# Europeiska unionens C 215/2017

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 215 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången5 juli 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 215

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången5 juli 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 215/01 | Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för icke-finansiell rapportering (metod för rapportering av icke-finansiell information) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 215/01

Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för icke-finansiell rapportering (metod för rapportering av icke-finansiell information)

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2017/C 215/02 | EU:s handlingsplan för narkotika 2017–2020 | 21 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 215/03 | Eurons växelkurs | 59 |
| 2017/C 215/04 | Kommissionens genomförandebeslut av den 4 juli 2017 om finansieringen av 2017 års arbetsprogram för utbildning i livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa, djurskydd och växtskydd inom programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel | 60 |
| 2017/C 215/05 | Utnämning av det tillförordnade förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden | 66 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2017/C 215/02

EU:s handlingsplan för narkotika 2017–2020

21

Europeiska kommissionen

2017/C 215/03

Eurons växelkurs

59

2017/C 215/04

Kommissionens genomförandebeslut av den 4 juli 2017 om finansieringen av 2017 års arbetsprogram för utbildning i livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa, djurskydd och växtskydd inom programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel

60

2017/C 215/05

Utnämning av det tillförordnade förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden

66

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 215/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8493 – Deere & Company/Wirtgen) (
  1
  ) | 67 |
| 2017/C 215/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 68 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2017/C 215/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8493 – Deere & Company/Wirtgen) (
  1
  )

1

67

2017/C 215/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

68

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 5.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 215/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Riktlinjer för icke-finansiell rapportering

(metod för rapportering av icke-finansiell information)

(2017/C 215/01)

Innehållsförteckning

| 1. | Inledning | 1 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Syfte | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Grundläggande principer | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Rapportering av väsentlig information | 5 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Rättvisande, balanserad och lättförståelig | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Heltäckande men kortfattad | 7 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Strategisk och framåtblickande | 8 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Inriktad på intressenterna | 9 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Konsekvent och sammanhängande | 9 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 4. | Innehåll | 9 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Affärsmodell | 10 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Policyer och due diligence-granskning | 10 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Resultat | 12 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Väsentliga risker och hanteringen av dessa | 12 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Centrala resultatindikatorer | 13 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tematiska aspekter | 14 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 5. | Ramar för rapportering | 19 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Uppgifter om mångfald i styrelser | 19 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   INLEDNING

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU (1) om vissa stora företags och koncerners tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy (nedan kallat direktivet) trädde i kraft den 6 december 2014. Detta direktiv ändrar direktiv 2013/34/EU (2) om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag. Berörda företag kommer att börja tillämpa direktivet från och med 2018 för uppgifter som avser räkenskapsåret 2017.

Ökad transparens förväntas göra företagen (3) mer motståndskraftiga och göra att de presterar bättre, både ur finansiell och ur icke-finansiell synpunkt. Med tiden kommer detta att leda till ökad tillväxt och sysselsättning samt stärka förtroendet mellan intressenterna, däribland investerare och konsumenter. Transparens när det gäller företagens ledning gynnar också långsiktiga investeringar.

Kraven på rapportering av icke-finansiell information gäller vissa stora företag med mer än 500 anställda, eftersom kostnaden för att tvinga små och medelstora företag att följa dem skulle kunna vara större än nyttan. Genom detta tillvägagångssätt minimeras den administrativa bördan. Företagen är skyldiga att rapportera den relevanta och användbara information som krävs för att förstå företagets utveckling, resultat, ställning samt konsekvenserna av dess verksamhet, snarare än en uttömmande, detaljerad rapport. Informationen får dessutom rapporteras på koncernnivå i stället för av varje enskilt dotterbolag inom en koncern. Direktivet ger också företagen möjlighet att lämna relevant information på det enligt deras uppfattning mest lämpliga sättet, till exempel i en separat rapport. Företagen får stödja sig på internationella, EU-baserade eller nationella ramar.

Att lämplig icke-finansiell information rapporteras är viktigt för att möjliggöra hållbar finansiering. Europeiska kommissionen beslutade den 28 oktober 2016 att inrätta en högnivågrupp för hållbar finansiering. Detta bygger på kommissionens mål att utveckla en övergripande och omfattande EU-strategi för hållbar finansiering som en del av kapitalmarknadsunionen. Högnivågruppen förväntas lägga fram ett antal politiska rekommendationer för kommissionen senast i slutet av 2017.

FN:s mål för hållbar utveckling och Parisavtalet

Som svar på den globala 2030-agenda som antogs av FN:s generalförsamling i september 2015 offentliggjorde Europeiska kommissionen den 22 november 2016 sitt meddelande om de nästa stegen för en hållbar europeisk framtid (4). De rapporteringskrav som följer av direktivet blir ett viktigt bidrag till målen för hållbar utveckling, t.ex. mål 12 om att främja hållbara konsumtions- och produktionsmönster (5) och mål 5 om att uppnå jämställdhet, och alla kvinnors och flickors egenmakt (6).

Dessa krav bidrar även till genomförandet av klimatavtalet från Paris – den ökade transparensen förväntas särskilt leda till kapitalrörelser som är mer förenliga med strävan mot lägre utsläpp av växthusgaser och klimattålig utveckling.

