# Uradni list L 306/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 306 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6525. november 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 306

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6525. november 2022

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2299 z dne 15. novembra 2022 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta glede strukture, oblike, tehničnih podrobnosti in postopka za celovita nacionalna energetska in podnebna poročila o napredku | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2299 z dne 15. novembra 2022 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta glede strukture, oblike, tehničnih podrobnosti in postopka za celovita nacionalna energetska in podnebna poročila o napredku

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 25.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 306/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2299

z dne 15. novembra 2022

o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta glede strukture, oblike, tehničnih podrobnosti in postopka za celovita nacionalna energetska in podnebna poročila o napredku

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 17(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2018/1999 določa, da države članice Komisiji predložijo celovite nacionalne energetske in podnebne načrte za desetletno obdobje in da izhajajo iz dvostopenjskega pristopa, in sicer z določitvijo nacionalnih ciljev in prispevkov za vseh pet razsežnosti energetske unije ter načrtovanjem ustreznih politik in ukrepov za njihovo uresničitev. Države članice so morale prve dokončne celovite nacionalne energetske in podnebne načrte za obdobje 2021–2030 predložiti do 31. decembra 2019. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2018/1999 določa, da države članice Komisiji predložijo celovite nacionalne energetske in podnebne načrte za desetletno obdobje in da izhajajo iz dvostopenjskega pristopa, in sicer z določitvijo nacionalnih ciljev in prispevkov za vseh pet razsežnosti energetske unije ter načrtovanjem ustreznih politik in ukrepov za njihovo uresničitev. Države članice so morale prve dokončne celovite nacionalne energetske in podnebne načrte za obdobje 2021–2030 predložiti do 31. decembra 2019.

| (2) | V skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) 2018/1999 mora vsaka država članica Komisiji vsaki dve leti poročati o stanju izvajanja svojega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, in sicer s poročilom o napredku pri izvajanju celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki obsega vseh pet razsežnosti energetske unije. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) 2018/1999 mora vsaka država članica Komisiji vsaki dve leti poročati o stanju izvajanja svojega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, in sicer s poročilom o napredku pri izvajanju celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki obsega vseh pet razsežnosti energetske unije.

| (3) | Ta dveletna poročila o napredku so ključni vir za Komisijino oceno napredka v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2018/1999, ki je bil dosežen na ravni Unije pri izpolnjevanju ciljev energetske unije, ter napredka posameznih držav članic pri doseganju njihovih ciljev in prispevkov ter izvajanju politik in ukrepov, določenih v njihovih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. |
| --- | --- |

(3)

Ta dveletna poročila o napredku so ključni vir za Komisijino oceno napredka v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2018/1999, ki je bil dosežen na ravni Unije pri izpolnjevanju ciljev energetske unije, ter napredka posameznih držav članic pri doseganju njihovih ciljev in prispevkov ter izvajanju politik in ukrepov, določenih v njihovih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih.

| (4) | V skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 morajo države članice vsakih deset let predložiti posodobljene celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, in sicer na polovici izvajanja svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Za obdobje 2021–2030 morajo države članice predložiti osnutke posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov do 30. junija 2023, dokončne načrte pa do 30. junija 2024. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 morajo države članice vsakih deset let predložiti posodobljene celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, in sicer na polovici izvajanja svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Za obdobje 2021–2030 morajo države članice predložiti osnutke posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov do 30. junija 2023, dokončne načrte pa do 30. junija 2024.

| (5) | Struktura, oblika, tehnične podrobnosti in postopek za dveletna poročila o napredku iz te uredbe bi morali zagotoviti popolno in strukturirano poročanje ob upoštevanju elementov, ki so v tej uredbi določeni za celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, ter informacij iz členov 17 in 20 do 25 Uredbe (EU) 2018/1999, hkrati pa bi se bilo treba izogibati nepotrebnemu upravnemu bremenu. |
| --- | --- |

(5)

Struktura, oblika, tehnične podrobnosti in postopek za dveletna poročila o napredku iz te uredbe bi morali zagotoviti popolno in strukturirano poročanje ob upoštevanju elementov, ki so v tej uredbi določeni za celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, ter informacij iz členov 17 in 20 do 25 Uredbe (EU) 2018/1999, hkrati pa bi se bilo treba izogibati nepotrebnemu upravnemu bremenu.

| (6) | Države članice morajo poročati o napredku v zvezi z obveznimi informacijami, vključenimi v njihove celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, ob upoštevanju vseh izjem ali odstopanj, odobrenih v skladu s členom 5(4) Uredbe (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Poročati morajo tudi o napredku v zvezi z informacijami, ali so ustrezni nacionalni cilji in prispevki ter politike in ukrepi vključeni v njihove nacionalne energetske in podnebne načrte. Ker zbrani podatki v času prvega poročanja do 15. marca 2023 in nato vsaki dve leti morda ne bodo popolni, bi bilo treba nekatere informacije sporočiti le, če so na voljo v času poročanja. Države članice bi morale imeti možnost, da prostovoljno posredujejo informacije za dopolnitev obveznih elementov. |
| --- | --- |

(6)

Države članice morajo poročati o napredku v zvezi z obveznimi informacijami, vključenimi v njihove celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, ob upoštevanju vseh izjem ali odstopanj, odobrenih v skladu s členom 5(4) Uredbe (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Poročati morajo tudi o napredku v zvezi z informacijami, ali so ustrezni nacionalni cilji in prispevki ter politike in ukrepi vključeni v njihove nacionalne energetske in podnebne načrte. Ker zbrani podatki v času prvega poročanja do 15. marca 2023 in nato vsaki dve leti morda ne bodo popolni, bi bilo treba nekatere informacije sporočiti le, če so na voljo v času poročanja. Države članice bi morale imeti možnost, da prostovoljno posredujejo informacije za dopolnitev obveznih elementov.

| (7) | Države članice bi morale poročati o napredku pri doseganju nacionalnih ciljev in prispevkov ločeno po petih razsežnostih energetske unije. |
| --- | --- |

(7)

Države članice bi morale poročati o napredku pri doseganju nacionalnih ciljev in prispevkov ločeno po petih razsežnostih energetske unije.

| (8) | Zaradi medsebojne povezanosti vseh razsežnosti energetske unije so lahko politike in ukrepi pomembni za več nacionalnih ciljev in prispevkov, določenih v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Za zagotovitev doslednosti bi morale države članice pri poročanju o financiranju in izvajanju teh politik in ukrepov ter o kvantitativnem učinku takih politik in ukrepov na kakovost zraka in emisije onesnaževal zraka poročati o posameznih politikah in ukrepih oziroma o skupinah politik in ukrepov. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi medsebojne povezanosti vseh razsežnosti energetske unije so lahko politike in ukrepi pomembni za več nacionalnih ciljev in prispevkov, določenih v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Za zagotovitev doslednosti bi morale države članice pri poročanju o financiranju in izvajanju teh politik in ukrepov ter o kvantitativnem učinku takih politik in ukrepov na kakovost zraka in emisije onesnaževal zraka poročati o posameznih politikah in ukrepih oziroma o skupinah politik in ukrepov.

| (9) | V skladu z vsebino celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) 2018/1999, bi bilo treba od držav članic zahtevati tudi, da poročajo o drugih pomembnih informacijah, vključenih v njihove nacionalne načrte, v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitostjo. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z vsebino celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) 2018/1999, bi bilo treba od držav članic zahtevati tudi, da poročajo o drugih pomembnih informacijah, vključenih v njihove nacionalne načrte, v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitostjo.

| (10) | V skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2018/1999 morajo države članice Komisiji do 15. marca 2021 in nato vsaki dve leti predložiti celovita poročila o politikah in ukrepih na področju toplogrednih plinov ter o projekcijah. S predložitvijo navedenih poročil države članice izpolnijo zadevno obveznost iz člena 17(3) Uredbe (EU) 2018/1999. Poleg tega bi morale države članice poročati o napredku pri financiranju teh politik in ukrepov ter po možnosti količinsko določiti vpliv teh politik in ukrepov na kakovost zraka in emisije onesnaževal zraka. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2018/1999 morajo države članice Komisiji do 15. marca 2021 in nato vsaki dve leti predložiti celovita poročila o politikah in ukrepih na področju toplogrednih plinov ter o projekcijah. S predložitvijo navedenih poročil države članice izpolnijo zadevno obveznost iz člena 17(3) Uredbe (EU) 2018/1999. Poleg tega bi morale države članice poročati o napredku pri financiranju teh politik in ukrepov ter po možnosti količinsko določiti vpliv teh politik in ukrepov na kakovost zraka in emisije onesnaževal zraka.

| (11) | V skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/1999 morajo države članice Komisiji sporočiti dokončne podatke iz evidenc toplogrednih plinov skupaj s poročili o nacionalnih evidencah do 15. marca 2023 in nato vsako leto. S predložitvijo dokončnih podatkov iz evidenc toplogrednih plinov skupaj s poročili o nacionalnih evidencah do ustreznega datuma poročanja države članice izpolnijo zadevno obveznost iz člena 17(3) Uredbe (EU) 2018/1999. Dokončna poročila, predložena v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/1999, se upoštevajo tudi za namene poročanja o napredku pri doseganju ciljev blažitve podnebnih sprememb, pri čemer se upoštevajo rezultati začetnih pregledov iz člena 37(4) Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/1999 morajo države članice Komisiji sporočiti dokončne podatke iz evidenc toplogrednih plinov skupaj s poročili o nacionalnih evidencah do 15. marca 2023 in nato vsako leto. S predložitvijo dokončnih podatkov iz evidenc toplogrednih plinov skupaj s poročili o nacionalnih evidencah do ustreznega datuma poročanja države članice izpolnijo zadevno obveznost iz člena 17(3) Uredbe (EU) 2018/1999. Dokončna poročila, predložena v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/1999, se upoštevajo tudi za namene poročanja o napredku pri doseganju ciljev blažitve podnebnih sprememb, pri čemer se upoštevajo rezultati začetnih pregledov iz člena 37(4) Uredbe (EU) 2018/1999.

| (12) | Države članice bi morale svoja poročila predložiti preko enotne vstopne točke Komisije z uporabo ustreznih povezanih sistemov poročanja, vzpostavljenih v okviru e-platforme iz člena 28 Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(12)

Države članice bi morale svoja poročila predložiti preko enotne vstopne točke Komisije z uporabo ustreznih povezanih sistemov poročanja, vzpostavljenih v okviru e-platforme iz člena 28 Uredbe (EU) 2018/1999.

| (13) | Za večjo učinkovitost poročanja držav članic bo Komisija informacije, sporočene preko drugih obstoječih tokov poročanja na področju energije in zlasti v skladu z Uredbo (ES) št. 1099/2008, v največji možni meri predhodno vnesla na podlagi podatkov, ki so na voljo za namene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku. |
| --- | --- |

(13)

Za večjo učinkovitost poročanja držav članic bo Komisija informacije, sporočene preko drugih obstoječih tokov poročanja na področju energije in zlasti v skladu z Uredbo (ES) št. 1099/2008, v največji možni meri predhodno vnesla na podlagi podatkov, ki so na voljo za namene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za energetsko unijo – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za energetsko unijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „obvezno, če se uporablja“ pomeni naslednje kategorije informacij, ki jih morajo predložiti države članice:






  (a) | informacije o nacionalnih ciljih in prispevkih ali nacionalnih politikah in ukrepih samo, če so jih države članice določile ali sprejele; |
| --- | --- | --- |

(1)

„obvezno, če se uporablja“ pomeni naslednje kategorije informacij, ki jih morajo predložiti države članice:

(a)

informacije o nacionalnih ciljih in prispevkih ali nacionalnih politikah in ukrepih samo, če so jih države članice določile ali sprejele;

| (b) | informacije o tem, kako države članice obravnavajo priporočilo, izdano v skladu s členom 32(1) ali (2) Uredbe (EU) 2018/1999, samo, če je Komisija izdala priporočilo; |
| --- | --- |

(b)

informacije o tem, kako države članice obravnavajo priporočilo, izdano v skladu s členom 32(1) ali (2) Uredbe (EU) 2018/1999, samo, če je Komisija izdala priporočilo;

| (2) | „obvezno, če je na voljo“ pomeni kategorijo informacij, ki jih morajo države članice predložiti samo, če so jim take informacije v času predložitve dveletnega poročila o napredku na voljo. |
| --- | --- |

(2)

„obvezno, če je na voljo“ pomeni kategorijo informacij, ki jih morajo države članice predložiti samo, če so jim take informacije v času predložitve dveletnega poročila o napredku na voljo.

POGLAVJE II

POROČANJE O NACIONALNIH CILJIH IN PRISPEVKIH

Člen 2

Poročanje o napredku v zvezi z razsežnostjo razogljičenja

1.   Države članice sporočijo informacije o napredku pri doseganju ciljev, tudi pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti Unije iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter pri doseganju ciljev glede emisij in odvzemov toplogrednih plinov iz člena 4, točka (a)(1), Uredbe (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi I k tej uredbi.

Komisija dveletna poročila držav članic, predložena v skladu s členom 18(1), točka (b), Uredbe (EU) 2018/1999, in letna poročila, predložena v skladu s členom 26(3) navedene uredbe, ob upoštevanju začetnih pregledov iz člena 37(4) navedene uredbe, šteje za predložitev za namene dveletnih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku v skladu s členom 17(1) navedene uredbe glede področja emisij toplogrednih plinov.

2.   Države članice sporočijo informacije o napredku pri doseganju ciljev in prispevkov v zvezi z energijo iz obnovljivih virov iz člena 4, točka (a)(2), in člena 20, točka (a), Uredbe (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi II k tej uredbi.

3.   Države članice sporočijo informacije o prilagajanju iz člena 4, točka (a)(1), Uredbe (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi III k tej uredbi.

Člen 3

Poročanje o napredku v zvezi z razsežnostjo energijske učinkovitosti

Države članice sporočijo informacije o napredku pri doseganju ciljev in prispevkov v zvezi z razsežnostjo energijske učinkovitosti iz člena 4, točka (b), in člena 21, točka (a), Uredbe (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi IV k tej uredbi.

Člen 4

Poročanje o napredku v zvezi z razsežnostjo energetske varnosti

Države članice sporočijo informacije o napredku pri doseganju ciljev in prispevkov v zvezi z razsežnostjo energetske varnosti iz člena 4, točka (c), in člena 22, točke (a) do (d), Uredbe (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi V k tej uredbi.

Člen 5

Poročanje o napredku v zvezi z razsežnostjo notranjega trga energije

Države članice sporočijo informacije o napredku pri doseganju ciljev in prispevkov v zvezi z razsežnostjo notranjega trga energije iz člena 4, točka (d), in člena 23(1), točke (a) do (g), Uredbe (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi VI k tej uredbi.

Člen 6

Poročanje o napredku v zvezi z razsežnostjo raziskav, inovacij in konkurenčnosti

1.   Države članice sporočijo informacije o napredku pri doseganju ciljev in prispevkov v zvezi z razsežnostjo raziskav, inovacij in konkurenčnosti iz člena 4, točka (e), in člena 25, točke (a) do (c), Uredbe (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi VII k tej uredbi.

2.   Države članice sporočijo informacije o napredku pri doseganju nacionalnih ciljev postopne odprave subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva, iz člena 25, točka (d), Uredbe (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi VIII k tej uredbi.

POGLAVJE III

POROČANJE O POLITIKAH IN UKREPIH

Člen 7

Poročanje o nacionalnih politikah in ukrepih

1.   Države članice sporočijo informacije o napredku pri izvajanju nacionalnih politik in ukrepov ter o morebitnih posodobljenih ali novih politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov iz člena 17(2), točki (a) in (c), ter členov 20 do 25 Uredbe (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi IX k tej uredbi.

2.   Komisija dveletna poročila držav članic, predložena v skladu s členom 18(1), točka (a), Uredbe (EU) 2018/1999 šteje za predložitev za namene dveletnih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku v skladu s členom 17(1) navedene uredbe glede področja emisij toplogrednih plinov. Države članice poročila v skladu s členom 18(1), točka (a), dopolnijo z informacijami iz členov 10 in 11 te uredbe.

3.   Države članice pri poročanju o novih politikah in ukrepih iz člena 21, točka (b)(3), Uredbe (EU) 2018/1999 poleg tega sporočijo informacije v oblikah, ki so določene v Prilogi X k tej uredbi.

Člen 8

Poročanje o količini prihrankov energije, doseženih na podlagi člena 7 Direktive 2012/27/EU

Države članice sporočijo informacije iz dela 2, točke (b) do (d), Priloge IX k Uredbi (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi XI k tej uredbi.

Člen 9

Poročanje v skladu s členom 5 Direktive 2012/27/EU

1.   Države članice sporočijo skupno prenovljeno tlorisno površino ogrevanih in hlajenih stavb v lasti in rabi osrednje vlade iz dela 2, točka (g), Priloge IX k Uredbi (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v preglednici 1 v Prilogi XII k tej uredbi.

2.   Države članice sporočijo količino prihrankov energije v upravičenih stavbah v lasti in rabi osrednje vlade iz dela 2, točka (g), Priloge IX k Uredbi (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v preglednici 2 v Prilogi XII k tej uredbi.

Člen 10

Poročanje o napredku pri financiranju

Države članice sporočijo informacije o napredku pri financiranju politik in ukrepov ali skupin politik in ukrepov iz člena 17(2), točka (a), člena 20, točka (b)(3), člena 21, točka (b)(7), člena 22, točka (g), člena 23(1), točka (j), in člena 25, točka (g), Uredbe (EU) 2018/1999, o katerih se poroča v skladu s členom 7(1) te uredbe, vključno s pregledom dejansko izvedenih naložb v primerjavi s prvotno predvidenimi naložbami, v oblikah, ki so določene v Prilogi XIII k tej uredbi.

Člen 11

Poročanje o vplivu na kakovost zraka in emisije onesnaževal zraka

Države članice poročajo o količinski določitvi učinka politik in ukrepov ali skupin politik in ukrepov na kakovost zraka in emisije onesnaževal zraka, ki so zajete v poročilih, predloženih v skladu s členom 7(1) in (2), v oblikah, ki so določene v Prilogi XIV.

Člen 12

Poročanje o politikah in ukrepih za postopno odpravo subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva

Države članice poročajo o politikah in ukrepih iz člena 17(2), točki (a) in (c), Uredbe (EU) 2018/1999 za postopno odpravo subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva, v oblikah, ki so določene v Prilogi XV k tej uredbi.

POGLAVJE IV

DRUGE OBVEZNOSTI POROČANJA

Člen 13

Dodatne obveznosti poročanja na področju energije iz obnovljivih virov

Države članice sporočijo dodatne informacije iz dela 1 Priloge IX k Uredbi (EU) 2018/1999 na področju energije iz obnovljivih virov v oblikah, ki so določene v Prilogi XVI k tej uredbi.

Člen 14

Dodatne obveznosti poročanja na področju energijske učinkovitosti

Države članice sporočijo dodatne informacije iz dela 2, točke (e), (f) in (h) do (k), Priloge IX k Uredbi (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi XVII k tej uredbi.

Člen 15

Poročanje o energetski revščini in pravičnem prehodu

1.   Kadar se uporablja člen 3(3), točka (d), drugi pododstavek, Uredbe (EU) 2018/1999, države članice sporočijo:

| (a) | informacije o napredku pri doseganju nacionalnih okvirnih ciljev zmanjšanja števila energetsko revnih gospodinjstev iz člena 24, točka (a), Uredbe (EU) 2018/1999, v oblikah, ki so določene v Prilogi XVIII k tej uredbi. |
| --- | --- |

(a)

informacije o napredku pri doseganju nacionalnih okvirnih ciljev zmanjšanja števila energetsko revnih gospodinjstev iz člena 24, točka (a), Uredbe (EU) 2018/1999, v oblikah, ki so določene v Prilogi XVIII k tej uredbi.

| (b) | količinske informacije o številu energetsko revnih gospodinjstev iz člena 24, točka (b), Uredbe (EU) 2018/1999, v oblikah, ki so določene v preglednici 1 v Prilogi XIX k tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

količinske informacije o številu energetsko revnih gospodinjstev iz člena 24, točka (b), Uredbe (EU) 2018/1999, v oblikah, ki so določene v preglednici 1 v Prilogi XIX k tej uredbi.

2.   Države članice lahko poročajo o kazalnikih v zvezi z energetsko revščino v oblikah, ki so določene v preglednicah 2 in 3 v Prilogi XIX k tej uredbi.

3.   Države članice lahko sporočijo informacije o nacionalni opredelitvi energetske revščine v oblikah, ki so določene v preglednici 4 v Prilogi XIX k tej uredbi.

4.   Države članice lahko sporočijo informacije o tem, kako izvajanje njihovih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov prispeva k pravičnemu prehodu, med drugim s spodbujanjem človekovih pravic in enakosti spolov ter odpravljanjem neenakosti v energetski revščini, v oblikah, ki so določene v Prilogi XX k tej uredbi.

Člen 16

Poročanje o izvajanju regionalnega sodelovanja

Države članice sporočijo informacije o izvajanju regionalnega sodelovanja iz člena 12, člena 20, točka (b)(2), člena 21, točka (b)(6), člena 22, točka (f), člena 23(1), točka (i), in člena 25, točka (f), Uredbe (EU) 2018/1999 v okviru uresničevanja ciljev, prispevkov ter politik in ukrepov iz poglavij II in III te uredbe v oblikah, ki so določene v Prilogi XXI k tej uredbi.

Člen 17

Poročanje o izvajanju priporočil iz člena 32(1) ali (2) Uredbe (EU) 2018/1999

Kadar Komisija izda priporočila v skladu s členom 32(1) ali (2) Uredbe (EU) 2018/1999, države članice sporočijo informacije o politikah in ukrepih, ki so bili sprejeti ali ki so predvideni za sprejetje in izvajanje za upoštevanje navedenih priporočil, kot je navedeno v členu 17(6) Uredbe (EU) 2018/1999, v oblikah, ki so določene v Prilogi XXII k tej uredbi.

Kadar se zadevne države članice odločijo, da ne bodo upoštevale priporočila ali njegovega znatnega dela, navedejo svoje utemeljitve v oblikah, ki so določene v Prilogi XXII k tej uredbi.

Člen 18

Poročanje o podnebnem in energetskem dialogu na več ravneh iz člena 11 Uredbe (EU) 2018/1999

Države članice sporočijo informacije o napredku pri vzpostavljanju podnebnega in energetskega dialoga na več ravneh iz člena 11 Uredbe (EU) 2018/1999 v oblikah, ki so določene v Prilogi XXIII k tej uredbi.

POGLAVJE V

POSTOPKI PREDLOŽITVE

Člen 19

Predložitev poročil

Države članice za predložitev celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku v skladu s to uredbo uporabijo e-platformo iz člena 28 Uredbe (EU) 2018/1999 ter z njo povezana orodja in predloge.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o statistiki energetike (UL L 304, 14.11.2008, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

3

---

PRILOGA I

RAZOGLJIČENJE: EMISIJE IN ODVZEMI TOPLOGREDNIH PLINOV

Preglednica 1

Trenutni in predvideni nacionalni napredek pri doseganju nacionalnih ciljev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za podnebno nevtralnost

| Element poročila | ID (1) | Specifikacija | Obseg (2) | Enota | Potencial globalnega segrevanja (GWP) (3) | Leto | Ciljno leto za podnebno nevtralnost | So posredne emisije CO2 vključene (da/ne)?  (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X – 3 (10) | X – 2 | 2030 | 2040 | 2050 |
| Podnebna nevtralnost  (4) | A1 | Očsu | | | | | | | | | | |
| Vloga odvzemov  (5) | A2 | Očsu | | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| Nacionalni cilj za emisije toplogrednih plinov —
  za leto 2030 in kasneje, če je na voljo, ter okvirni mejniki za leti 2040 in 2050 | B | Očsu | Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (6) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| C | Očsu | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (6) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| D | Očsu | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom  (6) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| | |
| Pretekle emisije | E | Očsu | Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (7) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| F | Očsu | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (7) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| G | Očsu | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom  (7) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| | |
| Člen 18, scenarij z obstoječimi ukrepi | H | Očsu | Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (8) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| I | Očsu | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (8) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| J | Očsu | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom  (8) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| Člen 18, scenarij z dodatnimi ukrepi | K | Očnv | Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (8) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| L | Očnv | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (8) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| O | Očnv | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom  (8) | ktCO2e | AR 5 | | | | | | | |
| | |
| Trenutni napredek (X – 3):
  Razlika med preteklimi podatki in vrednostmi v skladu z nacionalno potjo do cilja za emisije toplogrednih plinov | N1 | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| O1 | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| P1 | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| Trenutni napredek (X – 2):
  Razlika med preteklimi podatki in vrednostmi v skladu z nacionalno potjo do cilja za emisije toplogrednih plinov | N2 | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| O2 | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| P2 | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| | |
| Predvideni napredek:
  razlika med scenarijem z obstoječimi ukrepi in vrednostmi v skladu z nacionalno potjo do cilja za emisije toplogrednih plinov | Q | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| R | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| S | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| | |
| Predvideni napredek:
  razlika med scenarijem z dodatnimi ukrepi in vrednostmi v skladu z nacionalno potjo do cilja za emisije toplogrednih plinov | T | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| U | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| P | n. r. | Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom | Odstotek  (9) | AR 5 | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja. Očsu = obvezno, če se uporablja; Očnv = obvezno, če je na voljo.
  Opombe: |

Element poročila

ID (1)

Specifikacija

Obseg (2)

Enota

Potencial globalnega segrevanja (GWP) (3)

Leto

Ciljno leto za podnebno nevtralnost

So posredne emisije CO2 vključene (da/ne)?  (11)

X – 3 (10)

X – 2

2030

2040

2050

Podnebna nevtralnost  (4)

A1

Očsu

Vloga odvzemov  (5)

A2

Očsu

ktCO2e

AR 5

Nacionalni cilj za emisije toplogrednih plinov —

za leto 2030 in kasneje, če je na voljo, ter okvirni mejniki za leti 2040 in 2050

B

Očsu

Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (6)

ktCO2e

AR 5

C

Očsu

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (6)

ktCO2e

AR 5

D

Očsu

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom  (6)

ktCO2e

AR 5

Pretekle emisije

E

Očsu

Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (7)

ktCO2e

AR 5

F

Očsu

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (7)

ktCO2e

AR 5

G

Očsu

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom  (7)

ktCO2e

AR 5

Člen 18, scenarij z obstoječimi ukrepi

H

Očsu

Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (8)

ktCO2e

AR 5

I

Očsu

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (8)

ktCO2e

AR 5

J

Očsu

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom  (8)

ktCO2e

AR 5

Člen 18, scenarij z dodatnimi ukrepi

K

Očnv

Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (8)

ktCO2e

AR 5

L

Očnv

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa  (8)

ktCO2e

AR 5

O

Očnv

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom  (8)

ktCO2e

AR 5

Trenutni napredek (X – 3):

Razlika med preteklimi podatki in vrednostmi v skladu z nacionalno potjo do cilja za emisije toplogrednih plinov

N1

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa

Odstotek  (9)

AR 5

O1

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa

Odstotek  (9)

AR 5

P1

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom

Odstotek  (9)

AR 5

Trenutni napredek (X – 2):

Razlika med preteklimi podatki in vrednostmi v skladu z nacionalno potjo do cilja za emisije toplogrednih plinov

N2

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa

Odstotek  (9)

AR 5

O2

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa

Odstotek  (9)

AR 5

P2

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom

Odstotek  (9)

AR 5

Predvideni napredek:

razlika med scenarijem z obstoječimi ukrepi in vrednostmi v skladu z nacionalno potjo do cilja za emisije toplogrednih plinov

Q

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa

Odstotek  (9)

AR 5

R

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa

Odstotek  (9)

AR 5

S

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom

Odstotek  (9)

AR 5

Predvideni napredek:

razlika med scenarijem z dodatnimi ukrepi in vrednostmi v skladu z nacionalno potjo do cilja za emisije toplogrednih plinov

T

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov brez LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa

Odstotek  (9)

AR 5

U

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in brez mednarodnega letalskega prometa

Odstotek  (9)

AR 5

P

n. r.

Skupne emisije toplogrednih plinov z LULUCF in z mednarodnim letalskim prometom

Odstotek  (9)

AR 5

Opomba: X = leto poročanja. Očsu = obvezno, če se uporablja; Očnv = obvezno, če je na voljo.

Opombe:

Preglednica 2

Trenutni in predvideni napredek pri doseganju letnih zavezujočih nacionalnih omejitev na podlagi Uredbe (EU) 2018/842, kot je bil sporočen na podlagi člena 26(3) in člena 18(1), točka (b), Uredbe (EU) 2018/1999

| Element poročila | ID | Specifikacija | Enota | Potencial globalnega segrevanja (GWP) (12) | Leto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X – 3 (20) | X – 2 | t | t + 5 | t + 10 |
| Dodeljene letne emisije (AEA)  (13) | A | O | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Skupne emisije, za katere velja porazdelitev prizadevanj, v letih X – 3 in X – 2  (14) | B | O | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Skupne emisije, za katere velja porazdelitev prizadevanj, – scenarij z obstoječimi ukrepi  (15) | C | O | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Skupne emisije, za katere velja porazdelitev prizadevanj, – scenarij z dodatnimi ukrepi  (15) | D | Očnv | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Skupne emisije, za katere velja porazdelitev prizadevanj, – scenarij brez ukrepov  (15) | E | Očnv | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Trenutni napredek:
  razlika med AEA in sporočenimi skupnimi emisijami po UPP v letih X – 3 in X – 2 (16) | F | n. r. | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Predvideni napredek:
  razlika med AEA in skupnimi emisijami po UPP v scenariju z obstoječimi ukrepi (17) | G | n. r. | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Predvideni napredek: razlika med AEA in skupnimi emisijami po UPP v scenariju z dodatnimi ukrepi (18) | H | n. r. | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Predvideni napredek:
  razlika med AEA in skupnimi emisijami po UPP v scenariju brez ukrepov (19) | I | n. r. | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno; Očnv = obvezno, če je na voljo. t = prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja.
  Opombe: |

Element poročila

ID

Specifikacija

Enota

Potencial globalnega segrevanja (GWP) (12)

Leto

X – 3 (20)

X – 2

t

t + 5

t + 10

Dodeljene letne emisije (AEA)  (13)

A

O

ktCO2e

AR 5

Skupne emisije, za katere velja porazdelitev prizadevanj, v letih X – 3 in X – 2  (14)

B

O

ktCO2e

AR 5

Skupne emisije, za katere velja porazdelitev prizadevanj, – scenarij z obstoječimi ukrepi  (15)

C

O

ktCO2e

AR 5

Skupne emisije, za katere velja porazdelitev prizadevanj, – scenarij z dodatnimi ukrepi  (15)

D

Očnv

ktCO2e

AR 5

Skupne emisije, za katere velja porazdelitev prizadevanj, – scenarij brez ukrepov  (15)

E

Očnv

ktCO2e

AR 5

Trenutni napredek:

razlika med AEA in sporočenimi skupnimi emisijami po UPP v letih X – 3 in X – 2 (16)

F

n. r.

ktCO2e

AR 5

Predvideni napredek:

razlika med AEA in skupnimi emisijami po UPP v scenariju z obstoječimi ukrepi (17)

G

n. r.

ktCO2e

AR 5

Predvideni napredek: razlika med AEA in skupnimi emisijami po UPP v scenariju z dodatnimi ukrepi (18)

H

n. r.

ktCO2e

AR 5

Predvideni napredek:

razlika med AEA in skupnimi emisijami po UPP v scenariju brez ukrepov (19)

I

n. r.

ktCO2e

AR 5

Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno; Očnv = obvezno, če je na voljo. t = prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja.

Opombe:

Preglednica 3

Trenutni in predvideni napredek pri doseganju zavez na podlagi Uredbe (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta
   (26)
  , kot je bil sporočen na podlagi člena 26(3) in člena 18(1), točka (b), Uredbe (EU) 2018/1999

| Element poročila | ID | Specifikacija | Opis | Enota | Potencial globalnega segrevanja (GWP) (21) | Leto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X – 3 (25) | X – 2 | t | t + 5 | t + 10 |
| Raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo  (22) | A | O | | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo v scenariju z obstoječimi ukrepi  (23) | B | O | | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo v scenariju z dodatnimi ukrepi  (23) | C | Očnv | | ktCO2e | AR 5 | | | | | |
| Zaveza glede rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF), navedena v sedanjem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu  (24) | D | Očsu | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja, t pomeni prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; Očnv = obvezno, če je na voljo;
  Opombe: |

Element poročila

ID

Specifikacija

Opis

Enota

Potencial globalnega segrevanja (GWP) (21)

Leto

X – 3 (25)

X – 2

t

t + 5

t + 10

Raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo  (22)

A

O

ktCO2e

AR 5

Raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo v scenariju z obstoječimi ukrepi  (23)

B

O

ktCO2e

AR 5

Raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo v scenariju z dodatnimi ukrepi  (23)

C

Očnv

ktCO2e

AR 5

Zaveza glede rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF), navedena v sedanjem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu  (24)

D

Očsu

Opomba: X = leto poročanja, t pomeni prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; Očnv = obvezno, če je na voljo;

Opombe:

Preglednica 4

Trenutni in predvideni napredek pri doseganju drugih nacionalnih ciljev, povezanih s toplogrednimi plini, določenih v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, vključno s sektorskimi cilji v skladu s členom 4, točka (a), podtočka (1)(iii), Uredbe (EU) 2018/1999

| Nacionalni cilj  (27) | Specifikacija | Element poročila | Ime nacionalnega cilja | Sektorji, ki jih zadeva | Opis (28) | Enota (29) | Uporabljeni potencial globalnega segrevanja (GWP) (30) | Leto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X – 3 (31) | X – 2 | t | t + 5 | t + 10 |
| Nacionalni cilj št. 1
   (27) | Očsu | Cilj | | | | | | | | | | |
| Trenutni napredek | | | | | | | | | | |
| Predvideni napredek po scenariju z obstoječimi ukrepi | | | | | | | | | | |
| Predvideni napredek po scenariju z dodatnimi ukrepi | | | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj #2
   (27) | Očsu | Cilj | | | | | | | | | | |
| Trenutni napredek | | | | | | | | | | |
| Predvideni napredek po scenariju z obstoječimi ukrepi | | | | | | | | | | |
| Predvideni napredek po scenariju z dodatnimi ukrepi | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte dodatne vrstice za kateri koli drug nacionalni cilj | Očsu | Cilj | | | | | | | | | | |
| Trenutni napredek | | | | | | | | | | |
| Predvideni napredek po scenariju z obstoječimi ukrepi | | | | | | | | | | |
| Predvideni napredek po scenariju z dodatnimi ukrepi | | | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja. Očsu = obvezno, če se uporablja; t = prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja.
  Opombe: |

Nacionalni cilj  (27)

Specifikacija

Element poročila

Ime nacionalnega cilja

Sektorji, ki jih zadeva

Opis (28)

Enota (29)

Uporabljeni potencial globalnega segrevanja (GWP) (30)

Leto

X – 3 (31)

X – 2

t

t + 5

t + 10

Nacionalni cilj št. 1
   (27)

Očsu

Cilj

Trenutni napredek

Predvideni napredek po scenariju z obstoječimi ukrepi

Predvideni napredek po scenariju z dodatnimi ukrepi

Nacionalni cilj #2
   (27)

Očsu

Cilj

Trenutni napredek

Predvideni napredek po scenariju z obstoječimi ukrepi

Predvideni napredek po scenariju z dodatnimi ukrepi

Po potrebi dodajte dodatne vrstice za kateri koli drug nacionalni cilj

Očsu

Cilj

Trenutni napredek

Predvideni napredek po scenariju z obstoječimi ukrepi

Predvideni napredek po scenariju z dodatnimi ukrepi

Opomba: X = leto poročanja. Očsu = obvezno, če se uporablja; t = prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja.

Opombe:

---

(1)  Identifikacijske oznake se navedejo, da je razvidno, kako se napredek izračuna – izračuni s temi identifikacijskimi oznakami so navedeni v opombi 9.

(2)  Podatki se predložijo samo v tistih vrsticah, ki se uporabljajo za obseg cilja držav članic. Podatke sporočite v skladu z evidenco toplogrednih plinov. Vsote v tem stolpcu naj vključujejo posredne emisije CO2, če so te emisije sporočene v evidenci toplogrednih plinov.

(3)  Podatek o vrednostih potenciala globalnega segrevanja, po katerem se sporočajo emisije toplogrednih plinov. Podatki iz evidence toplogrednih plinov: uporablja se tisti potencial globalnega segrevanja, ki se uporablja za evidence toplogrednih plinov v istem letu. AR 5 = vrednosti potenciala globalnega segrevanja iz petega ocenjevalnega poročila IPCC.

(4)  Če je določen nacionalni cilj podnebne nevtralnosti, ciljno leto za podnebno nevtralnost.

