprungliga planen är att genomföra två regionala utåtriktade verksamheter per år enligt det format som beskrivs under år 1. Om en regional organisation dock bekräftar att den vill införa valideringssystemet kommer Amat att ansöka om tillstånd från EU för att omdirigera en del av resurserna för att utveckla systemet i den region som efterfrågar det. Detta kommer att medföra att färre regionala organisationer deltar per år, men det kan leda till att fler stater använder och drar nytta av valideringssystemet.

5.   Tekniskt genomförandeorgan

Internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève (GICHD) kommer att leda genomförandet av projektet via sitt specialiserade organ Amat. Mer specifikt kommer Amat att leda förvaltningen och genomförandet av all verksamhet inom detta projekt och ha ansvaret för budgeten och rapporteringen. Amat-gruppen ansvarade också för förvaltningen och genomförandet av åtgärderna enligt rådsbesluten (Gusp) 2020/979 och (Gusp) 2021/2075.

Amat planerar att anlita expertkonsulter för att stödja olika aspekter av detta projekt. I synnerhet kommer experter på webbutveckling, bedömningar av överensstämmelse och hantering av handeldvapen och lätta vapen att rekryteras för att stödja genomförandet av olika aspekter av projektet. Dessa konsulter kommer att väljas ut genom ett godkänt rekryteringsförfarande.

6.   Relevans

Detta projekt, inklusive dess mål, verksamheter och resultat, stämmer överens med flera av Europeiska unionens strategier och politiska överenskommelser.

EU:s strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition från 2018

Syftet med EU:s vapenstrategi är att ”bana väg för integrerade, gemensamma och samordnade europeiska åtgärder för att förebygga och motverka (...) förvärv av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa samt att främja ansvarsutkrävandet och ansvarstagandet i samband med laglig vapenhandel”
   (2). 2018 års strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition föreskriver särskilda åtgärder för lagerhantering och förpliktar EU att stödja samarbete och bistånd för genomförande av FN:s handlingsprogram, inbegripet lagerhantering, samt främja och genomföra normer och god praxis för hantering av handeldvapen (ISACS) [nu Mosaic] och ammunition (IATG).

Ett EU-valideringssystem kommer att bidra till EU:s insatser för att genomföra 2018 års strategi:

| — | Förebyggande av avledning och främjande av ansvarsutkrävande inom den lagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen är ett uttalat mål för valideringssystemet. EU:s valideringssystem kan stödja bedömningar av risken för avledning som görs innan exporttillstånd utfärdas. |
| --- | --- |

—

Förebyggande av avledning och främjande av ansvarsutkrävande inom den lagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen är ett uttalat mål för valideringssystemet. EU:s valideringssystem kan stödja bedömningar av risken för avledning som görs innan exporttillstånd utfärdas.

| — | EU:s valideringssystem kan stödja samarbete och bistånd inom lagerhantering genom att identifiera svagheter i hanteringssystemet och genom att fungera som ett övervakningsverktyg för att spåra ändringar eller förbättringar i praktiken. |
| --- | --- |

—

EU:s valideringssystem kan stödja samarbete och bistånd inom lagerhantering genom att identifiera svagheter i hanteringssystemet och genom att fungera som ett övervakningsverktyg för att spåra ändringar eller förbättringar i praktiken.

| — | Självbedömningsmetoden främjar genomförandet av Mosaic och IATG som normerna för att mäta bedömningen av överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Självbedömningsmetoden främjar genomförandet av Mosaic och IATG som normerna för att mäta bedömningen av överensstämmelse.

EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025

I EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025, vars mål är att ta itu med olaglig handel inom EU och partnerna i sydöstra Europa (västra Balkan, Moldavien och Ukraina), konstaterar man att lagersäkerheten måste öka i sydöstra Europa och stöder västra Balkan (3). Färdplanen syftar även till att förbättra säkerheten i fråga om lagerhantering, främja reglering och övervaka korrekt efterlevnad (4). Dessutom kräver åtgärd 4.2 att man uppmuntrar bättre lagerhantering i Sahelregionen.