Rådet för finansiell stabilitet

På begäran av G20-ländernas finansministrar och centralbankschefer inrättade rådet för finansiell stabilitet (FSB) i december 2015 en näringslivsledd arbetsgrupp för att ta fram rekommendationer för frivillig rapportering av klimatrelaterad information om finansiella risker. Detta kompletterar det arbete som utförts av G20:s studiegrupp för grön finansiering.

Arbetsgruppens arbete har noga följts och i möjligaste mån beaktats i dessa riktlinjer (7). Arbetsgruppens rekommendationer berör allmänt sett områden som redan fastställs i direktivet, exempelvis styrning, strategi, riskhantering och mått.

De icke-bindande riktlinjerna

Artikel 2 i direktivet tar upp ”vägledning för rapportering” och i den anges att ”[k]ommissionen ska utarbeta icke-bindande riktlinjer för metoder för rapportering av icke-finansiella upplysningar, med allmänna och sektorsspecifika icke-finansiella centrala resultatindikatorer, för att underlätta företagens tillhandahållande av relevanta, användbara och jämförbara icke-finansiella upplysningar [...].”

I skäl 17 i direktivet anges att ”[k]ommissionen bör ta hänsyn till rådande bästa praxis, den internationella utvecklingen och resultaten av relaterade unionsinitiativ” vid utarbetandet av de icke-bindande riktlinjerna.

Företag får välja att använda allmänt vedertagna, högkvalitativa ramar för rapportering, antingen delvis eller helt och hållet. De får stödja sig på internationella, EU-baserade eller nationella ramar, och ska i så fall ange vilken ram eller vilka ramar de använder.

Kommissionen uppmanar företagen att utnyttja den flexibilitet som erbjuds enligt direktivet när de rapporterar icke-finansiell information. Riktlinjerna är inte avsedda att bromsa nytänkande när det gäller rapporteringsrutiner.

Offentliga samråd
   (8)

Kommissionen har genomfört omfattande offentliga samråd, bland annat ett brett, webbaserat offentligt samråd. Samrådsprocessen innefattade även intervjuer med experter, workshops med intressenterna och ett samråd med ovannämnda högnivågrupp för hållbar finansiering.

Nationella, EU-baserade och internationella ramar

Vid utarbetandet av dessa riktlinjer granskade kommissionen nationella, EU-baserade och internationella ramar och arbetet underlättades i hög grad av kunskapen hos de organisationer som står bakom dessa ramar och som har gått i bräschen på detta område. De principer och uppgifter som beskrivs i detta dokument bygger i hög grad på till exempel följande ramar:

| — | CDP (tidigare Carbon Disclosure Project). |
| --- | --- |

—

CDP (tidigare Carbon Disclosure Project).

| — | Climate Disclosure Standards Board. |
| --- | --- |

—

Climate Disclosure Standards Board.

| — | OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet för ansvarsfulla leveranskedjor från konfliktdrabbade områden och högriskområden och därtill hörande tillägg. |
| --- | --- |

—

OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet för ansvarsfulla leveranskedjor från konfliktdrabbade områden och högriskområden och därtill hörande tillägg.

| — | Gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och därtill hörande sektorspecifika referensdokument. |
| --- | --- |

—

Gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och därtill hörande sektorspecifika referensdokument.

| — | Centrala resultatindikatorer för miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning från European Federation of Financial Analysts Societies (EFFAS), vägledning för integrering av miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning i räkenskapsanalys och företagsvärdering. |
| --- | --- |

—

Centrala resultatindikatorer för miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning från European Federation of Financial Analysts Societies (EFFAS), vägledning för integrering av miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning i räkenskapsanalys och företagsvärdering.

| — | Global Reporting Initiative. |
| --- | --- |

—

Global Reporting Initiative.

| — | Riktlinjer från FAO–OECD för ansvarsfulla produktionskedjor inom jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

—

Riktlinjer från FAO–OECD för ansvarsfulla produktionskedjor inom jordbrukssektorn.

| — | Vägledning om den strategiska rapporten från det brittiska redovisningsrådet (Financial Reporting Council). |
| --- | --- |

—

Vägledning om den strategiska rapporten från det brittiska redovisningsrådet (Financial Reporting Council).

| — | OECD:s riktlinjer för multinationella företag. |
| --- | --- |

—

OECD:s riktlinjer för multinationella företag.

| — | De vägledande principerna om näringsliv och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

—

De vägledande principerna om näringsliv och mänskliga rättigheter.

| — | ISO 26000 från Internationella standardiseringsorganisationen. |
| --- | --- |

—

ISO 26000 från Internationella standardiseringsorganisationen.

| — | Den internationella integrerade rapporteringsramen (International Integrated Reporting Framework). |
| --- | --- |

—

Den internationella integrerade rapporteringsramen (International Integrated Reporting Framework).

| — | Vägledningsmall för rapportering av information som rör miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning till investerare i FN:s initiativ för hållbara fondbörser (Sustainable Stock Exchanges Initiative). |
| --- | --- |