(5)  Če je določen nacionalni cilj glede skupnih emisij toplogrednih plinov za leto 2030, 2040 ali 2050, ocenjeni skupni odvzemi za ciljno leto. Če je določen nacionalni cilj podnebne nevtralnosti, ocenjeni skupni odvzemi za ciljno leto podnebne nevtralnosti v ktCO2e.

(6)  Posreduje država članica v skladu z informacijami iz sedanjega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta (kot je navedeno v Prilogi I, del 1, oddelek A, oddelek 2, točka 2.1.1(ii)). Cilji, skladni s Pariškim sporazumom in obstoječimi dolgoročnimi strategijami iz Uredbe (EU) 2018/1999, v skladu z njeno dolgoročno strategijo, o kateri se poroča v skladu s členom 15 Uredbe (EU) 2018/1999.

(7)  Končne skupne emisije toplogrednih plinov, kot so jih predložile države članice v svojih končnih informacijah iz evidenc toplogrednih plinov v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/1999 v istem letu poročanja in o katerih so poročale v skladu s smernicami za evidence toplogrednih plinov (gl. člen 8 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1208 z dne 7. avgusta 2020 o strukturi, obliki, postopkih predložitve in pregledu informacij, ki jih sporočajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta, ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 749/2014 (UL L 278, 26.8.2020, str. 1)).

(8)  Končni podatki iz predloženih podatkov držav članic v istem letu poročanja v skladu s Prilogo XXV k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1208 za poročanje v skladu s členom 18(1), točka (b), Uredbe (EU) 2018/1999.

(9)  Vrednosti se samodejno izračunajo kot razlika v odstotkih do danega cilja. Samodejno se izračuna samo za tiste elemente poročanja, pri katerih je bila izpolnjena ustrezna vrstica v polju z identifikacijskimi oznakami B–D. Če samodejni izračun ni mogoč, se polje izpolni s ključem zapisa n.r – ni relevantno. Negativna vrednost pomeni, da so emisije za x % višje od danega cilja, pozitivna vrednost pa pomeni, da so emisije za x % nižje od cilja.

N1 = (B – E)/B – z uporabo podatkov iz leta X – 3 za E

N2 = (B – E)/B – z uporabo podatkov iz leta X – 2 za E

O1= (C – F)/C – z uporabo podatkov iz leta X – 3 za F

O2= (C – F)/C – z uporabo podatkov iz leta X – 2 za F

P1= (D – G)/D – z uporabo podatkov iz leta X – 3 za G

P2= (D – G)/D – z uporabo podatkov iz leta X – 2 za G

Q= (B – H)/B

R= (C – I)/C

S= (D – J)/D

T= (B – K)/B

U=(C – L)/C

V = (D – M)/D

(10)  X – 3 se ne uporablja za prva poročila o napredku v letu 2023.

(11)  Z da/ne je navedeno, ali so v ciljno številčno vrednost vključene posredne emisije CO2.

(12)  Podatek o tem, po katerih vrednostih potenciala globalnega segrevanja se sporočajo emisije toplogrednih plinov. Podatki iz evidence toplogrednih plinov: uporablja se tisti potencial globalnega segrevanja, ki se uporablja za evidence toplogrednih plinov v istem letu. AR 5 = vrednosti potenciala globalnega segrevanja iz petega ocenjevalnega poročila IPCC.

(13)  Dodeljene letne emisije na podlagi člena 4(3) Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26), prilagojene v skladu s členom 10 navedene uredbe, ali kateri koli poznejši letni cilji glede emisij toplogrednih plinov v zvezi s tem.

(14)  Končne skupne emisije toplogrednih plinov, kot so jih predložile države članice v svojih končnih informacijah iz evidenc toplogrednih plinov za isto leto poročanja po formuli iz Priloge XV k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/1208.

(15)  Končni podatki iz predloženih podatkov držav članic v istem letu poročanja v skladu s Prilogo XXV k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/1208 za poročanje v skladu s členom 18(1), točka (b), Uredbe (EU) 2018/1999.

(16)  Izračuna se samodejno kot F = A – B

(17)  Izračuna se samodejno kot G = A – C

(18)  Izračuna se samodejno kot H = A – D, in sicer samo, če so na voljo informacije v vrstici z identifikacijsko oznako D. V nasprotnem primeru izpolnite s ključem zapisa „n. r.“ – ni relevantno.

(19)  Izračuna se samodejno kot I = A – E, in sicer samo, če so na voljo informacije v vrstici z identifikacijsko oznako E. V nasprotnem primeru izpolnite s ključem zapisa „n. r.“ – ni relevantno.

(20)  X – 3 se ne uporablja za prva poročila o napredku v letu 2023.

(21)  Podatek o tem, po katerih vrednostih potenciala globalnega segrevanja se sporočajo emisije toplogrednih plinov. Podatki iz evidence toplogrednih plinov: uporablja se tisti potencial globalnega segrevanja, ki se uporablja za evidence toplogrednih plinov v istem letu. AR 5 = vrednosti potenciala globalnega segrevanja iz petega ocenjevalnega poročila IPCC.

(22)  Končne skupne emisije toplogrednih plinov, kot so jih predložile države članice v svojih končnih informacijah iz evidenc toplogrednih plinov na podlagi člena 26(3) Uredbe (EU) 2018/1999 v istem letu poročanja in so jih sporočile v skladu s smernicami za evidenco toplogrednih plinov (gl. člen 8 Izvedbene uredbe (EU) 2020/1208).

(23)  Končni podatki iz predloženih podatkov držav članic v istem letu poročanja v skladu s Prilogo XXV k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1208 za poročanje v skladu s členom 18(1), točka (b), Uredbe (EU) 2018/1999.

(24)  Posamezne nacionalne zaveze za LULUCF, kot so navedene v sedanjem celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Države članice podajo besedilni opis v stolpcu „Opis“. Države članice navedejo številčne podatke v stolpcih pod „Leto“ ter navedejo enoto in potencial globalnega segrevanja, ki se uporabljata v ustreznih stolpcih.

(25)  X – 3 se ne uporablja za prva poročila o napredku v letu 2023.

(26)  Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 1).

(27)  Države članice dodajo dodatne vrstice, če se uporabljajo drugi nacionalni cilji.

(28)  Besedilni opis, ki ga je treba podati za pojasnitev in v primeru, da ciljev in napredka pri njihovem doseganju ni mogoče izraziti z uporabo kvantitativnih stolpcev.

(29)  Enota, primerljiva z enoto podatkov o predvidenem napredku.

(30)  Podatek o tem, po katerih vrednostih potenciala globalnega segrevanja so bile izračunane emisije toplogrednih plinov. AR 4 = vrednosti potenciala globalnega segrevanja iz četrtega ocenjevalnega poročila IPCC. AR 5 = vrednosti potenciala globalnega segrevanja iz petega ocenjevalnega poročila IPCC.

(31)  X – 3 se ne uporablja za prva poročila o napredku v letu 2023.

---

PRILOGA II

RAZOGLJIČENJE: ENERGIJA IZ OBNOVLJIVIH VIROV

Preglednica 1

Delež energije iz obnovljivih virov v posameznih sektorjih (električna energija, ogrevanje in hlajenje ter promet) in njen skupni delež
   (1)

| Element poročila | Specifikacija | Enota | Leto |
| --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 |
| Bruto končna poraba energije iz obnovljivih virov | O | ktoe | | |
| Bruto končna poraba energije s prilagoditvijo za letalski promet | O | ktoe | | |
| Skupni delež obnovljivih virov energije | O | % | | |
| Proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov (z normalizacijo) | O | GWh | | |
| Bruto poraba električne energije skupaj | O | GWh | | |
| Delež proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov | O | % | | |
| Števec za obnovljive vire energije v prometu z množitelji | O | ktoe | | |
| Imenovalec za obnovljive vire energije v prometu z množitelji | O | ktoe | | |
| Delež porabe obnovljivih virov energije v prometu | O | % | | |
| Števec za obnovljive vire energije pri ogrevanju in hlajenju | O | ktoe | | |
| Imenovalec za obnovljive vire energije pri ogrevanju in hlajenju | O | ktoe | | |
| Od tega odpadna toplota in hlad, ki se uporabljata v omrežjih za daljinsko ogrevanje/hlajenje | O (2) | ktoe | | |
| Delež obnovljivih virov energije pri ogrevanju in hlajenju | O | % | | |
| Delež obnovljivih virov energije pri ogrevanju in hlajenju z odvečno toploto in hladom | O | % | | |
| Energija iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in hladu, ki se uporablja pri daljinskem ogrevanju in hlajenju | O (2) | ktoe | | |
| Energija iz vseh virov, ki se uporablja za daljinsko ogrevanje in hlajenje | O (2) | ktoe | | |
| Delež energije iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in hladu, ki se uporablja pri daljinskem ogrevanju in hlajenju | O (2) | % | | |
| Statistični prenosi / skupni projekti / skupni programi podpore – skupni znesek, ki ga je treba prišteti | O (2) | ktoe | | |
| Statistični prenosi / skupni projekti / skupni programi podpore – skupni znesek, ki ga je treba odšteti | O | ktoe | | |
| Domača proizvodnja obnovljivega vodika | P | ktoe | | |
| Domača proizvodnja bioplina | P | ktoe | | |
| Če je eden ali več deležev obnovljivih virov energije v letu X – 3 ali X – 2 padel pod začrtani potek na nacionalni ravni, kot je bil sporočen v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, ali pod izhodiščni delež za leto 2020, pojasnite razloge za ta razvoj in navedite informacije o dodatnih ukrepih, načrtovanih za zapolnitev vrzeli v primerjavi z nacionalno referenčno vrednostjo. | Očsu | |
| Navedite informacije o tem, ali namerava država članica uporabljati odpadno toploto in odpadni hlad za namene izpolnjevanja ciljev glede ogrevanja in hlajenja (člen 23) ter daljinskega ogrevanja in hlajenja (člen 24) iz prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov (v skladu s členom 23(1) prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov), in skladno s tem, ali namerava država članica uporabiti cilj 1,1 odstotne točke (čisti obnovljivi viri energije) ali 1,3 odstotne točke (obnovljivi viri energije + odpadna toplota/hlad). | Očsu | |
| Če je povprečno letno povečanje nižje od cilja glede ogrevanja in hlajenja iz člena 23 prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov, navedite doseženo raven in podajte razloge, vključno z izbiro ukrepov (v skladu s členom 23(2), drugi in tretji pododstavek, prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov). | Očsu | |
| Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno. |

Element poročila

Specifikacija

Enota

Leto

X – 3

X – 2

Bruto končna poraba energije iz obnovljivih virov

O

ktoe

Bruto končna poraba energije s prilagoditvijo za letalski promet

O

ktoe

Skupni delež obnovljivih virov energije

O

%

Proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov (z normalizacijo)

O

GWh

Bruto poraba električne energije skupaj

O

GWh

Delež proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov

O

%

Števec za obnovljive vire energije v prometu z množitelji

O

ktoe

Imenovalec za obnovljive vire energije v prometu z množitelji

O

ktoe

Delež porabe obnovljivih virov energije v prometu

O

%

Števec za obnovljive vire energije pri ogrevanju in hlajenju

O

ktoe

Imenovalec za obnovljive vire energije pri ogrevanju in hlajenju

O

ktoe

Od tega odpadna toplota in hlad, ki se uporabljata v omrežjih za daljinsko ogrevanje/hlajenje

O (2)

ktoe

Delež obnovljivih virov energije pri ogrevanju in hlajenju

O

%

Delež obnovljivih virov energije pri ogrevanju in hlajenju z odvečno toploto in hladom

O

%

Energija iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in hladu, ki se uporablja pri daljinskem ogrevanju in hlajenju

O (2)

ktoe

Energija iz vseh virov, ki se uporablja za daljinsko ogrevanje in hlajenje

O (2)

ktoe

Delež energije iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in hladu, ki se uporablja pri daljinskem ogrevanju in hlajenju

O (2)

%

Statistični prenosi / skupni projekti / skupni programi podpore – skupni znesek, ki ga je treba prišteti

O (2)

ktoe

Statistični prenosi / skupni projekti / skupni programi podpore – skupni znesek, ki ga je treba odšteti

O

ktoe

Domača proizvodnja obnovljivega vodika

P

ktoe

Domača proizvodnja bioplina

P

ktoe

Če je eden ali več deležev obnovljivih virov energije v letu X – 3 ali X – 2 padel pod začrtani potek na nacionalni ravni, kot je bil sporočen v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, ali pod izhodiščni delež za leto 2020, pojasnite razloge za ta razvoj in navedite informacije o dodatnih ukrepih, načrtovanih za zapolnitev vrzeli v primerjavi z nacionalno referenčno vrednostjo.

Očsu

Navedite informacije o tem, ali namerava država članica uporabljati odpadno toploto in odpadni hlad za namene izpolnjevanja ciljev glede ogrevanja in hlajenja (člen 23) ter daljinskega ogrevanja in hlajenja (člen 24) iz prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov (v skladu s členom 23(1) prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov), in skladno s tem, ali namerava država članica uporabiti cilj 1,1 odstotne točke (čisti obnovljivi viri energije) ali 1,3 odstotne točke (obnovljivi viri energije + odpadna toplota/hlad).

Očsu

Če je povprečno letno povečanje nižje od cilja glede ogrevanja in hlajenja iz člena 23 prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov, navedite doseženo raven in podajte razloge, vključno z izbiro ukrepov (v skladu s členom 23(2), drugi in tretji pododstavek, prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov).

Očsu

Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno.

Preglednica 2

Skupna nameščena zmogljivost vsake tehnologije za energijo iz obnovljivih virov
   (3)

| Tehnologija za energijo iz obnovljivih virov | Specifikacija | Enota | Leto |
| --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 |
| Hidroenergija | O | MW | | |
| Od tega čista hidroenergija brez črpanja | O | MW | | |
| Od tega mešana hidroenergija | O | MW | | |
| Od tega črpalna hidroenergija | O | MW | | |
| Geotermalna energija | O | MW | | |
| Sončna energija | O | MW | | |
| Od tega fotovoltaika | O | MW | | |
| Od tega fotovoltaika < 30 kW | O (7) | MW | | |
| Od tega na strehah | O (7) | MW | | |
| Od tega nepriključeno na omrežje | O (7) | MW | | |
| Od tega fotovoltaika 30 kW–1 000 kW | O (7) | MW | | |
| Od tega na strehah | O (7) | MW | | |
| Od tega nepriključeno na omrežje | O (7) | MW | | |
| Od tega fotovoltaika ≥ 1 MW | O (7) | MW | | |
| Od tega na strehah | O (7) | MW | | |
| Od tega nepriključeno na omrežje | O (7) | MW | | |
| Od tega koncentrirana sončna energija | O | MW | | |
| Energija plimovanja, valov, morja | O | MW | | |
| Veter | O | MW | | |
| Od tega na kopnem | O | MW | | |
| Od tega na morju | O | MW | | |
| Biomasa  (4)
   (5) | O | MW | | |
| Od tega trdna biomasna goriva  (6) | O | MW | | |
| Od tega tekoča biogoriva | O | MW | | |
| Od tega plinasta biomasna goriva  (6) | O | MW | | |
| Površina zbiralnikov sončne energije | O | 1 000 m2 | | |
| Zmogljivost obratov za proizvodnjo tekočih biogoriv | O | 1 000 ton | | |
| Od tega biobencin | O | 1 000 ton | | |
| Od tega biodizli | O | 1 000 ton | | |
| Od tega biokerozin za reaktivne motorje | O | 1 000 ton | | |
| Od tega druga tekoča biogoriva | O | 1 000 ton | | |
| Ustrezne informacije, če razvoj nameščene zmogljivosti vpliva na splošne in sektorske začrtane poteke za energijo iz obnovljivih virov v obdobju 2021–2030. | O | |
| Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno
  Opombe: |

Tehnologija za energijo iz obnovljivih virov

Specifikacija

Enota

Leto

X – 3

X – 2

Hidroenergija

O

MW

Od tega čista hidroenergija brez črpanja

O

MW

Od tega mešana hidroenergija

O

MW

Od tega črpalna hidroenergija

O

MW

Geotermalna energija

O

MW

Sončna energija

O

MW

Od tega fotovoltaika

O

MW

Od tega fotovoltaika < 30 kW

O (7)

MW

Od tega na strehah

O (7)

MW

Od tega nepriključeno na omrežje

O (7)

MW

Od tega fotovoltaika 30 kW–1 000 kW

O (7)

MW

Od tega na strehah

O (7)

MW

Od tega nepriključeno na omrežje

O (7)

MW

Od tega fotovoltaika ≥ 1 MW

O (7)

MW

Od tega na strehah

O (7)

MW

Od tega nepriključeno na omrežje

O (7)

MW

Od tega koncentrirana sončna energija

O

MW

Energija plimovanja, valov, morja

O

MW

Veter

O

MW

Od tega na kopnem

O

MW

Od tega na morju

O

MW

Biomasa  (4)
   (5)

O

MW

Od tega trdna biomasna goriva  (6)

O

MW

Od tega tekoča biogoriva

O

MW

Od tega plinasta biomasna goriva  (6)

O

MW

Površina zbiralnikov sončne energije

O

1 000 m2

Zmogljivost obratov za proizvodnjo tekočih biogoriv

O

1 000 ton

Od tega biobencin

O

1 000 ton

Od tega biodizli

O

1 000 ton

Od tega biokerozin za reaktivne motorje

O

1 000 ton

Od tega druga tekoča biogoriva

O

1 000 ton

Ustrezne informacije, če razvoj nameščene zmogljivosti vpliva na splošne in sektorske začrtane poteke za energijo iz obnovljivih virov v obdobju 2021–2030.

O

Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno

Opombe:

Preglednica 3

Skupni dejanski prispevek (bruto proizvodnja električne energije) iz vsake tehnologije za energijo iz obnovljivih virov na področju električne energije

| Tehnologija za energijo iz obnovljivih virov | Specifikacija | Enota | Leto |
| --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 |
| Normalizirana proizvodnja hidroenergije | O | GWh | | |
| Od tega normalizirana čista hidroenergija brez črpanja | O | GWh | | |
| Od tega normalizirana mešana hidroenergija (samo del proizvodnje brez črpanja) | O | GWh | | |
| Normalizirana proizvodnja iz vetrne energije | O | GWh | | |
| Od tega normalizirana proizvodnja iz vetrne energije na kopnem | O (8) | GWh | | |
| Od tega normalizirana proizvodnja iz vetrne energije na morju | O (8) | GWh | | |
| Iz čistih tekočih biogoriv, skladnih in neskladnih | O | GWh | | |
| od tega iz skladnih čistih (nemešanih) tekočih biogoriv | O | GWh | | |
| od tega goriva, ki niso iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O (8) | GWh | | |
| od tega goriva, ki so iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O (8) | GWh | | |
| od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč | O (8) | GWh | | |
| Iz skladnih mešanih tekočih biogoriv, samo biološki del | O | GWh | | |
| od tega goriva, ki niso iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O (8) | GWh | | |
| od tega goriva, ki so iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O (8) | GWh | | |
| od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč | O (8) | GWh | | |
| Iz bioplina, primešanega v omrežju | O | GWh | | |
| od tega skladnega | O (8) | GWh | | |
| Iz bioplina, ki se šteje k električni energiji na podlagi certifikatov | O (8) | GWh | | |
| Geotermalna energija | O | GWh | | |
| Sončna fotovoltaika | O | GWh | | |
| od tega fotovoltaika < 30 kW | O (9) | GWh | | |
| od tega na strehah | O (9) | GWh | | |
| od tega nepriključeno na omrežje | O (9) | GWh | | |
| od tega fotovoltaika 30 kW–1 000 kW | O (9) | GWh | | |
| od tega na strehah | O (9) | GWh | | |
| od tega nepriključeno na omrežje | O (9) | GWh | | |
| od tega fotovoltaika ≥ 1 MW | O (9) | GWh | | |
| od tega na strehah | O (9) | GWh | | |
| od tega nepriključeno na omrežje | O (9) | GWh | | |
| Sončna toplotna energija | O | GWh | | |
| Energija plimovanja, valov in morja | O | GWh | | |
| Komunalni odpadki (obnovljivi) | O | GWh | | |
| Trdna biogoriva | O | GWh | | |
| od tega skladna | O (8) | GWh | | |
| Iz čistega bioplina | O | GWh | | |
| od tega skladnega | O (8) | GWh | | |
| Ustrezne informacije, če razvoj bruto proizvodnje električne energije vpliva na splošne in sektorske začrtane poteke za energijo iz obnovljivih virov v obdobju 2021–2030. | O | |
| Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno |

Tehnologija za energijo iz obnovljivih virov

Specifikacija

Enota

Leto

X – 3

X – 2

Normalizirana proizvodnja hidroenergije

O

GWh

Od tega normalizirana čista hidroenergija brez črpanja

O

GWh

Od tega normalizirana mešana hidroenergija (samo del proizvodnje brez črpanja)

O

GWh

Normalizirana proizvodnja iz vetrne energije

O

GWh

Od tega normalizirana proizvodnja iz vetrne energije na kopnem

O (8)

GWh

Od tega normalizirana proizvodnja iz vetrne energije na morju

O (8)

GWh

Iz čistih tekočih biogoriv, skladnih in neskladnih

O

GWh

od tega iz skladnih čistih (nemešanih) tekočih biogoriv

O

GWh

od tega goriva, ki niso iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O (8)

GWh

od tega goriva, ki so iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O (8)

GWh

od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč

O (8)

GWh

Iz skladnih mešanih tekočih biogoriv, samo biološki del

O

GWh

od tega goriva, ki niso iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O (8)

GWh

od tega goriva, ki so iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O (8)

GWh

od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč

O (8)

GWh

Iz bioplina, primešanega v omrežju

O

GWh

od tega skladnega

O (8)

GWh

Iz bioplina, ki se šteje k električni energiji na podlagi certifikatov

O (8)

GWh

Geotermalna energija

O

GWh

Sončna fotovoltaika

O

GWh

od tega fotovoltaika < 30 kW

O (9)

GWh

od tega na strehah

O (9)

GWh

od tega nepriključeno na omrežje

O (9)

GWh

od tega fotovoltaika 30 kW–1 000 kW

O (9)

GWh

od tega na strehah

O (9)

GWh

od tega nepriključeno na omrežje

O (9)

GWh

od tega fotovoltaika ≥ 1 MW

O (9)

GWh

od tega na strehah

O (9)

GWh

od tega nepriključeno na omrežje

O (9)

GWh

Sončna toplotna energija

O

GWh

Energija plimovanja, valov in morja

O

GWh

Komunalni odpadki (obnovljivi)

O

GWh

Trdna biogoriva

O

GWh

od tega skladna

O (8)

GWh

Iz čistega bioplina

O

GWh

od tega skladnega

O (8)

GWh

Ustrezne informacije, če razvoj bruto proizvodnje električne energije vpliva na splošne in sektorske začrtane poteke za energijo iz obnovljivih virov v obdobju 2021–2030.

O

Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno

Preglednica 4

Skupni dejanski prispevek (bruto poraba končne energije) iz vsake tehnologije za energijo iz obnovljivih virov na področju ogrevanja in hlajenja

| Tehnologija za energijo iz obnovljivih virov | Specifikacija | Enota | Leto |
| --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 |
| Poraba končne energije iz obnovljivih virov in goriv v industriji in drugih sektorjih (gospodinjstva, komercialne in javne storitve, kmetijstvo in gozdarstvo, ribištvo in drugje nenavedeno), razen prometa | O | ktoe | | |
| Oglje | O | ktoe | | |
| Čisti bioplin | O | ktoe | | |
| Bioplin, primešan v omrežju | O | ktoe | | |
| od tega skladen | O (10) | ktoe | | |
| Bioplin, ki je bil upoštevan v porabi končne energije v industriji in drugih sektorjih na podlagi certifikatov | O (10) | ktoe | | |
| Geotermalna energija (razen geotermalnih toplotnih črpalk) | O | ktoe | | |
| Sončna toplotna energija | O | ktoe | | |
| Komunalni odpadki (obnovljivi) | O | ktoe | | |
| Trdna biogoriva razen oglja | O | ktoe | | |
| Od tega skladna | O (10) | ktoe | | |
| vsa tekoča goriva, skladna in neskladna | O | ktoe | | |
| od tega samo skladna tekoča biogoriva | O | ktoe | | |
| od tega goriva, ki niso iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O (10) | ktoe | | |
| od tega goriva, ki so iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O (10) | ktoe | | |
| od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč | O (10) | ktoe | | |
| Proizvodnja toplote iz obnovljivih goriv | O | ktoe | | |
| Geotermalna energija (razen geotermalnih toplotnih črpalk) | O | ktoe | | |
| Sončna toplotna energija | O | ktoe | | |
| Komunalni odpadki – obnovljivi | O | ktoe | | |
| Trdna biogoriva | O | ktoe | | |
| od tega skladna | O (10) | ktoe | | |
| Iz čistega bioplina | O | ktoe | | |
| od tega skladnega | O (10) | ktoe | | |
| Iz bioplina, primešanega v omrežju | O | ktoe | | |
| od tega skladnega | O (10) | ktoe | | |
| Iz bioplina, ki se šteje k proizvodnji toplote na podlagi certifikatov | O | ktoe | | |
| Vsa čista tekoča biogoriva, skladna in neskladna | O | ktoe | | |
| od tega samo skladna tekoča biogoriva | O | ktoe | | |
| od tega goriva, ki niso iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O (10) | ktoe | | |
| od tega goriva, ki so iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O (10) | ktoe | | |
| od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč | O (10) | ktoe | | |
| mešana tekoča biogoriva, skladna, samo biološki del | O | ktoe | | |
| od tega goriva, ki niso iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O (10) | ktoe | | |
| od tega goriva, ki so iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O (10) | ktoe | | |
| od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč | O (10) | ktoe | | |
| Iz vodika, proizvedenega iz obnovljivih virov | O (10) | ktoe | | |
| Iz obnovljivih goriv nebiološkega izbora | O (10) | ktoe | | |
| Toplota okolja (zajeta s toplotnimi črpalkami, razen geotermalnih toplotnih črpalk) | O | ktoe | | |
| od tega zrak–zrak | O | ktoe | | |
| od tega zrak–voda | O | ktoe | | |
| od tega povratne črpalke zrak–zrak | O | ktoe | | |
| od tega povratne črpalke zrak–voda | O | ktoe | | |
| od tega izpušni zrak–zrak | O | ktoe | | |
| od tega izpušni zrak–voda | O | ktoe | | |
| od tega voda–zrak | O | ktoe | | |
| od tega voda–voda | O | ktoe | | |
| Geotermalna energija z uporabo toplotnih črpalk | O | ktoe | | |
| od tega tla–zrak | O | ktoe | | |
| od tega tla–voda | O | ktoe | | |
| Hlajenje z energijo iz obnovljivih virov | O (10) | ktoe | | |
| od tega individualni hladilni sistemi z zmogljivostjo 1,5 MW ali več | O (10) | ktoe | | |
| od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija) | O (10) | ktoe | | |
| od tega posamezni hladilni sistemi z zmogljivostjo manj kot 1,5 MW | O (10) | ktoe | | |
| Hlajenje prostorov v stanovanjskem sektorju | O (10) | ktoe | | |
| od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija) | O (10) | ktoe | | |
| Hlajenje prostorov v terciarnem sektorju | O (10) | ktoe | | |
| od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija) | O (10) | ktoe | | |
| Procesno hlajenje | O (10) | ktoe | | |
| od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija) | O (10) | ktoe | | |
| Drugi individualni hladilni sistemi | O (10) | ktoe | | |
| od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija) | O (10) | ktoe | | |
| Daljinsko hlajenje | O (10) | ktoe | | |
| od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija) | O (10) | ktoe | | |
| Zadevne informacije v primeru, da razvoj porabe končne energije za ogrevanje in hlajenje vpliva na splošne in sektorske začrtane poteke za energijo iz obnovljivih virov v obdobju 2021–2030. | O | |
| Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno |

Tehnologija za energijo iz obnovljivih virov

Specifikacija

Enota

Leto

X – 3

X – 2

Poraba končne energije iz obnovljivih virov in goriv v industriji in drugih sektorjih (gospodinjstva, komercialne in javne storitve, kmetijstvo in gozdarstvo, ribištvo in drugje nenavedeno), razen prometa

O

ktoe

Oglje

O

ktoe

Čisti bioplin

O

ktoe

Bioplin, primešan v omrežju

O

ktoe

od tega skladen

O (10)

ktoe

Bioplin, ki je bil upoštevan v porabi končne energije v industriji in drugih sektorjih na podlagi certifikatov

O (10)

ktoe

Geotermalna energija (razen geotermalnih toplotnih črpalk)

O

ktoe

Sončna toplotna energija

O

ktoe

Komunalni odpadki (obnovljivi)

O

ktoe

Trdna biogoriva razen oglja

O

ktoe

Od tega skladna

O (10)

ktoe

vsa tekoča goriva, skladna in neskladna

O

ktoe

od tega samo skladna tekoča biogoriva

O

ktoe

od tega goriva, ki niso iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O (10)

ktoe

od tega goriva, ki so iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O (10)

ktoe

od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč

O (10)

ktoe

Proizvodnja toplote iz obnovljivih goriv

O

ktoe

Geotermalna energija (razen geotermalnih toplotnih črpalk)

O

ktoe

Sončna toplotna energija

O

ktoe

Komunalni odpadki – obnovljivi

O

ktoe

Trdna biogoriva

O

ktoe

od tega skladna

O (10)

ktoe

Iz čistega bioplina

O

ktoe

od tega skladnega

O (10)

ktoe

Iz bioplina, primešanega v omrežju

O

ktoe

od tega skladnega

O (10)

ktoe

Iz bioplina, ki se šteje k proizvodnji toplote na podlagi certifikatov

O

ktoe

Vsa čista tekoča biogoriva, skladna in neskladna

O

ktoe

od tega samo skladna tekoča biogoriva

O

ktoe

od tega goriva, ki niso iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O (10)

ktoe

od tega goriva, ki so iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O (10)

ktoe

od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč

O (10)

ktoe

mešana tekoča biogoriva, skladna, samo biološki del

O

ktoe

od tega goriva, ki niso iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O (10)

ktoe

od tega goriva, ki so iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O (10)

ktoe

od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč

O (10)

ktoe

Iz vodika, proizvedenega iz obnovljivih virov

O (10)

ktoe

Iz obnovljivih goriv nebiološkega izbora

O (10)

ktoe

Toplota okolja (zajeta s toplotnimi črpalkami, razen geotermalnih toplotnih črpalk)

O

ktoe

od tega zrak–zrak

O

ktoe

od tega zrak–voda

O

ktoe

od tega povratne črpalke zrak–zrak

O

ktoe

od tega povratne črpalke zrak–voda

O

ktoe

od tega izpušni zrak–zrak

O

ktoe

od tega izpušni zrak–voda

O

ktoe

od tega voda–zrak

O

ktoe

od tega voda–voda

O

ktoe

Geotermalna energija z uporabo toplotnih črpalk

O

ktoe

od tega tla–zrak

O

ktoe

od tega tla–voda

O

ktoe

Hlajenje z energijo iz obnovljivih virov

O (10)

ktoe

od tega individualni hladilni sistemi z zmogljivostjo 1,5 MW ali več

O (10)

ktoe

od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija)

O (10)

ktoe

od tega posamezni hladilni sistemi z zmogljivostjo manj kot 1,5 MW

O (10)

ktoe

Hlajenje prostorov v stanovanjskem sektorju

O (10)

ktoe

od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija)

O (10)

ktoe

Hlajenje prostorov v terciarnem sektorju

O (10)

ktoe

od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija)

O (10)

ktoe

Procesno hlajenje

O (10)

ktoe

od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija)

O (10)

ktoe

Drugi individualni hladilni sistemi

O (10)

ktoe

od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija)

O (10)

ktoe

Daljinsko hlajenje

O (10)

ktoe

od tega s hlajenjem s toploto iz obnovljivih virov (absorpcija in adsorpcija)

O (10)

ktoe

Zadevne informacije v primeru, da razvoj porabe končne energije za ogrevanje in hlajenje vpliva na splošne in sektorske začrtane poteke za energijo iz obnovljivih virov v obdobju 2021–2030.