Även om EU:s valideringssystem inte har något regionalt fokus kan systemet stödja insatser för att identifiera strukturella svagheter i en slutanvändares lagerhanteringsmetoder. Självbedömningsmetoden är särskilt lämpad för att identifiera brister i säkerhetsföreskrifterna.

EU:s gemensamma ståndpunkt från 2008 om vapenexport (EU:s gemensamma ståndpunkt) och den frivilliga användarguiden för den gemensamma ståndpunkten
   (5)

EU:s gemensamma ståndpunkt innehåller åtta kriterier som beskriver fyra uppsättningar av risker som medlemsstaterna är skyldiga att behandla som skäl för att inte utfärda en exportlicens och fyra uppsättningar av faktorer som de måste ”beakta” när de prövar en ansökan om exportlicens. Kriterium sju avser ”om det föreligger risk för att den militära tekniken eller krigsmaterielen kommer att avledas till annat ändamål inom köparlandet eller återexporteras på oönskade villkor” som en faktor som exportören bör beakta. I den gemensamma ståndpunkten tilläggs att exportören vid bedömningen av risken för avledning bör beakta ”mottagarlandets förmåga att utöva effektiv exportkontroll”.

I användarguiden till EU:s gemensamma ståndpunkt, som innehåller ytterligare men icke-bindande instruktioner om hur bestämmelserna i detta dokument ska genomföras, uppmanas exportörerna att överväga om a) lagerhanteringen och lagersäkerheten i mottagarlandet håller erforderlig nivå (inbegripet Mosaic och IATG) och b) om det har förekommit några kända fall av problem med läckande lager i mottagarlandet (6).

I användarguiden tar man upp vikten av effektiv säkerhet och lagerhantering, inte bara i samband med genomförandet av kriterium sju och bedömningen av risken för avledning, utan även med avseende på tillämpningen av kriterierna ett och två i EU:s gemensamma ståndpunkt, som omfattar respekten för internationella förpliktelser, för de mänskliga rättigheterna och för internationell humanitär rätt. I användarguiden anser man framför allt att överensstämmelsen med normerna i FN:s handlingsprogram, inbegripet normerna för lagerhantering, är relevant för att bedöma mottagarnas respekt för internationella förpliktelser enligt kriterium ett (7). Dessutom hänvisar man till förekomsten av adekvata förfaranden för lagerhantering och lagersäkerhet och även för överskottsvapen och överskottsammunition och förekomsten av problem i form av stölder och läckage från lager i den uppgivna slutanvändarens land, som faktorer som ska beaktas för att bedöma om det föreligger risk för att de exporterade vapnen kan användas i strid med de mänskliga rättigheterna eller internationell humanitär rätt enligt kriterium två (8).

EU:s gemensamma ståndpunkt och användarguide ger också relevant vägledning för informationsutbyte, vilket är en viktig del av valideringssystemet. I enlighet med artikel 4 i EU:s gemensamma ståndpunkt ska medlemsstaterna utbyta information om de ansökningar om exportlicenser som har avslagits och samråda när de överväger att godkänna en licens som ”i huvudsak [är] identisk” med en licens för vilken ansökan tidigare avslagits av en annan medlemsstat. Denna bestämmelse förstärks ytterligare genom artikel 7 i EU:s gemensamma ståndpunkt, enligt vilken medlemsstaterna ska ”förstärka samarbetet och främja samsynen” på området vapenexportkontroll genom att ”utbyta relevant information” inte bara om avslag utan även om vapenexportpolitik. I användarguiden uppmuntras medlemsstaterna att utbyta information inom arbetsgruppen för icke-spridning och vapenexport (export av konventionella vapen) och även via ”COARM:s onlinesystem eller, i de fall klassificeringen ”RESTRICTED” anses vara lämplig, COREU-meddelanden”. Informationsutbytet bör också omfatta information som kan vara användbar för andra medlemsstater för att förebygga risken för avledning (9).