—

Vägledningsmall för rapportering av information som rör miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning till investerare i FN:s initiativ för hållbara fondbörser (Sustainable Stock Exchanges Initiative).

| — | Protokollet för naturkapital (Natural Capital Protocol). |
| --- | --- |

—

Protokollet för naturkapital (Natural Capital Protocol).

| — | Handböckerna om produkters och organisationers miljöavtryck (Product and Organisation Environmental Footprint Guides). |
| --- | --- |

—

Handböckerna om produkters och organisationers miljöavtryck (Product and Organisation Environmental Footprint Guides).

| — | Sustainability Accounting Standards Board. |
| --- | --- |

—

Sustainability Accounting Standards Board.

| — | Hållbarhetskodexen från den tyska rådgivande gruppen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Hållbarhetskodexen från den tyska rådgivande gruppen för hållbar utveckling.

| — | Internationella arbetsorganisationens trepartsdeklaration om principer för multinationella företag och den sociala politiken. |
| --- | --- |

—

Internationella arbetsorganisationens trepartsdeklaration om principer för multinationella företag och den sociala politiken.

| — | Förenta nationernas (FN) Global Compact-initiativ. |
| --- | --- |

—

Förenta nationernas (FN) Global Compact-initiativ.

| — | FN:s mål för hållbar utveckling, resolutionen av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

FN:s mål för hållbar utveckling, resolutionen av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling.

| — | FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter med tillämpning av FN:s ramar om att skydda, respektera och åtgärda (”Protect, Respect and Remedy”). |
| --- | --- |

—

FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter med tillämpning av FN:s ramar om att skydda, respektera och åtgärda (”Protect, Respect and Remedy”).

| Viktigt

  Detta dokument har utarbetats i enlighet med artikel 2 i direktiv 2014/95/EU för att hjälpa berörda företag att rapportera icke-finansiell information som är relevant, användbar, konsekvent och mer jämförbara Detta meddelande innehåller icke-bindande riktlinjer och skapar inga nya rättsliga skyldigheter. I den utsträckning detta meddelande tolkar direktiv 2014/95/EU påverkar kommissionens ståndpunkt inte eventuella tolkningar av detta direktiv som görs av Europeiska unionens domstol. Företag som använder dessa riktlinjer får även stödja sig på internationella, EU-baserade eller nationella ramar. Detta dokument utgör ingen teknisk standard och varken de som sammanställer icke-finansiella rapporter eller någon annan part, oavsett om denne agerar på sammanställarens vägnar eller inte, bör hävda att icke-finansiella rapporter är i enlighet med detta dokument. |
| --- |

Viktigt

Detta dokument har utarbetats i enlighet med artikel 2 i direktiv 2014/95/EU för att hjälpa berörda företag att rapportera icke-finansiell information som är relevant, användbar, konsekvent och mer jämförbara Detta meddelande innehåller icke-bindande riktlinjer och skapar inga nya rättsliga skyldigheter. I den utsträckning detta meddelande tolkar direktiv 2014/95/EU påverkar kommissionens ståndpunkt inte eventuella tolkningar av detta direktiv som görs av Europeiska unionens domstol. Företag som använder dessa riktlinjer får även stödja sig på internationella, EU-baserade eller nationella ramar. Detta dokument utgör ingen teknisk standard och varken de som sammanställer icke-finansiella rapporter eller någon annan part, oavsett om denne agerar på sammanställarens vägnar eller inte, bör hävda att icke-finansiella rapporter är i enlighet med detta dokument.

2.   SYFTE

Syftet med dessa riktlinjer är att hjälpa företag att rapportera högkvalitativ, relevant, användbar, konsekvent och mer jämförbar icke-finansiell (som rör miljö, sociala förhållanden och styrning) information på ett sätt som främjar motståndskraftig och hållbar tillväxt och sysselsättning och skapar transparens för intressenterna. Dessa icke-bindande riktlinjer föreslås mot bakgrund av de rapporteringskrav som föreskrivs i direktivet. De är avsedda att hjälpa företag att utarbeta relevanta, användbara och kortfattade icke-finansiella rapporter i enlighet med kraven i direktivet. Betydande insatser har gjorts för att undvika onödiga administrativa bördor, standardupplysningar eller att informationen reduceras till typen ”kryssa i en ruta”.

I dessa icke-bindande riktlinjer betonas relevant, användbar och jämförbar icke-finansiell information i enlighet med artikel 2 i direktiv 2014/95/EU om vissa stora företags och koncerners tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy.

Denna vägledning riktar sig till de företag som enligt detta direktiv är skyldiga att rapportera icke-finansiell information i sin förvaltningsberättelse. De icke-bindande-riktlinjerna skulle dock kunna utgöra bästa praxis för alla företag som rapporterar icke-finansiell information, inklusive företag som inte omfattas av direktivets tillämpningsområde.

Europeiska kommissionen har utarbetat dessa riktlinjer i syfte att utveckla en principbaserad metod som är relevant för företag inom alla ekonomiska sektorer och som hjälper dem att rapportera relevant, användbar och jämförbar icke-finansiell information. Kommissionen har i samband med utarbetandet tagit hänsyn till bästa praxis, relevant utveckling och resultaten av relaterade initiativ, både inom EU och på internationell nivå.