O

Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno

Preglednica 5

Skupni dejanski prispevek (bruto poraba končne energije) iz vsake tehnologije za energijo iz obnovljivih virov v prometnem sektorju

| | | Količina | Prihranek emisij toplogrednih plinov  (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tehnologija za energijo iz obnovljivih virov | Specifikacija | Enota | X – 3 | X – 2 | Enota (14) | X – 3 | X – 2 |
| Biogoriva v prometu
   (11) | | | | | | | |
| Tekoča biogoriva v cestnem prometu | O | ktoe | | | | | |
| Tekoča biogoriva v železniškem prometu | O | ktoe | | | | | |
| Tekoča biogoriva v drugih načinih prevoza | O | ktoe | | | | | |
| Plinska biogoriva v cestnem prometu | O | ktoe | | | | | |
| Plinska biogoriva v železniškem prometu | O | ktoe | | | | | |
| Plinska biogoriva v drugih načinih prevoza | O | ktoe | | | | | |
| Nebiomasna goriva, ki se lahko štejejo k prometu | | | | | | | |
| Vodik, proizveden iz obnovljivih virov | O | ktoe | | | | | |
| od tega iz člena 27(2), točka (c) – v pomorskem sektorju | O (15) | ktoe | | | | | |
| od tega iz člena 27(2), točka (c) – v letalskem sektorju | O (15) | ktoe | | | | | |
| Obnovljiva goriva nebiološkega izvora | O | ktoe | | | | | |
| od tega iz člena 27(2), točka (c) – v pomorskem sektorju | O (15) | ktoe | | | | | |
| od tega iz člena 27(2), točka (c) – v letalskem sektorju | O (15) | ktoe | | | | | |
| Reciklirana ogljična goriva | O | ktoe | | | | | |
| od tega iz člena 27(2), točka (c) – v pomorskem sektorju | O (15) | ktoe | | | | | |
| od tega iz člena 27(2), točka (c) – v letalskem sektorju | O (15) | ktoe | | | | | |
| SKLADNA biogoriva v prometu
   (12) | | | | | | | |
| vsa skladna biogoriva v vseh načinih prevoza | O | ktoe | | | | | |
| Priloga IX (vsi načini prevoza) | O | ktoe | | | | | |
| od tega iz člena 27(2), točka (c) – v pomorskem sektorju | O (15) | ktoe | | | | | |
| od tega iz člena 27(2), točka (c) – v letalskem sektorju | O (15) | ktoe | | | | | |
| Po surovinah (vsi načini) | | | | | | | |
| Del A | | | | | | | |
| od tega del A v pomorskem sektorju (člen 27(2), točka (c)) | O (15) | ktoe | | | | | |
| od tega del A v letalskem sektorju (člen 27(2), točka (c)) | O (15) | ktoe | | | | | |
| Del A po surovinah (vsi načini) | | | | | | | |
| (a) | O | ktoe | | | | | |
| (b) | O | ktoe | | | | | |
| (c) | O | ktoe | | | | | |
| (d) | O | ktoe | | | | | |
| (e) | O | ktoe | | | | | |
| (f) | O | ktoe | | | | | |
| (g) | O | ktoe | | | | | |
| (h) | O | ktoe | | | | | |
| (i) | O | ktoe | | | | | |
| (j) | O | ktoe | | | | | |
| (k) | O | ktoe | | | | | |
| (l) | O | ktoe | | | | | |
| (m) | O | ktoe | | | | | |
| (n) | O | ktoe | | | | | |
| (o) | O | ktoe | | | | | |
| (p) | O | ktoe | | | | | |
| (q) | O | ktoe | | | | | |
| Del B | O | ktoe | | | | | |
| od tega del B v pomorskem sektorju (člen 27(2), točka (c)) | O (15) | ktoe | | | | | |
| od tega del B v letalskem sektorju (člen 27(2), točka (c)) | O (15) | ktoe | | | | | |
| Del B po surovinah (vsi načini) | O | ktoe | | | | | |
| (a) | O | ktoe | | | | | |
| (b) | O | ktoe | | | | | |
| Člen 26(1) – iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo | O | ktoe | | | | | |
| od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč | O (15) | ktoe | | | | | |
| Druga tekoča biogoriva | O | ktoe | | | | | |
| od tega v pomorskem sektorju (člen 27(2), točka (c)) | O (15) | ktoe | | | | | |
| od tega v letalskem sektorju (člen 27(2), točka (c)) | O (15) | ktoe | | | | | |
| Električna energija iz obnovljivih virov v omrežju, ki se uporablja v prometnem sektorju | | | | | | | |
| Vsa električna energija v prometu | O | ktoe | | | | | |
| Vsa električna energija v cestnem prometu | O | ktoe | | | | | |
| Električna energija iz obnovljivih virov v cestnem prometu | O | ktoe | | | | | |
| Električna energija iz neobnovljivih virov v cestnem prometu | O | ktoe | | | | | |
| Vsa električna energija v železniškem prometu | O | ktoe | | | | | |
| Električna energija iz obnovljivih virov v železniškem prometu | O | ktoe | | | | | |
| Električna energija iz neobnovljivih virov v železniškem prometu | O | ktoe | | | | | |
| Vsa električna energija v vseh drugih načinih prevoza | O | ktoe | | | | | |
| Električna energija v vseh drugih načinih prevoza | O | ktoe | | | | | |
| Električna energija iz neobnovljivih virov v vseh drugih načinih prevoza | O | ktoe | | | | | |
| Zadevne informacije v primeru, da razvoj porabe končne energije za promet vpliva na splošne in sektorske začrtane poteke za energijo iz obnovljivih virov v obdobju 2021–2030. | O | |
| Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno
  Opombe: |

Količina

Prihranek emisij toplogrednih plinov  (13)

Tehnologija za energijo iz obnovljivih virov

Specifikacija

Enota

X – 3

X – 2

Enota (14)

X – 3

X – 2

Biogoriva v prometu
   (11)

Tekoča biogoriva v cestnem prometu

O

ktoe

Tekoča biogoriva v železniškem prometu

O

ktoe

Tekoča biogoriva v drugih načinih prevoza

O

ktoe

Plinska biogoriva v cestnem prometu

O

ktoe

Plinska biogoriva v železniškem prometu

O

ktoe

Plinska biogoriva v drugih načinih prevoza

O

ktoe

Nebiomasna goriva, ki se lahko štejejo k prometu

Vodik, proizveden iz obnovljivih virov

O

ktoe

od tega iz člena 27(2), točka (c) – v pomorskem sektorju

O (15)

ktoe

od tega iz člena 27(2), točka (c) – v letalskem sektorju

O (15)

ktoe

Obnovljiva goriva nebiološkega izvora

O

ktoe

od tega iz člena 27(2), točka (c) – v pomorskem sektorju

O (15)

ktoe

od tega iz člena 27(2), točka (c) – v letalskem sektorju

O (15)

ktoe

Reciklirana ogljična goriva

O

ktoe

od tega iz člena 27(2), točka (c) – v pomorskem sektorju

O (15)

ktoe

od tega iz člena 27(2), točka (c) – v letalskem sektorju

O (15)

ktoe

SKLADNA biogoriva v prometu
   (12)

vsa skladna biogoriva v vseh načinih prevoza

O

ktoe

Priloga IX (vsi načini prevoza)

O

ktoe

od tega iz člena 27(2), točka (c) – v pomorskem sektorju

O (15)

ktoe

od tega iz člena 27(2), točka (c) – v letalskem sektorju

O (15)

ktoe

Po surovinah (vsi načini)

Del A

od tega del A v pomorskem sektorju (člen 27(2), točka (c))

O (15)

ktoe

od tega del A v letalskem sektorju (člen 27(2), točka (c))

O (15)

ktoe

Del A po surovinah (vsi načini)

(a)

O

ktoe

(b)

O

ktoe

(c)

O

ktoe

(d)

O

ktoe

(e)

O

ktoe

(f)

O

ktoe

(g)

O

ktoe

(h)

O

ktoe

(i)

O

ktoe

(j)

O

ktoe

(k)

O

ktoe

(l)

O

ktoe

(m)

O

ktoe

(n)

O

ktoe

(o)

O

ktoe

(p)

O

ktoe

(q)

O

ktoe

Del B

O

ktoe

od tega del B v pomorskem sektorju (člen 27(2), točka (c))

O (15)

ktoe

od tega del B v letalskem sektorju (člen 27(2), točka (c))

O (15)

ktoe

Del B po surovinah (vsi načini)

O

ktoe

(a)

O

ktoe

(b)

O

ktoe

Člen 26(1) – iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo

O

ktoe

od tega goriva, pri katerih NI visokega tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč

O (15)

ktoe

Druga tekoča biogoriva

O

ktoe

od tega v pomorskem sektorju (člen 27(2), točka (c))

O (15)

ktoe

od tega v letalskem sektorju (člen 27(2), točka (c))

O (15)

ktoe

Električna energija iz obnovljivih virov v omrežju, ki se uporablja v prometnem sektorju

Vsa električna energija v prometu

O

ktoe

Vsa električna energija v cestnem prometu

O

ktoe

Električna energija iz obnovljivih virov v cestnem prometu

O

ktoe

Električna energija iz neobnovljivih virov v cestnem prometu

O

ktoe

Vsa električna energija v železniškem prometu

O

ktoe

Električna energija iz obnovljivih virov v železniškem prometu

O

ktoe

Električna energija iz neobnovljivih virov v železniškem prometu

O

ktoe

Vsa električna energija v vseh drugih načinih prevoza

O

ktoe

Električna energija v vseh drugih načinih prevoza

O

ktoe

Električna energija iz neobnovljivih virov v vseh drugih načinih prevoza

O

ktoe

Zadevne informacije v primeru, da razvoj porabe končne energije za promet vpliva na splošne in sektorske začrtane poteke za energijo iz obnovljivih virov v obdobju 2021–2030.

O

Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno

Opombe:

Preglednica 6

Dobava biomase za energetsko rabo

| | X – 3 | X – 2 |
| --- | --- | --- |
| | Domača proizvodnja 1 000 m3
   (16) | Uvoz v 1 000 m3
   (16) | Izvoz v 1 000 m3
   (16) | Spremembe zalog v 1 000 m3
   (16) | Povprečna spodnja kurilna vrednost (v TJ/1 000 m3)  (17) | Domača proizvodnja v 1 000 m3
   (16) | Uvoz v 1 000 m3
   (16) | Izvoz v 1 000 m3
   (16) | Spremembe zalog v 1 000 m3
   (16) | Povprečna spodnja kurilna vrednost (TJ/1 000 m3) (17) |
| Specifikacija | O (21) | O (21) | P | P | P | O | O | P | P | P |
| (1) | Gozdna biomasa, ki se uporablja za proizvodnjo energije |

X – 3

X – 2

Domača proizvodnja 1 000 m3
   (16)

Uvoz v 1 000 m3
   (16)

Izvoz v 1 000 m3
   (16)

Spremembe zalog v 1 000 m3
   (16)

Povprečna spodnja kurilna vrednost (v TJ/1 000 m3)  (17)

Domača proizvodnja v 1 000 m3
   (16)

Uvoz v 1 000 m3
   (16)

Izvoz v 1 000 m3
   (16)

Spremembe zalog v 1 000 m3
   (16)

Povprečna spodnja kurilna vrednost (TJ/1 000 m3) (17)

Specifikacija

O (21)

O (21)

P

P

P

O

O

P

P

P

(1)

Gozdna biomasa, ki se uporablja za proizvodnjo energije

| (a) | primarna gozdna biomasa |
| --- | --- |

(a)

primarna gozdna biomasa

| (i) | veje in drevesne krošnje |
| --- | --- |

(i)

veje in drevesne krošnje

(18)

(18)

(18)

(18)

| (ii) | drevesni panji |
| --- | --- |

(ii)

drevesni panji

(19)

(19)

(19)

(19)

| (iii) | hlodovina |
| --- | --- |

(iii)

hlodovina

| (I) | okrogel industrijski les |
| --- | --- |

(I)

okrogel industrijski les

| (II) | les za kurjavo |
| --- | --- |

(II)

les za kurjavo

| (b) | soproizvodi gozdarskega sektorja |
| --- | --- |

(b)

soproizvodi gozdarskega sektorja

| (i) | lubje |
| --- | --- |

(i)

lubje

| (ii) | sekanci, žagovina in drugi lesni delci |
| --- | --- |

(ii)

sekanci, žagovina in drugi lesni delci

| (iii) | črna lužina in surovo talovo olje (v tonah) |
| --- | --- |

(iii)

črna lužina in surovo talovo olje (v tonah)

| (c) | že uporabljen les |
| --- | --- |

(c)

že uporabljen les

(18)

(18)

(18)

(18)

| (d) | predelano gorivo na osnovi lesa, proizvedeno iz surovin, ki niso vključene v točko (1)(a), (b) ali (c): |
| --- | --- |

(d)

predelano gorivo na osnovi lesa, proizvedeno iz surovin, ki niso vključene v točko (1)(a), (b) ali (c):

| (i) | lesno oglje |
| --- | --- |

(i)

lesno oglje

| (ii) | lesni peleti in lesni briketi |
| --- | --- |

(ii)

lesni peleti in lesni briketi

| (2) | Kmetijska biomasa |
| --- | --- |

(2)

Kmetijska biomasa

(18)

(18)

(18)

(18)

| (a) | energijske poljščine za električno energijo ali toploto (vključno s panjevci s kratko obhodnjo) |
| --- | --- |

(a)

energijske poljščine za električno energijo ali toploto (vključno s panjevci s kratko obhodnjo)

(18)

(18)

(18)

(18)

| (i) | od tega: surovine, ki se uporabljajo za živila in krmo |
| --- | --- |

(i)

od tega: surovine, ki se uporabljajo za živila in krmo

(18)

(18)

(18)

(18)

| (b) | ostanki kmetijskih pridelkov za električno energijo ali toploto |
| --- | --- |

(b)

ostanki kmetijskih pridelkov za električno energijo ali toploto

(18)

(18)

(18)

(18)

| (3) | Biomasa iz organskih odpadkov |
| --- | --- |

(3)

Biomasa iz organskih odpadkov

(18)

(18)

(18)

(18)

| (a) | organska frakcija industrijskih odpadkov |
| --- | --- |

(a)

organska frakcija industrijskih odpadkov

(18)

(18)

(18)

(18)

| (b) | organska frakcija komunalnih odpadkov |
| --- | --- |

(b)

organska frakcija komunalnih odpadkov

(18)

(18)

(18)

(18)

| (c) | odpadni mulji |
| --- | --- |

(c)

odpadni mulji

(18)

(18)

(18)

(18)

Za gozdno biomaso: opis, kako te skupine izpolnjujejo merila za rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvo (LULUCF) iz člena 29(7) Direktive (EU) 2018/2001  (20)

Ustrezne informacije, če razvoj oskrbe z bioenergijo vpliva na splošne in sektorske začrtane poteke za energijo iz obnovljivih virov v obdobju 2021–2030.

Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno; P = prostovoljno.

Preglednica 7

Drugi nacionalni začrtani poteki in cilji

| Začrtani potek ali cilj | Opis | Cilj  (22) | Ciljno leto | Napredek pri doseganju cilja | Kazalnik napredka
  (če se uporablja)  (23) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime kazalnika za spremljanje napredka  (24) | Enota | X – 3 | X – 2 |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Uporaba energije iz obnovljivih virov pri daljinskem ogrevanju | | | | | | | | |
| Uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbah | | | | | | | | |
| Energija iz obnovljivih virov, ki jo proizvajajo mesta | | | | | | | | |
| Skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov | | | | | | | | |
| Samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov | | | | | | | | |
| Energija, proizvedena iz mulja, pridobljenega s čiščenjem odpadnih voda | | | | | | | | |
| Drugi nacionalni cilj in začrtani potek, vključno s sektorskimi in dolgoročnimi | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja. Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe |

Začrtani potek ali cilj

Opis

Cilj  (22)

Ciljno leto

Napredek pri doseganju cilja

Kazalnik napredka

(če se uporablja)  (23)

Ime kazalnika za spremljanje napredka  (24)

Enota

X – 3

X – 2

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Uporaba energije iz obnovljivih virov pri daljinskem ogrevanju

Uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbah

Energija iz obnovljivih virov, ki jo proizvajajo mesta

Skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov

Samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov

Energija, proizvedena iz mulja, pridobljenega s čiščenjem odpadnih voda

Drugi nacionalni cilj in začrtani potek, vključno s sektorskimi in dolgoročnimi

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: X = leto poročanja. Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe

Preglednica 8

Ocena podpore za električno energijo iz obnovljivih virov v skladu s členom 6(4) Direktive (EU) 2018/2001

| Če je ustrezno, navedite informacije o oceni podpore za električno energijo iz obnovljivih virov, ki jo morajo države članice zagotavljati v skladu s členom 6(4) Direktive (EU) 2018/2001 (25) | Očsu | |
| --- | --- | --- |
| Opomba: Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Če je ustrezno, navedite informacije o oceni podpore za električno energijo iz obnovljivih virov, ki jo morajo države članice zagotavljati v skladu s členom 6(4) Direktive (EU) 2018/2001 (25)

Očsu

Opomba: Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

---

(1)  Za skupni števec in skupni imenovalec se uporabljajo vse določbe za izračun iz Direktive (EU) 2018/2001.

(2)  Te vrednosti je treba sporočati od leta 2021.

(3)  Kategorije, ki jih je treba navesti v tej preglednici, temeljijo na letnih vprašalnikih Eurostata o energiji glede obnovljivih virov energije in odpadkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1099/2008 o statistiki energetike.

(4)  V skladu z opredelitvijo pojma iz Direktive (EU) 2018/2001 „biomasa“ pomeni biološko razgradljive dele proizvodov, odpadkov in ostankov biološkega izvora iz kmetijstva, vključno s snovmi rastlinskega in živalskega izvora, iz gozdarstva in z njima povezanih proizvodnih dejavnosti, vključno z ribištvom in akvakulturo, ter biološko razgradljive dele odpadkov, vključno z industrijskimi in komunalnimi odpadki biološkega izvora.

(5)  Pri mešanih trdnih ali plinastih biomasnih gorivih ali tekočih biogorivih upoštevajte le zmogljivost, ki ustreza deležu biogoriv. Če podatki o zmogljivosti niso na voljo, podajte oceno, ki temelji na vložkih, učinkovitosti, proizvodnji in urah delovanja pri polni obremenitvi tako za fosilna goriva kot za goriva iz obnovljivih virov.

(6)  V skladu z opredelitvijo pojma (27) iz člena 2 Direktive (EU) 2018/2001 „biomasna goriva“ pomeni plinasta in trdna goriva, proizvedena iz biomase.

(7)  Te vrednosti je treba sporočati od leta 2022 naprej.

(8)  Te vrednosti je treba sporočati od leta 2021.

(9)  Te vrednosti je treba sporočati od leta 2022.

(10)  Te vrednosti je treba sporočati od leta 2021 naprej.

(11)  To vključuje vsa biogoriva, skladna in neskladna, čista biogoriva in ustrezni del mešanih biogoriv, drugih obnovljivih goriv, vodika in sintetičnih goriv iz obnovljivih virov v prometu.

(12)  To vključuje samo skladna biogoriva in biomasna goriva (člena 29 in 30 Direktive (EU) 2018/2001), čista biogoriva in ustrezni delež mešanic goriv, ki se uporabljajo v prometu.

(13)  O prihranku toplogrednih plinov je treba poročati za skupno količino trajnostnih biogoriv. Podatki se lahko sporočijo bolj podrobno; če v tem primeru informacij ni mogoče zagotoviti zaradi zaupnosti, države članice za s tem povezano kategorijo vključijo „C“.

(14)  Navedite enoto, v kateri je izražen prihranek toplogrednih plinov.

(15)  Te vrednosti je treba sporočati od leta 2021.

(16)  razen 1b(iii) v tonah

(17)  razen 1b(iii) v TJ/tono

(18)  obvezno poročanje, če je na voljo

(19)  obvezno poročanje, če se uporablja

(20)  Z državo ali organizacijo za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je izvor gozdne biomase, pri čemer se podrobno navede, ali je država ali organizacija pogodbenica Pariškega sporazuma, in:

| | je sporočila nacionalno določen prispevek, ki vključuje sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva; |
| --- | --- |

je sporočila nacionalno določen prispevek, ki vključuje sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva;

| | poroča UNFCCC o nacionalni evidenci emisij toplogrednih plinov, ki vključuje sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva, ali pa bo začela poročati najpozneje do leta 2025, ali |
| --- | --- |

poroča UNFCCC o nacionalni evidenci emisij toplogrednih plinov, ki vključuje sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva, ali pa bo začela poročati najpozneje do leta 2025, ali

| | ima v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma veljavne nacionalne ali podnacionalne zakone, ki se uporabljajo na območju sečnje, da se ohranijo ali povečajo zaloge in ponori ogljika, ter posreduje dokaze, da sporočene emisije iz sektorja rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva ne presegajo odvzemov. |
| --- | --- |

ima v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma veljavne nacionalne ali podnacionalne zakone, ki se uporabljajo na območju sečnje, da se ohranijo ali povečajo zaloge in ponori ogljika, ter posreduje dokaze, da sporočene emisije iz sektorja rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva ne presegajo odvzemov.

(21)  Te vrednosti je treba sporočati od leta 2021.

(22)  Lahko je kvantitativen ali kvalitativen.

(23)  Če je cilj mogoče količinsko opredeliti, države članice navedejo napredek z najnovejšimi razpoložljivimi informacijami. Kazalniki za poročanje se določijo na podlagi nacionalnih ciljev.

(24)  Države članice navedejo izhodiščno leto in vrednost, kot je ustrezno, če je to v pomoč pri prikazu napredka.

(25)  Države članice vključijo sklice na zadevne politike in ukrepe

---

PRILOGA III

RAZOGLJIČENJE: PRILAGAJANJE

Preglednica 1

Cilji prilagajanja v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih

| Cilji prilagajanja v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih | Specifikacija | Odziv |
| --- | --- | --- |
| Ali so cilji prilagajanja v skladu s členom 4 vključeni v celoviti nacionalni energetski in podnebni načrt?  (1) | O | |
| Ali bodo ob naslednji predložitvi celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta vključeni cilji prilagajanja?  (1) | P | |
| Če so cilji prilagajanja vključeni v celovit nacionalni energetski in podnebni načrt ali načrtovano predložitev celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, podajte pregled teh ciljev. | P | |
| Če so na voljo, predložite še druge dokumente, ki vsebujejo prilagoditvene cilje, pomembne za doseganje ciljev energetske unije in dolgoročnih zavez Unije glede emisij toplogrednih plinov v skladu s Pariškim sporazumom, vključno z datumom sprejetja in povezavo do dokumenta. | P | |
| Opombe:
  O = obvezno; P = prostovoljno |

Cilji prilagajanja v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih

Specifikacija

Odziv

Ali so cilji prilagajanja v skladu s členom 4 vključeni v celoviti nacionalni energetski in podnebni načrt?  (1)

O

Ali bodo ob naslednji predložitvi celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta vključeni cilji prilagajanja?  (1)

P

Če so cilji prilagajanja vključeni v celovit nacionalni energetski in podnebni načrt ali načrtovano predložitev celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, podajte pregled teh ciljev.

P

Če so na voljo, predložite še druge dokumente, ki vsebujejo prilagoditvene cilje, pomembne za doseganje ciljev energetske unije in dolgoročnih zavez Unije glede emisij toplogrednih plinov v skladu s Pariškim sporazumom, vključno z datumom sprejetja in povezavo do dokumenta.

P

Opombe:

O = obvezno; P = prostovoljno

Preglednica 2

Informacije o prilagajanju, ki bi lahko vplivale na uresničevanje ciljev energetske unije in dolgoročnih zavez Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na podlagi Pariškega sporazuma

| Informacije o prilagajanju, ki bi lahko vplivale na uresničevanje ciljev energetske unije in dolgoročnih zavez Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na podlagi Pariškega sporazuma | Razsežnost | Specifikacija | Odziv |
| --- | --- | --- | --- |
| Nacionalne okoliščine |
| 1. | Ranljivosti, vključno s prilagoditvenimi zmogljivostmi (navedene v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki so pomembne za izbrano razsežnost energetske unije. |

Informacije o prilagajanju, ki bi lahko vplivale na uresničevanje ciljev energetske unije in dolgoročnih zavez Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na podlagi Pariškega sporazuma

Razsežnost

Specifikacija

Odziv

Nacionalne okoliščine

1.

Ranljivosti, vključno s prilagoditvenimi zmogljivostmi (navedene v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki so pomembne za izbrano razsežnost energetske unije.

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

O

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

Očsu

Energetska učinkovitost

Očsu

Energetska varnost

Očsu

Notranji trg energije

Očsu

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

Očsu

| 1.(a) | Kadar je ustrezno in če so na voljo, navedite informacije o ranljivostih, vključno s prilagoditvenimi sposobnostmi, navedenimi v polju 1 zgoraj, razčlenjene po ranljivih skupinah.  (2) |
| --- | --- |

1.(a)

Kadar je ustrezno in če so na voljo, navedite informacije o ranljivostih, vključno s prilagoditvenimi sposobnostmi, navedenimi v polju 1 zgoraj, razčlenjene po ranljivih skupinah.  (2)

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

P

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

P

Energetska učinkovitost

P

Energetska varnost

P

Notranji trg energije

P

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

P

| 2. | Tveganje morebitnih prihodnjih vplivov (določeno v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki je pomembno za izbrano razsežnost energetske unije. |
| --- | --- |

2.

Tveganje morebitnih prihodnjih vplivov (določeno v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki je pomembno za izbrano razsežnost energetske unije.

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

O

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

Očsu

Energetska učinkovitost

Očsu

Energetska varnost

Očsu

Notranji trg energije

Očsu

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

Očsu

Strategije in načrti

| 3. | Cilji prilagajanja (določeni v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki so pomembni za izbrano razsežnost energetske unije. |
| --- | --- |

3.

Cilji prilagajanja (določeni v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki so pomembni za izbrano razsežnost energetske unije.

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

O

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

Očsu

Energetska učinkovitost

Očsu

Energetska varnost

Očsu

Notranji trg energije

Očsu

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

Očsu

| 4. | Izzivi, vrzeli in ovire (določeni v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki so pomembni za izbrano razsežnost energetske unije. |
| --- | --- |

4.

Izzivi, vrzeli in ovire (določeni v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki so pomembni za izbrano razsežnost energetske unije.

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

P

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

P

Energetska učinkovitost

P

Energetska varnost

P

Notranji trg energije

P

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

P

| 5. | Predvideni ukrepi, proračun in časovnica v zvezi s cilji prilagajanja, navedenimi v polju 3. |
| --- | --- |

5.

Predvideni ukrepi, proračun in časovnica v zvezi s cilji prilagajanja, navedenimi v polju 3.

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

P

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

P

Energetska učinkovitost

P

Energetska varnost

P

Notranji trg energije

P

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

P

| 6. | Pregled vsebine podnacionalnih strategij, politik, načrtov in dejavnosti v zvezi s cilji prilagajanja, navedenimi v polju 3. |
| --- | --- |

6.

Pregled vsebine podnacionalnih strategij, politik, načrtov in dejavnosti v zvezi s cilji prilagajanja, navedenimi v polju 3.

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

P

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

P

Energetska učinkovitost

P

Energetska varnost

P

Notranji trg energije

P

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

P

Spremljanje in ocenjevanje

| 7. | Napredek pri zmanjševanju podnebnih učinkov, ranljivosti in tveganj (določen v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki je pomemben za izbrano razsežnost energetske unije. |
| --- | --- |

7.

Napredek pri zmanjševanju podnebnih učinkov, ranljivosti in tveganj (določen v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki je pomemben za izbrano razsežnost energetske unije.

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

P

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

P

Energetska učinkovitost

P

Energetska varnost

P

Notranji trg energije

P

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

P

| 7(a). | Kadar je ustrezno in če so na voljo, navedite informacije o napredku pri zmanjševanju podnebnih učinkov, ranljivosti in tveganj, navedenem v polju 7 zgoraj, razčlenjene po ranljivih skupinah.  (2) |
| --- | --- |

7(a).

Kadar je ustrezno in če so na voljo, navedite informacije o napredku pri zmanjševanju podnebnih učinkov, ranljivosti in tveganj, navedenem v polju 7 zgoraj, razčlenjene po ranljivih skupinah.  (2)

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

P

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

P

Energetska učinkovitost

P

Energetska varnost

P

Notranji trg energije

P

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

P

| 8. | Napredek pri povečevanju zmogljivosti prilagajanja (določene v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki je pomemben za izbrano razsežnost energetske unije. |
| --- | --- |

8.

Napredek pri povečevanju zmogljivosti prilagajanja (določene v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki je pomemben za izbrano razsežnost energetske unije.

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

P

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

P

Energetska učinkovitost

P

Energetska varnost

P

Notranji trg energije

P

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

P

| 9. | Napredek pri izvajanju za doseganje ciljev prilagajanja, navedenih v polju 3. |
| --- | --- |

9.

Napredek pri izvajanju za doseganje ciljev prilagajanja, navedenih v polju 3.

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

O

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

Očsu

Energetska učinkovitost

Očsu

Energetska varnost

Očsu

Notranji trg energije

Očsu

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

Očsu

| 10. | Napredek pri odpravljanju ovir (določen v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki so pomembne za izbrano razsežnost energetske unije. |
| --- | --- |

10.

Napredek pri odpravljanju ovir (določen v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in/ali drugih dokumentih, navedenih v preglednici 1 – navedite sklice), ki so pomembne za izbrano razsežnost energetske unije.

Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov

P

Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov

P

Energetska učinkovitost

P

Energetska varnost

P

Notranji trg energije

P

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

P

Opombe:

O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

---

(1)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi: Da; Ne.

(2)  Ranljiva skupina pomeni del prebivalstva, ki je nagnjen k temu, da bosta nanj negativno vplivala nihanje in spreminjanje podnebja.

---

PRILOGA IV

ENERGETSKA UČINKOVITOST

Preglednica 1

Nacionalni prispevek in okvirni začrtani potek porabe primarne in končne energije

| Element poročila | Specifikacija | Enota | Kazalnik |
| --- | --- | --- | --- |
| Opredelitev prispevka k prihrankom za leto 2030  (1) | O | n. r. | |
| Opis prispevka za leto 2030 in okvirni začrtani potek za obdobje 2021–2030 | O | n. r. | |
| Vrednost prispevka k prihrankom za leto 2030 | O | | |
| Pretvorba v absolutno raven porabe primarne energije | O | ktoe | |
| Pretvorba v absolutno raven porabe končne energije | O | ktoe | |
| | | | X – 3 (4) | X – 2 |
| Napredek pri doseganju okvirnega začrtanega poteka za obdobje 2021–2030 pri porabi primarne energije  (2) | O | ktoe | | |
| Napredek pri doseganju okvirnega začrtanega poteka za obdobje 2021–2030 pri porabi končne energije  (2) | O | ktoe | | |
| Izhodiščna raven BDP, če je prispevek določen kot cilj glede intenzivnosti | Očsu | V milijonih EUR, verižni obsegi  (3) | | |
| Splošne pripombe o nacionalnem prispevku in okvirnem začrtanem poteku porabe primarne in končne energije (5) | P | |
| Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno
  Opombe: |

Element poročila

Specifikacija

Enota

Kazalnik

Opredelitev prispevka k prihrankom za leto 2030  (1)

O

n. r.

Opis prispevka za leto 2030 in okvirni začrtani potek za obdobje 2021–2030

O

n. r.

Vrednost prispevka k prihrankom za leto 2030

O

Pretvorba v absolutno raven porabe primarne energije

O

ktoe

Pretvorba v absolutno raven porabe končne energije

O

ktoe

X – 3 (4)

X – 2

Napredek pri doseganju okvirnega začrtanega poteka za obdobje 2021–2030 pri porabi primarne energije  (2)

O

ktoe

Napredek pri doseganju okvirnega začrtanega poteka za obdobje 2021–2030 pri porabi končne energije  (2)

O

ktoe

Izhodiščna raven BDP, če je prispevek določen kot cilj glede intenzivnosti

Očsu

V milijonih EUR, verižni obsegi  (3)

Splošne pripombe o nacionalnem prispevku in okvirnem začrtanem poteku porabe primarne in končne energije (5)

P

Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

Opombe:

Preglednica 2

Mejniki in kazalniki napredka dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb – stavbni fond

| | Število stavb (6) | Skupna tlorisna površina (v m2) (7) | Poraba primarne energije v stavbah (v TJ) (8) | Poraba končne energije v stavbah (v TJ) (8) | Neposredne emisije toplogrednih plinov v stavbah (v tCO2e) | Skupne emisije toplogrednih plinov v stavbah (v tCO2e) | drugo (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2020 | X – 3 | X – 2 | 2020 | X – 3 | X – 2 | 2020 | X – 3 | X – 2 | 2020 | X – 3 | X – 2 | 2020 | X – 3 | X – 2 | 2020 | X – 3 | X – 2 | 2020 | X – 3 | X – 2 |
| Specifikacija | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv |
| Stanovanjske stavbe | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| od tega stavbe z najmanjšo učinkovitostjo  (10) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nestanovanjske stavbe | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| od tega stavbe z najmanjšo učinkovitostjo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Javne stavbe  (11) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| od tega stavbe z najmanjšo učinkovitostjo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Opomba: Očnv = obvezno, če je na voljo;
  Opombe: |

Število stavb (6)

Skupna tlorisna površina (v m2) (7)

Poraba primarne energije v stavbah (v TJ) (8)

Poraba končne energije v stavbah (v TJ) (8)

Neposredne emisije toplogrednih plinov v stavbah (v tCO2e)

Skupne emisije toplogrednih plinov v stavbah (v tCO2e)

drugo (9)

2020

X – 3

X – 2

2020

X – 3

X – 2

2020

X – 3

X – 2

2020

X – 3

X – 2

2020

X – 3

X – 2

2020

X – 3

X – 2

2020

X – 3

X – 2

Specifikacija

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Stanovanjske stavbe

od tega stavbe z najmanjšo učinkovitostjo  (10)

Nestanovanjske stavbe

od tega stavbe z najmanjšo učinkovitostjo

Javne stavbe  (11)

od tega stavbe z najmanjšo učinkovitostjo

Opomba: Očnv = obvezno, če je na voljo;

Opombe:

Preglednica 3

Mejniki in kazalniki napredka dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb – stopnje prenove
   (12)

| | | Število prenovljenih stavb | Skupna prenovljena tlorisna površina (v m2)  (13) | Stopnja prenove  (14) | Stopnja, enakovredna temeljiti prenovi (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | X – 3 | X – 2 | X – 3 | X – 2 | X – 3 | X – 2 | X – 3 | X – 2 |
| Specifikacija | | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | P | P |
| Stanovanjske stavbe | Manjša | | | | | | | | |
| Srednja | | | | | | | | |
| Temeljita | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |
| Stanovanjske stavbe – z najmanjšo učinkovitostjo | Manjša | | | | | | | | |
| Srednja | | | | | | | | |
| Temeljita | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |
| Nestanovanjske stavbe | Manjša | | | | | | | | |
| Srednja | | | | | | | | |
| Temeljita | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |
| Nestanovanjske stavbe – z najmanjšo učinkovitostjo | Manjša | | | | | | | | |
| Srednja | | | | | | | | |
| Temeljita | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |
| Javne stavbe  (15) | Manjša | | | | | | | | |
| Srednja | | | | | | | | |
| Temeljita | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |
| Javne stavbe – z najmanjšo učinkovitostjo | Manjša | | | | | | | | |
| Srednja | | | | | | | | |
| Temeljita | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja. Očnv = obvezno, če je na voljo; P = prostovoljno
  Opombe: |

Število prenovljenih stavb

Skupna prenovljena tlorisna površina (v m2)  (13)

Stopnja prenove  (14)

Stopnja, enakovredna temeljiti prenovi (16)

X – 3

X – 2

X – 3

X – 2

X – 3

X – 2

X – 3

X – 2

Specifikacija

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

P

P

Stanovanjske stavbe

Manjša

Srednja

Temeljita

Skupaj

Stanovanjske stavbe – z najmanjšo učinkovitostjo

Manjša

Srednja

Temeljita

Skupaj

Nestanovanjske stavbe

Manjša

Srednja

Temeljita

Skupaj

Nestanovanjske stavbe – z najmanjšo učinkovitostjo

Manjša

Srednja

Temeljita

Skupaj

Javne stavbe  (15)

Manjša

Srednja

Temeljita

Skupaj

Javne stavbe – z najmanjšo učinkovitostjo

Manjša

Srednja

Temeljita

Skupaj

Opomba: X = leto poročanja. Očnv = obvezno, če je na voljo; P = prostovoljno

Opombe:

Preglednica 4

Mejniki in kazalniki napredka dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb – drugi kazalniki

| Mejniki in kazalniki napredka dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb | Opis | Cilj  (17) | Ciljno leto | Napredek pri doseganju cilja | Kazalnik napredka
  (če se uporablja)  (18) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime kazalnika za spremljanje napredka  (19) | Enota | X – 3 | X – 2 |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Mejnik / kazalnik napredka 1 | | | | | | | | |
| Mejnik / kazalnik napredka 2 | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno
  Opombe |

Mejniki in kazalniki napredka dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb

Opis

Cilj  (17)

Ciljno leto

Napredek pri doseganju cilja

Kazalnik napredka

(če se uporablja)  (18)

Ime kazalnika za spremljanje napredka  (19)

Enota

X – 3

X – 2

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Mejnik / kazalnik napredka 1

Mejnik / kazalnik napredka 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: X = leto poročanja. O = obvezno

Opombe

Preglednica 5

Mejniki in kazalniki napredka dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb – prispevki k ciljem energetske učinkovitosti Unije

| | Specifikacija | Opis |
| --- | --- | --- |
| Opišite, kako je napredek pri doseganju mejnikov v dolgoročni strategiji prenove prispeval k doseganju ciljev energetske učinkovitosti Unije v skladu z Direktivo 2012/27/EU. | O | |
| Opomba: O = obvezno |

Specifikacija

Opis

Opišite, kako je napredek pri doseganju mejnikov v dolgoročni strategiji prenove prispeval k doseganju ciljev energetske učinkovitosti Unije v skladu z Direktivo 2012/27/EU.

O

Opomba: O = obvezno

Preglednica 6

Posodobitev drugih nacionalnih ciljev energetske učinkovitosti po navedbah v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu

| Ime nacionalnega cilja | Opis | Napredek pri doseganju cilja  (20) | Pričakovani učinki zastavljenega cilja  (21) |
| --- | --- | --- | --- |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Nacionalni cilj 1 | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | |
| Opombe:
  Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Ime nacionalnega cilja

Opis

Napredek pri doseganju cilja  (20)

Pričakovani učinki zastavljenega cilja  (21)

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

Očsu = obvezno, če se uporablja;

---

(1)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi: poraba primarne energije; poraba končne energije; prihranki primarne energije; prihranki končne energije; energetska intenzivnost.

(2)  Poraba primarne in končne energije po Eurostatovih kazalnikih celotnih energetskih bilanc [nrg_bal_c] – poraba primarne in končne energije (Evropa 2020–2030). Glej opredelitvi pojmov primarne in končne energije (kot kazalnikov spremljanja za direktivo o energetski učinkovitosti) v najnovejši različici smernic za energetsko bilanco na spletišču Eurostata (glej poglavje „Dopolnilni kazalniki“).

(3)  Referenčno leto 2015 (po menjalnih tečajih iz leta 2015).

(4)  X – 3 se ne uporablja za prva poročila o napredku v letu 2023.

(5)  Države članice lahko podajo dodatna pojasnila o nacionalnem prispevku in okvirnem začrtanem poteku za porabo primarne in končne energije, vključno z metodologijo, na kateri temeljijo.

(6)  
  „Stavba“ pomeni krito konstrukcijo s stenami, v kateri se uporablja energija za zagotavljanje notranjih klimatskih pogojev (Direktiva 2010/31/EU, člen 2(1)), medtem ko je v Prilogi I k navedeni direktivi za namene izračuna energetske učinkovitosti stavb opredeljena naslednja razvrstitev kategorij: (a) enodružinske hiše raznih vrst; (b) stanovanjski bloki; (c) pisarne; (d) stavbe, namenjene izobraževanju; (e) bolnišnice; (f) hoteli in restavracije; (g) športni objekti; (h) stavbe za veleprodajo in maloprodajo; (i) druge vrste stavb, ki so porabniki energije (Direktiva 2010/31/EU, Priloga I, točka 5).

(7)  Tlorisna površina se uporablja kot referenčna velikost za oceno energijske učinkovitosti stavbe in je izračunana kot vsota uporabnih tlorisnih površin prostorov znotraj ovoja stavbe, določenega za oceno energijske učinkovitosti.

(8)  Kot se upošteva pri izračunu energetske učinkovitosti stavb, opredeljenem v Direktivi 2010/31/EU.

(9)  Kot je predstavljeno v nacionalni dolgoročni strategiji prenove. Drugi kazalniki bi lahko odražali število stavb in/ali skupno tlorisno površino (v m2) po razredu energijske učinkovitosti, obdobju gradnje, velikosti stavbe, podnebnem pasu, številu energetskih izkaznic na vrsto stavbe in/ali razredu energetske učinkovitosti, pregled zmogljivosti v gradnji, delež ogrevalnega sistema v vrsti ogrevanja v stavbnem sektorju itd. Za boljši pregled nad stavbnim sektorjem bi bilo mogoče uporabiti tudi druge zunanje dejavnike, kot so naložbe v prenovo obstoječega fonda, delež gradbeništva v BDP, zdravstvena vprašanja itd.