EU:s gemensamma ståndpunkt skapar tydliga kopplingar mellan den fastställda politiken och valideringssystemet. Kopplingarna fastställdes i rådets beslut (Gusp) 2020/979 och EU:s valideringssystem utformades särskilt för att stödja exportkontrollmyndigheternas tillämpning av kriterium sju i EU:s gemensamma ståndpunkt genom att fungera som ett tekniskt verktyg som kan tillhandahålla en analys av de skydds- och säkerhetsåtgärder som genomförs av en potentiell importerande stat. Den metod som används är förenlig med användarguidens vägledning för att bedöma normerna i förhållande till befintlig internationellt erkänd god praxis. I artikel 4 i den gemensamma ståndpunkten fastställs också en politisk motivering för den del av EU:s valideringssystem som avser informationsutbyte.

Rådets beslut (Gusp) 2021/38 av den 15 januari 2021 om fastställande av en gemensam strategi för moment i slutanvändarintyg i samband med export av handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition

I rådets beslut (Gusp) 2021/38 fastställs en gemensam strategi för moment i slutanvändarintyg i samband med export av handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition (10). Beslutet innehåller två ”valfria delar” som staterna ska överväga och som är direkt relevanta för valideringssystemet, nämligen c) att efter avlastning möjliggöra inspektioner på plats, som utförs av den exporterande medlemsstaten, och d) att slutanvändaren ger garantier som visar på dennes förmåga till säker vapen- och ammunitionshantering, och även dennes förmåga att på ett tryggt och säkert sätt hantera lagren där varorna ska lagras.

Valideringssystemet kan omfatta en metod för kontroll efter avlastning till stöd för kontroller på plats av påståenden som gjorts i självbedömningen. Detta skulle ge en ännu högre grad av säkerhet.

7.   Kommunikations- och synlighetsstrategi

Amat ska vidta alla lämpliga åtgärder för att informera om att detta projekt har finansierats av EU, i enlighet med den handbok om kommunikation och synliggörande av Europeiska unionens externa åtgärder – 2018 som Europeiska kommissionen har offentliggjort. Europeiska unionens stöd ska dessutom ges ett erkännande i inbjudningar och andra dokument som delas med deltagarna i de olika evenemangen. Amat kommer att säkerställa att EU när så är möjligt är företrätt vid evenemang som ges stöd inom ramen för detta beslut.

EU kommer särskilt att lyftas fram som projektledare vid alla regionala och internationella evenemang där valideringssystemet presenteras. EU:s valideringssystem kan fungera som en utmärkt motivation för andra regionala organisationer, så Amat kommer att uppmuntra och stödja EU:s insatser för att främja verktyget i olika vapenkontrollmiljöer. EU:s företrädare kommer att uppmanas att lämna kommentarer och EU-logotypen kommer att visas i presentationer och annonser.

---

(1)  Utkast till arbetsdokument från ordförandeskapet för den sjunde konferensen för de stater som är parter i FN:s vapenhandelsfördrag: Förstärkning av insatser för att utrota olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen och säkerställa effektiv lagerhantering.

(2)  Europeiska unionens råd, rådets slutsatser om antagandet av en EU-strategi mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition, Bryssel den 19 november 2018, 13581/18 <https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13581-2018-INIT/sv/pdf>.

(3)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025 (not 30).

(4)  Se mål 7 i färdplanen för en hållbar lösning på olagligt innehav och missbruk av samt olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen/skjutvapen och deras ammunition på västra Balkan senast 2024, London den 10 juli 2018, <https://www.seesac.org/f/docs/publications-salw-control-roadmap/Regional-Roadmap-for-a-sustainable-solution-to-the.pdf>.

(5)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (not 7)

(6)  Europeiska unionens råd, Användarguide för rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2019/1560), s. 129.

(7)  Europeiska unionens råd, Användarguide för rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2019/1560), s. 24.

(8)  Europeiska unionens råd, Användarguide för rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2019/1560), s. 58.