Dessa riktlinjer har utformats med avseende på förvaltningsberättelsen. En alternativ utformning av den icke-finansiella rapporten är dock möjlig enligt artikel 1 i direktivet.

Avsikten är att ge balanserad och flexibel vägledning om rapportering av icke-finansiell information på ett sätt som hjälper företagen att rapportera väsentlig information på ett konsekvent och sammanhängande sätt. Dessa riktlinjer bör så långt det är möjligt bidra till att säkerställa jämförbarhet mellan företag och sektorer.

Hänsyn tas till den breda mångfalden när det gäller de företag och sektorer som berörs samt till omständigheter som företag måste spegla i sin rapportering. Betydande ansträngningar har gjorts för att undvika en enhetlig strategi som ska passa alla eller en alltför normativ metod.

I riktlinjerna erkänns vikten av kopplingar och samband mellan information (konnektivitet), oavsett om dessa finns mellan olika aspekter av icke-finansiell information eller mellan finansiell och icke-finansiell information.

3.   GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER

3.1   Rapportering av väsentlig information

I artikel 1 i direktivet anges att berörda företag

”[...] i sin förvaltningsberättelse [ska] infoga en icke-finansiell rapport som ger upplysningar i den utsträckning som krävs för att förstå företagets utveckling, resultat, ställning samt konsekvenserna av dess verksamhet [...]”.

Väsentlighet är ett begrepp som redan används allmänt av sammanställare, revisorer och användare av finansiell information. Ett företags gedigna förståelse av de grundläggande delarna i dess värdekedja gör det lättare att identifiera centrala frågor och bedöma vad som gör information väsentlig.

I artikel 2.16 i redovisningsdirektivet (2013/34/EU) definieras väsentlig information som ”beskaffenheten på information som innebär att utelämnanden av eller felaktigheter i den rimligen kan förväntas påverka de beslut som användarna fattar på grundval av företagets finansiella rapporter. Bedömningen av hur väsentliga enskilda poster är ska göras mot bakgrund av andra liknande poster.”

I direktivet införs ett nytt element som ska tas med i beräkningen vid bedömningen av hur väsentlig icke-finansiell information är genom en hänvisning till att upplysningar ska lämnas ”i den utsträckning som krävs för att förstå [...] konsekvenserna av [företagets] verksamhet” (9).

9

I skäl 8 i direktivet anges att ”[d]e företag som omfattas av detta direktiv bör lämna tillräcklig information om de frågor där det framstår som mest sannolikt att väsentliga risker kan ge upphov till allvarliga konsekvenser, tillsammans med sådana risker som redan har lett till konsekvenser (10) [...]”.

10

Konsekvenserna av ett företags verksamhet är relevanta att ta med i beräkningen när man rapporterar icke-finansiell information. Konsekvenserna kan vara positiva eller negativa. Väsentlig information bör omfatta båda typer av konsekvenser på ett tydligt och balanserat sätt. Den icke-finansiella rapporten förväntas spegla ett företags rättvisande bild av den information som intressenterna behöver.

Väsentlig information måste bedömas i ett sammanhang. Information som kan vara väsentlig i ett sammanhang behöver inte vara väsentlig i ett annat. Frågor som ska övervägas att tas med i den icke-finansiella rapporten är specifika för företagets omständigheter, med beaktande av konkreta situationer och sektorsrelaterade överväganden. Företag inom samma industri står sannolikt inför liknande miljörelaterade, sociala och styrningsrelaterade utmaningar, till exempel på grund av de resurser som de förlitar sig på för att producera varor och tjänster, eller de konsekvenser som de kan ha för människor, samhället och miljön. Det kan därför vara lämpligt att direkt jämföra relevant icke-finansiell information mellan företag i samma sektor.

Företag får rapportera om en rad olika potentiella frågor. Ett företag bedömer vilken information som är väsentlig utifrån sin analys av hur viktig denna information är för att förstå företagets utveckling, resultat, ställning och konsekvenser. Vid bedömningen av väsentlighet bör interna och externa faktorer beaktas (11).

11

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  En bank kan anse att dess egen vattenförbrukning på kontor och i filialer inte är en väsentlig fråga som ska inkluderas i dess förvaltningsberättelse. Banken kan däremot bedöma att de sociala och miljömässiga konsekvenserna av projekt som den finansierar och dess roll i stödet till en stads, regions eller ett lands realekonomi är väsentlig information. |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

En bank kan anse att dess egen vattenförbrukning på kontor och i filialer inte är en väsentlig fråga som ska inkluderas i dess förvaltningsberättelse. Banken kan däremot bedöma att de sociala och miljömässiga konsekvenserna av projekt som den finansierar och dess roll i stödet till en stads, regions eller ett lands realekonomi är väsentlig information.

Ett antal faktorer kan tas med i beräkningen vid bedömningen av huruvida information är väsentlig. Dessa inbegriper följande:

| — | Affärsmodell, strategi och väsentliga risker: Ett företags målsättningar, strategier, företagsledning och ledningssystem, värden, materiella och immateriella tillgångar, värdekedja och väsentliga risker är relevanta faktorer. |
| --- | --- |

—

Affärsmodell, strategi och väsentliga risker: Ett företags målsättningar, strategier, företagsledning och ledningssystem, värden, materiella och immateriella tillgångar, värdekedja och väsentliga risker är relevanta faktorer.