(10)  Kot je opredeljeno v nacionalni dolgoročni strategiji prenove. V Priporočilu Komisije (EU) 2019/786 o prenovi stavb so primeri za določitev segmentov nacionalnega stavbnega fonda z najmanjšo učinkovitostjo: (a) določitev posebnega praga, kot je razred energetske učinkovitosti (npr. pod „D“); (b) uporaba podatka o porabi primarne energije (izraženega v kWh/m2 na leto); ali celo (c) s ciljno usmerjenostjo k stavbam, zgrajenim pred določenim datumom (npr. pred letom 1980).

(11)  V Priporočilu Komisije (EU) 2019/786 o prenovi stavb je pojasnjeno, da se člen 2a(1), točka (e), Direktive 2010/31/EU nanaša na vse javne stavbe (in ne le na „stavbe javnih organov“ v lasti in uporabi osrednje vlade). Politike in ukrepi iz člena 2a(1)(e) Direktive 2010/31/EU bi morali na primer vključevati stavbe, ki jih uporabljajo (npr. so jih zakupili ali najeli) lokalni ali regionalni organi, in stavbe, ki so v lasti osrednje vlade in lokalnih ali regionalnih organov, niso pa nujno v njihovi rabi.

(12)  Energetska prenova pomeni spremembo enega ali več elementov stavbe (ovoj stavbe in tehnični stavbni sistemi v skladu s členom 2(9) direktive o energetski učinkovitosti stavb), ki lahko znatno vpliva na izračunano ali odčitano količino energije, potrebne za zadovoljitev potrebe po energiji, povezane s tipično uporabo stavbe, kar med drugim vključuje energijo, ki se uporablja za ogrevanje, hlajenje, prezračevanje, toplo vodo in razsvetljavo.

(13)  Tlorisna površina se uporablja kot referenčna velikost za oceno energetske učinkovitosti stavbe in je izračunana kot vsota uporabnih tlorisnih površin prostorov znotraj ovoja stavbe, določenega za oceno energetske učinkovitosti.

(14)  Stopnja prenove pomeni skupno zadevno tlorisno površino stavbe [v m2] vseh stavb, v katerih je bila v koledarskem letu X – 3 ali X – 2 opravljena energetska prenova, za različne obsege prenove, deljeno s skupno tlorisno površino [v m2] stavbnega fonda v istem obdobju.

Obseg prenove je mogoče opredeliti kot „manjši“ (3 % ≤ x ≤ 30-odstotni prihranek), „srednji“ (30 % < x ≤ 60 % prihranek) in „temeljit“ (prenova, s katero se stavba ali stavbna enota (a) pred 1. januarjem 2030 preoblikuje v skoraj ničenergijsko stavbo, (b) od 1. januarja 2030 v brezemisijsko stavbo).

Skupna stopnja energetske prenove je opredeljena kot seštevek vseh stopenj prenove zajetih obsegov.

Opredelitev skoraj ničenergijskih stavb je skladna z uradnimi nacionalnimi opredelitvami skoraj ničenergijskih stavb, s katerimi se prenaša člen 9 Direktive 2010/31/EU, v skladu z okvirno opredelitvijo iz člena 2 Direktive 2010/31/EU: „skoraj ničenergijska stavba“ pomeni stavbo z zelo visoko energetsko učinkovitostjo, določeno v skladu s Prilogo I. Za skoraj nič potrebne energije oziroma zelo majhno količino potrebne energije bi v zelo veliki meri morala zadostovati energija iz obnovljivih virov, vključno z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem ali v bližini;“.

(15)  V Priporočilu Komisije (EU) 2019/786 o prenovi stavb je pojasnjeno, da se člen 2a(1), točka (e), Direktive 2010/31/EU nanaša na vse javne stavbe (in ne le na „stavbe javnih organov“ v lasti in uporabi osrednje vlade). Politike in ukrepi iz člena 2a(1)(e) Direktive 2010/31/EU bi morali na primer vključevati stavbe, ki jih uporabljajo (npr. so jih zakupili ali najeli) lokalni ali regionalni organi, in stavbe, ki so v lasti osrednje vlade in lokalnih ali regionalnih organov, niso pa nujno v njihovi rabi.

(16)  Stopnja, enakovredna temeljiti prenovi, je enaka stopnji prenove z obsegom temeljite prenove ali predstavlja utežni faktor zanjo, izračunati pa jo je mogoče po naslednji formuli: stopnja, enakovredna temeljiti prenovi = [(manjši obseg prenove)*(stopnja manjše prenove) + (srednji obseg prenove)*(stopnja srednje prenove) + (temeljiti obseg prenove)*(stopnja temeljite prenove)] / (temeljiti obseg prenove)]; vsi dejavniki v %.

Obseg prenove je razmerje med prihranjeno primarno energijo in skupno primarno energijo pred prenovo zadevnega dela fonda.

(17)  Lahko je kvantitativen ali kvalitativen.

(18)  Če je cilj mogoče količinsko opredeliti, države članice navedejo napredek z najnovejšimi razpoložljivimi informacijami. Kazalniki za poročanje se določijo na podlagi nacionalnih ciljev.

(19)  Države članice navedejo izhodiščno leto in vrednost, kot je ustrezno, če je to v pomoč pri dokazovanju napredka.

(20)  Države članice posredujejo najnovejše informacije o napredku, doseženem do trenutnega stanja. Če so bili določeni cilji, bi bilo treba navesti pregled glavnih ukrepov in doseženih mejnikov. Če cilji niso bili določeni, bi bilo treba posredovati najnovejše informacije o tem, ali so bili cilji medtem določeni, in opisati cilje.

(21)  Države članice opišejo pričakovane učinke zastavljenih ciljev in njihov rok.

---

PRILOGA V

ENERGETSKA VARNOST

Preglednica 1

Podrobnosti o nacionalnih ciljih in prispevkih

| Ime nacionalnega cilja | Opis | Pomembnost za člen 22  (1) | Ciljno leto | Stanje  (2) | Politika, ki je usmerjala določanje cilja (če je ustrezno) | Subjekt, odgovoren za doseganje cilja | Zajeti viri energije in goriva  (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Politika Unije  (3) | Nacionalna politika (Pravna podlaga)  (4) |
| O | O | Očsu | Očsu | O | Očsu | Očsu | O | O |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 3 | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | |
| Opombe:
  O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Ime nacionalnega cilja

Opis

Pomembnost za člen 22  (1)

Ciljno leto

Stanje  (2)

Politika, ki je usmerjala določanje cilja (če je ustrezno)

Subjekt, odgovoren za doseganje cilja

Zajeti viri energije in goriva  (5)

Politika Unije  (3)

Nacionalna politika (Pravna podlaga)  (4)

O

O

Očsu

Očsu

O

Očsu

Očsu

O

O

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Nacionalni cilj 3

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Preglednica 2

Napredek pri izvajanju nacionalnih ciljev, ki jih je mogoče količinsko opredeliti.

| Ime nacionalnega cilja | Kazalniki | Enota | Kategorija | Leto | Ciljna vrednost / leto  (8) | Metodološke opombe  (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 | X – 1  (7) |
| | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Splošni cilji | | |
| Diverzifikacija virov energije in oskrbe z energijo | Primarna proizvodnja | TJ | Premog | | | | | |
| Zemeljski plin | | | | | |
| Druga fosilna goriva in odpadki | | | | | |
| Nafta in naftni derivati | | | | | |
| Obnovljivi viri energije in biogoriva | | | | | |
| Jedrska toplota | | | | | |
| Uvoz  (6) | Uvoz  (6) | | | | | |
| Izvoz  (6) | Izvoz  (6) | | | | | |
| Zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav | Energetska odvisnost od tretjih držav po vrstah goriva  (10) | Odstotek | Skupno | | | | | | |
| Po gorivu | Premog | | | | | |
| Zemeljski plin | | | | | |
| Druga fosilna goriva in odpadki | | | | | |
| Nafta in naftni derivati | | | | | |
| Gorljivi obnovljivi viri energije (biogoriva) | | | | | |
| Električna energija in toplota (vključno z jedrsko) | | | | | |
| Krepitev sposobnosti obvladovanja omejene ali prekinjene oskrbe z virom energije  (11) | Odpornost elektroenergetskega sistema | Ure | LOLE (pričakovano tveganje izpada napajanja)  (12) | | | | | |
| MWh | EENS (pričakovana nedobavljena energija)  (12) | | | | | |
| Odpornost plinskega sistema | Odstotek | Rezultat formule N–1  (13) | | | | | |
| Cilji, določeni na nacionalni ravni | | |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 3 | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja. Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Ime nacionalnega cilja

Kazalniki

Enota

Kategorija

Leto

Ciljna vrednost / leto  (8)

Metodološke opombe  (9)

X – 3

X – 2

X – 1  (7)

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Splošni cilji

Diverzifikacija virov energije in oskrbe z energijo

Primarna proizvodnja

TJ

Premog

Zemeljski plin

Druga fosilna goriva in odpadki

Nafta in naftni derivati

Obnovljivi viri energije in biogoriva

Jedrska toplota

Uvoz  (6)

Uvoz  (6)

Izvoz  (6)

Izvoz  (6)

Zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav

Energetska odvisnost od tretjih držav po vrstah goriva  (10)

Odstotek

Skupno

Po gorivu

Premog

Zemeljski plin

Druga fosilna goriva in odpadki

Nafta in naftni derivati

Gorljivi obnovljivi viri energije (biogoriva)

Električna energija in toplota (vključno z jedrsko)

Krepitev sposobnosti obvladovanja omejene ali prekinjene oskrbe z virom energije  (11)

Odpornost elektroenergetskega sistema

Ure

LOLE (pričakovano tveganje izpada napajanja)  (12)

MWh

EENS (pričakovana nedobavljena energija)  (12)

Odpornost plinskega sistema

Odstotek

Rezultat formule N–1  (13)

Cilji, določeni na nacionalni ravni

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Nacionalni cilj 3

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: X = leto poročanja. Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

Preglednica 3

Napredek pri izvajanju nacionalnih ciljev, ki jih ni mogoče količinsko opredeliti.

| Ime nacionalnega cilja | Kazalnik(i) Mejnik(i) | Ciljno leto | Opis kazalnika/mejnika (14) | Napredek pri doseganju cilja  (15) | Podrobnosti o strategiji spremljanja  (16) | Sklici na ocene in podporna tehnična poročila |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| O | O | Očsu | O | O | P | P |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | |
| Nacionalni cilj 3 | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | |
| Opombe:
  O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno |

Ime nacionalnega cilja

Kazalnik(i) Mejnik(i)

Ciljno leto

Opis kazalnika/mejnika (14)

Napredek pri doseganju cilja  (15)

Podrobnosti o strategiji spremljanja  (16)

Sklici na ocene in podporna tehnična poročila

O

O

Očsu

O

O

P

P

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Nacionalni cilj 3

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

---

(1)  Države članice izbirajo med naslednjimi cilji (dodati je mogoče dodatne cilje in jih navesti pod „drugo“): diverzifikacija virov energije in oskrbe z energijo, zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav, krepitev sposobnosti obvladovanja omejene ali prekinjene oskrbe, prožnost nacionalnega energetskega sistema, drugo.

(2)  Države članice izbirajo med naslednjimi kategorijami: načrtovano, sprejeto, izvedeno, poteklo.

(3)  Država članica izbere politiko ali politike s seznama v elektronski različici tabelarne oblike zapisa ali izbere drugo politiko in navede ime politike Unije.

(4)  Nacionalno pravo ali dokument, v katerem je cilj opredeljen

(5)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi (izbrati je mogoče več kot eno, dodati je mogoče dodatne vire energije in goriva in jih navesti pod „drugo“): celotni sistem, električna energija, plin, naftni derivati, jedrsko gorivo in druga goriva.

(6)  Skupni uvoz in izvoz vseh goriv, vključenih v energetske bilance.

(7)  Za leto X – 1 države članice poročajo o tistih elementih poročanja, za katere je taka ocena na voljo.

(8)  Če obstajajo količinsko opredeljeni cilji, povezani z meritvami, morajo države članice sporočiti vrednost cilja in ustrezno leto, ko naj bi bil cilj dosežen.

(9)  Države članice posredujejo dodatne metodološke informacije v zvezi s kazalnikom.

(10)  Samo uvoz iz tretjih držav (držav nečlanic EU).

(11)  Države članice bi morale sporočiti podatke iz najnovejše ocene zadostnosti, opravljene za zadevno leto. Na primer, sporočiti morajo LOLE za leto X – 1, kot je bilo ocenjeno v letih X – 1, X – 2 ali prej. Leto, v katerem je bila izvedena ocena zadostnosti virov, je treba sporočiti v metodoloških opombah. Glej tudi opombo (5).

(12)  Izračuna se v skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) 2019/941 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o pripravljenosti na tveganja v sektorju električne energije in razveljavitvi Direktive 2005/89/ES (UL L 158, 14.6.2019, str. 1) ter Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54). Konkretno metodologijo je določila Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev v Prilogi I k sklepu o metodologiji za izračun vrednosti nezadostnega napajanja, stroškov novega vstopa in standarda zanesljivosti.

(13)  Izračuna se v skladu z zahtevami iz Priloge II k Uredbi (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 994/2010 (UL L 280, 28.10.2017, str. 1). Po pravilu N – 1 se izračuna tehnična zmogljivost preostale infrastrukture v primeru motenj v največji posamezni plinski infrastrukturi, pri čemer se oceni, ali je tako mogoče zadostiti potrebam po plinu, ki so enake dnevu izjemno velikega povpraševanja, za katerega obstaja verjetnost, da do njega pride enkrat v 20 letih.

(14)  Države članice posredujejo podrobnosti o kazalnikih/mejnikih in o tem, zakaj so bili ti kazalniki izbrani za predstavitev napredka pri doseganju cilja.

(15)  Države članice posredujejo kvalitativne informacije s povzetkom trenutnega stanja kazalnika (npr. ali je na dobri poti, ali je že dosežen, zamujen, odložen itd.).

(16)  Podrobnosti o tem, kako se kazalnik spremlja, na primer z naborom kazalnikov, s strokovnim pregledom, strokovno skupino, po posebni metodologiji itd.

---

PRILOGA VI

NOTRANJI TRG ENERGIJE

Preglednica 1

Napredek pri doseganju nacionalnih ciljev v zvezi z elektroenergetsko medsebojno povezanostjo

| Ime nacionalnega cilja | Enota | Leto | Cilj za leto 2030 |
| --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 |
| | | O | O | Očsu |
| Razmerje med nominalno prenosno zmogljivostjo in nameščeno proizvodno zmogljivostjo | % | | | |
| Razmerje med nominalno prenosno zmogljivostjo in konično obremenitvijo | % | | | |
| Razmerje med nominalno prenosno zmogljivostjo in nameščeno zmogljivostjo proizvodnje iz obnovljivih virov | % | | | |
| Povprečne ali absolutne razlike v cenah za uro na trgih za dan vnaprej (ločeno za vsako mejo znotraj EU)  (1) | (EUR/MWh) | | | |
| Meja 1 | (EUR/MWh) | | | |
| Meja 2 | (EUR/MWh) | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | (EUR/MWh) | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Ime nacionalnega cilja

Enota

Leto

Cilj za leto 2030

X – 3

X – 2

O

O

Očsu

Razmerje med nominalno prenosno zmogljivostjo in nameščeno proizvodno zmogljivostjo

%

Razmerje med nominalno prenosno zmogljivostjo in konično obremenitvijo

%

Razmerje med nominalno prenosno zmogljivostjo in nameščeno zmogljivostjo proizvodnje iz obnovljivih virov

%

Povprečne ali absolutne razlike v cenah za uro na trgih za dan vnaprej (ločeno za vsako mejo znotraj EU)  (1)

(EUR/MWh)

Meja 1

(EUR/MWh)

Meja 2

(EUR/MWh)

Po potrebi dodajte vrstice.

(EUR/MWh)

Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

Preglednica 2

Informacije o projektih skupnega interesa za prenosna omrežja

| Navedite vse pomembne novosti pri projektih skupnega interesa v primerjavi z zadnjim poročilom o spremljanju projektov skupnega interesa, ki bi lahko vplivale na cilje, določene v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. | O | |
| --- | --- | --- |
| Opomba: O = obvezno |

Navedite vse pomembne novosti pri projektih skupnega interesa v primerjavi z zadnjim poročilom o spremljanju projektov skupnega interesa, ki bi lahko vplivale na cilje, določene v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu.

O

Opomba: O = obvezno

Preglednica 3

Informacije o drugih glavnih infrastrukturnih projektih

| Opis projekta | Izvajanje projekta |
| --- | --- |
| Ime projekta  (2) | Identifikacijska številka desetletnega načrta za razvoj omrežja | Nosilec energije  (3) | Vrsta projekta  (4) | Opis projekta | Načrtovano leto začetka obratovanja | Prenosna zmogljivost (za električno energijo v MW, za zemeljski plin, vodik in druge pline/tekočine v GWh/d) | Opis, kako bo projekt prispeval k doseganju načrtovanih ravni, sporočenih v skladu s členom 23(1), točka (a)  (3) | Opis, kako bo projekt prispeval k razsežnostim energetske unije | Status projekta | Opis napredka | Zamuda pri izvajanju
  (v letih) | Novi rok
  (v letih) | Razlog za zamude pri izvajanju projektnega načrta ali za določitev novega roka zanj |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Projekt 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | | | | |
| Opombe:
  Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Opis projekta

Izvajanje projekta

Ime projekta  (2)

Identifikacijska številka desetletnega načrta za razvoj omrežja

Nosilec energije  (3)

Vrsta projekta  (4)

Opis projekta

Načrtovano leto začetka obratovanja

Prenosna zmogljivost (za električno energijo v MW, za zemeljski plin, vodik in druge pline/tekočine v GWh/d)

Opis, kako bo projekt prispeval k doseganju načrtovanih ravni, sporočenih v skladu s členom 23(1), točka (a)  (3)

Opis, kako bo projekt prispeval k razsežnostim energetske unije

Status projekta

Opis napredka

Zamuda pri izvajanju

(v letih)

Novi rok

(v letih)

Razlog za zamude pri izvajanju projektnega načrta ali za določitev novega roka zanj

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Projekt 1

Projekt 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

Očsu = obvezno, če se uporablja;

Preglednica 4

Napredek pri doseganju nacionalnih ciljev v zvezi s prožnostjo energetskega sistema, tudi v zvezi s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov

| Ime nacionalnega cilja | Opis | Nosilec energije  (5) | Obravnavani element(i) prožnosti sistema  (6) | Cilj  (7) | Ciljno leto | Napredek pri doseganju cilja | Kazalnik(i) napredka
  (če se uporablja)  (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime kazalnika za spremljanje napredka  (9) | Enota | X – 3 | X – 2 |
| O | Očsu | O | O | O | O | O | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 3 | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Ime nacionalnega cilja

Opis

Nosilec energije  (5)

Obravnavani element(i) prožnosti sistema  (6)

Cilj  (7)

Ciljno leto

Napredek pri doseganju cilja

Kazalnik(i) napredka

(če se uporablja)  (8)

Ime kazalnika za spremljanje napredka  (9)

Enota

X – 3

X – 2

O

Očsu

O

O

O

O

O

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Nacionalni cilj 3

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

Preglednica 5

Napredek pri doseganju nacionalnih ciljev v zvezi z nediskriminatornim deležem na energetskih trgih

| Ime nacionalnega cilja | Opis | Nosilec energije  (10) | Obravnavani element(i) nediskriminatornega deleža  (11) | Cilj  (12) | Ciljno leto | Napredek pri doseganju cilja  (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | |
| Nacionalni cilj 3 | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | |
| Opombe:
  Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Ime nacionalnega cilja

Opis

Nosilec energije  (10)

Obravnavani element(i) nediskriminatornega deleža  (11)

Cilj  (12)

Ciljno leto

Napredek pri doseganju cilja  (13)

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Nacionalni cilj 3

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

Očsu = obvezno, če se uporablja;

Preglednica 6

Napredek pri doseganju nacionalnih ciljev v zvezi z udeležbo odjemalcev v energetskem sistemu ter koristi od lastne proizvodnje in novih tehnologij, tudi pametnih števcev

| Ime nacionalnega cilja | Opis | Nosilec energije (14) | Obravnavani element(i) udeležbe odjemalcev  (15) | Cilj  (16) | Ciljno leto | Napredek pri doseganju cilja | Kazalnik(i) napredka
  (če se uporablja)  (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime kazalnika za spremljanje napredka  (18) | Enota | X – 3 | X – 2 |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 3 | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Ime nacionalnega cilja

Opis

Nosilec energije (14)

Obravnavani element(i) udeležbe odjemalcev  (15)

Cilj  (16)

Ciljno leto

Napredek pri doseganju cilja

Kazalnik(i) napredka

(če se uporablja)  (17)

Ime kazalnika za spremljanje napredka  (18)

Enota

X – 3

X – 2

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Nacionalni cilj 3

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

Preglednica 7

Napredek pri doseganju nacionalnih ciljev v zvezi z zadostnostjo elektroenergetskega sistema

| Ime nacionalnega cilja | Opis | Obravnavani elementi  (19) | Cilj  (20) | Ciljno leto | Napredek pri doseganju cilja | Kazalnik(i) napredka
  (če se uporablja)  (21) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime kazalnika za spremljanje napredka  (22) | Enota | X – 3 | X – 2 |
| O | Očsu | O | O | O | O | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 3 | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Ime nacionalnega cilja

Opis

Obravnavani elementi  (19)

Cilj  (20)

Ciljno leto

Napredek pri doseganju cilja

Kazalnik(i) napredka

(če se uporablja)  (21)

Ime kazalnika za spremljanje napredka  (22)

Enota

X – 3

X – 2

O

Očsu

O

O

O

O

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Nacionalni cilj 3

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

---

(1)  Uporabijo se lahko razlike v cenah na trgih za dan vnaprej, ki jih Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) izračuna in objavi v letnem poročilu o spremljanju trga.

(2)  Države članice v to preglednico vključijo tudi projekte skupnega interesa, ki niso projekti čezmejnega prenosa, če posredno prispevajo k povečanju čezmejne medsebojne povezljivosti. Prispevek k večji čezmejni medsebojni povezljivosti naj bo pojasnjen v preglednici.

(3)  Države članice izbirajo med naslednjimi nosilci energije (dodati je mogoče dodatne nosilce energije in jih navesti pod „drugo“): električna energija; zemeljski plin; vodik; drugo.

(4)  Države članice navedejo splošne kategorije infrastrukture (na primer terminal za utekočinjeni zemeljski plin; objekt za shranjevanje; povezovalni daljnovod v tretjo državo).

(5)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi: električna energija, zemeljski plin, vodik.

(6)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi (izbrati je mogoče več kot eno, dodati je mogoče dodatne možnosti in jih navesti pod „drugo“): povezovanje in spajanje trgov z namenom povečanja zmogljivosti povezovalnih daljnovodov za trgovanje in njihove učinkovite uporabe; pametno merjenje/omrežja; združitev; prilagajanje odjema; shranjevanje; razpršena proizvodnja; mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje in omejevanje prenosa; cenovni signali v realnem času, drugo.

(7)  Lahko je kvantitativen ali kvalitativen.

(8)  Če je cilj mogoče količinsko opredeliti, države članice navedejo napredek z najnovejšimi razpoložljivimi informacijami. Kazalniki za poročanje se določijo na podlagi nacionalnih ciljev.

(9)  Države članice navedejo izhodiščno leto in vrednost, kot je ustrezno, če je to v pomoč pri dokazovanju napredka.

(10)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi: električna energija; zemeljski plin; vodik.

(11)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi (izbrati je mogoče več kot eno, dodati je mogoče dodatne možnosti in jih navesti pod „drugo“): energija iz obnovljivih virov; prilagajanje odjema; shranjevanje; drugo.

(12)  Lahko je kvantitativen ali kvalitativen.

(13)  Pri opisu napredka države članice podrobno opišejo napredek pri nediskriminatornem deležu, pri čemer upoštevajo naslednje elemente, kot je ustrezno (ta seznam ni izčrpen in ga države članice lahko dopolnijo):

| | V zvezi s trgi: elementi, kot so izravnalni trgi, trgi zmogljivosti (če obstajajo), veleprodajni energetski trgi in maloprodajni trgi. |
| --- | --- |

V zvezi s trgi: elementi, kot so izravnalni trgi, trgi zmogljivosti (če obstajajo), veleprodajni energetski trgi in maloprodajni trgi.

| | V zvezi s tehnologijami: elementi, kot so prilagajanje odjema, shranjevanje energije, združevanje energije, energetske skupnosti državljanov / skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, proizvajalci-odjemalci. |
| --- | --- |

V zvezi s tehnologijami: elementi, kot so prilagajanje odjema, shranjevanje energije, združevanje energije, energetske skupnosti državljanov / skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, proizvajalci-odjemalci.

| | V zvezi z udeležbo: elementi, kot so udeležba na trgu, razpoložljivost tarif (tudi za polnilna mesta za elektromobilnost ter shranjevanje energije, npr. preprečevanje dvojnega polnjenja za vbrizgavanje in praznjenje), razpoložljivost pogodb z dinamičnimi cenami, hkratna udeležba več storitev/proizvodov. |
| --- | --- |

V zvezi z udeležbo: elementi, kot so udeležba na trgu, razpoložljivost tarif (tudi za polnilna mesta za elektromobilnost ter shranjevanje energije, npr. preprečevanje dvojnega polnjenja za vbrizgavanje in praznjenje), razpoložljivost pogodb z dinamičnimi cenami, hkratna udeležba več storitev/proizvodov.

(14)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi: električna energija; zemeljski plin; vodik.

(15)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi (izbrati je mogoče več kot eno, dodati je mogoče dodatne možnosti in jih navesti pod „drugo“): lastna proizvodnja nove tehnologije (vključno s pametnimi števci); drugo.

(16)  Lahko je kvantitativen ali kvalitativen.

(17)  Če je cilj mogoče količinsko opredeliti, države članice navedejo napredek z najnovejšimi razpoložljivimi informacijami. Kazalniki za poročanje se določijo na podlagi nacionalnih ciljev.

(18)  Države članice navedejo izhodiščno leto in vrednost, kot je ustrezno, če je to v pomoč pri dokazovanju napredka.

(19)  Države članice izberejo eno ali več od naslednjih možnosti: prožnost energetskega sistema – proizvodnja energije iz obnovljivih virov; uvedba spajanja trgov znotraj dneva; uvedba čezmejnih izravnalnih trgov; drugo.

(20)  Lahko je kvantitativen ali kvalitativen.

(21)  Če je cilj mogoče količinsko opredeliti, države članice navedejo napredek z najnovejšimi razpoložljivimi informacijami. Kazalniki za poročanje se določijo na podlagi nacionalnih ciljev.

(22)  Države članice navedejo izhodiščno leto in vrednost, kot je ustrezno, če je to v pomoč pri prikazu napredka.

---

PRILOGA VII

RAZISKAVE, INOVACIJE IN KONKURENČNOST.

Preglednica 1

Napredek pri doseganju nacionalnih ciljev za prenos ciljev in politik SET načrta v nacionalni okvir

| Ime nacionalnega cilja  (1) | Opis | Podprta prednostna naloga energetske unije na področju raziskav in inovacij  (2) | Podprta čista energija/nizkoogljične tehnologije  (3)
   (4) | Napredek pri doseganju cilja | Kazalnik(i) napredka (če je ustrezno) | Splošne pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime kazalnika za spremljanje napredka | Vrednost kazalnika | Referenčno leto | Enota |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | P |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | |
| Opombe:
  Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno |

Ime nacionalnega cilja  (1)

Opis

Podprta prednostna naloga energetske unije na področju raziskav in inovacij  (2)

Podprta čista energija/nizkoogljične tehnologije  (3)
   (4)

Napredek pri doseganju cilja

Kazalnik(i) napredka (če je ustrezno)

Splošne pripombe

Ime kazalnika za spremljanje napredka

Vrednost kazalnika

Referenčno leto

Enota

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

P

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

Preglednica 2

Napredek pri doseganju količinsko določljivih nacionalnih ciljev za skupno javno in, kadar je na voljo, zasebno porabo za raziskave in inovacije v zvezi s tehnologijami čiste energije kot tudi za stroške tehnologij in razvoj zmogljivosti
   (5)

| Ime nacionalnega cilja | Enota | Specifikacija | Leto | Ciljna vrednost / leto | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 | Splošne pripombe |
| Javni odhodki za raziskave in inovacije |
| Skupni letni javni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij | V milijonih EUR | Očsu | | | | |
| Skupni letni javni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij kot odstotni delež skupnih javnih izdatkov za raziskave in inovacije | % | Očsu | | | | |
| Skupni letni javni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij kot odstotni delež letnega BDP | % | Očsu | | | | |
| Javni odhodki za raziskave in inovacije |
| Skupni letni zasebni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij | V milijonih EUR | P | | | | |
| Skupni letni zasebni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij kot odstotni delež skupnih zasebnih odhodkov za raziskave in inovacije | % | P | | | | |
| Skupni letni zasebni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij kot odstotni delež letnega BDP | % | P | | | | |
| Drugi na nacionalni ravni določeni cilji |
| Nacionalni cilj 1 | | Očsu | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | Očsu | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | Očsu | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno |

Ime nacionalnega cilja

Enota

Specifikacija

Leto

Ciljna vrednost / leto

X – 3

X – 2

Splošne pripombe

Javni odhodki za raziskave in inovacije

Skupni letni javni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij

V milijonih EUR

Očsu

Skupni letni javni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij kot odstotni delež skupnih javnih izdatkov za raziskave in inovacije

%

Očsu

Skupni letni javni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij kot odstotni delež letnega BDP

%

Očsu

Javni odhodki za raziskave in inovacije

Skupni letni zasebni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij

V milijonih EUR

P

Skupni letni zasebni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij kot odstotni delež skupnih zasebnih odhodkov za raziskave in inovacije

%

P

Skupni letni zasebni odhodki za raziskave in inovacije na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij kot odstotni delež letnega BDP

%

P

Drugi na nacionalni ravni določeni cilji

Nacionalni cilj 1

Očsu

Nacionalni cilj 2

Očsu

Po potrebi dodajte vrstice.

Očsu

Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

Preglednica 3

Napredek pri doseganju količinsko nedoločljivih nacionalnih ciljev za skupno javno in, kadar je na voljo, zasebno porabo za raziskave in inovacije v zvezi s tehnologijami čiste energije kot tudi za stroške tehnologij in razvoj zmogljivosti
   (6)

| Ime nacionalnega cilja | Opis | Podprta prednostna naloga energetske unije na področju raziskav in inovacij  (7) | Podprta čista energija / nizkoogljične tehnologije  (8) | Napredek pri doseganju cilja  (9) | Pričakovani učinki zastavljenega cilja  (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Očsu | Očsu | P | P | Očsu | Očsu |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | |
| Opombe:
  Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno |

Ime nacionalnega cilja

Opis

Podprta prednostna naloga energetske unije na področju raziskav in inovacij  (7)

Podprta čista energija / nizkoogljične tehnologije  (8)

Napredek pri doseganju cilja  (9)

Pričakovani učinki zastavljenega cilja  (10)

Očsu

Očsu

P

P

Očsu

Očsu

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

Preglednica 4

Napredek pri doseganju nacionalnih ciljev, ki obsegajo dolgoročne cilje za leto 2050 za uvedbo tehnologij za razogljičenje energetsko in ogljično intenzivnih industrijskih sektorjev ter, kadar je ustrezno, za s tem povezano infrastrukturo za prevoz, uporabo in skladiščenje ogljika
   (11)

| Ime nacionalnega cilja | Opis | Napredek pri doseganju cilja | Kazalnik(i) napredka (če je ustrezno) | Splošne pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime kazalnika za spremljanje napredka | Vrednost kazalnika | Referenčno leto | Enota |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | P |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | |
| Opombe:
  Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno |

Ime nacionalnega cilja

Opis

Napredek pri doseganju cilja

Kazalnik(i) napredka (če je ustrezno)

Splošne pripombe

Ime kazalnika za spremljanje napredka

Vrednost kazalnika

Referenčno leto

Enota

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

P

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

Preglednica 5

Napredek pri doseganju nacionalnih ciljev v zvezi konkurenčnostjo

| Ime nacionalnega cilja | Opis | Napredek pri doseganju cilja | Kazalnik(i) napredka (če je ustrezno) | Splošne pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime kazalnika za spremljanje napredka | Vrednost kazalnika | Referenčno leto | Enota |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | P |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | |
| Opombe:
  Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno






  (1) | Države članice opišejo cilje na področju konkurenčnosti. Sem bi lahko spadali cilji:






  — | v zvezi s patenti in raziskovalnimi publikacijami; |

Ime nacionalnega cilja

Opis

Napredek pri doseganju cilja

Kazalnik(i) napredka (če je ustrezno)

Splošne pripombe

Ime kazalnika za spremljanje napredka

Vrednost kazalnika

Referenčno leto

Enota

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

P

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

(1)

Države članice opišejo cilje na področju konkurenčnosti. Sem bi lahko spadali cilji:

—

v zvezi s patenti in raziskovalnimi publikacijami;

| — | v zvezi z vidiki vrednostne verige, kot so mejniki in cilji na področjih novih delovnih mest, zagonska podjetja in rast v posameznih energetskih sektorjih; |
| --- | --- |

—

v zvezi z vidiki vrednostne verige, kot so mejniki in cilji na področjih novih delovnih mest, zagonska podjetja in rast v posameznih energetskih sektorjih;

| — | v zvezi s svetovnim ali notranjim/nacionalnim trgom, kot je prodor tehnologij na mednarodni/nacionalni trg in obseg trgovanja (sprememba v obsegu uvoza in/ali izvoza) na evropski in svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

v zvezi s svetovnim ali notranjim/nacionalnim trgom, kot je prodor tehnologij na mednarodni/nacionalni trg in obseg trgovanja (sprememba v obsegu uvoza in/ali izvoza) na evropski in svetovni ravni.

---

(1)  Države članice opišejo v državi določene nacionalne cilje, ki podpirajo izvajanje in prenos SET načrta.

(2)  Država članica izbere eno ali več prednostnih nalog s seznama v elektronski različici tabelarne oblike zapisa.

(3)  Država članica izbere eno ali več tehnologij s seznama v elektronski različici tabelarne oblike zapisa.

(4)  
  „Čista energija in nizkoogljične tehnologije“ vključuje vse tehnologije, zajete v SET načrtu.

(5)  
  „Tehnologije čiste energije in nizkoogljične tehnologije“ vključuje vse tehnologije, zajete v SET načrtu.

Države članice navedejo nacionalne cilje za skupno javno in, kadar so na voljo, zasebno porabo za raziskave in inovacije v zvezi s tehnologijami čiste energije kot tudi za stroške tehnologij in razvoj zmogljivosti. Države članice po potrebi vključijo ločene cilje, ki zajemajo javno in zasebno porabo, cilje s poudarkom na tehnologiji, razvoj zmogljivosti itd.

(6)  
  „Tehnologije čiste energije in nizkoogljične tehnologije“ vključuje vse tehnologije, zajete v SET načrtu.

Države članice navedejo nacionalne cilje za skupno javno in, kadar so na voljo, zasebno porabo za raziskave in inovacije v zvezi s tehnologijami čiste energije kot tudi za stroške tehnologij in razvoj zmogljivosti. Države članice po potrebi vključijo ločene cilje, ki zajemajo javno in zasebno porabo, cilje s poudarkom na tehnologiji, razvoj zmogljivosti itd.

(7)  Država članica lahko izbere eno ali več prednostnih nalog s seznama v elektronski različici tabelarne oblike zapisa.

(8)  Država članica lahko izbere eno ali več tehnologij s seznama v elektronski različici tabelarne oblike zapisa.

(9)  Države članice navedejo najnovejše informacije o napredku, doseženem do trenutnega stanja. Če so bili določeni cilji, je treba podati pregled glavnih ukrepov in doseženih mejnikov. Če cilji niso bili določeni, je treba navesti najnovejše informacije o tem, ali so se cilji medtem določili, in opisati cilje.

(10)  Države članice opišejo pričakovane učinke zastavljenih ciljev in njihov rok.

(11)  Države članice opišejo vse dolgoročne načrte za ukrepe za razogljičenje v industrijskem sektorju. Vključiti je treba elemente, kot so energetska učinkovitost, zajemanje in shranjevanje ogljika, elektrifikacija in vse druge tehnologije, ki bodo prispevale k razogljičenju. Navesti je treba mejnike, cilje in časovni okvir ter navesti upoštevane tehnologije in njihovo pričakovano uvedbo.