(9)  Europeiska unionens råd, Användarguide för rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2019/1560), s. 159.

(10)  Rådets beslut (Gusp) 2021/38 av den 15 januari 2021 om fastställande av en gemensam strategi för moment i slutanvändarintyg i samband med export av handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition, EUT L 14/4, 18.1.2021, <https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32021D0038&from=SV>.

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/42

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2022/2276

av den 18 november 2022

om ändring av beslut (Gusp) 2019/2009 om stöd till Ukrainas ansträngningar för att bekämpa olaglig handel med vapen, ammunition och sprängämnen i samarbete med OSSE

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 2 december 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/2009 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 2 december 2019 antog rådet beslut (Gusp) 2019/2009 (1).

| (2) | I beslut (Gusp) 2019/2009 föreskrivs en genomförandeperiod på 36 månader för den verksamhet som avses i artikel 1 i beslutet från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i beslutet. |
| --- | --- |

(2)

I beslut (Gusp) 2019/2009 föreskrivs en genomförandeperiod på 36 månader för den verksamhet som avses i artikel 1 i beslutet från och med dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i beslutet.

| (3) | Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) har begärt en förlängning av genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2019/2009 med 13 månader, till och med den 23 januari 2024, med hänsyn till förseningarna i genomförandet av projektverksamhet enligt beslut (Gusp) 2019/2009 till följd av covid-19-pandemins effekter och Rysslands oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

(3)

Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) har begärt en förlängning av genomförandeperioden för beslut (Gusp) 2019/2009 med 13 månader, till och med den 23 januari 2024, med hänsyn till förseningarna i genomförandet av projektverksamhet enligt beslut (Gusp) 2019/2009 till följd av covid-19-pandemins effekter och Rysslands oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina.

| (4) | Den verksamhet som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/2009 kan fortsätta till och med den 23 januari 2024 utan några konsekvenser för de ekonomiska resurserna. |
| --- | --- |

(4)

Den verksamhet som avses i artikel 1 i beslut (Gusp) 2019/2009 kan fortsätta till och med den 23 januari 2024 utan några konsekvenser för de ekonomiska resurserna.

| (5) | Begäran om förlängning bör godtas genom en ändring av artikel 5.2 i beslut (Gusp) 2019/2009 i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Begäran om förlängning bör godtas genom en ändring av artikel 5.2 i beslut (Gusp) 2019/2009 i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I beslut (Gusp) 2019/2009 ska artikel 5.2 ersättas med följande:

”2.   Detta beslut upphör att gälla den 23 januari 2024.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2019/2009 av den 2 december 2019 om stöd till Ukrainas ansträngningar för att bekämpa olaglig handel med vapen, ammunition och sprängämnen i samarbete med OSSE (EUT L 312, 3.12.2019, s. 42).

1

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/43

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/2277

av den 15 november 2022

om godtagande av en begäran inlämnad av Republiken Italien i enlighet med artikel 7.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 om att frångå tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014

[delgivet med nr C(2022) 8068]

(Endast den italienska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (1), särskilt artikel 7.4, och

av följande skäl:

| (1) | Den 28 juli 2022 lämnade Italien in en begäran till kommissionen om att frångå tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014 (2) för Miglionicotunneln som ingår i järnvägslinjen Ferrandina–Matera La Martella. Kommissionens begäran om ytterligare upplysningar av den 8 augusti 2022 besvarades den 16 augusti 2022, vilket gjorde begäran komplett. Begäran lämnades in på grundval av artikel 7.1 c i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(1)

Den 28 juli 2022 lämnade Italien in en begäran till kommissionen om att frångå tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014 (2) för Miglionicotunneln som ingår i järnvägslinjen Ferrandina–Matera La Martella. Kommissionens begäran om ytterligare upplysningar av den 8 augusti 2022 besvarades den 16 augusti 2022, vilket gjorde begäran komplett. Begäran lämnades in på grundval av artikel 7.1 c i direktiv (EU) 2016/797.