Affärsmodell, strategi och väsentliga risker:

| — | Viktiga sektoriella frågor: Liknande frågor kommer sannolikt att vara väsentliga för företag som bedriver verksamhet i samma sektor eller som delar leveranskedjor. Frågor som redan identifierats av konkurrenter, kunder eller leverantörer kommer troligen att vara relevanta för ett företag (12). |
| --- | --- |

—

Viktiga sektoriella frågor: Liknande frågor kommer sannolikt att vara väsentliga för företag som bedriver verksamhet i samma sektor eller som delar leveranskedjor. Frågor som redan identifierats av konkurrenter, kunder eller leverantörer kommer troligen att vara relevanta för ett företag (12).

Viktiga sektoriella frågor:

12

| — | Intressenternas intressen och förväntningar: Företagen förväntas föra en dialog med intressenterna och sträva efter att få ökad förståelse för deras intressen och synpunkter. |
| --- | --- |

—

Intressenternas intressen och förväntningar: Företagen förväntas föra en dialog med intressenterna och sträva efter att få ökad förståelse för deras intressen och synpunkter.

Intressenternas intressen och förväntningar:

| — | Verksamhetens konsekvenser: Företagen förväntas beakta konsekvensernas faktiska och potentiella omfattning och frekvens. Detta innefattar konsekvenser av företagets produkter, tjänster och affärsförbindelser (inklusive aspekter som rör leveranskedjan). |
| --- | --- |

—

Verksamhetens konsekvenser: Företagen förväntas beakta konsekvensernas faktiska och potentiella omfattning och frekvens. Detta innefattar konsekvenser av företagets produkter, tjänster och affärsförbindelser (inklusive aspekter som rör leveranskedjan).

Verksamhetens konsekvenser:

| — | Offentlig politik och rättsliga drivkrafter: Offentlig politik och lagstiftning kan ha konsekvenser för ett företags särskilda omständigheter och kan påverka väsentligheten. |
| --- | --- |

—

Offentlig politik och rättsliga drivkrafter: Offentlig politik och lagstiftning kan ha konsekvenser för ett företags särskilda omständigheter och kan påverka väsentligheten.

Offentlig politik och rättsliga drivkrafter:

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan anse att konsekvenser som uppkommer i tidigare led i dess leveranskedja är relevanta och väsentliga frågor och således rapportera om dem. Konsekvenserna kan vara direkta eller indirekta. Ett företag som producerar mineralvatten kan exempelvis beakta särskilda åtgärder som vidtagits för att skydda de vattenresurser som företaget är beroende av. |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan anse att konsekvenser som uppkommer i tidigare led i dess leveranskedja är relevanta och väsentliga frågor och således rapportera om dem. Konsekvenserna kan vara direkta eller indirekta. Ett företag som producerar mineralvatten kan exempelvis beakta särskilda åtgärder som vidtagits för att skydda de vattenresurser som företaget är beroende av.

Företag kan beskriva de styrformer och -processer som används för att utföra företagets väsentlighetsbedömning (13).

13

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag som påverkar markanvändningen och förändrar ekosystemen (t.ex. avskogning), antingen direkt eller via dess leveranskedja, kan överväga att lämna lämpliga upplysningar om den due diligence-granskning som tillämpats. |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag som påverkar markanvändningen och förändrar ekosystemen (t.ex. avskogning), antingen direkt eller via dess leveranskedja, kan överväga att lämna lämpliga upplysningar om den due diligence-granskning som tillämpats.

Väsentlighetsbedömningarna ska ses över regelbundet för att säkerställa att de frågor som rapporterats fortfarande är väsentliga. Översyner bör ske oftare hos de mest dynamiska och innovativa företagen och sektorerna eller hos företag som ändrar och justerar sina affärsmodeller eller sin policy, inbegripet när det gäller due diligence-granskning. De kan dock utföras mer sällan under mer stabila förhållanden.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag som ingår i leveranskedjor för mineraler från konfliktdrabbade områden och högriskområden kan finna det lämpligt att lämna upplysningar om den due diligence-granskning som tillämpats för att säkerställa att företaget respekterar mänskliga rättigheter och inte bidrar till konflikter. |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag som ingår i leveranskedjor för mineraler från konfliktdrabbade områden och högriskområden kan finna det lämpligt att lämna upplysningar om den due diligence-granskning som tillämpats för att säkerställa att företaget respekterar mänskliga rättigheter och inte bidrar till konflikter.

3.2   Rättvisande, balanserad och lättförståelig

Rättvisande, balanserad och lättförståelig

Den icke-finansiella rapporten bör göra en rättvis avvägning mellan positiva och negativa aspekter och informationen bör bedömas och presenteras på ett opartiskt sätt.

Den icke-finansiella rapporten bör ta upp alla tillgängliga och tillförlitliga uppgifter, med beaktande av intressenternas informationsbehov. Användare av informationen bör inte vilseledas av väsentliga felaktigheter, väsentliga utelämnanden eller rapportering av oväsentlig information.