---

PRILOGA VIII

NACIONALNI CILJI ZA POSTOPNO UKINITEV SUBVENCIJ ZA ENERGIJO, ZLASTI ZA FOSILNA GORIVA

Preglednica 1

napredek pri doseganju nacionalnih ciljev za postopno ukinitev subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva
   (1)

| Sprejeti nacionalni cilj(i) ali načrt(i) za postopno ukinitev subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva | Opis | Ciljno leto  (2) | Mejniki  (3) | Napredek pri doseganju cilja  (4) | Ukrepi, ki zagotavljajo, da postopna ukinitev ne bo vplivala na prizadevanja za zmanjšanje energetske revščine  (5) | Splošne pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| O | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | P |
| Nacionalni cilj / načrt 1 | | | | | | |
| Nacionalni cilj / načrt 2 | | | | | | |
| Nacionalni cilj / načrt 3 | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | |
| Opombe:
  O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno |

Sprejeti nacionalni cilj(i) ali načrt(i) za postopno ukinitev subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva

Opis

Ciljno leto  (2)

Mejniki  (3)

Napredek pri doseganju cilja  (4)

Ukrepi, ki zagotavljajo, da postopna ukinitev ne bo vplivala na prizadevanja za zmanjšanje energetske revščine  (5)

Splošne pripombe

O

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

P

Nacionalni cilj / načrt 1

Nacionalni cilj / načrt 2

Nacionalni cilj / načrt 3

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

---

(1)  Države članice sporočijo vse cilje za postopno ukinitev subvencij za fosilna goriva in vse cilje postopne ukinitve drugih subvencij za energijo. Države članice naj v stolpcu z opisom navedejo, ali je bil cilj določen v zakonodaji, in, če obstaja, navesti sklic na ustrezno zakonodajo.

Če cilji za postopno ukinitev subvencij za energijo niso določeni, države članice poročajo o vseh načrtih za sprejem zaveze za postopno ukinitev ali določijo cilj postopne ukinitve. Države članice v stolpec z opisom vključijo kratek opis teh načrtov in pojasnijo, kdaj naj bi te zaveze začele veljati.

(2)  Države članice navedejo ciljno leto, za katerega je treba doseči cilj.

(3)  Države članice navedejo količinske mejnike. Npr. 50-odstotna ukinitev do leta 2024, 100-odstotna ukinitev do leta 2026.

(4)  Države članice poročajo o napredku, doseženem pri doseganju cilja in mejnikov, če je ustrezno.

(5)  Države članice poročajo o vseh ukrepih, sprejetih za zagotovitev, da postopne ukinitve ne bodo vplivale na prizadevanja za zmanjšanje energetske revščine. Države članice navedejo, ali so bile pripravljene ocene gospodarskih in drugih učinkov postopne ukinitve subvencij za fosilna goriva na energijsko revna gospodinjstva, katere politike ali ukrepi so sprejeti ali predlagani za blažitev takih učinkov (na primer podpora za energetsko prenovo stanovanj in tehnologije z visoko energetsko učinkovitostjo, kot so električne toplotne črpalke in izolacija stanovanj).

---

PRILOGA IX

NAPREDEK PRI IZVAJANJU NACIONALNIH POLITIK IN UKREPOV

Preglednica 1

Ključne značilnosti in napredek pri izvajanju politik in ukrepov

| Številka politike ali ukrepa (PaM) | Številka PaM v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, če se razlikuje | Ime politike ali ukrepa | Posamezna politika ali ukrep oziroma skupina politik ali ukrepov | V primeru skupine politik ali ukrepov, katere posamezne politike ali ukrepi so zajeti | Ustrezni cilj(i) ali prispevek (prispevki), h katerim politika ali ukrep prispeva  (1) | Geografska pokritost  (2) | Zadevni sektor(-ji)  (3) | Cilj  (4) | Količinsko opredeljeni cilj  (5) | Kratek opis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| O | Očsu | O | O | O | O | O | O | O | Očsu | O |
| PaM 1 | | | | | | | | | | |
| PaM 2 | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | |
| Opombe:
  O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Številka politike ali ukrepa (PaM)

Številka PaM v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, če se razlikuje

Ime politike ali ukrepa

Posamezna politika ali ukrep oziroma skupina politik ali ukrepov

V primeru skupine politik ali ukrepov, katere posamezne politike ali ukrepi so zajeti

Ustrezni cilj(i) ali prispevek (prispevki), h katerim politika ali ukrep prispeva  (1)

Geografska pokritost  (2)

Zadevni sektor(-ji)  (3)

Cilj  (4)

Količinsko opredeljeni cilj  (5)

Kratek opis

O

Očsu

O

O

O

O

O

O

O

Očsu

O

PaM 1

PaM 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;

| | Ocena prispevka politike ali ukrepa k doseganju cilja podnebne nevtralnosti Unije iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 in k doseganju dolgoročne strategije iz člena 15 Uredbe (EU) 2018/1999 | Vrsta instrumenta politike  ((6)) | Politike Unije, katerih posledica je izvajanje PaM | Stanje izvajanja  ((9)) | Obdobje izvajanja | Subjekti, odgovorni za izvajanje politike  ((10)) | Kazalniki, uporabljeni za spremljanje in ocenjevanje napredka v časovnem obdobju  ((11)) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Politika Unije  ((7)) | Drugo | Upoštevna določba ((8)) | Začetek | Konec | Vrsta | Ime | Opis | Leto | Vrednost |
| O | O | O | Očsu | O | O | Očsu | O | Očsu |
| PaM 1 | | | | | | | | | | | | | |
| PaM 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | | | | |
| Opombe (nadaljevanje): |

Ocena prispevka politike ali ukrepa k doseganju cilja podnebne nevtralnosti Unije iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 in k doseganju dolgoročne strategije iz člena 15 Uredbe (EU) 2018/1999

Vrsta instrumenta politike  ((6))

Politike Unije, katerih posledica je izvajanje PaM

Stanje izvajanja  ((9))

Obdobje izvajanja

Subjekti, odgovorni za izvajanje politike  ((10))

Kazalniki, uporabljeni za spremljanje in ocenjevanje napredka v časovnem obdobju  ((11))

Politika Unije  ((7))

Drugo

Upoštevna določba ((8))

Začetek

Konec

Vrsta

Ime

Opis

Leto

Vrednost

O

O

O

Očsu

O

O

Očsu

O

Očsu

PaM 1

PaM 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe (nadaljevanje):

| Posodobitev od zadnje predložitve ((12)) | Pojasnila o posodobitvi ali povezava na dodatni dokument | Napredek pri doseganju cilja politike ((13)) | Napredek pri doseganju kazalnikov politike ((14)) | Sklici na ocene in podporna tehnična poročila | Splošne pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kazalnik | Vrednost | Leto | Enota |
| O | Očsu | O | Očsu | O | O |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| Opombe (nadaljevanje): |

Posodobitev od zadnje predložitve ((12))

Pojasnila o posodobitvi ali povezava na dodatni dokument

Napredek pri doseganju cilja politike ((13))

Napredek pri doseganju kazalnikov politike ((14))

Sklici na ocene in podporna tehnična poročila

Splošne pripombe

Kazalnik

Vrednost

Leto

Enota

O

Očsu

O

Očsu

O

O

Opombe (nadaljevanje):

| Poročanje po posameznih dimenzijah |
| --- |
| Zadevni vektor(-ji)  ((15)) | Podprta prednostna naloga energetske unije na področju raziskav in inovacij  ((16)) | Podprta čista energija/nizkoogljične tehnologije  ((17)) | Podprti sektorji  ((18)) |
| Očsu | O | O | Očsu |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Opombe (nadaljevanje): |

Poročanje po posameznih dimenzijah

Zadevni vektor(-ji)  ((15))

Podprta prednostna naloga energetske unije na področju raziskav in inovacij  ((16))

Podprta čista energija/nizkoogljične tehnologije  ((17))

Podprti sektorji  ((18))

Očsu

O

O

Očsu

Opombe (nadaljevanje):

Preglednica 2

Razpoložljivi rezultati predhodnih in naknadnih ocen učinkov posameznih politik in ukrepov ali skupin politik in ukrepov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov
   (6)

| Številka politike ali ukrepa (PaM) | Predhodna ocena | Naknadna ocena |
| --- | --- | --- |
| Proizvodnja energije iz obnovljivih virov (ktoe/leto) | Pojasnitev podlage za oceno | Dokumentacija/vir ocene, če je na voljo (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek) | Leto, za katero velja proizvodnja  (7) | Proizvodnja energije iz obnovljivih virov (ktoe/leto)  (8) | Pojasnitev podlage za oceno | Dokumentacija/vir ocene, če je na voljo (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek) |
| t | t + 5 | t + 10 | t + 15 |
| P |
| PAM 1 | | | | | | | | | | |
| PAM 2 | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | |
| Opomba: P = prostovoljno t pomeni prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja.
  Opombe: |

Številka politike ali ukrepa (PaM)

Predhodna ocena

Naknadna ocena

Proizvodnja energije iz obnovljivih virov (ktoe/leto)

Pojasnitev podlage za oceno

Dokumentacija/vir ocene, če je na voljo (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek)

Leto, za katero velja proizvodnja  (7)

Proizvodnja energije iz obnovljivih virov (ktoe/leto)  (8)

Pojasnitev podlage za oceno

Dokumentacija/vir ocene, če je na voljo (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek)

t

t + 5

t + 10

t + 15

P

PAM 1

PAM 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: P = prostovoljno t pomeni prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja.

Opombe:

Preglednica 3

Razpoložljivi rezultati predhodnih in naknadnih ocen učinkov posameznih politik in ukrepov ali skupin politik in ukrepov za energetsko učinkovitost
   (9)

| Številka politike ali ukrepa (PaM) | Predhodna ocena | Naknadna ocena |
| --- | --- | --- |
| Zmanjšanje porabe energije (v ktoe/leto, končna energija) | Pojasnitev podlage za oceno | Dokumentacija/vir ocene, če je na voljo (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek) | Leto, za katero velja zmanjšanje porabe  (10) | Zmanjšanje porabe energije (v ktoe/leto, končna energija)  (11) | Pojasnitev podlage za oceno | Dokumentacija/vir ocene, če je na voljo (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek) |
| t | t + 5 | t + 10 | t + 15 |
| P |
| PAM 1 | | | | | | | | | | |
| PAM 2 | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | |
| Opomba: P = prostovoljno; t pomeni prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja.
  Opombe: |

Številka politike ali ukrepa (PaM)

Predhodna ocena

Naknadna ocena

Zmanjšanje porabe energije (v ktoe/leto, končna energija)

Pojasnitev podlage za oceno

Dokumentacija/vir ocene, če je na voljo (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek)

Leto, za katero velja zmanjšanje porabe  (10)

Zmanjšanje porabe energije (v ktoe/leto, končna energija)  (11)

Pojasnitev podlage za oceno

Dokumentacija/vir ocene, če je na voljo (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek)

t

t + 5

t + 10

t + 15

P

PAM 1

PAM 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: P = prostovoljno; t pomeni prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja.

Opombe:

Preglednica 4

Razpoložljivi predvideni in realizirani stroški in koristi posameznih politik in ukrepov ali skupin politik in ukrepov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov
   (12)

| Številka politike ali ukrepa (PaM) | | Predvideni stroški in koristi (predhodna ocena) | Realizirani stroški in koristi (naknadna ocena) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto ali leta, za katera so bili izračunani stroški | Bruto stroški v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov | Absolutni bruto stroški na leto v EUR | Absolutne koristi (13) na leto v EUR | Koristi (13) v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov | Neto stroški v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov | Absolutni neto stroški na leto v EUR | Leto stroškov | Opis ocen stroškov (osnova za oceno stroškov, kateri stroški so vključeni v oceno, metodologija)  (14) | Dokumentacija/vir (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek) | Opis drugih koristi | Leto ali leta, za katera so bili izračunani stroški | Bruto stroški v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov | Absolutni bruto stroški na leto v EUR | Koristi  (13) v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov | Absolutne koristi  (13) na leto v EUR | Neto stroški v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov | Absolutni neto stroški na leto v EUR | Leto stroškov | Opis ocen stroškov (osnova za oceno stroškov, kateri stroški so vključeni v oceno, metodologija)  (14) | Dokumentacija/vir (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek) | Opis drugih koristi |
| P |
| PAM 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| PAM 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Opombe:
  P = prostovoljno |

Številka politike ali ukrepa (PaM)

Predvideni stroški in koristi (predhodna ocena)

Realizirani stroški in koristi (naknadna ocena)

Leto ali leta, za katera so bili izračunani stroški

Bruto stroški v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov

Absolutni bruto stroški na leto v EUR

Absolutne koristi (13) na leto v EUR

Koristi (13) v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov

Neto stroški v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov

Absolutni neto stroški na leto v EUR

Leto stroškov

Opis ocen stroškov (osnova za oceno stroškov, kateri stroški so vključeni v oceno, metodologija)  (14)

Dokumentacija/vir (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek)

Opis drugih koristi

Leto ali leta, za katera so bili izračunani stroški

Bruto stroški v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov

Absolutni bruto stroški na leto v EUR

Koristi  (13) v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov

Absolutne koristi  (13) na leto v EUR

Neto stroški v EUR na toe proizvodnje energije iz obnovljivih virov

Absolutni neto stroški na leto v EUR

Leto stroškov

Opis ocen stroškov (osnova za oceno stroškov, kateri stroški so vključeni v oceno, metodologija)  (14)

Dokumentacija/vir (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek)

Opis drugih koristi

P

PAM 1

PAM 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

P = prostovoljno

Preglednica 5

Razpoložljivi predvideni in dejanski stroški in koristi posameznih politik in ukrepov ali skupin politik in ukrepov za energetsko učinkovitost
   (15)

| Številka politike ali ukrepa (PaM) | | Predvideni stroški in koristi (predhodna ocena) | Realizirani stroški in koristi (naknadna ocena) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto ali leta, za katera so bili izračunani stroški | Bruto stroški v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije | Absolutni bruto stroški na leto v EUR | Absolutne koristi (16) na leto v EUR | Koristi (16) v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije | Neto stroški v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije | Absolutni neto stroški na leto v EUR | Leto stroškov | Opis ocen stroškov (osnova za oceno stroškov, kateri stroški so vključeni v oceno, metodologija)  (17) | Dokumentacija/vir (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek) | Opis drugih koristi | Leto ali leta, za katera so bili izračunani stroški | Bruto stroški v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije | Absolutni bruto stroški na leto v EUR | Koristi  (16) v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije | Absolutne koristi  (16) na leto v EUR | Neto stroški v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije | Absolutni neto stroški na leto v EUR | Leto stroškov | Opis ocen stroškov (osnova za oceno stroškov, kateri stroški so vključeni v oceno, metodologija)  (17) | Dokumentacija/vir (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek) | Opis drugih koristi |
| P |
| PAM 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| PAM 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Opombe:
  P = prostovoljno |

Številka politike ali ukrepa (PaM)

Predvideni stroški in koristi (predhodna ocena)

Realizirani stroški in koristi (naknadna ocena)

Leto ali leta, za katera so bili izračunani stroški

Bruto stroški v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije

Absolutni bruto stroški na leto v EUR

Absolutne koristi (16) na leto v EUR

Koristi (16) v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije

Neto stroški v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije

Absolutni neto stroški na leto v EUR

Leto stroškov

Opis ocen stroškov (osnova za oceno stroškov, kateri stroški so vključeni v oceno, metodologija)  (17)

Dokumentacija/vir (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek)

Opis drugih koristi

Leto ali leta, za katera so bili izračunani stroški

Bruto stroški v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije

Absolutni bruto stroški na leto v EUR

Koristi  (16) v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije

Absolutne koristi  (16) na leto v EUR

Neto stroški v EUR na toe zmanjšanja porabe končne energije

Absolutni neto stroški na leto v EUR

Leto stroškov

Opis ocen stroškov (osnova za oceno stroškov, kateri stroški so vključeni v oceno, metodologija)  (17)

Dokumentacija/vir (navedite spletno povezavo do poročila, v katerem je naveden podatek)

Opis drugih koristi

P

PAM 1

PAM 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opombe:

P = prostovoljno

---

(1)  Države članice izberejo med naslednjimi cilji in prispevki v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu (izbrati je mogoče več kot en cilj ali prispevek):

| | V razsežnosti Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov – zavezujoči nacionalni cilji države članice za emisije toplogrednih plinov in letne zavezujoče nacionalne omejitve na podlagi Uredbe (EU) 2018/842; zaveze države članice na podlagi Uredbe (EU) 2018/841; drugi splošni in posamezni cilji, vključno s sektorskimi cilji in cilji prilagajanja. |
| --- | --- |

V razsežnosti Razogljičenje: emisije in odvzemi toplogrednih plinov – zavezujoči nacionalni cilji države članice za emisije toplogrednih plinov in letne zavezujoče nacionalne omejitve na podlagi Uredbe (EU) 2018/842; zaveze države članice na podlagi Uredbe (EU) 2018/841; drugi splošni in posamezni cilji, vključno s sektorskimi cilji in cilji prilagajanja.

| | V razsežnosti Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov – prispevek k zavezujočemu cilju Unije vsaj 32-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov do leta 2030 v skladu s členom 3 Direktive (EU) 2018/2001; ocenjeni začrtani poteki za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od 2021 do 2030 za sektorje električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa; ocenjeni začrtani poteki glede na tehnologijo za energijo iz obnovljivih virov; ocenjeni začrtani poteki povpraševanja po bioenergiji, razčlenjeno na toploto, elektriko in promet, ter predvideni potek oskrbe z biomaso po surovini in izvoru; drugi nacionalni začrtani poteki in cilji, vključno z dolgoročnimi ali sektorskimi (npr. delež energije iz obnovljivih virov v daljinskem ogrevanju, uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbah, energija iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov, energija, proizvedena iz mulja, pridobljenega s čiščenjem odpadnih voda). |
| --- | --- |

V razsežnosti Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov – prispevek k zavezujočemu cilju Unije vsaj 32-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov do leta 2030 v skladu s členom 3 Direktive (EU) 2018/2001; ocenjeni začrtani poteki za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od 2021 do 2030 za sektorje električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa; ocenjeni začrtani poteki glede na tehnologijo za energijo iz obnovljivih virov; ocenjeni začrtani poteki povpraševanja po bioenergiji, razčlenjeno na toploto, elektriko in promet, ter predvideni potek oskrbe z biomaso po surovini in izvoru; drugi nacionalni začrtani poteki in cilji, vključno z dolgoročnimi ali sektorskimi (npr. delež energije iz obnovljivih virov v daljinskem ogrevanju, uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbah, energija iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov, energija, proizvedena iz mulja, pridobljenega s čiščenjem odpadnih voda).

| | V razsežnosti Energetska učinkovitost – okvirni nacionalni prispevek energetske učinkovitosti k doseganju ciljev povečanja energetske učinkovitosti Unije v višini vsaj 32,5 % do leta 2030 v skladu s členoma 1(1) in 3(5) Direktive 2012/27/EU; kumulativni prihranki končne porabe energije, ki se bodo dosegli v obdobju od leta 2021 do leta 2030 iz točke (b) člena 7(1) o sistemih obveznosti energetske učinkovitosti na podlagi Direktive 2012/27/EU; okvirni mejniki dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb; skupna tlorisna površina, ki se bo prenovila, ali enakovredni letni prihranki energije, ki se bodo dosegli od 2021 do 2030 na podlagi člena 5 Direktive 2012/27/EU o stavbah javnih organov kot zgledu; drugi nacionalni cilji, vključno z dolgoročnimi cilji ali strategijami in sektorskimi cilji, ter nacionalni cilji na področjih, kot je energetska učinkovitost v prometnem sektorju ter glede ogrevanja in hlajenja. |
| --- | --- |

V razsežnosti Energetska učinkovitost – okvirni nacionalni prispevek energetske učinkovitosti k doseganju ciljev povečanja energetske učinkovitosti Unije v višini vsaj 32,5 % do leta 2030 v skladu s členoma 1(1) in 3(5) Direktive 2012/27/EU; kumulativni prihranki končne porabe energije, ki se bodo dosegli v obdobju od leta 2021 do leta 2030 iz točke (b) člena 7(1) o sistemih obveznosti energetske učinkovitosti na podlagi Direktive 2012/27/EU; okvirni mejniki dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb; skupna tlorisna površina, ki se bo prenovila, ali enakovredni letni prihranki energije, ki se bodo dosegli od 2021 do 2030 na podlagi člena 5 Direktive 2012/27/EU o stavbah javnih organov kot zgledu; drugi nacionalni cilji, vključno z dolgoročnimi cilji ali strategijami in sektorskimi cilji, ter nacionalni cilji na področjih, kot je energetska učinkovitost v prometnem sektorju ter glede ogrevanja in hlajenja.

| | V razsežnosti Energetska varnost – nacionalni cilji v zvezi z večjo diverzifikacijo virov energije in oskrbe iz tretjih držav, katerih namen bi lahko bil zmanjšati odvisnost od uvoza energije; nacionalni cilji glede zmanjšanja odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav, za namene povečanja odpornosti nacionalnih in regionalnih energetskih sistemov; nacionalni cilji v zvezi s povečanjem prožnosti nacionalnega energetskega sistema, zlasti z uporabo domačih virov energije, prilagajanjem odjema in skladiščenjem energije; nacionalni cilji glede odpravljanja omejitev ali prekinitev dobave vira energije, katerih namen je večja odpornost nacionalnih in regionalnih energetskih sistemov. |
| --- | --- |

V razsežnosti Energetska varnost – nacionalni cilji v zvezi z večjo diverzifikacijo virov energije in oskrbe iz tretjih držav, katerih namen bi lahko bil zmanjšati odvisnost od uvoza energije; nacionalni cilji glede zmanjšanja odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav, za namene povečanja odpornosti nacionalnih in regionalnih energetskih sistemov; nacionalni cilji v zvezi s povečanjem prožnosti nacionalnega energetskega sistema, zlasti z uporabo domačih virov energije, prilagajanjem odjema in skladiščenjem energije; nacionalni cilji glede odpravljanja omejitev ali prekinitev dobave vira energije, katerih namen je večja odpornost nacionalnih in regionalnih energetskih sistemov.

| | V razsežnosti Notranji energetski trg – raven elektroenergetske medsebojne povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 ob upoštevanju cilja vsaj 15-odstotne elektroenergetske povezanosti za leto 2030; ključni cilji za infrastrukturne projekte za prenos električne energije in plina ter, kadar je ustrezno, projektov za posodobitev, ki so potrebni za doseganje ciljev petih razsežnosti energetske unije; glavni predvideni infrastrukturni projekti, razen projektov skupnega interesa (PCI); nacionalni cilji, povezani z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot so povečanje prožnosti sistema, zlasti s spodbujanjem konkurenčno določenih cen električne energije v skladu z ustreznim sektorskim pravom, povezovanje in spajanje trgov, namenjena povečanju zmogljivosti obstoječih povezovalnih daljnovodov za trgovanje, pametna omrežja, združevanje, prilagajanje odjema, skladiščenje, razpršena proizvodnja, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje in omejevanje prenosa ter cenovni signali v realnem času; nacionalni cilji v zvezi z nediskriminatornim deležem energije iz obnovljivih virov ter prilagajanjem odjema in shranjevanjem, tudi z združevanjem, na vseh trgih energije; nacionalni cilji glede zagotavljanja, da so odjemalci udeleženi v energetskem sistemu ter da imajo korist od lastne proizvodnje in novih tehnologij, tudi pametnih števcev; nacionalni cilji glede zagotavljanja zadostnosti elektroenergetskega sistema in prožnosti energetskega sistema v zvezi s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; nacionalni cilji za zaščito odjemalcev energije in izboljšanje konkurenčnosti maloprodajnega trga energije; nacionalni cilji v zvezi z energetsko revščino. |
| --- | --- |

V razsežnosti Notranji energetski trg – raven elektroenergetske medsebojne povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 ob upoštevanju cilja vsaj 15-odstotne elektroenergetske povezanosti za leto 2030; ključni cilji za infrastrukturne projekte za prenos električne energije in plina ter, kadar je ustrezno, projektov za posodobitev, ki so potrebni za doseganje ciljev petih razsežnosti energetske unije; glavni predvideni infrastrukturni projekti, razen projektov skupnega interesa (PCI); nacionalni cilji, povezani z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot so povečanje prožnosti sistema, zlasti s spodbujanjem konkurenčno določenih cen električne energije v skladu z ustreznim sektorskim pravom, povezovanje in spajanje trgov, namenjena povečanju zmogljivosti obstoječih povezovalnih daljnovodov za trgovanje, pametna omrežja, združevanje, prilagajanje odjema, skladiščenje, razpršena proizvodnja, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje in omejevanje prenosa ter cenovni signali v realnem času; nacionalni cilji v zvezi z nediskriminatornim deležem energije iz obnovljivih virov ter prilagajanjem odjema in shranjevanjem, tudi z združevanjem, na vseh trgih energije; nacionalni cilji glede zagotavljanja, da so odjemalci udeleženi v energetskem sistemu ter da imajo korist od lastne proizvodnje in novih tehnologij, tudi pametnih števcev; nacionalni cilji glede zagotavljanja zadostnosti elektroenergetskega sistema in prožnosti energetskega sistema v zvezi s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; nacionalni cilji za zaščito odjemalcev energije in izboljšanje konkurenčnosti maloprodajnega trga energije; nacionalni cilji v zvezi z energetsko revščino.

| | Razsežnost Raziskave, inovacije in konkurenčnost – nacionalni cilji in cilji financiranja za javne in, če obstajajo, zasebne raziskave in inovacije, povezane z energetsko unijo; nacionalni cilji do leta 2050, povezani s spodbujanjem tehnologij čiste energije ter, kadar je ustrezno, nacionalni cilji, vključno z dolgoročnimi cilji (2050) za uvedbo nizkoogljičnih tehnologij, vključno z razogljičenjem energijsko in ogljično intenzivnih industrijskih sektorjev ter, kadar je ustrezno, za povezano infrastrukturo za prevoz in skladiščenje ogljika Nacionalni cilji glede konkurenčnosti. |
| --- | --- |

Razsežnost Raziskave, inovacije in konkurenčnost – nacionalni cilji in cilji financiranja za javne in, če obstajajo, zasebne raziskave in inovacije, povezane z energetsko unijo; nacionalni cilji do leta 2050, povezani s spodbujanjem tehnologij čiste energije ter, kadar je ustrezno, nacionalni cilji, vključno z dolgoročnimi cilji (2050) za uvedbo nizkoogljičnih tehnologij, vključno z razogljičenjem energijsko in ogljično intenzivnih industrijskih sektorjev ter, kadar je ustrezno, za povezano infrastrukturo za prevoz in skladiščenje ogljika Nacionalni cilji glede konkurenčnosti.

(2)  Države članice izbirajo med naslednjimi kategorijami: zajema dve ali več držav, nacionalno, regionalno, lokalno.

(3)  Države članice izbirajo med naslednjimi sektorji (za medsektorske politike in ukrepe se lahko izbere več sektorjev): oskrba z energijo (kar vključuje pridobivanje, prenos, distribucijo in shranjevanje goriv, transformacijo energije za ogrevanje in hlajenje ter proizvodnjo električne energije); poraba energije (kar vključuje porabo goriv in električne energije pri končnih odjemalcih, kot so gospodinjstva, javna uprava, storitve, industrija in kmetijstvo); promet; industrijski postopki (kar vključuje industrijske dejavnosti, ki kemično ali fizično preoblikujejo materiale, posledica česar so emisije toplogrednih plinov, uporaba toplogrednih plinov v proizvodih in neenergetske rabe ogljika iz fosilnih goriv); kmetijstvo; raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo; odpadki in ravnanje z njimi; drugi sektorji.

(4)  Cilj pomeni „uvodna izjava o izidih (vključno z rezultati in učinki), ki se jih namerava doseči z intervencijo“. Države članice izbirajo med naslednjimi cilji (izbrati je mogoče več kot enega, dodati je mogoče dodatne cilje in jih opredeliti pod „drugo“):

| | Za oskrbo z energijo – povečanje energije iz obnovljivih virov v sektorju električne energije; povečanje energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja; prehod na ogljično manj intenzivna goriva; okrepljena nizkoogljična proizvodnja iz neobnovljivih virov (jedrska); zmanjševanje izgub; izboljšanje učinkovitosti v sektorju energije in transformacije; zajem in shranjevanje ogljikovega dioksida ali zajem in uporaba ogljikovega dioksida; nadzor ubežnih emisij iz proizvodnje energije; povečanje števila virov, ki se uporabljajo pri proizvodnji primarne energije; zmanjšanje energetske odvisnosti od tretjih držav; izboljšanje odpornosti infrastrukture za oskrbo z energijo, vključno z zagotavljanjem oskrbe z energijo v primeru večjih motenj v omrežju; večja sposobnost elektroenergetskega omrežja za vključitev povečanega deleža proizvodnje energije iz obnovljivih virov; večja elektroenergetska medsebojna povezanost; večje sovpadanje cen na trgih električne energije; večja udeležba odjemalcev na trgih energije; večja prožnost in zadostnost elektroenergetskega sistema; raziskave in inovacije na področju oskrbe z energijo; drugo na področju oskrbe z energijo. |
| --- | --- |

Za oskrbo z energijo – povečanje energije iz obnovljivih virov v sektorju električne energije; povečanje energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja; prehod na ogljično manj intenzivna goriva; okrepljena nizkoogljična proizvodnja iz neobnovljivih virov (jedrska); zmanjševanje izgub; izboljšanje učinkovitosti v sektorju energije in transformacije; zajem in shranjevanje ogljikovega dioksida ali zajem in uporaba ogljikovega dioksida; nadzor ubežnih emisij iz proizvodnje energije; povečanje števila virov, ki se uporabljajo pri proizvodnji primarne energije; zmanjšanje energetske odvisnosti od tretjih držav; izboljšanje odpornosti infrastrukture za oskrbo z energijo, vključno z zagotavljanjem oskrbe z energijo v primeru večjih motenj v omrežju; večja sposobnost elektroenergetskega omrežja za vključitev povečanega deleža proizvodnje energije iz obnovljivih virov; večja elektroenergetska medsebojna povezanost; večje sovpadanje cen na trgih električne energije; večja udeležba odjemalcev na trgih energije; večja prožnost in zadostnost elektroenergetskega sistema; raziskave in inovacije na področju oskrbe z energijo; drugo na področju oskrbe z energijo.

| | Za porabo energije – izboljšanje učinkovitosti stavb; izboljšanje učinkovitosti naprav; izboljšanje učinkovitosti v sektorju storitev/terciarnem sektorju; izboljšanje učinkovitosti v sektorjih industrijske končne uporabe; obvladovanje/zmanjševanje povpraševanja; raziskave in inovacije na področju tehnologij, postopkov in materialov, ki bodo prispevale k zmanjšanju porabe energije; drugo na področju porabe energije. |
| --- | --- |

Za porabo energije – izboljšanje učinkovitosti stavb; izboljšanje učinkovitosti naprav; izboljšanje učinkovitosti v sektorju storitev/terciarnem sektorju; izboljšanje učinkovitosti v sektorjih industrijske končne uporabe; obvladovanje/zmanjševanje povpraševanja; raziskave in inovacije na področju tehnologij, postopkov in materialov, ki bodo prispevale k zmanjšanju porabe energije; drugo na področju porabe energije.

| | Za promet – izboljšanje učinkovitosti vozil; prehod na javni ali nemotorizirani prevoz; nizkoogljična goriva; električni cestni promet; obvladovanje/zmanjševanje povpraševanja; izboljšano vedenje; izboljšana prometna infrastruktura; zmanjšanje emisij iz mednarodnega zračnega ali pomorskega prevoza; raziskave in inovacije za zmanjšanje emisij iz prometnega sektorja; inovacije na področju digitalizacije prometa; drugo na področju prometa. |
| --- | --- |

Za promet – izboljšanje učinkovitosti vozil; prehod na javni ali nemotorizirani prevoz; nizkoogljična goriva; električni cestni promet; obvladovanje/zmanjševanje povpraševanja; izboljšano vedenje; izboljšana prometna infrastruktura; zmanjšanje emisij iz mednarodnega zračnega ali pomorskega prevoza; raziskave in inovacije za zmanjšanje emisij iz prometnega sektorja; inovacije na področju digitalizacije prometa; drugo na področju prometa.

| | Za industrijske postopke – namestitev tehnologij za zmanjševanje emisij; boljši nadzor nad ubežnimi emisijami iz industrijskih postopkov; boljši nadzor nad emisijami iz proizvodnje, ubežnimi emisijami in izpusti fluoriranih plinov; nadomestitev fluoriranih plinov s plini z nižjim potencialom globalnega segrevanja (GWP); raziskave in inovacije za zmanjšanje energetske intenzivnosti industrije EU; drugo na področju industrijskih postopkov. |
| --- | --- |

Za industrijske postopke – namestitev tehnologij za zmanjševanje emisij; boljši nadzor nad ubežnimi emisijami iz industrijskih postopkov; boljši nadzor nad emisijami iz proizvodnje, ubežnimi emisijami in izpusti fluoriranih plinov; nadomestitev fluoriranih plinov s plini z nižjim potencialom globalnega segrevanja (GWP); raziskave in inovacije za zmanjšanje energetske intenzivnosti industrije EU; drugo na področju industrijskih postopkov.

| | Za odpadke in ravnanje z njimi – obvladovanje/zmanjšanje povpraševanja; okrepljeno recikliranje; okrepljeno zbiranje in uporaba CH4; izboljšane tehnologije za obdelavo odpadkov; izboljšano obvladovanje odlaganja odpadkov; sežiganje odpadkov z uporabo energije; izboljšani sistemi za čiščenje odpadnih voda; zmanjševanje odlaganja odpadkov; drugo na področju odpadkov. |
| --- | --- |

Za odpadke in ravnanje z njimi – obvladovanje/zmanjšanje povpraševanja; okrepljeno recikliranje; okrepljeno zbiranje in uporaba CH4; izboljšane tehnologije za obdelavo odpadkov; izboljšano obvladovanje odlaganja odpadkov; sežiganje odpadkov z uporabo energije; izboljšani sistemi za čiščenje odpadnih voda; zmanjševanje odlaganja odpadkov; drugo na področju odpadkov.

| | Za kmetijstvo – zmanjševanje uporabe gnojil/gnoja na njivskih površinah; druge dejavnosti za izboljšanje gospodarjenja z njivskimi površinami; izboljšano upravljanje živine; izboljšanje sistemov upravljanja živalskih odpadkov; dejavnosti za izboljšanje gospodarjenja s pašniki ali travinjem; izboljšano upravljanje organskih tal; drugo na področju kmetijstva. |
| --- | --- |

Za kmetijstvo – zmanjševanje uporabe gnojil/gnoja na njivskih površinah; druge dejavnosti za izboljšanje gospodarjenja z njivskimi površinami; izboljšano upravljanje živine; izboljšanje sistemov upravljanja živalskih odpadkov; dejavnosti za izboljšanje gospodarjenja s pašniki ali travinjem; izboljšano upravljanje organskih tal; drugo na področju kmetijstva.

| | Za rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvo – pogozdovanje in ponovno pogozdovanje; ohranjanje ogljika v obstoječih gozdovih; povečevanje predelave v obstoječih gozdovih; povečevanje zaloge pridobljenih lesnih proizvodov; okrepljeno gospodarjenje z gozdovi; preprečevanje krčenja gozdov; krepitev varstva pred naravnimi motnjami; nadomestitev surovin in materialov, ki proizvajajo veliko toplogrednih plinov, s pridobljenimi lesnimi proizvodi; preprečevanje osuševanja ali ponovne vzpostavitve mokrišč; sanacija degradiranih zemljišč; drugo na področju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva. |
| --- | --- |

Za rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvo – pogozdovanje in ponovno pogozdovanje; ohranjanje ogljika v obstoječih gozdovih; povečevanje predelave v obstoječih gozdovih; povečevanje zaloge pridobljenih lesnih proizvodov; okrepljeno gospodarjenje z gozdovi; preprečevanje krčenja gozdov; krepitev varstva pred naravnimi motnjami; nadomestitev surovin in materialov, ki proizvajajo veliko toplogrednih plinov, s pridobljenimi lesnimi proizvodi; preprečevanje osuševanja ali ponovne vzpostavitve mokrišč; sanacija degradiranih zemljišč; drugo na področju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva.

| | Za drugo – države članice predložijo kratek opis cilja. |
| --- | --- |

Za drugo – države članice predložijo kratek opis cilja.

(5)  Države članice vključijo vsaj številke, enote, končno leto in izhodiščno leto, če so cilji količinsko opredeljeni. Količinsko opredeljeni cilji so specifični, merljivi, dosegljivi, realistični in časovno določeni.

((6))  Države članice izbirajo med naslednjimi vrstami politike: ekonomska politika; fiskalna politika; prostovoljni/izpogajani sporazumi; regulatorna politika, obveščanje; izobraževanje; raziskave; načrtovanje; drugo.

((7))  Tukaj se navede samo politika ali politike Unije, ki se izvajajo v okviru nacionalne politike ali na način, da so nacionalne politike usmerjene neposredno v izpolnjevanje ciljev politik Unije. Država članica izbere politiko ali politike s seznama v elektronski različici tabelarne oblike zapisa ali izbere drugo politiko in navede ime politike Unije.