| (2) | Tunneln, med enkelspår, är 6,6 km lång och existerar redan. Anläggningsarbetet för järnvägslinjen Ferrandina–Matera La Martella genomfördes delvis under perioden 1984–2000 baserat på nationella standarder, men avslutades inte. Linjen togs aldrig i bruk eftersom anläggningsarbetet var oavslutat på grund av brist på medel. Upphandlingsförfarandet för slutförande, uppgradering och öppnande av järnvägslinjen Ferrandina–Matera La Martella, har efter betydande förseningar inletts och ska enligt planen slutföras före utgången av 2022 (projektet). Slutförandet, uppgraderingen och öppnandet av Miglionicotunneln planeras ske med genomförande av alla relevanta bestämmelser om teknisk specifikation för driftskomptabilitet (TSD) enligt förordning (EU) nr 1303/2014, utom punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan där det föreskrivs att det ska finnas laterala och/eller vertikala nödutgångar till markytan minst en gång per 1 000 meter. Den alternativa punkten 4.2.1.5.2 b 2 kan inte tillämpas eftersom det rör sig om ett enkelspårigt tunnelrör. |
| --- | --- |

(2)

Tunneln, med enkelspår, är 6,6 km lång och existerar redan. Anläggningsarbetet för järnvägslinjen Ferrandina–Matera La Martella genomfördes delvis under perioden 1984–2000 baserat på nationella standarder, men avslutades inte. Linjen togs aldrig i bruk eftersom anläggningsarbetet var oavslutat på grund av brist på medel. Upphandlingsförfarandet för slutförande, uppgradering och öppnande av järnvägslinjen Ferrandina–Matera La Martella, har efter betydande förseningar inletts och ska enligt planen slutföras före utgången av 2022 (projektet). Slutförandet, uppgraderingen och öppnandet av Miglionicotunneln planeras ske med genomförande av alla relevanta bestämmelser om teknisk specifikation för driftskomptabilitet (TSD) enligt förordning (EU) nr 1303/2014, utom punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan där det föreskrivs att det ska finnas laterala och/eller vertikala nödutgångar till markytan minst en gång per 1 000 meter. Den alternativa punkten 4.2.1.5.2 b 2 kan inte tillämpas eftersom det rör sig om ett enkelspårigt tunnelrör.

| (3) | Som alternativ åtgärd avser projektet att ge tillgång till ett säkert område via en vertikal nödutgång till markytan efter 3,895 km från Miglionicotunnelns mynning, för att evakuera passagerare och ge tillträde för räddningsfordon. Den föreslagna åtgärden motsvarar det krav som fastställts i det italienska ministerdekretet av den 28 oktober 2005 om säkerhet i järnvägstunnlar (3), där det föreskrivs att nödutgångar ska byggas ungefär var fjärde kilometer i tunnlar på mer än fem kilometer. En särskild detaljerad riskanalys som gjordes av den italienska infrastrukturförvaltaren i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 (4) visade att alla identifierade risker i detta fall höll sig under den nivå som inte kunde godtas, och att säkerheten i tunneln därför kunde anses som godtagbar och att den riskreducerande åtgärden skulle innebära att frångåendet av tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till förordning (EU) nr 1303/2014 inte skulle äventyra säkerheten i tunneln. |
| --- | --- |

(3)

Som alternativ åtgärd avser projektet att ge tillgång till ett säkert område via en vertikal nödutgång till markytan efter 3,895 km från Miglionicotunnelns mynning, för att evakuera passagerare och ge tillträde för räddningsfordon. Den föreslagna åtgärden motsvarar det krav som fastställts i det italienska ministerdekretet av den 28 oktober 2005 om säkerhet i järnvägstunnlar (3), där det föreskrivs att nödutgångar ska byggas ungefär var fjärde kilometer i tunnlar på mer än fem kilometer. En särskild detaljerad riskanalys som gjordes av den italienska infrastrukturförvaltaren i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 (4) visade att alla identifierade risker i detta fall höll sig under den nivå som inte kunde godtas, och att säkerheten i tunneln därför kunde anses som godtagbar och att den riskreducerande åtgärden skulle innebära att frångåendet av tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till förordning (EU) nr 1303/2014 inte skulle äventyra säkerheten i tunneln.