I den icke-finansiella rapporten bör fakta tydligt särskiljas från ståndpunkter och tolkningar.

Informationen kan göras mer rättvis och korrekt genom bland annat följande åtgärder:

| — | Lämpliga arrangemang för företagsstyrning (t.ex. att vissa oberoende styrelseledamöter eller en styrelsekommitté har ansvar för frågor som rör hållbarhet och/eller öppenhet). |
| --- | --- |

—

Lämpliga arrangemang för företagsstyrning (t.ex. att vissa oberoende styrelseledamöter eller en styrelsekommitté har ansvar för frågor som rör hållbarhet och/eller öppenhet).

| — | Solida och tillförlitliga bevis, intern kontroll och rapportering. |
| --- | --- |

—

Solida och tillförlitliga bevis, intern kontroll och rapportering.

| — | Effektiv medverkan av intressenterna. |
| --- | --- |

—

Effektiv medverkan av intressenterna.

| — | Oberoende extern försäkran. |
| --- | --- |

—

Oberoende extern försäkran.

Informationen kan även göras mer lättförståelig genom att man använder ett enkelt språk och konsekvent terminologi, undviker standardformuleringar, och, om så behövs, tillhandahåller definitioner av tekniska termer.

Väsentlig information bör presenteras tillsammans med en lämplig kontext så att den blir lättare att förstå. Ett företags resultat kan till exempel presenteras med hänvisning till företagets strategier och generella mål. Företagen förväntas beskriva hur icke-finansiella frågor berör deras långsiktiga strategi, väsentliga risker och policyer.

Ett företag bör ange den rapporterade informationens omfattning och gränser, i synnerhet om viss information endast avser ett eller flera av företagets segment, eller inte omfattar särskilda segment.

Begripligheten kan också förbättras genom att centrala inneboende egenskaper hos den rapporterade informationen förklaras, såsom mätmetoder, underliggande antaganden och källor.

Den icke-finansiella rapporten handlar inte enbart om att tillhandahålla förteckningar över centrala resultatindikatorer. För att verkligen förstå ett företags utveckling, resultat, ställning och konsekvenser bör både kvalitativ och kvantitativ information rapporteras. Medan kvantitativ information kan vara effektiv för att rapportera vissa icke-finansiella frågor (centrala resultatindikatorer, mål etc.) bidrar kvalitativ information med sammanhang och gör den icke-finansiella rapporten mer användbar och lättare att förstå. En kombination av beskrivande rapportering, kvantitativ information och visuella presentationshjälpmedel (14) gör kommunikationen mer effektiv och öppen.

14

Att utöver ett företags nationella språk även rapportera information på ett vedertaget affärsspråk bidrar sannolikt till att göra företaget mer transparent och till att göra informationen mer tillgänglig för relevanta investerare och andra intressenter.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag som rapporterar vissa centrala resultatindikatorer kan öka transparensen genom att lämna information om syftet med och kopplingen till företagets strategi, definitioner och metoder, informationskällor, antaganden och begränsningar, den berörda verksamhetens omfattning, riktmärken, mål, tendenser, förändringar av metoder (i förekommande fall), och kvalitativa beskrivningar av tidigare och förväntade resultat. |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag som rapporterar vissa centrala resultatindikatorer kan öka transparensen genom att lämna information om syftet med och kopplingen till företagets strategi, definitioner och metoder, informationskällor, antaganden och begränsningar, den berörda verksamhetens omfattning, riktmärken, mål, tendenser, förändringar av metoder (i förekommande fall), och kvalitativa beskrivningar av tidigare och förväntade resultat.

3.3   Heltäckande men kortfattad

Heltäckande men kortfattad

I artikel 1 i direktivet anges att berörda företag

”[...] i sin förvaltningsberättelse [ska] infoga en icke-finansiell rapport som ger upplysningar i den utsträckning som krävs för att förstå företagets utveckling, resultat, ställning samt konsekvenserna av dess verksamhet, åtminstone i frågor som rör miljö, sociala förhållanden och personal, respekt för mänskliga rättigheter, bekämpning av korruption och mutor [...].”

Väsentlig information om vissa kategorier av de frågor som uttryckligen tas upp i direktivet bör rapporteras som ett minimum. Dessa inbegriper följande:

| — | Miljörelaterade, sociala och personalrelaterade frågor. |
| --- | --- |

—

Miljörelaterade, sociala och personalrelaterade frågor.

| — | Respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Respekt för de mänskliga rättigheterna.

| — | Bekämpning av korruption och mutor. |
| --- | --- |

—

Bekämpning av korruption och mutor.

Företag bör även rapportera all annan väsentlig information.

Rapporteringen av väsentlig information förväntas ge en helhetsbild av ett företag under rapporteringsåret. Det handlar om bredden på den information som rapporteras. Hur mycket information som krävs om en särskild fråga beror dock på dess väsentlighet. Ett företag bör fokusera på att tillhandahålla tillräckligt omfattande och ingående information för att intressenterna ska kunna förstå företagets utveckling, resultat, ställning samt konsekvenserna av dess verksamhet.