((8))  Države članice poročajo o politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, ki prispevajo k razsežnostim Razogljičenje: Energija iz obnovljivih virov in energijska učinkovitost Država članica izbere ustrezno določbo s seznama v elektronski različici tabelarne oblike zapisa ali izbere drugo politiko in navede ime določbe.

((9))  Države članice izbirajo med naslednjimi kategorijami: načrtovano; sprejeto; izvedeno; poteklo.

((10))  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi in vnesejo imena subjektov, odgovornih za izvajanje politike ali ukrepa (izbere se lahko več subjektov): nacionalna vlada; regionalni organi, lokalna uprava; družbe/podjetja/industrijska združenja; raziskovalne ustanove; drugi, ki niso na seznamu.

((11))  Države članice navedejo vse kazalnike (vključno z enotami), ki se bodo uporabljali za (predhodno) spremljanje in ocenjevanje napredka politik in ukrepov, ter vrednosti takih kazalnikov. Države članice navedejo leto ali leta, za katera se ta vrednost uporablja. Sporočijo se lahko vrednosti za več kazalnikov in let. Kazalniki uspešnosti, ki jih opredelijo države članice, so ustrezni, sprejeti, verodostojni, preprosti in zanesljivi.

((12))  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi (dodati je mogoče dodatne možnosti in jih navesti pod „drugo“): sprejetje novega ukrepa, sklenitev sporazuma, objava zakonodaje; začetek/izvrševanje ukrepa/programa; odprava/prenehanje/dokončanje ukrepa; spremembe, izvajanje ali spremembe zasnove in podaljšanje ukrepa, ki se izvaja; informacije o spremljanju, najnovejše informacije o napredku ali rezultatih ocene učinka; nadaljevanje obstoječih ukrepov / brez pomembnih posodobitev; osnutki, napovedi, zaveze, načrtovani ukrepi, razprave o novem ukrepu; drugo.

((13))  Države članice podajo kvalitativen opis napredka, doseženega pri doseganju cilja politike.

((14))  Države članice navedejo vse kazalnike (vključno z enotami), ki so bili uporabljeni za (naknadno) spremljanje in ocenjevanje napredka politik in ukrepov, ter vrednosti takih kazalnikov. Države članice navedejo leto ali leta, za katera velja vrednost. Sporočijo se lahko vrednosti za več kazalnikov in let. Kazalniki uspešnosti, ki jih opredelijo države članice, so ustrezni, sprejeti, verodostojni, preprosti in zanesljivi.

((15))  Države članice poročajo o politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, ki prispevajo k razsežnosti Energetska varnost. Države članice izbirajo med naslednjimi vektorji (izbrati je mogoče več vektorjev; dodatne vektorje je mogoče dodati in navesti pod „Druga goriva“): celoten sistem električna energija; plin; naftni derivati: jedrsko gorivo; toplota; druga goriva.

((16))  Države članice poročajo o politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, ki prispevajo k razsežnosti Raziskave, inovacije in konkurenčnost. Država članica izbere eno ali več prednostnih nalog s seznama v elektronski različici tabelarne oblike zapisa.

((17))  Države članice poročajo o politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, ki prispevajo k razsežnosti Raziskave, inovacije in konkurenčnost.
  „Čista energija in nizkoogljične tehnologije“ vključuje vse tehnologije, zajete v SET načrtu. Država članica izbere eno ali več tehnologij s seznama v elektronski različici tabelarne oblike zapisa.

((18))  Države članice poročajo o politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, ki prispevajo k razsežnosti Raziskave, inovacije in konkurenčnost. Države članice naj vključijo opis sektorjev, ki jih ta politika podpira.

(6)  Države članice poročajo o politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, ki prispevajo k razsežnosti Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov. Države članice poročajo o vseh politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, za katere je na voljo taka ocena.

(7)  Države članice lahko poročajo o naknadnih ocenah za več kot eno leto, pri čemer se razpoložljive informacije osredotočijo na leta, ki se končajo z 0 ali 5.

(8)  Naknadne ocene vključujejo vse ocene na podlagi rezultatov iz delov ali celotnega obdobja izvajanja.

(9)  Države članice poročajo o politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, ki prispevajo k razsežnosti Energetska učinkovitost. Države članice poročajo o vseh politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, za katere je na voljo taka ocena.

(10)  Države članice lahko poročajo o naknadnih ocenah za več kot eno leto, pri čemer se razpoložljive informacije, osredotočijo na leta, ki se končajo z 0 ali 5.

(11)  Naknadne ocene vključujejo vse ocene na podlagi rezultatov iz delov ali celotnega obdobja izvajanja.

(12)  Države članice poročajo o politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, ki prispevajo k razsežnosti Razogljičenje: energija iz obnovljivih virov. Države članice poročajo o vseh politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, za katere je na voljo taka ocena.

(13)  Koristi se navedejo kot negativna vrednost.

(14)  Opis vključuje vrsto stroškov in koristi, ki so bili upoštevani, zainteresirane strani, ki so bile upoštevane v oceni stroškov in koristi, izhodišče, na podlagi katerega se primerjajo stroški in koristi, ter metodologijo.

(15)  Države članice poročajo o politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, ki prispevajo k razsežnosti Energetska učinkovitost. Države članice poročajo o vseh politikah in ukrepih ali skupinah politik in ukrepov, za katere je na voljo taka ocena.

(16)  Koristi se v obrazcu navedejo kot negativna vrednost.

(17)  Opis vključuje vrsto stroškov in koristi, ki so bili upoštevani, zainteresirane strani, ki so bile upoštevane v oceni stroškov in koristi, izhodišče, na podlagi katerega se primerjajo stroški in koristi, ter metodologijo.

---

PRILOGA X

NOVE POLITIKE IN UKREPI V SKLADU S ČLENOM 21, TOČKA (B)(3), UREDBE (EU) 2018/1999

Preglednica 1

Sistemi obveznosti energetske učinkovitosti iz člena 7a Direktive 2012/27/EU:

| Številka politike ali ukrepa (PaM) | O | |
| --- | --- | --- |
| Vir(-i) informacij (vključno s sklicem na upoštevno zakonodajo ali drugo pravno besedilo / druga pravna besedila) | O | |
| Pričakovani prihranki za obdobje 2021–2030 in trajanje obdobij obveznosti (točki 5(d) in 5(e) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Pričakovani skupni prihranki končne porabe energije za obdobje 2021–2030 (v ktoe) | O | |
| Pričakovani novi letni prihranki končne porabe energije (v ktoe/leto) (1) | Očsu | |
| 2021 | Očsu | |
| 2022 | Očsu | |
| 2023 | Očsu | |
| 2024 | Očsu | |
| 2025 | Očsu | |
| 2026 | Očsu | |
| 2027 | Očsu | |
| 2028 | Očsu | |
| 2029 | Očsu | |
| 2030 | Očsu | |
| Trajanje obdobja obveznosti | O | |
| Ključne značilnosti zasnove | |
| Zavezane strani in njihove obveznosti (točka 5(b) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Ciljni sektorji (točka 5(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (2) | O | |
| Sektorji, v katerih so posamezni ukrepi upravičeni do sistema obveznosti energetske učinkovitosti (če se razlikujejo od zgoraj navedenih ciljnih sektorjev) (točka 5(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Posamezni ukrepi, upravičeni do sistema obveznosti energetske učinkovitosti (točka 5(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) in njihovo trajanje (točki 2(i) in 5(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) (3) | O | |
| Informacije o uporabi naslednjih določb direktive o energetski učinkovitosti: | |
| če je ustrezno, posebni ukrepi in/ali delež prihrankov, ki jih je treba doseči v ranljivih gospodinjstvih, vključno s tistimi, ki jih je prizadela energetska revščina, in po potrebi v socialnih stanovanjih (člen 7(11) Direktive 2012/27/EU) | Očsu | |
| Prihranki, ki so jih dosegli ponudniki energetskih storitev ali druge tretje osebe (člen 7a(6), točka (a), Direktive 2012/27/EU) (4) | Očsu | |
| Pravila o bančništvu in izposojanju (člen 7a(6), točka (b), Direktive 2012/27/EU) | Očsu | |
| Možnosti za trgovanje s prihranki energije (kjer je ustrezno) | Očsu | |
| Interakcije z nacionalnim skladom za energetsko učinkovitost v skladu s členom 20(6) Direktive 2012/27/EU (kot je določeno v členu 7a(1) navedene direktive)  (5) | Očsu | |
| Splošne informacije o metodologiji izračuna | |
| Uporabljene merilne metode (točka 1(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (6) | O | |
| Merske količine, ki se uporabljajo za izražanje prihrankov energije (prihranki primarne ali končne energije) (člen 7a(4) in točka 3(d) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Kako se pri izračunih prihrankov upošteva trajanje (in morebitne spremembe prihrankov skozi čas) (točki 2(i) in 5(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (7) | O | |
| Drugi viri informacij ali reference (npr. študije, ocenjevalna poročila), kjer je mogoče najti več pojasnil in podrobnosti o izračunih prihrankov | P | |
| Dodatnost in pomembnost (zahteve v zvezi s točkama 2 in 5(g) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Opis metode izračuna; vključno s tem, kako se pri metodologiji izračuna upošteva dodatnost (točka 2(a) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) (8) | O | |
| Ali sistem obveznosti energetske učinkovitosti spodbuja zgodnje zamenjave? Če je tako, kako se to upošteva pri izračunu prihrankov? (točka 2(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Referenčne vrednosti, ki se uporabljajo za predvidene in skalirane prihranke (če se uporabljajo predvideni ali skalirani prihranki) (točka 1(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Kako je zagotovljena pomembnost prihrankov? (točka 3(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Morebitna prekrivanja (med ukrepi politike in med posameznimi ukrepi) in dvojno štetje | |
| Morebitna prekrivanja med posameznimi ukrepi, upravičenimi do sistema obveznosti energetske učinkovitosti (9) | Očsu | |
| Morebitna prekrivanja med sistemom obveznosti energetske učinkovitosti in alternativnimi ukrepi, sporočenimi v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU | Očsu | |
| Kako se odpravljajo možna prekrivanja (med sistemom obveznosti energetske učinkovitosti in alternativnimi ukrepi), da ne bi prihajalo do dvojnega štetja prihrankov energije? (točka 3(g) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Podnebne razlike (če so pomembne) (zahteve v zvezi s točkama 2(h) in 5(i) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Ali obstajajo podnebne razlike med regijami? Ali lahko vplivajo na ukrepe, upravičene do sistema obveznosti energetske učinkovitosti? | Očsu | |
| Kako se podnebne razlike upoštevajo v izračunih prihrankov, če so pomembne? | Očsu | |
| Spremljanje in preverjanje prihrankov (točka 5(j) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Kratek opis sistema za spremljanje in preverjanje ter postopka preverjanja | O | |
| Organi, pristojni za spremljanje in preverjanje sistema obveznosti energetske učinkovitosti | O | |
| Neodvisnost spremljanja in preverjanja od zavezanih strani (člen 7a(5) Direktive 2012/27/EU) | O | |
| Preverjanje statistično reprezentativnih vzorcev (člen 7a(5) Direktive 2012/27/EU)  (10) | O | |
| Obveznosti poročanja za zavezane strani (prihranki, ki jih je dosegla vsaka zavezana stran ali vsaka podkategorija zavezane strani ter skupno v okviru sistema) | O | |
| Objava prihrankov energije, doseženih vsako leto v okviru sistema obveznosti energetske učinkovitosti (člen 7a(7) Direktive 2012/27/EU) | O | |
| Kazni, ki se uporabijo v primeru neskladnosti (in s tem povezani sklici, tudi na zakonodajo ali druga pravna besedila, ki določajo kazni in z njimi povezane pogoje) | O | |
| Določba ali določbe za primer, da napredek sistema obveznosti energetske učinkovitosti ni zadovoljiv (točka 3(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Informacije o standardih kakovosti (točka 2(g) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Kako sistem obveznosti energetske učinkovitosti spodbuja ali zahteva standarde kakovosti (za proizvode, storitve in uvedbo ukrepov)? | Očsu | |
| Dodatne informacije ali pojasnila | |
| Tukaj navedite kakršne koli druge pojasnjevalne informacije, ki bi lahko bile koristne za izmenjavo izkušenj | P | |
| Opombe:
  O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno |

Številka politike ali ukrepa (PaM)

O

Vir(-i) informacij (vključno s sklicem na upoštevno zakonodajo ali drugo pravno besedilo / druga pravna besedila)

O

Pričakovani prihranki za obdobje 2021–2030 in trajanje obdobij obveznosti (točki 5(d) in 5(e) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Pričakovani skupni prihranki končne porabe energije za obdobje 2021–2030 (v ktoe)

O

Pričakovani novi letni prihranki končne porabe energije (v ktoe/leto) (1)

Očsu

2021

Očsu

2022

Očsu

2023

Očsu

2024

Očsu

2025

Očsu

2026

Očsu

2027

Očsu

2028

Očsu

2029

Očsu

2030

Očsu

Trajanje obdobja obveznosti

O

Ključne značilnosti zasnove

Zavezane strani in njihove obveznosti (točka 5(b) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Ciljni sektorji (točka 5(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (2)

O

Sektorji, v katerih so posamezni ukrepi upravičeni do sistema obveznosti energetske učinkovitosti (če se razlikujejo od zgoraj navedenih ciljnih sektorjev) (točka 5(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Posamezni ukrepi, upravičeni do sistema obveznosti energetske učinkovitosti (točka 5(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) in njihovo trajanje (točki 2(i) in 5(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) (3)

O

Informacije o uporabi naslednjih določb direktive o energetski učinkovitosti:

če je ustrezno, posebni ukrepi in/ali delež prihrankov, ki jih je treba doseči v ranljivih gospodinjstvih, vključno s tistimi, ki jih je prizadela energetska revščina, in po potrebi v socialnih stanovanjih (člen 7(11) Direktive 2012/27/EU)

Očsu

Prihranki, ki so jih dosegli ponudniki energetskih storitev ali druge tretje osebe (člen 7a(6), točka (a), Direktive 2012/27/EU) (4)

Očsu

Pravila o bančništvu in izposojanju (člen 7a(6), točka (b), Direktive 2012/27/EU)

Očsu

Možnosti za trgovanje s prihranki energije (kjer je ustrezno)

Očsu

Interakcije z nacionalnim skladom za energetsko učinkovitost v skladu s členom 20(6) Direktive 2012/27/EU (kot je določeno v členu 7a(1) navedene direktive)  (5)

Očsu

Splošne informacije o metodologiji izračuna

Uporabljene merilne metode (točka 1(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (6)

O

Merske količine, ki se uporabljajo za izražanje prihrankov energije (prihranki primarne ali končne energije) (člen 7a(4) in točka 3(d) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Kako se pri izračunih prihrankov upošteva trajanje (in morebitne spremembe prihrankov skozi čas) (točki 2(i) in 5(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (7)

O

Drugi viri informacij ali reference (npr. študije, ocenjevalna poročila), kjer je mogoče najti več pojasnil in podrobnosti o izračunih prihrankov

P

Dodatnost in pomembnost (zahteve v zvezi s točkama 2 in 5(g) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Opis metode izračuna; vključno s tem, kako se pri metodologiji izračuna upošteva dodatnost (točka 2(a) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) (8)

O

Ali sistem obveznosti energetske učinkovitosti spodbuja zgodnje zamenjave? Če je tako, kako se to upošteva pri izračunu prihrankov? (točka 2(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Referenčne vrednosti, ki se uporabljajo za predvidene in skalirane prihranke (če se uporabljajo predvideni ali skalirani prihranki) (točka 1(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Kako je zagotovljena pomembnost prihrankov? (točka 3(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Morebitna prekrivanja (med ukrepi politike in med posameznimi ukrepi) in dvojno štetje

Morebitna prekrivanja med posameznimi ukrepi, upravičenimi do sistema obveznosti energetske učinkovitosti (9)

Očsu

Morebitna prekrivanja med sistemom obveznosti energetske učinkovitosti in alternativnimi ukrepi, sporočenimi v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU

Očsu

Kako se odpravljajo možna prekrivanja (med sistemom obveznosti energetske učinkovitosti in alternativnimi ukrepi), da ne bi prihajalo do dvojnega štetja prihrankov energije? (točka 3(g) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Podnebne razlike (če so pomembne) (zahteve v zvezi s točkama 2(h) in 5(i) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Ali obstajajo podnebne razlike med regijami? Ali lahko vplivajo na ukrepe, upravičene do sistema obveznosti energetske učinkovitosti?

Očsu

Kako se podnebne razlike upoštevajo v izračunih prihrankov, če so pomembne?

Očsu

Spremljanje in preverjanje prihrankov (točka 5(j) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Kratek opis sistema za spremljanje in preverjanje ter postopka preverjanja

O

Organi, pristojni za spremljanje in preverjanje sistema obveznosti energetske učinkovitosti

O

Neodvisnost spremljanja in preverjanja od zavezanih strani (člen 7a(5) Direktive 2012/27/EU)

O

Preverjanje statistično reprezentativnih vzorcev (člen 7a(5) Direktive 2012/27/EU)  (10)

O

Obveznosti poročanja za zavezane strani (prihranki, ki jih je dosegla vsaka zavezana stran ali vsaka podkategorija zavezane strani ter skupno v okviru sistema)

O

Objava prihrankov energije, doseženih vsako leto v okviru sistema obveznosti energetske učinkovitosti (člen 7a(7) Direktive 2012/27/EU)

O

Kazni, ki se uporabijo v primeru neskladnosti (in s tem povezani sklici, tudi na zakonodajo ali druga pravna besedila, ki določajo kazni in z njimi povezane pogoje)

O

Določba ali določbe za primer, da napredek sistema obveznosti energetske učinkovitosti ni zadovoljiv (točka 3(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Informacije o standardih kakovosti (točka 2(g) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Kako sistem obveznosti energetske učinkovitosti spodbuja ali zahteva standarde kakovosti (za proizvode, storitve in uvedbo ukrepov)?

Očsu

Dodatne informacije ali pojasnila

Tukaj navedite kakršne koli druge pojasnjevalne informacije, ki bi lahko bile koristne za izmenjavo izkušenj

P

Opombe:

O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

Preglednica 2

alternativni ukrepi politike iz člena 7b in člena 20(6) Direktive 2012/27/EU (razen ukrepov obdavčitve)

| Številka politike ali ukrepa (PaM) | O | |
| --- | --- | --- |
| Vir(-i) informacij (vključno s sklicem na upoštevno zakonodajo ali drugo pravno besedilo / druga pravna besedila) | O | |
| Načrtovani ali ocenjeni proračun, vključno z ustreznim obdobjem / ustreznimi obdobji izvajanja | P | |
| Pričakovani prihranki za obdobje 2021–2030 in trajanje obdobij obveznosti (točki 5(d) in 5(e) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Pričakovani skupni prihranki končne porabe energije za obdobje 2021–2030 (v ktoe) | O | |
| Pričakovani novi letni prihranki končne porabe energije (v ktoe/leto) (11) | Očsu | |
| 2021 | Očsu | |
| 2022 | Očsu | |
| 2023 | Očsu | |
| 2024 | Očsu | |
| 2025 | Očsu | |
| 2026 | Očsu | |
| 2027 | Očsu | |
| 2028 | Očsu | |
| 2029 | Očsu | |
| 2030 | Očsu | |
| Vmesno obdobje / vmesna obdobja, če obstajajo (12) | Očsu | |
| Ključne značilnosti zasnove | |
| Javni organi izvajalci, udeležene ali pooblaščene strani in njihove odgovornosti za izvajanje ukrepa politike (točki 3(b) in 5(b) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Ciljni sektorji (točka 5(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (13) | O | |
| Posamezni ukrepi, upravičeni do alternativnega ukrepa (točka 5(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) in njihovo trajanje (točki 2(i) in 5(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) (14) | O | |
| Posebni ukrepi politike ali posamezni ukrepi, usmerjeni v energetsko revščino (če se uporabljajo) | Očsu | |
| Splošne informacije o metodologiji izračuna | |
| Uporabljene merilne metode (točka 1(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (15) | O | |
| Merske količine, ki se uporabljajo za izražanje prihrankov energije (prihranki primarne ali končne energije) (točka 3(d) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Kako se pri izračunih prihrankov upošteva trajanje (in morebitne spremembe prihrankov skozi čas) (točki 2(i) in 5(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (16) | O | |
| Drugi viri informacij ali reference (npr. študije, ocenjevalna poročila), kjer je mogoče najti več pojasnil in podrobnosti o izračunih prihrankov | P | |
| Dodatnost in pomembnost (zahteve v zvezi s točkama 2 in 5(g) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Opis metode izračuna, vključno s tem, kako se pri metodologiji izračuna upošteva dodatnost (točka 2(a) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) (17) | O | |
| Ali ukrep politike spodbuja zgodnje zamenjave? Če je tako, kako se to upošteva pri izračunu prihrankov? (točka 2(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Referenčne vrednosti, ki se uporabljajo za predvidene in skalirane prihranke (če se uporabljajo predvideni ali skalirani prihranki) (točka 1(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Kako je zagotovljena pomembnost prihrankov? (točka 3(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Morebitna prekrivanja (med ukrepi politike in med posameznimi ukrepi) in dvojno štetje | |
| Morebitna prekrivanja med posameznimi ukrepi, upravičenimi do ukrepa politike (18) | Očsu | |
| Morebitna prekrivanja med sistemom obveznosti energetske učinkovitosti in alternativnimi ukrepi, sporočenimi v skladu s členom 7 | Očsu | |
| Kako se odpravljajo možna prekrivanja (med morebitnim sistemom obveznosti energetske učinkovitosti in alternativnimi ukrepi), da ne bi prihajalo do dvojnega štetja prihrankov energije? (točka 3(g) Priloge V) | O | |
| Učinki podnebnih razlik (če so pomembni) (zahteve v zvezi s točkama 2(h) in 5(i) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Ali obstajajo podnebne razlike med regijami? Ali lahko vplivajo na ukrepe, upravičene do ukrepa politike? | Očsu | |
| Kako se podnebne razlike upoštevajo v izračunih prihrankov, če so pomembne? | Očsu | |
| Spremljanje in preverjanje prihrankov (točka 5(j) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Kratek opis sistema za spremljanje in preverjanje ter postopka preverjanja | O | |
| Organi, pristojni za spremljanje in preverjanje ukrepa politike | O | |
| Neodvisnost spremljanja in preverjanja od udeleženih ali pooblaščenih strani (člen 7a(2) Direktive 2012/27/EU) | O | |
| Preverjanje statistično reprezentativnih vzorcev (člen 7b(2) Direktive 2012/27/EU)  (19) | O | |
| Objava prihrankov energije, doseženih vsako leto v okviru ukrepa politike (točka 3(e) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Kazni, ki se uporabijo v primeru neskladnosti (in s tem povezani sklici, med drugim na zakonodajo ali druga pravna besedila, ki določajo kazni in z njimi povezane pogoje) | O | |
| Določba ali določbe za primer, da napredek ukrepa politike ni zadovoljiv (točka 3(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Informacije o standardih kakovosti (točka 2(g) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Kako se z ukrep politike spodbujajo ali zahtevajo standardi kakovosti (za proizvode, storitve in uvedbo ukrepov)? | Očsu | |
| Dodatne informacije ali pojasnila | |
| Druge pojasnjevalne informacije, ki bi lahko bile koristne za izmenjavo izkušenj | P | |
| Opombe:
  O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno |

Številka politike ali ukrepa (PaM)

O

Vir(-i) informacij (vključno s sklicem na upoštevno zakonodajo ali drugo pravno besedilo / druga pravna besedila)

O

Načrtovani ali ocenjeni proračun, vključno z ustreznim obdobjem / ustreznimi obdobji izvajanja

P

Pričakovani prihranki za obdobje 2021–2030 in trajanje obdobij obveznosti (točki 5(d) in 5(e) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Pričakovani skupni prihranki končne porabe energije za obdobje 2021–2030 (v ktoe)

O

Pričakovani novi letni prihranki končne porabe energije (v ktoe/leto) (11)

Očsu

2021

Očsu

2022

Očsu

2023

Očsu

2024

Očsu

2025

Očsu

2026

Očsu

2027

Očsu

2028

Očsu

2029

Očsu

2030

Očsu

Vmesno obdobje / vmesna obdobja, če obstajajo (12)

Očsu

Ključne značilnosti zasnove

Javni organi izvajalci, udeležene ali pooblaščene strani in njihove odgovornosti za izvajanje ukrepa politike (točki 3(b) in 5(b) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Ciljni sektorji (točka 5(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (13)

O

Posamezni ukrepi, upravičeni do alternativnega ukrepa (točka 5(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) in njihovo trajanje (točki 2(i) in 5(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) (14)

O

Posebni ukrepi politike ali posamezni ukrepi, usmerjeni v energetsko revščino (če se uporabljajo)

Očsu

Splošne informacije o metodologiji izračuna

Uporabljene merilne metode (točka 1(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (15)

O

Merske količine, ki se uporabljajo za izražanje prihrankov energije (prihranki primarne ali končne energije) (točka 3(d) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Kako se pri izračunih prihrankov upošteva trajanje (in morebitne spremembe prihrankov skozi čas) (točki 2(i) in 5(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (16)

O

Drugi viri informacij ali reference (npr. študije, ocenjevalna poročila), kjer je mogoče najti več pojasnil in podrobnosti o izračunih prihrankov

P

Dodatnost in pomembnost (zahteve v zvezi s točkama 2 in 5(g) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Opis metode izračuna, vključno s tem, kako se pri metodologiji izračuna upošteva dodatnost (točka 2(a) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) (17)

O

Ali ukrep politike spodbuja zgodnje zamenjave? Če je tako, kako se to upošteva pri izračunu prihrankov? (točka 2(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Referenčne vrednosti, ki se uporabljajo za predvidene in skalirane prihranke (če se uporabljajo predvideni ali skalirani prihranki) (točka 1(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Kako je zagotovljena pomembnost prihrankov? (točka 3(h) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Morebitna prekrivanja (med ukrepi politike in med posameznimi ukrepi) in dvojno štetje

Morebitna prekrivanja med posameznimi ukrepi, upravičenimi do ukrepa politike (18)

Očsu

Morebitna prekrivanja med sistemom obveznosti energetske učinkovitosti in alternativnimi ukrepi, sporočenimi v skladu s členom 7

Očsu

Kako se odpravljajo možna prekrivanja (med morebitnim sistemom obveznosti energetske učinkovitosti in alternativnimi ukrepi), da ne bi prihajalo do dvojnega štetja prihrankov energije? (točka 3(g) Priloge V)

O

Učinki podnebnih razlik (če so pomembni) (zahteve v zvezi s točkama 2(h) in 5(i) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Ali obstajajo podnebne razlike med regijami? Ali lahko vplivajo na ukrepe, upravičene do ukrepa politike?

Očsu

Kako se podnebne razlike upoštevajo v izračunih prihrankov, če so pomembne?

Očsu

Spremljanje in preverjanje prihrankov (točka 5(j) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Kratek opis sistema za spremljanje in preverjanje ter postopka preverjanja

O

Organi, pristojni za spremljanje in preverjanje ukrepa politike

O

Neodvisnost spremljanja in preverjanja od udeleženih ali pooblaščenih strani (člen 7a(2) Direktive 2012/27/EU)

O

Preverjanje statistično reprezentativnih vzorcev (člen 7b(2) Direktive 2012/27/EU)  (19)

O

Objava prihrankov energije, doseženih vsako leto v okviru ukrepa politike (točka 3(e) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Kazni, ki se uporabijo v primeru neskladnosti (in s tem povezani sklici, med drugim na zakonodajo ali druga pravna besedila, ki določajo kazni in z njimi povezane pogoje)

O

Določba ali določbe za primer, da napredek ukrepa politike ni zadovoljiv (točka 3(f) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Informacije o standardih kakovosti (točka 2(g) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Kako se z ukrep politike spodbujajo ali zahtevajo standardi kakovosti (za proizvode, storitve in uvedbo ukrepov)?

Očsu

Dodatne informacije ali pojasnila

Druge pojasnjevalne informacije, ki bi lahko bile koristne za izmenjavo izkušenj

P

Opombe:

O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

Preglednica 3

Informacije o ukrepih obdavčitve

| Številka politike ali ukrepa (PaM) | O | |
| --- | --- | --- |
| Trajanje ukrepa obdavčitve (točka 5(k)(iv) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Javni organ izvajalec (točka 5(k)(ii) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Ciljni sektorji in segment davkoplačevalcev (točka 5(k)(i) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (20) | O | |
| Vir(-i) informacij (vključno s sklicem na upoštevno zakonodajo ali drugo pravno besedilo / druga pravna besedila) | O | |
| Pričakovani prihranki za obdobje 2021–2030 in trajanje obdobij obveznosti (točki 5(d) in 5(e) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | |
| Pričakovani skupni prihranki končne porabe energije za obdobje 2021–2030 (v ktoe) | O | |
| Pričakovani novi letni prihranki končne porabe energije (v ktoe/leto) (21) | Očsu | |
| 2021 | Očsu | |
| 2022 | Očsu | |
| 2023 | Očsu | |
| 2024 | Očsu | |
| 2025 | Očsu | |
| 2026 | Očsu | |
| 2027 | Očsu | |
| 2028 | Očsu | |
| 2029 | Očsu | |
| 2030 | Očsu | |
| Dodatna pojasnila (če je ustrezno) | P | |
| Splošne informacije o metodologiji izračuna | |
| Uporabljena metoda / uporabljene metode izračuna (22) | O | |
| Pristop za izračun prihrankov (točka 4(a) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (23) | O | |
| Prožnosti (kratkoročne) (točka 4(b) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (24) | Očsu | |
| Prožnosti (dolgoročne) (točka 4(b) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (25) | Očsu | |
| Kako je v izračunu prihrankov upoštevano trajanje (točka 2(e) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (26) | O | |
| Kako se preprečuje dvojno štetje z drugimi ukrepi politike? (točka 4(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU) | O | |
| Neodvisnost od javnega organa izvajalca (27) | O | |
| Dodatna pojasnila in vir(i) informacij | P | |
| O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno |

Številka politike ali ukrepa (PaM)

O

Trajanje ukrepa obdavčitve (točka 5(k)(iv) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Javni organ izvajalec (točka 5(k)(ii) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Ciljni sektorji in segment davkoplačevalcev (točka 5(k)(i) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (20)

O

Vir(-i) informacij (vključno s sklicem na upoštevno zakonodajo ali drugo pravno besedilo / druga pravna besedila)

O

Pričakovani prihranki za obdobje 2021–2030 in trajanje obdobij obveznosti (točki 5(d) in 5(e) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

Pričakovani skupni prihranki končne porabe energije za obdobje 2021–2030 (v ktoe)

O

Pričakovani novi letni prihranki končne porabe energije (v ktoe/leto) (21)

Očsu

2021

Očsu

2022

Očsu

2023

Očsu

2024

Očsu

2025

Očsu

2026

Očsu

2027

Očsu

2028

Očsu

2029

Očsu

2030

Očsu

Dodatna pojasnila (če je ustrezno)

P

Splošne informacije o metodologiji izračuna

Uporabljena metoda / uporabljene metode izračuna (22)

O

Pristop za izračun prihrankov (točka 4(a) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (23)

O

Prožnosti (kratkoročne) (točka 4(b) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (24)

Očsu

Prožnosti (dolgoročne) (točka 4(b) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (25)

Očsu

Kako je v izračunu prihrankov upoštevano trajanje (točka 2(e) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)  (26)

O

Kako se preprečuje dvojno štetje z drugimi ukrepi politike? (točka 4(c) Priloge V k Direktivi 2012/27/EU)

O

Neodvisnost od javnega organa izvajalca (27)

O

Dodatna pojasnila in vir(i) informacij

P

O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

Preglednica 4

informacije o trajanju posameznih ukrepov, ki so upravičeni do politik in ukrepov, sporočenih v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU

| Upravičeni ukrep | Sektor končne uporabe | Predvideno trajanje (v letih) | Predpostavke glede možnih sprememb prihrankov energije skozi čas | Uporabljeni vir ali metoda za oceno življenjske dobe in s tem povezane predpostavke |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Ukrep 1 | | | | |
| Ukrep 2 | | | | |
| Ukrep 3 | | | | |
| Opombe: Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Upravičeni ukrep

Sektor končne uporabe

Predvideno trajanje (v letih)

Predpostavke glede možnih sprememb prihrankov energije skozi čas

Uporabljeni vir ali metoda za oceno življenjske dobe in s tem povezane predpostavke

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Ukrep 1

Ukrep 2

Ukrep 3

Opombe: Očsu = obvezno, če se uporablja;

---

(1)  Države članice to polje izpolnijo, če so pričakovani novi letni prihranki končne porabe energije stabilni. Če se pričakuje, da se bodo novi letni prihranki končne porabe energije sčasoma spremenili, država članica ta polja izpolni po letih.

(2)  Države članice navedejo sektorje (stanovanjski sektor, storitveni sektor, industrija, prevoz, drugo), ki se upoštevajo za izračun cilja/ciljev sistema obveznosti energetske učinkovitosti in za opredelitev zavezanih strani. Če so do posameznih ukrepov upravičeni drugi sektorji, se to navede v naslednjem polju.

(3)  Države članice tukaj navedejo upravičene ukrepe. Če je seznam ukrepov predolg, države članice tukaj navedejo glavna merila za upravičenost in seznam predložijo kot ločeno datoteko. Države članice navedejo predvidene vrednosti trajanja za različne vrste ali kategorije ukrepov z uporabo tabele 4 v tej prilogi.

(4)  Če lahko zavezane strani v svoji obveznosti upoštevajo certificirane prihranke energije, ki so jih dosegli ponudniki energetskih storitev ali druge tretje osebe, države članice pojasnijo merila za upravičenost teh tretjih oseb in razložijo, kako je zagotovljeno, da certificiranje prihrankov energije poteka po postopku odobritve, ki je jasen in pregleden.

(5)  Države članice navedejo, ali lahko zavezane strani svojo obveznost prihranka energije v celoti ali delno izpolnijo kot prispevek v nacionalni sklad za energetsko učinkovitost oziroma ali so to dolžne storiti.

(6)  Države članice navedejo metode, ki se uporabljajo v skladu s tipologijo iz Priloge V(1): (a) predvideni prihranki / (b) izmerjeni prihranki / (c) skalirani prihranki / (d) anketno ugotovljeni prihranki. Če se uporablja metoda kakšne druge vrste, države članice to pojasnijo.

(7)  Države članice dodajo pojasnilo, zlasti če se uporablja metoda, ki se razlikuje od metode iz točke 2(i) Priloge V.

(8)  Države članice pojasnijo, kako je metodologija izračuna skladna s točkami (a)–(c) Priloge V(2), med drugim tudi, kako so upoštevani učinki zakonov in drugih predpisov EU, kot se zahteva v točkah 2(b) in 2(c) Priloge V.

(9)  Države članice pojasnijo, kako se taka prekrivanja upoštevajo pri izračunih prihrankov, npr. kakšen je medsebojni vpliv izolacije sten in zamenjave ogrevalnih sistemov. Države članice tudi pojasnijo, kako sistem spremljanja in preverjanja preprečuje, da bi o istem posameznem ukrepu poročalo več zavezanih strani (izogibanje dvojnemu štetju v okviru sistema obveznosti energetske učinkovitosti).

(10)  Države članice pojasnijo, kako se zagotavlja preverjanje statistično reprezentativnih vzorcev ukrepov, in navedejo merila, ki se uporabljajo za opredelitev in izbiro reprezentativnih vzorcev.

(11)  Države članice to polje izpolnijo, če so pričakovani novi letni prihranki končne porabe energije stabilni. Če se pričakuje, da se bodo novi letni prihranki končne porabe energije sčasoma spremenili, država članica ta polja izpolni po letih.

(12)  Države članice tukaj navedejo obdobja ali datume, uporabljene za opredelitev vmesnih ciljev, da bi omogočile pregled napredka alternativnega ukrepa.

(13)  Države članice navedejo upoštevane sektorje (stanovanjski sektor, storitveni sektor, industrija, promet, drugo).

(14)  Države članice določijo kategorije posameznih ukrepov, ki lahko prejmejo finančne spodbude ali druge vrste podpore iz alternativnega ukrepa ali ki jih alternativni ukrep spodbuja s predpisi, informacijami ali kakršnim koli instrumentom politike. Če je seznam ukrepov predolg, države članice tukaj navedejo glavna merila za upravičenost in seznam predložijo kot ločeno datoteko. Države članice navedejo predvidene vrednosti trajanja za različne vrste ali kategorije ukrepov z uporabo tabele 4 v tej prilogi.

(15)  Države članice navedejo metode, ki se uporabljajo v skladu s tipologijo, opredeljeno v Prilogi V(1): (a) predvideni prihranki / (b) izmerjeni prihranki / (c) skalirani prihranki/ (d) anketno ugotovljeni prihranki. Če se uporablja metoda kakšne druge vrste, države članice to pojasnijo.

(16)  Države članice dodajo pojasnilo, zlasti če se uporablja metoda, ki se razlikuje od metode iz točke 2(i) Priloge V.