| (4) | Ett avvisande av Republiken Italiens begäran skulle hota projektets ekonomiska bärkraft. Enligt informationen från den italienska infrastrukturförvaltaren skulle totalkostnaden för det aktuella projektet uppgå till 315,49 miljoner euro, och kostnaden för extraarbetet för att säkerställa uppfyllandet av kraven i punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till förordning (EU) nr 1303/2014 har kvantifierats till 165 miljoner euro, varav 137 miljoner euro är för genomförandet av anläggningsarbetet och resten för studier och stöd. Detta skulle öka investeringskostnaden för projektet med mer än 50 %, till 500 miljoner euro. I enlighet med artikel 2.2 b i) i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/424 (5) beaktade analysen av den ekonomiska bärkraften, som gjordes av den italienska infrastrukturförvaltaren och lämnades till kommissionen, de intäkter från nyttjandet som är följden av att tillämpningen frångås och användningen därmed kan tidigareläggas samt projektets långsiktiga ekonomiska bärkraft i det nationella och europeiska järnvägssystemet. Enligt de uppgifter som tillhandahållits skulle linjen inte ingå i det övergripande TEN-T-nätet utan huvudsakligen tjäna lokala transportfunktioner genom att förbinda staden Matera med det italienska huvudjärnvägsnätet. Om begäran om att frångå tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till förordning (EU) nr 1303/2014 godtas förväntas projektet medföra samhällsvinster som överstiger resursanvändningen. Om begäran avvisas väntas däremot projektets fördelar inte överstiga kostnaderna. |
| --- | --- |

(4)

Ett avvisande av Republiken Italiens begäran skulle hota projektets ekonomiska bärkraft. Enligt informationen från den italienska infrastrukturförvaltaren skulle totalkostnaden för det aktuella projektet uppgå till 315,49 miljoner euro, och kostnaden för extraarbetet för att säkerställa uppfyllandet av kraven i punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till förordning (EU) nr 1303/2014 har kvantifierats till 165 miljoner euro, varav 137 miljoner euro är för genomförandet av anläggningsarbetet och resten för studier och stöd. Detta skulle öka investeringskostnaden för projektet med mer än 50 %, till 500 miljoner euro. I enlighet med artikel 2.2 b i) i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/424 (5) beaktade analysen av den ekonomiska bärkraften, som gjordes av den italienska infrastrukturförvaltaren och lämnades till kommissionen, de intäkter från nyttjandet som är följden av att tillämpningen frångås och användningen därmed kan tidigareläggas samt projektets långsiktiga ekonomiska bärkraft i det nationella och europeiska järnvägssystemet. Enligt de uppgifter som tillhandahållits skulle linjen inte ingå i det övergripande TEN-T-nätet utan huvudsakligen tjäna lokala transportfunktioner genom att förbinda staden Matera med det italienska huvudjärnvägsnätet. Om begäran om att frångå tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till förordning (EU) nr 1303/2014 godtas förväntas projektet medföra samhällsvinster som överstiger resursanvändningen. Om begäran avvisas väntas däremot projektets fördelar inte överstiga kostnaderna.

| (5) | Därmed kan de villkor som fastställs i artiklarna 7.1 c och 7.4 i direktiv (EU) 2016/797 anses uppfyllda. |
| --- | --- |

(5)

Därmed kan de villkor som fastställs i artiklarna 7.1 c och 7.4 i direktiv (EU) 2016/797 anses uppfyllda.

| (6) | Det bör därför tillåtas att tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till förordning (EU) nr 1303/2014 frångås fram till nästa uppgradering eller ombyggnad av tunneln. |
| --- | --- |

(6)

Det bör därför tillåtas att tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till förordning (EU) nr 1303/2014 frångås fram till nästa uppgradering eller ombyggnad av tunneln.