Den icke-finansiella rapporten ska även vara kortfattad, och oväsentlig information ska undvikas. Oväsentlig information kan göra den icke-finansiella rapporten svårare att förstå genom att överskugga väsentlig information. Allmän information eller standardinformation som inte är väsentlig bör undvikas.

Den icke-finansiella rapporten kan innehålla interna korshänvisningar eller vägledande ord så att den blir koncis och för att undvika upprepningar, samt innehålla länkar till annan information (15).

15

| Exempel

  Ett företag kan sammanfatta information, fokusera på väsentlig information, avlägsna allmän information, begränsa detaljer, undvika delar som inte längre är relevanta, använda korshänvisningar och vägledande ord m.m. |
| --- |

Exempel

Exempel

Ett företag kan sammanfatta information, fokusera på väsentlig information, avlägsna allmän information, begränsa detaljer, undvika delar som inte längre är relevanta, använda korshänvisningar och vägledande ord m.m.

3.4   Strategisk och framåtblickande

Strategisk och framåtblickande

Rapporten förväntas ge insikt i ett företags affärsmodell och strategi samt i genomförandet av dessa och beskriva följderna av den rapporterade informationen på kort, medellång och lång sikt.

Företagen förväntas rapportera relevant information om sin affärsmodell liksom om sina strategier och mål. Den rapporterade informationen bör ge insikt i det strategiska tillvägagångssättet när det gäller relevanta icke-finansiella frågor, det vill säga vad ett företag gör samt hur och varför det gör det.

Detta förhindrar inte att lämplig hänsyn ska tas till kommersiellt känsliga uppgifter. Relevant information kan tillhandahållas i ett bredare sammanhang som ändå förmedlar användbar information till investerare och andra intressenter.

Genom att informera om mål, riktmärken och åtaganden kan ett företag hjälpa investerare och andra intressenter att sätta in dess resultat i ett sammanhang. Detta kan vara till hjälp vid bedömningen av framtidsutsikterna. Extern övervakning av åtaganden och framsteg mot målen främjar ökad transparens i förhållande till intressenterna. Mål och riktmärken kan presenteras i kvalitativt eller kvantitativt hänseende. Vid behov kan företagen rapportera relevant information på grundval av vetenskapligt baserade scenarier.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan upplysa om hur det tillämpar en hållbar affärsstrategi och hur miljömässiga och sociala resultat samt resultat som har att göra med företagsstyrningen kan bidra till att uppnå företagets affärsmässiga mål. Företaget kan även informera om mål för centrala resultatindikatorer som rapporterats och redogöra för osäkerheter och faktorer som kan ligga till grund för framåtblickande information och framtida utsikter. |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan upplysa om hur det tillämpar en hållbar affärsstrategi och hur miljömässiga och sociala resultat samt resultat som har att göra med företagsstyrningen kan bidra till att uppnå företagets affärsmässiga mål. Företaget kan även informera om mål för centrala resultatindikatorer som rapporterats och redogöra för osäkerheter och faktorer som kan ligga till grund för framåtblickande information och framtida utsikter.

Framåtblickande information gör det möjligt för användare av information att på ett bättre sätt bedöma hur pass motståndskraftigt och hållbart ett företag är över tid när det gäller dess utveckling, ställning, resultat och konsekvenser. Den gör det också möjligt för användare att mäta företagets framsteg när det gäller att uppnå långsiktiga mål.

| Exempel

  Ett företag kan rapportera relevant information på grundval av den förväntade effekten av vetenskapligt baserade scenarier för klimatförändringar på företagets strategier och verksamhet. Alternativt kan företaget upplysa om mål som fastställts för att minska antalet arbetsolyckor eller fall av arbetssjukdomar. |
| --- |

Exempel

Exempel

Ett företag kan rapportera relevant information på grundval av den förväntade effekten av vetenskapligt baserade scenarier för klimatförändringar på företagets strategier och verksamhet. Alternativt kan företaget upplysa om mål som fastställts för att minska antalet arbetsolyckor eller fall av arbetssjukdomar.

3.5   Inriktad på intressenterna

Inriktad på intressenterna

Företag förväntas ta hänsyn till alla relevanta intressenters informationsbehov. De bör fokusera på informationsbehovet hos intressenterna som grupp snarare än på behov eller önskemål hos individuella eller atypiska intressenter, eller intressenter med orimliga informationskrav.

Detta kan i förekommande fall innefatta bland annat investerare, arbetstagare, konsumenter, leverantörer, kunder, lokalsamhällen, offentliga myndigheter, sårbara grupper, arbetsmarknadsparter och det civila samhället.

Företag bör rapportera relevant, användbar information om sin dialog med intressenterna och hur deras informationsbehov beaktas. ISO 26000 och OECD:s riktlinjer för multinationella företag ger exempelvis användbar vägledning i detta sammanhang.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan rapportera väsentlig information om sin dialog med intressenterna och förklara hur denna dialog påverkar företagets beslut, resultat samt konsekvenserna av dess verksamhet. |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan rapportera väsentlig information om sin dialog med intressenterna och förklara hur denna dialog påverkar företagets beslut, resultat samt konsekvenserna av dess verksamhet.