(17)  Države članice pojasnijo, kako je metodologija izračuna skladna s točkami (a)–(c) Priloge V(2), med drugim tudi, kako so upoštevani učinki zakonov in drugih predpisov EU, kot se zahteva v točkah 2(b) in 2(c) Priloge V.

(18)  Države članice pojasnijo, kako se taka prekrivanja upoštevajo pri izračunih prihrankov, npr. kako drug na drugega vplivata izolacija sten in zamenjava ogrevalnih sistemov.

(19)  Države članice pojasnijo, kako se zagotavlja preverjanje statistično reprezentativnih vzorcev ukrepov, in navedejo merila, ki se uporabljajo za opredelitev in izbiro reprezentativnih vzorcev.

(20)  Države članice navedejo upoštevane sektorje (stanovanjski sektor, storitveni sektor, industrija, promet, drugo).

(21)  Države članice to polje izpolnijo, če so pričakovani novi letni prihranki končne porabe energije stabilni. Če se pričakuje, da se bodo novi letni prihranki končne porabe energije sčasoma spremenili, država članica ta polja izpolni po letih.

(22)  Države članice pojasnijo model, ki se uporablja za izračun prihrankov, ali se upoštevajo kratkoročne in/ali dolgoročne prožnosti ter zakaj, katere spremenljivke so bile upoštevane v modelu in kako so bile izbrane.

(23)  Države članice pojasnijo metodo za analizo učinkov na porabo energije z davčnim ukrepom in brez njega (hipotetično); Kako je opredeljen hipotetični scenarij in kako se zagotavlja, da so upoštevane vsaj najnižje ravni obdavčitve v EU.

(24)  Države članice po potrebi pojasnijo, kako so opredeljene kratkoročne prožnosti, pri čemer zagotovijo, da slednje predstavljajo odzivnost povpraševanja po energiji na spremembe cen. Države članice navedejo vire podatkov, ki se uporabljajo za opredelitev prožnosti.

(25)  Države članice po potrebi pojasnijo, kako so opredeljene dolgoročne prožnosti, pri čemer zagotovijo, da slednje predstavljajo odzivnost povpraševanja po energiji na spremembe cen. Države članice navedejo vire podatkov, ki se uporabljajo za opredelitev prožnosti.

(26)  Države članice pojasnijo, kako metodologija izračuna zagotavlja, da se lahko upoštevajo le prihranki pri posameznih ukrepih, izvedenih po 31. decembru 2020 in pred 31. decembrom 2030.

(27)  Države članice pojasnijo, kako je zagotovljena neodvisnost ocenjevalca/ocenjevalcev prihrankov energije od ukrepa obdavčitve.

---

PRILOGA XI

INFORMACIJE O PRIHRANKIH ENERGIJE, DOSEŽENIH V SKLADU S ČLENOM 7 DIREKTIVE 2012/27/EU

   (1)

Preglednica 1

prihranki energije, doseženi po členu 7 Direktive 2012/27/EU v letu X – 2

| Številka politike ali ukrepa (PaM) | Enota | Obravnavana ranljiva gospodinjstva  (2) | Prihranki končne energije, doseženi z nacionalnimi sistemi obveznosti energetske učinkovitosti iz člena 7a Direktive 2012/27/EU ali alternativnimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 7b navedene direktive (razen člena 7(4), točka (c), navedene direktive) | od tega prihranki končne energije, doseženi s politikami ali ukrepi, namenjenimi blaženju energetske revščine, v skladu s členom 7(11) Direktive 2012/27/EU | Prihranki končne energije, doseženi v skladu s členom 7(4), točka (c), Direktive 2012/27/EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2  (3) | Od tega prihranki, doseženi v letu X – 2 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 2. | Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 2 | Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2  (3) | Od tega prihranki, doseženi v letu X – 2 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 2. | Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 2 | Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2  (3) | Od tega prihranki, doseženi v letu X – 2 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 2. | Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 2 |
| O | | O | O | O | O | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| PaM 1 | ktoe | | | | | | | | | | |
| PaM 2 | ktoe | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | ktoe | | | | | | | | | | |
| Opomba: Poročanje za koledarsko leto X – 2, pri čemer je X = leto poročanja, O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Številka politike ali ukrepa (PaM)

Enota

Obravnavana ranljiva gospodinjstva  (2)

Prihranki končne energije, doseženi z nacionalnimi sistemi obveznosti energetske učinkovitosti iz člena 7a Direktive 2012/27/EU ali alternativnimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 7b navedene direktive (razen člena 7(4), točka (c), navedene direktive)

od tega prihranki končne energije, doseženi s politikami ali ukrepi, namenjenimi blaženju energetske revščine, v skladu s členom 7(11) Direktive 2012/27/EU

Prihranki končne energije, doseženi v skladu s členom 7(4), točka (c), Direktive 2012/27/EU

Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2  (3)

Od tega prihranki, doseženi v letu X – 2 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 2.

Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 2

Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2  (3)

Od tega prihranki, doseženi v letu X – 2 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 2.

Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 2

Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2  (3)

Od tega prihranki, doseženi v letu X – 2 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 2.

Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 2

O

O

O

O

O

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

PaM 1

ktoe

PaM 2

ktoe

Po potrebi dodajte vrstice.

ktoe

Opomba: Poročanje za koledarsko leto X – 2, pri čemer je X = leto poročanja, O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

Preglednica 2

prihranki energije, doseženi po členu 7 Direktive 2012/27/EU v letu X – 3
   (4)

| Številka politike ali ukrepa (PaM) | Enota | Obravnavana ranljiva gospodinjstva  (5) | Prihranki končne energije, doseženi z nacionalnimi sistemi obveznosti energetske učinkovitosti iz člena 7a Direktive 2012/27/EU ali alternativnimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 7b navedene direktive (razen člena 7(4), točka (c), navedene direktive) | od tega prihranki končne energije, doseženi s politikami ali ukrepi, namenjenimi blaženju energetske revščine, v skladu s členom 7(11) Direktive 2012/27/EU | Prihranki končne energije, doseženi v skladu s členom 7(4), točka (c), Direktive 2012/27/EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 3  (6) | Od tega prihranki, doseženi v letu X – 3 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 3. | Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 3 | Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2  (5) | Od tega prihranki, doseženi v letu X – 3 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 3 | Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 3 | Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2  (5) | Od tega prihranki, doseženi v letu X – 3 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 3. | Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 3 |
| O | | O | O | O | O | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| PaM 1 | ktoe | | | | | | | | | | |
| PaM 2 | ktoe | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | ktoe | | | | | | | | | | |
| Opomba: Poročanje za koledarsko leto X – 3, pri čemer je X = leto poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Številka politike ali ukrepa (PaM)

Enota

Obravnavana ranljiva gospodinjstva  (5)

Prihranki končne energije, doseženi z nacionalnimi sistemi obveznosti energetske učinkovitosti iz člena 7a Direktive 2012/27/EU ali alternativnimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 7b navedene direktive (razen člena 7(4), točka (c), navedene direktive)

od tega prihranki končne energije, doseženi s politikami ali ukrepi, namenjenimi blaženju energetske revščine, v skladu s členom 7(11) Direktive 2012/27/EU

Prihranki končne energije, doseženi v skladu s členom 7(4), točka (c), Direktive 2012/27/EU

Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 3  (6)

Od tega prihranki, doseženi v letu X – 3 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 3.

Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 3

Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2  (5)

Od tega prihranki, doseženi v letu X – 3 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 3

Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 3

Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2  (5)

Od tega prihranki, doseženi v letu X – 3 samo iz novih ukrepov, ki so bili izvedeni v letu X – 3.

Skupni kumulativni prihranki končne porabe energije, doseženi od leta 2021 do leta X – 3

O

O

O

O

O

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

PaM 1

ktoe

PaM 2

ktoe

Po potrebi dodajte vrstice.

ktoe

Opomba: Poročanje za koledarsko leto X – 3, pri čemer je X = leto poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

---

(1)  Države članice poročajo o nacionalnem sistemu obveznosti energetske učinkovitosti in alternativnih ukrepih v skladu s členoma 7a in 7b Direktive 2012/27/EU.

(2)  Države članice izmed naslednjih možnosti izberejo, ali so vključena ranljiva gospodinjstva, vključno s tistimi, ki jih je prizadela energetska revščina, in, če je ustrezno, socialna stanovanja: Da – Ne. Smernice za opredelitev ranljivih gospodinjstev so v členu 28 Direktive (EU) 2019/944 in členu 3(3), točka (d), Uredbe (EU) 2018/1999.

(3)  Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 2, tj. količina prihrankov zaradi novih ukrepov, izvedenih od leta 2021 do leta X – 3, ki še naprej zagotavljajo prihranke v X – 2, ob upoštevanju obdobja trajanja prihrankov.

(4)  X – 3 se ne uporablja za prva poročila o napredku v letu 2023.

(5)  Države članice izmed naslednjih možnosti izberejo, ali so vključena ranljiva gospodinjstva, vključno s tistimi, ki jih je prizadela energetska revščina, in, če je ustrezno, socialna stanovanja: Da – Ne. Smernice za opredelitev ranljivih gospodinjstev so v členu 28 Direktive (EU) 2019/944 in členu 3(3), točka (d), Uredbe (EU) 2018/1999.

(6)  Skupni letni prihranki končne porabe energije, doseženi v letu X – 3, tj. količina prihrankov zaradi novih ukrepov, izvedenih od leta 2021 do leta X – 4, ki še naprej zagotavljajo prihranke v X – 3, ob upoštevanju obdobja trajanja prihrankov.

---

PRILOGA XII

POROČANJE V SKLADU S ČLENOM 5 DIREKTIVE 2012/27/EU

Preglednica 1

Skupna prenovljena tlorisna površina ogrevanih in/ali hlajenih stavb v lasti in uporabi osrednje vlade držav članic iz člena 5(1) Direktive 2012/27/EU
   (1)

| Element poročila | Specifikacija | Enota | Leto X – 3 | Leto X – 2 | Dodatne informacije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poraba primarne energije | in/ali poraba končne energije | Poraba primarne energije | in/ali poraba končne energije |
| Številka politike ali ukrepa (PaM) | Očsu | n. r. | |
| Skupna tlorisna površina prenovljenih stavb | Očsu | m2 | | | |
| Prihranki energije, doseženi zaradi prenove stavb v letih X – 3 in X – 2  (2) | P | ktoe | | | | | |
| Seštevek novih prihrankov energije, doseženih zaradi prenove stavb, v obdobju od leta 2021 do leta X – 3 (X – 2) (tj. ustreza 3-odstotni stopnji prenove) | Očsu | ktoe | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno
  Opombe: |

Element poročila

Specifikacija

Enota

Leto X – 3

Leto X – 2

Dodatne informacije

Poraba primarne energije

in/ali poraba končne energije

Poraba primarne energije

in/ali poraba končne energije

Številka politike ali ukrepa (PaM)

Očsu

n. r.

Skupna tlorisna površina prenovljenih stavb

Očsu

m2

Prihranki energije, doseženi zaradi prenove stavb v letih X – 3 in X – 2  (2)

P

ktoe

Seštevek novih prihrankov energije, doseženih zaradi prenove stavb, v obdobju od leta 2021 do leta X – 3 (X – 2) (tj. ustreza 3-odstotni stopnji prenove)

Očsu

ktoe

Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja; P = prostovoljno

Opombe:

Preglednica 2

Količina prihrankov energije v upravičenih stavbah, ki so v lasti in uporabi osrednje vlade, kot je navedeno v členu 5(6) Direktive 2012/27/EU
   (3)
   (4)

| Element poročila | Specifikacija | Enota | Leto X – 3 | Leto X – 2 | Dodatne informacije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PPE | in/ali PKE | PPE | in/ali PKE |
| Številka politike ali ukrepa (PaM) | Očsu | n. r. | |
| Količina prihrankov energije, doseženih v upravičenih stavbah v lasti in uporabi osrednje vlade v letih X – 3 in X – 2  (5) | Očsu | ktoe | | | | | |
| Seštevek prihrankov energije, doseženih v upravičenih stavbah, ki so v lasti in uporabi osrednje vlade, v obdobju od leta 2021 do leta X – 3 (X – 2) (tj. ustreza 3-odstotni stopnji prenove) | Očsu | ktoe | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Element poročila

Specifikacija

Enota

Leto X – 3

Leto X – 2

Dodatne informacije

PPE

in/ali PKE

PPE

in/ali PKE

Številka politike ali ukrepa (PaM)

Očsu

n. r.

Količina prihrankov energije, doseženih v upravičenih stavbah v lasti in uporabi osrednje vlade v letih X – 3 in X – 2  (5)

Očsu

ktoe

Seštevek prihrankov energije, doseženih v upravičenih stavbah, ki so v lasti in uporabi osrednje vlade, v obdobju od leta 2021 do leta X – 3 (X – 2) (tj. ustreza 3-odstotni stopnji prenove)

Očsu

ktoe

Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

---

(1)  Države članice poročajo o politikah in ukrepih iz člena 5(1) Direktive 2012/27/EU.

(2)  Količina prihrankov energije se lahko oceni na naslednje načine: sporočiti je mogoče predvidene, izmerjene, skalirane ali anketno ugotovljene prihranke.

(3)  Države članice poročajo o politikah in ukrepih iz člena 5(6) Direktive 2012/27/EU.

(4)  Brez poseganja v člen 7 Direktive 2010/31/EU lahko države članice izberejo alternativni pristop k odstavkom 1–5 člena 5 Direktive 2012/27/EU ter sprejmejo druge stroškovno učinkovite ukrepe, vključno s temeljitimi prenovami in ukrepi za spremembo vedenja uporabnikov stavb, s katerimi bi dosegle vsaj enakovreden prihranek energije v upravičenih stavbah v lasti in rabi osrednje vlade.

(5)  Količina prihrankov energije se lahko oceni na naslednje načine: sporočiti je mogoče predvidene, izmerjene, skalirane ali anketno ugotovljene prihranke.

---

PRILOGA XIII

NAPREDEK PRI FINANCIRANJU

Preglednica 1

Napredek pri financiranju

| Številka/številke PaM, ki jih zadeva poročanje (1) | Upravičene tehnologije/rešitve | Prvotno predvidene naložbe (v EUR) | Dejanske naložbe do vključno leta X – 2 (v EUR) | Dejanske naložbe, ki jih je še treba izvesti (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrednost | Leto stroškov | Nacionalno javno financiranje | Skupaj Financiranje EU | od tega financiranje v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost | od tega iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in/ali Kohezijskega sklada | Zasebno financiranje (če je na voljo) | Leto stroškov | Opis vira | Vrednost | Leto stroškov |
| O | P | O | O | O | O | O | Očnv | O | O | O |
| PaM 1 ali skupina PaM | | | | | | | | | | | | |
| PaM 2 ali skupina PaM | | | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očnv = obvezno, če je na voljo; P = prostovoljno
  Opombe: |

Številka/številke PaM, ki jih zadeva poročanje (1)

Upravičene tehnologije/rešitve

Prvotno predvidene naložbe (v EUR)

Dejanske naložbe do vključno leta X – 2 (v EUR)

Dejanske naložbe, ki jih je še treba izvesti (v EUR)

Vrednost

Leto stroškov

Nacionalno javno financiranje

Skupaj Financiranje EU

od tega financiranje v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost

od tega iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in/ali Kohezijskega sklada

Zasebno financiranje (če je na voljo)

Leto stroškov

Opis vira

Vrednost

Leto stroškov

O

P

O

O

O

O

O

Očnv

O

O

O

PaM 1 ali skupina PaM

PaM 2 ali skupina PaM

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očnv = obvezno, če je na voljo; P = prostovoljno

Opombe:

---

(1)  Države članice navedejo vse številke politik ali ukrepov, ki jih zadeva poročanje. Za poročanje o različnih politikah ali ukrepih ali skupinah politik ali ukrepov je treba uporabiti ločene vrstice.

---

PRILOGA XIV

UČINKI NA KAKOVOST ZRAKA IN EMISIJE V ZRAK

Preglednica 1

Učinki na kakovost zraka in emisije v zrak
   (1)

| Številka/številke PaM, ki jih zadeva poročanje  (2) | Referenčno leto  (3) | Zadevno onesnaževalo / zadevna onesnaževala  (4) | Količinsko opredeljeni pričakovani vplivi emisij  (5) (v kt/leto) | Kvalitativna ocena pričakovanih vplivov emisij  (6) | Podrobnosti o metodologijah, uporabljenih za analizo  (7) | Kvalitativni opis negotovosti (če je na voljo) | Dokumentacija/vir metodologij | Splošne pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| t | t + 5 | t + 10 | t + 15 | t + 20 | t + 25 |
| O | O | O | Očnv | P/O | Očnv | P | Očnv | P |
| PaM 1 ali skupina PaM | | | | | | | | | | | | | |
| PaM 2 ali skupina PaM | | | | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | | | | |
| Opomba: t pomeni prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja. O = obvezno; Očnv = obvezno, če je na voljo; P = prostovoljno.
  Opombe: |

Številka/številke PaM, ki jih zadeva poročanje  (2)

Referenčno leto  (3)

Zadevno onesnaževalo / zadevna onesnaževala  (4)

Količinsko opredeljeni pričakovani vplivi emisij  (5) (v kt/leto)

Kvalitativna ocena pričakovanih vplivov emisij  (6)

Podrobnosti o metodologijah, uporabljenih za analizo  (7)

Kvalitativni opis negotovosti (če je na voljo)

Dokumentacija/vir metodologij

Splošne pripombe

t

t + 5

t + 10

t + 15

t + 20

t + 25

O

O

O

Očnv

P/O

Očnv

P

Očnv

P

PaM 1 ali skupina PaM

PaM 2 ali skupina PaM

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: t pomeni prvo prihodnje leto, ki se konča z 0 ali 5, takoj po letu poročanja. O = obvezno; Očnv = obvezno, če je na voljo; P = prostovoljno.

Opombe:

---

(1)  Države članice, kolikor je mogoče, poročajo o količinski opredelitvi učinka politik in ukrepov ali skupin politik in ukrepov.

(2)  Države članice navedejo vse številke politik ali ukrepov, ki jih zadeva poročanje. Za poročanje o različnih politikah ali ukrepih ali skupinah politik ali ukrepov je treba uporabiti ločene vrstice.

(3)  Referenčno leto je izhodiščno leto, ki se uporablja za napoved emisij.

(4)  Države članice izbirajo med naslednjimi onesnaževali (dodati je mogoče dodatna onesnaževala in jih navesti pod „drugo“): SO2, NOx, NMHOS, NH3, PM2,5, drugo.

(5)  Države članice sporočijo pričakovano povečanje emisij kot pozitivno število ali stopnjo, pričakovano zmanjšanje emisij pa kot negativno število ali stopnjo.

(6)  Če količinsko opredeljeni učinki niso na voljo, je obvezna (O) kvalitativna ocena. Če so učinki količinsko opredeljeni, je kvalitativna ocena prostovoljna (P).

(7)  Opis vključuje informacije o metodologiji, kot so uporabljeni modeli, izhodišče, s katerim se primerjajo vplivi, in temeljni podatki.

---

PRILOGA XV

POLITIKE IN UKREPI ZA POSTOPNO UKINITEV SUBVENCIJ ZA ENERGIJO, ZLASTI ZA FOSILNA GORIVA

Preglednica 1

Politike in ukrepi za postopno ukinitev subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva

| Subvencija za fosilna goriva ali drugo  (1) | Ime politike (v angleščini) | Ime politike (v domačem jeziku) | Sektor  (2) | Namen  (3) | Nosilec  (4) | Kategorija  (5) | Obdobje izvajanja | Obseg subvencij |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Začetek  (6) | Konec  (7) | X – 3 (8) | X – 2 (8) | Valuta  (9) |
| O | O | O | O | O | O | O | O | O | Očnv | O | O |
| Subvencija 1 | | | | | | | | | | | |
| Subvencija 2 | | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očnv = obvezno, če je na voljo.
  Opombe: |

Subvencija za fosilna goriva ali drugo  (1)

Ime politike (v angleščini)

Ime politike (v domačem jeziku)

Sektor  (2)

Namen  (3)

Nosilec  (4)

Kategorija  (5)

Obdobje izvajanja

Obseg subvencij

Začetek  (6)

Konec  (7)

X – 3 (8)

X – 2 (8)

Valuta  (9)

O

O

O

O

O

O

O

O

O

Očnv

O

O

Subvencija 1

Subvencija 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očnv = obvezno, če je na voljo.

Opombe:

---

(1)  Država članica izbira med naslednjimi možnostmi (dodati je mogoče dodatne možnosti in jih navesti pod „drugo“): Fosilno gorivo; Drugo (vključno s subvencijami za električno energijo, jedrsko energijo, obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost). Morebitne subvencije za proizvodnjo električne energije iz fosilnih goriv naj bodo vključene v kategorijo fosilnih goriv.

(2)  Država članica izbira med naslednjimi možnostmi: Energetski sektor (če je mogoče, izberite izmed naslednjih podsektorjev: ENER – Pridobivanje fosilnih goriv; ENER – Energijske poljščine; ENER – Pretvorba; ENER – Pretvorba - rafiniranje; ENER – Pretvorba - UZP; ENER – Pretvorba - soproizvodnja toplote in električne energije; ENER – Pretvorba - proizvodnja električne energije; ENER – Pretvorba - ogrevanje in hlajenje; ENER – Pretvorba - tekoča biogoriva; ENER – Pretvorba - proizvodnja bioplina; ENER – Pretvorba - pridobivanje vodika; ENER – infrastruktura; ENER– infrastruktura - prenos; ENER– infrastruktura - distribucija; ENER– infrastruktura - prevoz in distribucija; ENER– infrastruktura - shranjevanje; ENER – Sredstva - razgradnja; ENER– Ravnanje z odpadki; ENER– Maloprodaja); Kmetijstvo (če je mogoče, izberite izmed naslednjih podsektorjev: AGRI – Poljščine, živinoreja, lov; AGRI – Gozdarstvo in sečnja; AGRI – Ribištvo in akvakultura); Gradbeništvo; Rudarstvo; Industrija (če je mogoče, izberite izmed naslednjih podsektorjev: INDU – Energetsko intenzivna industrija (industrijski sektorji, za katere velja sistem EU za trgovanje z emisijami); INDU – Energetsko neintenzivna industrija); Promet (TRANS – Zračni promet; TRANS – Železniški promet; TRANS – Cestni promet; TRANS – Prevoz po vodi; TRANS – Javni prevoz); Storitve (terciarni sektor); Gospodinjstva (če je mogoče, izberite izmed naslednjih podsektorjev: Gospodinjstva; HH – Z nizkimi dohodki); Javni sektor; Medsektorsko (več sektorjev); Gospodarski sektorji.

(3)  Država članica izbira med naslednjimi možnostmi (dodati je mogoče dodatne možnosti in jih navesti pod „drugo“): podpora povpraševanju po energiji, podpora energetski učinkovitosti, podpora prestrukturiranju industrije, podpora infrastrukturi, podpora proizvodnji, drugo.

(4)  Država članica izbere eno ali več od naslednjih možnosti: Fosilna goriva (če je mogoče, izberite izmed naslednjih podnosilcev: FF– Vsa fosilna goriva; FF – Več fosilnih goriv; FF– Premog/lignit; FF– Zemeljski plin; FF– Jamski plin; FF – Plin iz skrilavca; FF – Surova nafta in kondenzati zemeljskega plina; FF – Nafta in plin; FF– Naftni derivati; FF– Naftni derivati - plinsko olje; FF– Naftni derivati - mešanica plinskega olja; FF– Naftni derivati - bencin; FF– Naftni derivati - osvinčen bencin; FF– Naftni derivati - neosvinčen bencin; FF– Naftni derivati - bencinska mešanica; FF– Naftni derivati - UNP; FF– Naftni derivati - kerozin; FF– Naftni derivati - Goriva za plovila na fosilni osnovi; FF– Naftni derivati - Težko kurilno olje (HFO); FF– Šota; Vse energije; Toplota; Električna energija; Jedrska energija; Bioenergija (če je mogoče, izberite izmed naslednjih podnosilcev: RES – Bioplin; RES – Biomasa in bioplin; RES – Biomasa (trdna); RES – Biomasa - trdni komunalni odpadki; RES – Tekoča biogoriva; RES – Tekoča biogoriva - biodizel; RES – Tekoča biogoriva - bioetanol); RES (po možnosti izberite izmed naslednjih podnosilcev: RES – Vsi; RES – Več; RES – Geotermalni; RES – Toplota; RES – Vodni viri; RES – Oceanska energija; RES – Sončna energija; RES – Vetrna energija; RES – Vetrna energija na morju; RES – Vetrna energija na kopnem); Vodik (če je mogoče, izberite izmed naslednjih podnosilcev: FF – Vsa fosilna goriva; RES – Bioplin).

(5)  Država članica izbira med naslednjimi možnostmi (dodati je mogoče dodatne možnosti in jih navesti pod „Drugo“): Neposredni prenosi (če je mogoče, izberite izmed naslednjih podkategorij: ugodna posojila, nepovratna sredstva, drugo); Davčni odhodki (znižanje davkov, davčna oprostitev, vračilo davka, davčni dobropisi, davčna olajšava, drugo); Nižje cene blaga/storitev (če je mogoče, izberite izmed naslednjih podkategorij: nižje cene državnih sredstev ali zemljišč, nižje cene infrastrukture v državni lasti, nižje cene drugega blaga ali storitev, ki jih zagotavlja država); Dohodkovna podpora ali subvencioniranje cen (če je mogoče, izberite izmed naslednjih podkategorij: plačila za zmogljivost (mehanizmi električne zmogljivosti), obvezno mešanje biogoriv, kvote obnovljivih virov energije s certifikati, s katerimi je mogoče trgovati, diferencirane pristojbine za priključitev na omrežje, obveznosti glede energetske učinkovitosti, sheme pogodbeno odklopljivega bremena, pogodba na razliko, odkupne premije, tarife za dovajanje toka, jamstva za cene za odjemalce (stroškovna podpora), jamstva za cene za odjemalce (regulacija cen), jamstva za cene za proizvajalce (regulacija cen), drugo.

(6)  Leto, v katerem je bila prvič uporabljena politika za omogočanje subvencij.

(7)  Leto, v katerem se politika omogočanja konča (ni več v veljavi ali se ne izvaja več), tako da subvencij takrat ni več mogoče izplačevati.

(8)  Zneski izplačanih subvencij v nominalni vrednosti valute.

(9)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi (izbrati je mogoče več možnosti; EUR; BGN; HRK; CZK; DKK; HUF; PLN; RON; SEK.

---

PRILOGA XVI

DODATNE OBVEZNOSTI POROČANJA NA PODROČJU ENERGIJE IZ OBNOVLJIVIH VIROV

Preglednica 1

Delovanje sistema potrdil o izvoru za električno energijo, plin ter ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov

| Element poročila | Specifikacija | Enota | Leto |
| --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 |
| Električna energija |
| Potrdila o izvoru – izdana  (1) | Očsu | Številka | | |
| Potrdila o izvoru – preklicana  (2) | Očsu | Številka | | |
| Potrdila o izvoru – iz njih izhajajoča letna nacionalna poraba energije iz obnovljivih virov  (3) | Očsu | GWh | | |
| Plin |
| Potrdila o izvoru – izdana | Očsu | Številka | | |
| Potrdila o izvoru – preklicana | Očsu | Številka | | |
| Potrdila o izvoru – iz njih izhajajoča letna nacionalna poraba energije iz obnovljivih virov  (4) | Očsu | GWh | | |
| Ogrevanje/hlajenje |
| Potrdila o izvoru – izdana | Očsu | Številka | | |
| Potrdila o izvoru – preklicana | Očsu | Številka | | |
| Potrdila o izvoru – iz njih izhajajoča letna nacionalna poraba energije iz obnovljivih virov  (4) | Očsu | GWh | | |
| |
| Sprejeti ukrepi za zagotovitev zanesljivosti | Očsu | n. r. | |
| Sprejeti ukrepi za zaščito pred goljufijami v sistemu | Očsu | n. r. | |
| Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Element poročila

Specifikacija

Enota

Leto

X – 3

X – 2

Električna energija

Potrdila o izvoru – izdana  (1)

Očsu

Številka

Potrdila o izvoru – preklicana  (2)

Očsu

Številka

Potrdila o izvoru – iz njih izhajajoča letna nacionalna poraba energije iz obnovljivih virov  (3)

Očsu

GWh

Plin

Potrdila o izvoru – izdana

Očsu

Številka

Potrdila o izvoru – preklicana

Očsu

Številka

Potrdila o izvoru – iz njih izhajajoča letna nacionalna poraba energije iz obnovljivih virov  (4)

Očsu

GWh

Ogrevanje/hlajenje

Potrdila o izvoru – izdana

Očsu

Številka

Potrdila o izvoru – preklicana

Očsu

Številka

Potrdila o izvoru – iz njih izhajajoča letna nacionalna poraba energije iz obnovljivih virov  (4)

Očsu

GWh

Sprejeti ukrepi za zagotovitev zanesljivosti

Očsu

n. r.

Sprejeti ukrepi za zaščito pred goljufijami v sistemu

Očsu

n. r.

Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

Preglednica 2

Spremembe cen surovin in rabe zemljišč, povezane z uporabo biomase in drugih oblik energije iz obnovljivih virov

| Sporočite spremembe cen surovin in rabe zemljišč v državi članici, ki so povezane z njeno večjo uporabo biomase in drugih oblik energije iz obnovljivih virov (5)
   (6) | Očsu | |
| --- | --- | --- |
| Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Sporočite spremembe cen surovin in rabe zemljišč v državi članici, ki so povezane z njeno večjo uporabo biomase in drugih oblik energije iz obnovljivih virov (5)
   (6)

Očsu

Očsu = obvezno, če se uporablja;

Preglednica 3

Ocenjeni presežek pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov v primerjavi z nacionalnim začrtanim potekom pri doseganju cilja za leto 2030

| Element poročila | Specifikacija | Enota | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocenjeni presežek proizvodnje iz domačih obnovljivih virov (A) | Očsu | ktoe | | | | | | | | | |
| Ocenjena proizvodnja, izhajajoča iz skupnih projektov držav članic ali skupnih projektov držav članic in tretjih držav, ki se šteje k nacionalnemu prispevku k cilju za leto 2030 (B) | Očsu | ktoe | | | | | | | | | |
| Ocenjena proizvodnja, izhajajoča iz skupnih programov podpore, ki se šteje k nacionalnemu prispevku k cilju za leto 2030 (C) | Očsu | ktoe | | | | | | | | | |
| Ocenjeni presežek proizvodnje skupaj (brez prihodnjih statističnih prenosov) (= A + B + C) | Očsu | ktoe | | | | | | | | | |
| Ocenjeni primanjkljaj proizvodnje iz domačih obnovljivih virov (D) | Očsu | ktoe | | | | | | | | | |
| Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Element poročila

Specifikacija

Enota

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Ocenjeni presežek proizvodnje iz domačih obnovljivih virov (A)

Očsu

ktoe

Ocenjena proizvodnja, izhajajoča iz skupnih projektov držav članic ali skupnih projektov držav članic in tretjih držav, ki se šteje k nacionalnemu prispevku k cilju za leto 2030 (B)

Očsu

ktoe

Ocenjena proizvodnja, izhajajoča iz skupnih programov podpore, ki se šteje k nacionalnemu prispevku k cilju za leto 2030 (C)

Očsu

ktoe

Ocenjeni presežek proizvodnje skupaj (brez prihodnjih statističnih prenosov) (= A + B + C)

Očsu

ktoe

Ocenjeni primanjkljaj proizvodnje iz domačih obnovljivih virov (D)

Očsu

ktoe

Očsu = obvezno, če se uporablja;

Preglednica 4

Tehnološki razvoj in uvedba biogoriv, proizvedenih iz surovin, navedenih v Prilogi IX k Direktivi (EU) 2018/2001

| Sporočite tehnološki razvoj in uvajanje biogoriv, proizvedenih iz surovin, navedenih v Prilogi IX k Direktivi (EU) 2018/2001, v svoji državi  (7) | O | |
| --- | --- | --- |
| Opombe:
  O = obvezno |

Sporočite tehnološki razvoj in uvajanje biogoriv, proizvedenih iz surovin, navedenih v Prilogi IX k Direktivi (EU) 2018/2001, v svoji državi  (7)

O

Opombe:

O = obvezno

Preglednica 5

Ocenjeni vpliv proizvodnje ali uporabe biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase na biotsko raznovrstnost, vodne vire, razpoložljivost in kakovost vode, tla in kakovost zraka

| Element poročila | Proizvodnja biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase | Uporaba biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase |
| --- | --- | --- |
| Ocenjeni učinek proizvodnje biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase  (8) | Enota | Obdobje | Opis metod za oceno učinka  (8) | Ocenjeni učinek uporabe biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase  (8) | Enota | Obdobje | Opis metod za oceno učinka  (8) |
| | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv | Očnv |
| Biotska raznovrstnost | | | | | | | | |
| Vodni vir (podtalnica, površinska voda) in razpoložljivost vode | | | | | | | | |
| Tla | | | | | | | | |
| Kakovost zraka | | | | | | | | |
| Opombe:
  Očnv = obvezno, če je na voljo. |

Element poročila

Proizvodnja biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase

Uporaba biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase

Ocenjeni učinek proizvodnje biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase  (8)

Enota

Obdobje

Opis metod za oceno učinka  (8)

Ocenjeni učinek uporabe biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase  (8)

Enota

Obdobje

Opis metod za oceno učinka  (8)

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Očnv

Biotska raznovrstnost

Vodni vir (podtalnica, površinska voda) in razpoložljivost vode

Tla

Kakovost zraka

Opombe:

Očnv = obvezno, če je na voljo.

Preglednica 6

Ugotovljeni primeri goljufije v nadzorni verigi biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase;

| Sporočite ugotovljene primere goljufije v nadzorni verigi biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase; | Očsu | |
| --- | --- | --- |
| Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Sporočite ugotovljene primere goljufije v nadzorni verigi biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase;

Očsu

Očsu = obvezno, če se uporablja;

Preglednica 7

Delež biološko razgradljivih odpadkov v obratih za pridobivanje energije iz odpadkov, ki se uporabljajo za proizvodnjo energije

| | Leto |
| --- | --- |
| X – 3 | X – 2 |
| Ali obratujejo obrati za pridobivanje energije iz odpadkov?  (9) | Očsu | | |
| Če obratujejo: | | |
| Delež uporabljenih biološko razgradljivih odpadkov (v %) | Očsu | | |
| Metodologija za oceno deleža | Očsu | | |
| Ukrepi, sprejeti za izboljšanje in preverjanje ocen | Očsu | | |
| Opomba: X = leto poročanja. Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Leto

X – 3

X – 2

Ali obratujejo obrati za pridobivanje energije iz odpadkov?  (9)

Očsu

Če obratujejo:

Delež uporabljenih biološko razgradljivih odpadkov (v %)

Očsu

Metodologija za oceno deleža

Očsu

Ukrepi, sprejeti za izboljšanje in preverjanje ocen

Očsu

Opomba: X = leto poročanja. Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

Preglednica 8

Proizvodnja električne energije in toplote iz obnovljivih virov energije v stavbah, vključno z razčlenjenimi podatki o proizvedeni, porabljeni in v omrežje poslani energiji, če so na voljo
   (10)

| Element poročila | Specifikacija | Enota | Leto |
| --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 |
| Skupna poraba končne energije iz obnovljivih virov v stavbah za namene ogrevanja | Očnv | ktoe | | |
| Sistemi sončne toplotne energije | Očnv | ktoe | | |
| Biomasa  (11) | Očnv | ktoe | | |
| Toplotne črpalke | Očnv | ktoe | | |
| Geotermalni sistemi | Očnv | ktoe | | |
| Drugi decentralizirani obnovljivi viri | Očnv | ktoe | | |
| Skupna obnovljiva toplota, porabljena v stavbah | Očnv | ktoe | | |
| Sistemi sončne toplotne energije | Očnv | ktoe | | |
| Biomasa  (11) | Očnv | ktoe | | |
| Toplotne črpalke | Očnv | ktoe | | |
| Geotermalni sistemi | Očnv | ktoe | | |
| Drugi decentralizirani obnovljivi viri | Očnv | ktoe | | |
| Skupna toplota, ki je bila proizvedena iz obnovljivih virov in dovedena v omrežje (daljinsko ogrevanje) | Očnv | ktoe | | |
| Sistemi sončne toplotne energije | Očnv | ktoe | | |
| Biomasa  (11) | Očnv | ktoe | | |
| Toplotne črpalke | Očnv | ktoe | | |
| Geotermalni sistemi | Očnv | ktoe | | |
| Drugi decentralizirani obnovljivi viri | Očnv | ktoe | | |
| Skupna proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov v stavbah | Očnv | ktoe | | |
| Sončni fotovoltaični sistemi | Očnv | ktoe | | |
| Biomasa  (11) | Očnv | ktoe | | |
| Geotermalni sistemi | Očnv | ktoe | | |
| Drugi decentralizirani obnovljivi viri | Očnv | ktoe | | |
| Skupna poraba električne energije iz obnovljivih virov v stavbah | Očnv | ktoe | | |
| Sončni fotovoltaični sistemi | Očnv | ktoe | | |
| Biomasa  (11) | Očnv | ktoe | | |
| Geotermalni sistemi | Očnv | ktoe | | |
| Drugi decentralizirani obnovljivi viri | Očnv | ktoe | | |
| Skupna električna energija iz obnovljivih virov, dovedena v omrežje | Očnv | ktoe | | |
| Sončni fotovoltaični sistemi | Očnv | ktoe | | |
| Biomasa  (11) | Očnv | ktoe | | |
| Geotermalni sistemi | Očnv | ktoe | | |
| Drugi decentralizirani obnovljivi viri | Očnv | ktoe | | |
| Opomba: X = leto poročanja; Očnv = obvezno, če je na voljo.
  Opombe: |

Element poročila

Specifikacija

Enota

Leto

X – 3

X – 2

Skupna poraba končne energije iz obnovljivih virov v stavbah za namene ogrevanja

Očnv

ktoe

Sistemi sončne toplotne energije

Očnv

ktoe

Biomasa  (11)

Očnv

ktoe

Toplotne črpalke

Očnv

ktoe

Geotermalni sistemi

Očnv

ktoe

Drugi decentralizirani obnovljivi viri

Očnv

ktoe

Skupna obnovljiva toplota, porabljena v stavbah

Očnv

ktoe

Sistemi sončne toplotne energije

Očnv

ktoe

Biomasa  (11)

Očnv

ktoe

Toplotne črpalke

Očnv

ktoe

Geotermalni sistemi

Očnv

ktoe

Drugi decentralizirani obnovljivi viri

Očnv

ktoe

Skupna toplota, ki je bila proizvedena iz obnovljivih virov in dovedena v omrežje (daljinsko ogrevanje)

Očnv

ktoe

Sistemi sončne toplotne energije

Očnv

ktoe

Biomasa  (11)

Očnv

ktoe

Toplotne črpalke

Očnv

ktoe

Geotermalni sistemi

Očnv

ktoe

Drugi decentralizirani obnovljivi viri

Očnv

ktoe

Skupna proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov v stavbah

Očnv

ktoe

Sončni fotovoltaični sistemi

Očnv

ktoe

Biomasa  (11)

Očnv

ktoe

Geotermalni sistemi

Očnv

ktoe

Drugi decentralizirani obnovljivi viri

Očnv

ktoe

Skupna poraba električne energije iz obnovljivih virov v stavbah

Očnv

ktoe

Sončni fotovoltaični sistemi

Očnv

ktoe

Biomasa  (11)

Očnv

ktoe

Geotermalni sistemi

Očnv

ktoe

Drugi decentralizirani obnovljivi viri

Očnv

ktoe

Skupna električna energija iz obnovljivih virov, dovedena v omrežje

Očnv

ktoe

Sončni fotovoltaični sistemi

Očnv

ktoe

Biomasa  (11)

Očnv

ktoe

Geotermalni sistemi

Očnv

ktoe

Drugi decentralizirani obnovljivi viri

Očnv

ktoe

Opomba: X = leto poročanja; Očnv = obvezno, če je na voljo.