| (7) | De underliggande antaganden eller överväganden som ligger till grund för den riskanalys som avses i skäl 3, kan komma att ändras innan undantaget börjar tillämpas. Det är därför lämpligt att i sådana fall begära att Republiken Italien omgående underrättar kommissionen om sådana ändringar och om eventuella andra riskreducerande åtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

(7)

De underliggande antaganden eller överväganden som ligger till grund för den riskanalys som avses i skäl 3, kan komma att ändras innan undantaget börjar tillämpas. Det är därför lämpligt att i sådana fall begära att Republiken Italien omgående underrättar kommissionen om sådana ändringar och om eventuella andra riskreducerande åtgärder som ska vidtas.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Republiken Italiens begäran om att frångå tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till förordning (EU) nr 1303/2014 på Miglionicotunneln godkänns fram till nästa uppgradering eller ombyggnad av tunneln, förutsatt att den alternativa åtgärd som föreslås av Republiken Italien vidtas.

Republiken Italien ska omgående underrätta kommissionen om den har uppgifter som innebär att det finns rimliga skäl att ifrågasätta konstaterandet att frångåendet av tillämpningen av punkt 4.2.1.5.2 b 1 i bilagan till förordning (EU) nr 1303/2014 inte äventyrar säkerheten i Miglionicotunneln.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 15 november 2022.

På kommissionens vägnar

Adina VĂLEAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 138, 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende ”säkerhet i järnvägstunnlar” i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 356, 12.12.2014, s. 394).

2

(3)  Det italienska ministerdekretet av den 28 oktober 2005 om säkerhet i järnvägstunnlar håller på att ses över till följd av en negativ bedömning som gjordes i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 av den 30 april 2013 om den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning och om upphävande av förordning (EG) nr 352/2009 (EUT L 121, 3.5.2013, s. 8).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/424 av den 19 mars 2020 om inlämnande av uppgifter till kommissionen när det gäller att frångå tillämpningen av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet i enlighet med direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 84, 20.3.2020, s. 20).

5

---

| 21.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 300/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 300/46

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2022/2278

av den 8 november 2022

om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2023 (ECB/2022/40)

EUROPEISKA CENTRALBANKENS DIREKTION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.2,

med beaktande av Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/2332 av den 4 december 2015 om förfarandet för att godkänna den mängd euromynt som ska ges ut (ECB/2015/43) (1), särskilt artikel 2.9, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska centralbanken (ECB) har sedan den 1 januari 1999 ensamrätt att godkänna den mängd mynt som får ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska centralbanken (ECB) har sedan den 1 januari 1999 ensamrätt att godkänna den mängd mynt som får ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater).

| (2) | De nitton medlemsstater som har euron som valuta och Kroatien, som kommer att anta den gemensamma valutan den 1 januari 2023, har för godkännande lämnat in sina uppgifter till ECB om den mängd mynt som ska ges ut under 2023, tillsammans med förklaringar till beräkningsmetoden. Vissa av dessa medlemsstater har därutöver lämnat ytterligare information avseende mynt i omlopp, där sådan information finns information tillgänglig och bedöms som viktig av den berörda medlemsstaten för att styrka sina uppgifter. |
| --- | --- |

(2)

De nitton medlemsstater som har euron som valuta och Kroatien, som kommer att anta den gemensamma valutan den 1 januari 2023, har för godkännande lämnat in sina uppgifter till ECB om den mängd mynt som ska ges ut under 2023, tillsammans med förklaringar till beräkningsmetoden. Vissa av dessa medlemsstater har därutöver lämnat ytterligare information avseende mynt i omlopp, där sådan information finns information tillgänglig och bedöms som viktig av den berörda medlemsstaten för att styrka sina uppgifter.

| (3) | Eftersom medlemsstaterna i euroområdet bara får ge ut euromynt i den omfattning som godkänns av ECB, får de i enlighet med artikel 3.1 i beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) inte överskrida dessa ramar utan att ECB först har gett sitt godkännande. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom medlemsstaterna i euroområdet bara får ge ut euromynt i den omfattning som godkänns av ECB, får de i enlighet med artikel 3.1 i beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) inte överskrida dessa ramar utan att ECB först har gett sitt godkännande.

| (4) | Eftersom den mängd mynt som ska ges ut inte förändras har direktionen, i enlighet med artikel 2.9 i beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43), befogenhet att anta detta beslut om årliga ansökningar om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut under 2023 som lämnats in av medlemsstater i euroområdet och Kroatien. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom den mängd mynt som ska ges ut inte förändras har direktionen, i enlighet med artikel 2.9 i beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43), befogenhet att anta detta beslut om årliga ansökningar om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut under 2023 som lämnats in av medlemsstater i euroområdet och Kroatien.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut ska definitionerna i artikel 1 i beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) gälla.

Artikel 2

Godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2023

ECB godkänner härmed den mängd euromynt som ska ges ut av euroområdets medlemsstater under 2023 enligt nedanstående tabell:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Mängd euromynt som får ges ut under 2023 |
| Mynt i omlopp | Samlarmynt
  (ej avsedda att sättas i omlopp) | Myntutgivning |
| Belgien | 38,00 | 0,40 | 38,40 |
| Tyskland | 427,00 | 206,00 | 633,00 |
| Estland | 15,30 | 0,29 | 15,59 |
| Irland | 32,60 | 0,50 | 33,10 |
| Grekland | 125,50 | 0,62 | 126,12 |
| Spanien | 303,00 | 40,00 | 343,00 |
| Frankrike | 284,00 | 55,00 | 339,00 |
| Kroatien | 316,34 | 0,43 | 316,77 |
| Italien | 257,00 | 4,55 | 261,55 |
| Cypern | 6,00 | 0,01 | 6,01 |
| Lettland | 10,00 | 0,20 | 10,20 |
| Litauen | 12,00 | 0,41 | 12,41 |
| Luxemburg | 13,20 | 0,26 | 13,46 |
| Malta | 8,00 | 0,50 | 8,50 |
| Nederländerna | 49,00 | 1,00 | 50,00 |
| Österrike | 81,00 | 175,51 | 256,51 |
| Portugal | 71,50 | 2,00 | 73,50 |
| Slovenien | 25,50 | 1,50 | 27,00 |
| Slovakien | 16,00 | 2,00 | 18,00 |
| Finland | 10,00 | 5,00 | 15,00 |
| Summa | 2 100,94 | 496,18 | 2 597,12 |

(miljoner euro)

Mängd euromynt som får ges ut under 2023

Mynt i omlopp

Samlarmynt

(ej avsedda att sättas i omlopp)

Myntutgivning

Belgien

38,00

0,40

38,40

Tyskland

427,00

206,00

633,00

Estland

15,30

0,29

15,59

Irland

32,60

0,50

33,10

Grekland

125,50

0,62

126,12

Spanien

303,00

40,00

343,00

Frankrike

284,00

55,00

339,00

Kroatien

316,34

0,43

316,77

Italien

257,00

4,55

261,55

Cypern

6,00

0,01

6,01

Lettland

10,00

0,20

10,20

Litauen

12,00

0,41

12,41

Luxemburg

13,20

0,26

13,46

Malta

8,00

0,50

8,50

Nederländerna

49,00

1,00

50,00

Österrike

81,00

175,51

256,51

Portugal

71,50

2,00

73,50

Slovenien

25,50

1,50

27,00

Slovakien

16,00

2,00

18,00

Finland

10,00

5,00

15,00

Summa

Summa

2 100,94

2 100,94

496,18

496,18

2 597,12

2 597,12

Artikel 3

Verkan

Detta beslut får verkan samma dag som det delges adressaterna.

Artikel 4

Adressater

Detta beslut riktar sig till de medlemsstater som har euron som valuta och Kroatien.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 8 november 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 12.12.2015, s. 123.

1

---