Opombe:

Preglednica 9

Količina trdne biomase, uporabljene za proizvodnjo energije

| Element poročila | Specifikacija | Enota | Leto |
| --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 |
| 1) | Energetski sektor (skupaj)  (12) |

Element poročila

Specifikacija

Enota

Leto

X – 3

X – 2

1)

Energetski sektor (skupaj)  (12)

O

TJ NKV

| (a) | Električna energija  (12) |
| --- | --- |

(a)

Električna energija  (12)

O

TJ NKV

| (b) | Soproizvodnja toplote in električne energije  (12) |
| --- | --- |

(b)

Soproizvodnja toplote in električne energije  (12)

O

TJ NKV

| (c) | Toplota  (12) |
| --- | --- |

(c)

Toplota  (12)

O

TJ NKV

| 2) | Sektor pretvorbe (razen za energijo)  (12) |
| --- | --- |

2)

Sektor pretvorbe (razen za energijo)  (12)

O

TJ NKV

| 3) | Industrijski sektor, notranja poraba (porabljena in samoproizvedena električna energija, SPTE in toplota)  (12) |
| --- | --- |

3)

Industrijski sektor, notranja poraba (porabljena in samoproizvedena električna energija, SPTE in toplota)  (12)

O

TJ NKV

| 4) | Neposredna končna poraba v stanovanjskem sektorju  (12) |
| --- | --- |

4)

Neposredna končna poraba v stanovanjskem sektorju  (12)

O

TJ NKV

| 5) | Drugo  (12)
   (13) |
| --- | --- |

5)

Drugo  (12)
   (13)

O

TJ NKV

Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno

Opombe:

---

(1)  Število izdanih potrdil o izvoru za energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov energije v državi članici v poročevalnem obdobju, na podlagi časa proizvodnje energije.

(2)  Število preklicanih potrdil o izvoru iz obnovljivih virov energije za energijo, porabljeno v državi članici v obdobju poročanja.

(3)  Količina porabljene energije, za katero je dokazano, da izvira iz obnovljivih virov energije; izračuna se kot preklicana potrdila o izvoru za porabo energije iz obnovljivih virov v poročevalnem obdobju + delež obnovljivih virov v preostali mešanici, pomnožen s skupno porabo energije v poročevalnem obdobju, ki ni zajeta v preklicu potrdil o izvoru.

(4)  Količina porabljene energije, za katero je dokazano, da izvira iz obnovljivih virov energije; izračuna se kot preklicana potrdila o izvoru za porabo energije iz obnovljivih virov v poročevalnem obdobju + poraba energije iz obnovljivih virov po drugih zanesljivih mehanizmih sledenja, ki preprečujejo dvojno štetje (kamor lahko spada tudi „delež obnovljivih virov v preostali mešanici, pomnožen s skupno porabo energije v poročevalnem obdobju, ki ni zajeta niti v preklicu potrdil o izvoru niti v drugih zanesljivih mehanizmih sledenja“).

(5)  Spremembe cen surovin se sporočajo na nacionalni ravni (ali podnacionalni ravni, če je ustrezno). Sem spadajo vse spremembe cen v zvezi s poljščinami, ki se uporabljajo za živila in krmo. (višja cena hrane/krme zaradi povečane uporabe iste surovine za proizvodnjo energije). Sem spadajo tudi spremembe cen, povezane s povečanim povpraševanjem po gozdni biomasi zaradi njene uporabe za proizvodnjo energije, tj. spremembe cen surovin, proizvedenih iz odpadkov in ostankov, zaradi povečane uporabe za proizvodnjo energije in konkurence za surovine.

(6)  Pri spremembi rabe zemljišč navedite samo dejansko spremembo zemljišča, ki se uporablja za biomaso, uporabljeno za energijo, in ne vseh kmetijskih zemljišč.

(7)  Uporabo je mogoče sporočiti v inštaliranih zmogljivostih in dejanski proizvodnji različnih naprednih biogoriv na osnovi različnih tehnologij. Pa tudi v številu obratov in vrsti surovin. V razvoju bi lahko navedli različne tehnološke rešitve in na kratko kvalitativno opisali njihovo stanje (razvojna faza, koliko še manjka do uvedbe na trgu, nedavni razvoj, naložbe).

(8)  Ocenjene učinke in uporabljene metode je mogoče opisati kvantitativno in kvalitativno. Če so opisani kvantitativni učinki, navedite enoto in obdobje, na katerega se nanašajo.

(9)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi: Da – Ne

(10)  
  „Stavba“ pomeni krito konstrukcijo s stenami, v kateri se uporablja energija za zagotavljanje notranjih klimatskih pogojev (Direktiva 2010/31/EU, člen 2(1)), medtem ko je v Prilogi I k navedeni direktivi za namene izračuna energijske učinkovitosti stavb opredeljena naslednja razvrstitev kategorij: (a) enodružinske hiše raznih vrst; (b) stanovanjski bloki; (c) pisarne; (d) stavbe, namenjene izobraževanju; (e) bolnišnice; (f) hoteli in restavracije; (g) športni objekti; (h) stavbe za veleprodajo in maloprodajo; (i) druge vrste stavb, ki so porabniki energije (Direktiva 2010/31/EU, Priloga I, točka 5).

(11)  Biomasa, proizvedena v skladu s trajnostnimi merili za biogoriva, tekoča biogoriva in goriva iz biomase, iz člena 29 Direktive (EU) 2018/2001.

(12)  Količine biomase, uporabljene v zadevnem sektorju, ki zajemajo tudi izgube zaradi pretvorbe.

(13)  Sem drugim spadajo kmetijstvo, gozdarstvo, trgovina in storitve.

---

PRILOGA XVII

DODATNE OBVEZNOSTI POROČANJA NA PODROČJU ENERGETSKE UČINKOVITOSTI

Preglednica 1

Napredek v posameznih sektorjih in razlogi, zakaj je poraba energije v sektorjih porabe končne energije ostala stabilna ali je naraščala

| Sektor | Specifikacija | Razlogi za rast/stabilno porabo končne energije v letu X – 3 (3) | Razlogi za rast/stabilno porabo končne energije v letu X – 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Industrija | O | Izberite  (1) | Izberite  (1) |
| Promet | O | Izberite  (1) | Izberite  (1) |
| Gospodinjstva | O | Izberite  (1) | Izberite  (1) |
| Storitve | O | Izberite  (1) | Izberite  (1) |
| Kmetijstvo | O | Izberite  (1) | Izberite  (1) |
| drugo (2) | Očsu | | |
| Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Sektor

Specifikacija

Razlogi za rast/stabilno porabo končne energije v letu X – 3 (3)

Razlogi za rast/stabilno porabo končne energije v letu X – 2

Industrija

O

Izberite  (1)

Izberite  (1)

Promet

O

Izberite  (1)

Izberite  (1)

Gospodinjstva

O

Izberite  (1)

Izberite  (1)

Storitve

O

Izberite  (1)

Izberite  (1)

Kmetijstvo

O

Izberite  (1)

Izberite  (1)

drugo (2)

Očsu

Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

Preglednica 2

Skupna tlorisna površina stavb s skupno uporabno tlorisno površino več kot 250 m2 v lasti in uporabi osrednje vlade držav članic, ki 1. januarja v letih X – 2 in X – 1 niso izpolnjevale zahtev glede energetske učinkovitosti iz člena 5(1) Direktive 2012/27/EU

| Element poročila | Specifikacija | Enota | Kazalniki na dan 1. januarja leta X – 2 | Kazalniki na dan 1. januarja leta X – 1 | Dodatne informacije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna tlorisna površina stavb s skupno uporabno tlorisno površino več kot 250 m2 v lasti in uporabi osrednje vlade držav članic | P | m2 | | | |
| Skupna tlorisna površina stavb, ki niso izpolnile zahtev glede energetske učinkovitosti | O | m2 | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; P = prostovoljno. |

Element poročila

Specifikacija

Enota

Kazalniki na dan 1. januarja leta X – 2

Kazalniki na dan 1. januarja leta X – 1

Dodatne informacije

Skupna tlorisna površina stavb s skupno uporabno tlorisno površino več kot 250 m2 v lasti in uporabi osrednje vlade držav članic

P

m2

Skupna tlorisna površina stavb, ki niso izpolnile zahtev glede energetske učinkovitosti

O

m2

Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno; P = prostovoljno.

Preglednica 3

Število energetskih pregledov, izvedenih v letih X – 3 in X – 2. Poleg tega tudi skupno ocenjeno število velikih podjetij na zadevnem ozemlju, za katera se uporablja člen 8(4) Direktive 2012/27/EU, in število energetskih pregledov, izvedenih v teh podjetjih v letih X – 3 in X – 2

| Element poročila | Specifikacija | Enota | Leto |
| --- | --- | --- | --- |
| X – 3 (5) | X – 2 |
| Skupno število opravljenih energetskih pregledov | O | število | | |
| Število velikih podjetij (4), za katera se uporablja člen 8(4) Direktive 2012/27/EU | O | število | | |
| Število energetskih pregledov, opravljenih v velikih podjetjih, za katera se uporablja člen 8(4) Direktive 2012/27/EU | O | število | | |
| Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno
  Opombe: |

Element poročila

Specifikacija

Enota

Leto

X – 3 (5)

X – 2

Skupno število opravljenih energetskih pregledov

O

število

Število velikih podjetij (4), za katera se uporablja člen 8(4) Direktive 2012/27/EU

O

število

Število energetskih pregledov, opravljenih v velikih podjetjih, za katera se uporablja člen 8(4) Direktive 2012/27/EU

O

število

Opomba: X = leto poročanja; O = obvezno

Opombe:

Preglednica 4

Uporabljeni nacionalni faktor primarne energije za električno energijo ter utemeljitev, če se to razlikuje od privzetega količnika iz opombe (3) k Prilogi IV k Direktivi 2012/27/EU

| Nacionalni faktor primarne energije za električno energijo (število) | O | |
| --- | --- | --- |
| Utemeljitev, če se faktor razlikuje od privzetega količnika iz opombe (3) k Prilogi IV k Direktivi 2012/27/EU | O | |
| O = obvezno |

Nacionalni faktor primarne energije za električno energijo (število)

O

Utemeljitev, če se faktor razlikuje od privzetega količnika iz opombe (3) k Prilogi IV k Direktivi 2012/27/EU

O

O = obvezno

Preglednica 5

Število in tlorisna površina novih in prenovljenih skoraj ničenergijskih stavb (6) v letih X – 2 in X – 1 v skladu s členom 9 Direktive 2010/31/EU, po potrebi na podlagi statističnega vzorčenja

| Element poročila | Specifikacija | Številka | Skupna tlorisna površina (v m2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Na dan 1. januarja X – 2 | Na dan 1. januarja X – 1 | Na dan 1. januarja X – 2 | Na dan 1. januarja X – 1 |
| Stanovanjski sektor: Skupaj | Očnv | | | | |
| Stanovanjski sektor: Nove skoraj ničenergijske stavbe | P | | | | |
| Stanovanjski sektor: Prenova | P | | | | |
| Nestanovanjski (zasebni): Skupaj | Očnv | | | | |
| Nestanovanjski (zasebni): Nove skoraj ničenergijske stavbe | P | | | | |
| Nestanovanjski (zasebni): Prenova | P | | | | |
| Nestanovanjski (javni (7)): Skupaj | Očnv | | | | |
| Nestanovanjski (javni): Nove skoraj ničenergijske stavbe | P | | | | |
| Nestanovanjski (javni): Prenova | P | | | | |
| |
| Opredelitev skoraj ničenergijskih stavb (8) | P | |
| Opomba: X = leto poročanja; Očnv = obvezno, če je na voljo; P = prostovoljno.
  Opombe: |

Element poročila

Specifikacija

Številka

Skupna tlorisna površina (v m2)

Na dan 1. januarja X – 2

Na dan 1. januarja X – 1

Na dan 1. januarja X – 2

Na dan 1. januarja X – 1

Stanovanjski sektor: Skupaj

Očnv

Stanovanjski sektor: Nove skoraj ničenergijske stavbe

P

Stanovanjski sektor: Prenova

P

Nestanovanjski (zasebni): Skupaj

Očnv

Nestanovanjski (zasebni): Nove skoraj ničenergijske stavbe

P

Nestanovanjski (zasebni): Prenova

P

Nestanovanjski (javni (7)): Skupaj

Očnv

Nestanovanjski (javni): Nove skoraj ničenergijske stavbe

P

Nestanovanjski (javni): Prenova

P

Opredelitev skoraj ničenergijskih stavb (8)

P

Opomba: X = leto poročanja; Očnv = obvezno, če je na voljo; P = prostovoljno.

Opombe:

Preglednica 6

Povezava do spletne strani, preko katere je mogoče dostopati do seznama ponudnikov energetskih storitev ali njim namenjenega vmesnika iz člena 18(1), točka (c), Direktive 2012/27/EU

| Povezava do spletne strani s seznamom ponudnikov energetskih storitev ali njim namenjenega vmesnika iz člena 18(1), točka (c), Direktive 2012/27/EU | O | |
| --- | --- | --- |
| Dodatne podrobnosti ali pripombe v zvezi s podatki | P | |
| O = obvezno; P = prostovoljno |

Povezava do spletne strani s seznamom ponudnikov energetskih storitev ali njim namenjenega vmesnika iz člena 18(1), točka (c), Direktive 2012/27/EU

O

Dodatne podrobnosti ali pripombe v zvezi s podatki

P

O = obvezno; P = prostovoljno

---

(1)  Države članice izbirajo med naslednjimi razlogi (izbrati je mogoče več kot enega, dodati je mogoče dodatne razloge in jih navesti pod „drugo“): gospodarska rast; znižanje cen goriva; višja dodana vrednost; naraščanje števila delovnih mest; naraščanje tovornega prometa; naraščanje potniškega prometa; naraščanje števila prebivalstva in/ali gospodinjstev; naraščanje razpoložljivega dohodka gospodinjstev; poslabšanje zimskih podnebnih razmer; poslabšanje poletnih podnebnih razmer; izjemen dogodek; sprememba metodologije merjenja ali izračuna porabe energije; drugo.

(2)  Dodatne sektorje je mogoče dodati in navesti pod „drugo“.

(3)  X – 3 se ne uporablja za prva poročila o napredku v letu 2023.

(4)  Opredelitev podjetij, za katera se uporablja člen 8(4) Direktive 2012/27/EU, je skladna z opredelitvijo Komisije za mala in srednja podjetja (MSP), kot je vključena v Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(5)  X – 3 se ne uporablja za prva poročila o napredku v letu 2023.

(6)  Opredelitev skoraj ničenergijskih stavb je skladna z uradnimi nacionalnimi opredelitvami skoraj ničenergijskih stavb, s katerimi se prenaša člen 9 Direktive 2010/31/EU, v skladu z okvirno opredelitvijo iz člena 2 Direktive 2010/31/EU: „
  ‚skoraj ničenergijska stavba‘ pomeni stavbo z zelo visoko energetsko učinkovitostjo, določeno v skladu s Prilogo I. Za skoraj nič potrebne energije oziroma zelo majhno količino potrebne energije bi v zelo veliki meri morala zadostovati energija iz obnovljivih virov, vključno z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem ali v bližini“.

(7)  V Priporočilu Komisije (EU) 2019/786 o prenovi stavb je pojasnjeno, da se člen 2a(1), točka (e), Direktive 2010/31/EU nanaša na vse javne stavbe (in ne le na „stavbe javnih organov“ v lasti in uporabi osrednje vlade). Politike in ukrepi iz člena 2a(1)(e) Direktive 2010/31/EU bi morali na primer vključevati stavbe, ki jih uporabljajo (npr. so jih zakupili ali najeli) lokalni ali regionalni organi, in stavbe, ki so v lasti osrednje vlade in lokalnih ali regionalnih organov, niso pa nujno v njihovi rabi.

(8)  Države članice lahko navedejo sklic na svojo nacionalno opredelitev skoraj ničenergijskih stavb ali njen kratek opis.

---

PRILOGA XVIII

ENERGETSKA REVŠČINA

Preglednica 1

Informacije o napredku pri uresničevanju nacionalnih okvirnih ciljev glede zmanjšanja števila energetsko revnih gospodinjstev

| Ime nacionalnega cilja | Opis | Ciljno leto | Napredek pri doseganju cilja  (1) | Kazalnik(i) napredka
  (če se uporablja) | Podrobnosti o strategiji spremljanja | Sklici na ocene in podporna tehnična poročila |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime kazalnika za spremljanje napredka | Izhodiščno leto | Vrednost v izhodiščnem letu | Enota | X – 3 | X – 2 |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Nacionalni cilj 1 | | | | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 2 | | | | | | | | | | | |
| Nacionalni cilj 3 | | | | | | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Ime nacionalnega cilja

Opis

Ciljno leto

Napredek pri doseganju cilja  (1)

Kazalnik(i) napredka

(če se uporablja)

Podrobnosti o strategiji spremljanja

Sklici na ocene in podporna tehnična poročila

Ime kazalnika za spremljanje napredka

Izhodiščno leto

Vrednost v izhodiščnem letu

Enota

X – 3

X – 2

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Nacionalni cilj 1

Nacionalni cilj 2

Nacionalni cilj 3

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: X = leto poročanja; Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

---

(1)  Države članice pojasnijo napredek pri uresničevanju nacionalnega okvirnega cilja glede zmanjšanja števila energetsko revnih gospodinjstev. Po potrebi vključijo informacije o splošnih gibanjih ali učinkih drugih programov/politik, ki bi lahko vplivali na napredek.

---

PRILOGA XIX

ENERGETSKA REVŠČINA

Preglednica 1

Kvantitativne informacije o številu energetsko revnih gospodinjstev

| Število energetsko revnih gospodinjstev | Enota  (1) | Referenčno leto  (2) | Leto objave | Metodologija za določitev števila energetsko revnih gospodinjstev | Merila in podatki (vključno z virom), na katerih temelji ocena števila energetsko revnih gospodinjstev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| | | | | | |
| Opombe:
  Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Število energetsko revnih gospodinjstev

Enota  (1)

Referenčno leto  (2)

Leto objave

Metodologija za določitev števila energetsko revnih gospodinjstev

Merila in podatki (vključno z virom), na katerih temelji ocena števila energetsko revnih gospodinjstev

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Opombe:

Očsu = obvezno, če se uporablja;

Preglednica 2

Poročanje o kazalnikih v zvezi z energetsko revščino

| Element poročila | Specifikacija | Enota | X – 3 | X – 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Delež prebivalstva, ki mu grozi revščina in ki ne more ustrezno ogrevati stanovanja | P | Prebivalstvo pod 60 % mediane ekvivalentnega dohodka (v %) | | |
| Delež celotnega prebivalstva, ki ne more ustrezno ogrevati stanovanja | P | Prebivalstvo (v %) | | |
| Delež prebivalstva, ki mu grozi revščina in zaostaja s plačili za komunalne storitve | P | Prebivalstvo pod 60 % mediane ekvivalentnega dohodka (v %) | | |
| Delež prebivalstva, ki mu grozi revščina in zaostaja s plačili za komunalne storitve | P | Prebivalstvo (v %) | | |
| Delež prebivalstva, ki mu grozi revščina in ki živi v stanovanjih, ki zamakajo, so vlažna ali jih je načela trohnoba (3) | P | Prebivalstvo pod 60 % mediane ekvivalentnega dohodka (v %) | | |
| Delež celotnega prebivalstva, ki živi v stanovanjih, ki zamakajo, so vlažna ali jih je načela trohnoba (3) | P | Prebivalstvo (v %) | | |
| P = prostovoljno
  Opomba: |

Element poročila

Specifikacija

Enota

X – 3

X – 2

Delež prebivalstva, ki mu grozi revščina in ki ne more ustrezno ogrevati stanovanja

P

Prebivalstvo pod 60 % mediane ekvivalentnega dohodka (v %)

Delež celotnega prebivalstva, ki ne more ustrezno ogrevati stanovanja

P

Prebivalstvo (v %)

Delež prebivalstva, ki mu grozi revščina in zaostaja s plačili za komunalne storitve

P

Prebivalstvo pod 60 % mediane ekvivalentnega dohodka (v %)

Delež prebivalstva, ki mu grozi revščina in zaostaja s plačili za komunalne storitve

P

Prebivalstvo (v %)

Delež prebivalstva, ki mu grozi revščina in ki živi v stanovanjih, ki zamakajo, so vlažna ali jih je načela trohnoba (3)

P

Prebivalstvo pod 60 % mediane ekvivalentnega dohodka (v %)

Delež celotnega prebivalstva, ki živi v stanovanjih, ki zamakajo, so vlažna ali jih je načela trohnoba (3)

P

Prebivalstvo (v %)

P = prostovoljno

Opomba:

| Element poročila | Specifikacija | Enota | X – 3
  1. polovica | X – 3
  2. polovica | X – 2
  1. polovica | X – 2
  2. polovica |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene električne energije za gospodinjstva | P | ct/kWh | | | | |
| Cene plina za gospodinjstva | P | ct/kWh | | | | |
| Cene električne energije za gospodinjstva, najnižja skupina porabe | P | ct/kWh | | | | |
| Cene plina za gospodinjstva, najnižja skupina porabe | P | ct/kWh | | | | |

Element poročila

Specifikacija

Enota

X – 3

1. polovica

X – 3

2. polovica

X – 2

1. polovica

X – 2

2. polovica

Cene električne energije za gospodinjstva

P

ct/kWh

Cene plina za gospodinjstva

P

ct/kWh

Cene električne energije za gospodinjstva, najnižja skupina porabe

P

ct/kWh

Cene plina za gospodinjstva, najnižja skupina porabe

P

ct/kWh

Preglednica 3

Poročanje o nacionalnih kazalnikih v zvezi z energetsko revščino

| Ime kazalnika (4) | Vir podatkov | Enota | Leto | Obdobje zbiranja podatkov (5) | Kratek opis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X – 3 | X – 2 |
| P | P | P | P | P | P | P |
| Kazalnik 1 | | | | | | |
| Kazalnik 2 | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | |
| Opomba: X = leto poročanja; P = prostovoljno
  Opombe: |

Ime kazalnika (4)

Vir podatkov

Enota

Leto

Obdobje zbiranja podatkov (5)

Kratek opis

X – 3

X – 2

P

P

P

P

P

P

P

Kazalnik 1

Kazalnik 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Opomba: X = leto poročanja; P = prostovoljno

Opombe:

Preglednica 4

Informacije o nacionalni opredelitvi energetske revščine

| Nacionalna opredelitev energetske revščine | Leto objave | Leto zadnje spremembe | Splošne opombe  (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| P | P | P | P |
| | | | |
| Opombe:
  P = prostovoljno |

Nacionalna opredelitev energetske revščine

Leto objave

Leto zadnje spremembe

Splošne opombe  (6)

P

P

P

P

Opombe:

P = prostovoljno

---

(1)  Države članice izbirajo med naslednjimi možnostmi (dodati je mogoče dodatne možnosti in jih navesti pod „drugo“): absolutne številke; %; drugo.

(2)  Države članice se lahko odločijo, da bodo sporočile referenčno obdobje (npr. povprečje treh let).

(3)  Teh podatkov ni v letnih raziskavah Eurostata, a so lahko na voljo na nacionalni ravni.

(4)  Države članice lahko sporočijo nacionalne kazalnike, ki dopolnjujejo kazalnike v preglednici 2. Med njimi so lahko dohodek gospodinjstev, cenovna dostopnost energetskih storitev, stanovanjske razmere in oprema ter dopolnilni/posredni kazalniki, koristni za poglobljeno analizo možnih vzrokov za energetsko revščino. Kazalnike je mogoče pridobiti iz zbirke podatkov opazovalnice EU za stavbni fond.

(5)  Države članice lahko sporočijo obdobje zbiranja podatkov in navedejo, ali se podatki redno zbirajo.

(6)  Države članice lahko vključijo informacije o statusu, npr. ali gre za pravno opredelitev ali delovno opredelitev (ki sicer nima pravnega statusa, vendar omogoča splošno seznanjenost z značilnostmi energetske revščine in podpira določanje ciljev, izvedbo ukrepov in spremljanje gibanj) ter informacije o pomožnih kazalnikih.

---

PRILOGA XX

INFORMACIJE O TEM, KAKO IZVAJANJE CELOVITEGA NACIONALNEGA ENERGETSKEGA IN PODNEBNEGA NAČRTA PRISPEVA K PRAVIČNEMU PREHODU, SPODBUJANJU ČLOVEKOVIH PRAVIC IN ENAKOSTI SPOLOV TER ODPRAVLJANJU NEENAKOSTI NA PODROČJU ENERGETSKE REVŠČINE

Preglednica 1

Učinek izvajanja nacionalnega energetskega in podnebnega načrta na delovna mesta, delavce in regije

| Pričakovani učinki na delovna mesta, trge dela ter znanja in spretnosti  (1) | P | |
| --- | --- | --- |
| Pričakovani distribucijski učinki med populacijo  (2) | P | |
| Pričakovani učinek na najbolj prizadete regije  (3) | P | |
| Pričakovani učinek na kakovost življenja in dobro počutje  (4) | P | |
| Pričakovani učinki na stroške  (5) | P | |
| Vključevanje in participativni procesi  (6) | P | |
| Opombe:
  P = prostovoljno |

Pričakovani učinki na delovna mesta, trge dela ter znanja in spretnosti  (1)

P

Pričakovani distribucijski učinki med populacijo  (2)

P

Pričakovani učinek na najbolj prizadete regije  (3)

P

Pričakovani učinek na kakovost življenja in dobro počutje  (4)

P

Pričakovani učinki na stroške  (5)

P

Vključevanje in participativni procesi  (6)

P

Opombe:

P = prostovoljno

Preglednica 2

Učinek izvajanja nacionalnega energetskega in podnebnega načrta na spodbujanje človekovih pravic in enakosti spolov ter odpravljanje neenakosti na področju energetske revščine

| Spodbujanje človekovih pravic  (7) | P | |
| --- | --- | --- |
| Spodbujanje enakosti spolov  (8) | P | |
| Odpravljanje neenakosti v energetski revščini | P | |
| Opombe:
  P = prostovoljno |

Spodbujanje človekovih pravic  (7)

P

Spodbujanje enakosti spolov  (8)

P

Odpravljanje neenakosti v energetski revščini

P

Opombe:

P = prostovoljno

---

(1)  Države članice lahko navedejo kvantitativne elemente o pričakovanem razvoju trga dela zaradi politik (npr. sektorji, ki bodo rasli, drugi, ki se bodo skrčili, in za koliko bodo zrasli oziroma se skrčili) ter opišejo ukrepe, ki so bili ali bodo sprejeti za spremljanje tega prehoda, tudi kar zadeva politike izobraževanja in usposabljanja ter socialno zaščito.

(2)  Države članice lahko opišejo pričakovane učinke politik na celotno prebivalstvo in posebne skupine, zlasti najranljivejše, pri čemer upoštevajo tudi, ali bodo nekatere skupine deležne več koristi kot druge, ter opišejo ukrepe za zagotovitev pravičnosti in enakopravne porazdelitve obremenitev v zvezi s tem.

(3)  Države članice lahko opišejo pričakovane učinke politik na regije, ki jih bo prehod najbolj prizadel, zlasti regije s premogom, šoto ali naftnim skrilavcem ali ogljično intenzivne regije, ter blažilne ukrepe za odpravljanje socialno-ekonomskih posledic na takih območjih. Državam članicam priporočamo, da navedejo kvantitativne kazalnike, kot so delovna mesta, gospodarski rezultati in lokalni davčni prihodki.

(4)  Države članice lahko opišejo pričakovane vplive na zmanjšanje nevarnosti za okolje, degradacije in onesnaževanja okolja, izboljšanje dostopa do varnejših proizvodov, nedotaknjenih ekosistemov in njihovih storitev (hrana, čist zrak, voda, stabilnost podnebja itd.), zagotavljanje preživetja ter koristi za zdravje in dobro počutje, vključno z bolj zdravimi delovnimi pogoji, npr. z omejevanjem emisij in izboljšanjem standardov kakovosti zraka na delovnih mestih.

(5)  Države članice lahko opišejo pričakovane učinke podnebnih, energetskih in okoljskih politik na stroške podjetij in potrošnikov (npr. prihranki energije znižujejo stroške energije; trajnejši proizvodi znižujejo stroške zamenjave; nižji stroški za čiščenje okolja in javno zdravje).

(6)  Države članice lahko opišejo pričakovane učinke ukrepov za zagotovitev vključujoče podnebne, energetske in okoljske politike, zlasti glede gospodinjstev z nizkimi dohodki in skupnosti, ki jih je prehod neposredno prizadel, npr. v najbolj prizadetih regijah, npr. z uvajanjem zelene infrastrukture in javnih storitev, participativnimi procesi itd.

(7)  Podnebna pravičnost in pravičen prehod zadevata tudi delitev koristi in bremen podnebnih sprememb z vidika človekovih pravic. Podnebne spremembe ogrožajo učinkovito uveljavljanje številnih človekovih pravic, vključno s pravicami do življenja, vode in sanitarnih storitev, hrane, zdravja, stanovanja, samoodločanja, kulture in razvoja. Države članice lahko opišejo, kako izvajanje njihovih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov prispeva k njihovi obveznosti, da preprečijo predvidljive škodljive učinke podnebnih sprememb in zagotovijo, da imajo tisti, ki jih te spremembe prizadenejo, zlasti tisti v ranljivem položaju, dostop do učinkovitih pravnih sredstev in načinov za prilagoditev, da bi živeli človeka vredno življenje.

(8)  Države članice lahko opišejo, kako se z njihovimi celovitimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti izvaja pravičen prehod glede na različne vplive na možnosti za moške, ženske in spolno spremenljive osebe v regijah v prehodu, katere ovire obstajajo ter kaj načrtujejo in izvajajo za napredek.

---

PRILOGA XXI

IZVAJANJE REGIONALNEGA SODELOVANJA

Preglednica 1

Poročanje o informacijah o izvajanju regionalnega sodelovanja

| Ime pobude za regionalno sodelovanje z drugimi državami članicami pri uresničevanju ciljev in izvajanju politik | Zadevna razsežnost / zadevne razsežnosti Unije (1) | Obdobje izvajanja | Opis | Sodelujoče države članice | Pričakovani prispevek k uresničevanju ciljev in izvajanju politik | Napredek pri regionalnem sodelovanju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Sodelovanje 1 | | | | | | |
| Sodelovanje 2 | | | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | | | |
| Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Ime pobude za regionalno sodelovanje z drugimi državami članicami pri uresničevanju ciljev in izvajanju politik

Zadevna razsežnost / zadevne razsežnosti Unije (1)

Obdobje izvajanja

Opis

Sodelujoče države članice

Pričakovani prispevek k uresničevanju ciljev in izvajanju politik

Napredek pri regionalnem sodelovanju

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Sodelovanje 1

Sodelovanje 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Očsu = obvezno, če se uporablja;

---

(1)  Države članice izberejo eno ali več od naslednjih kategorij: razogljičenje – emisije in odvzemi toplogrednih plinov, razogljičenje – energija iz obnovljivih virov, energetska učinkovitost, energetska varnost, notranji trg energije – elektroenergetska medsebojna povezanost, notranji trg energije – infrastruktura za prenos energije, notranji trg energije – povezovanje trgov, raziskave, inovacije in konkurenčnost, postopna ukinitev subvencij za energijo.

---

PRILOGA XXII

POROČANJE O IZVAJANJU PRIPOROČIL IZ ČLENA 32(1) ALI (2) UREDBE (EU) 2018/1999

Preglednica 1

Poročanje o izvajanju priporočil

| Priporočilo | Kategorija priporočila  (1) | Politike in ukrepi, ki so bili ali naj bi še bili sprejeti in izvedeni za upoštevanje priporočila | Podroben časovni načrt izvajanja | Razlogi za neupoštevanje priporočila ali njegovega znatnega dela |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Očsu | Očsu | Očsu | Očsu | Očsu |
| Priporočilo 1 | | | | |
| Priporočilo 2 | | | | |
| Po potrebi dodajte vrstice. | | | | |
| Očsu = obvezno, če se uporablja;
  Opombe: |

Priporočilo

Kategorija priporočila  (1)

Politike in ukrepi, ki so bili ali naj bi še bili sprejeti in izvedeni za upoštevanje priporočila

Podroben časovni načrt izvajanja

Razlogi za neupoštevanje priporočila ali njegovega znatnega dela

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Očsu

Priporočilo 1

Priporočilo 2

Po potrebi dodajte vrstice.

Očsu = obvezno, če se uporablja;

Opombe:

---

(1)  Država članica izbere s seznama kategorij v elektronski različici tabelarne oblike zapisa.

---

PRILOGA XXIII

POROČANJE O PODNEBNEM IN ENERGETSKEM DIALOGU NA VEČ RAVNEH IZ ČLENA 11 UREDBE (EU) 2018/1999

Preglednica 1

Napredek pri vzpostavljanju podnebnega in energetskega dialoga na več ravneh iz člena 11 Uredbe (EU) 2018/1999
   (1)

| Podrobnosti o podnebnem in energetskem dialogu na več ravneh | O | |
| --- | --- | --- |
| Napredek pri vzpostavljanju podnebnega in energetskega dialoga na več ravneh | Očsu | |
| Opombe:
  O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja; |

Podrobnosti o podnebnem in energetskem dialogu na več ravneh

O

Napredek pri vzpostavljanju podnebnega in energetskega dialoga na več ravneh

Očsu

Opombe:

O = obvezno; Očsu = obvezno, če se uporablja;

---

(1)  Države članice navedejo podrobnosti o podnebnem in energetskem dialogu na več ravneh v skladu z nacionalnimi pravili, v katerem sodelujejo lokalni organi, organizacije civilne družbe, poslovna skupnost, vlagatelji in drugi ustrezni deležniki ter splošna javnost in razpravljajo o različnih scenarijih, predvidenih za energetsko in podnebno politiko, tudi dolgoročno.

---