3.6   Konsekvent och sammanhängande

Konsekvent och sammanhängande

Den icke-finansiella rapporten ska överensstämma med andra delar av förvaltningsberättelsen.

Att göra tydliga kopplingar mellan den information som presenteras i den icke-finansiella rapporten och annan information som rapporteras i förvaltningsberättelsen gör informationen mer användbar, relevant och sammanhängande. Förvaltningsberättelsen bör betraktas som en enda, balanserad och sammanhängande uppsättning uppgifter.

Eftersom innehållet hänger ihop blir det lättare för investerare och andra intressenter att förstå väsentlig information och inbördes beroenden om viktiga kopplingar förklaras.

Innehållet i den icke-finansiella rapporten bör vara konsekvent över tid. Detta gör det möjligt för användarna av informationen att förstå och jämföra förändringar av ett företags utveckling, ställning, resultat och konsekvenser som sker nu eller har skett tidigare och att göra säkra jämförelser med framåtblickande information.

Konsekvens i valet av och metoden för centrala resultatindikatorer är viktigt för att säkerställa att den icke-finansiella rapporten är lätt att förstå och tillförlitlig. Uppdateringar kan dock krävas eftersom centrala resultatindikatorer kan bli föråldrade, och nya eller bättre metoder kan utarbetas som höjer kvaliteten på informationen. Företagen förväntas förklara eventuella förändringar av rapporteringspolicy eller metod, skälen till förändringarna och deras konsekvenser (t.ex. genom att ange tidigare information på nytt på ett sätt som tydligt visar konsekvenserna av den ändrade rapporteringspolicyn eller rapporteringsmetoden).

| Exempel

  Ett företag kan identifiera förhållanden och kopplingar mellan dess affärsmodell och aspekter av korruption och mutor. |
| --- |

Exempel

Exempel

Ett företag kan identifiera förhållanden och kopplingar mellan dess affärsmodell och aspekter av korruption och mutor.

4.   INNEHÅLL

INNEHÅLL

Företag ska identifiera de särskilda tematiska aspekter och den väsentliga information som ska ingå i deras rapportering på ett rättvisande, balanserat och övergripande sätt, bland annat genom att föra en dialog med intressenterna.

Informationen i den icke-finansiella rapporten hänger ihop. Resultaten speglar till exempel inte bara vad ett företag gör (genom sin affärsmodell och policy och sina strategier), utan även företagets särskilda omständigheter och risker och hur effektivt företaget är när det gäller att hantera dessa risker. Att förklara centrala kopplingar och inbördes beroenden förbättrar rapportens kvalitet.

Vid utarbetandet av den icke-finansiella rapporten bör företagen ta hänsyn till bestämmelserna om skydd av personuppgifter (16).

16

4.1   Affärsmodell

Affärsmodell

I artikel 1 i direktivet fastställs att den icke-finansiella rapporten ska innehålla information som omfattar följande:

”a)   En kort beskrivning av företagets affärsmodell.”

En kort beskrivning av företagets affärsmodell.

I ett företags affärsmodell beskrivs hur företaget genererar och bevarar värde genom sina produkter och tjänster på längre sikt. Affärsmodellen bidrar med ett sammanhang till förvaltningsberättelsen som helhet. Den ger en översikt över hur ett företag bedriver verksamhet och den logiska grunden för dess struktur, då den innehåller en beskrivning av hur företaget omvandlar produktionsfaktorer (input) till produkter (output) genom sin affärsverksamhet. I enklare ordalag – vad ett företag gör och hur och varför det gör det.

När de beskriver sin affärsmodell kan företagen överväga att inkludera lämpliga upplysningar avseende följande:

| — | Deras företagsklimat. |
| --- | --- |

—

Deras företagsklimat.

| — | Deras organisation och struktur. |
| --- | --- |

—

Deras organisation och struktur.

| — | De marknader där de är verksamma. |
| --- | --- |

—

De marknader där de är verksamma.

| — | Deras mål och strategier. |
| --- | --- |

—

Deras mål och strategier.

| — | Viktiga tendenser och faktorer som kan påverka deras framtida utveckling. |
| --- | --- |

—

Viktiga tendenser och faktorer som kan påverka deras framtida utveckling.

Företagen kan överväga att använda centrala resultatindikatorer för att förklara sin affärsmodell, viktiga tendenser etc.

Företagen förväntas beskriva sin affärsmodell på ett tydligt, begripligt och faktamässigt sätt. En affärsmodell ska vara objektiv och saklig. Man bör undvika oväsentliga upplysningar som är säljfrämjande eller visionära till sin karaktär och som avleder uppmärksamheten från väsentlig information.

Företagen förväntas belysa och förklara när väsentliga förändringar i deras affärsmodell har skett under rapporteringsåret.

| Exempel

  Ett företag kan ta med särskilda upplysningar för att förklara följande:






  — | De viktigaste produkter som det tillverkar och hur de tillgodoser konsumenternas/kundernas behov. |
| --- | --- |

Exempel

Exempel

Ett företag kan ta med särskilda upplysningar för att förklara följande:

—

De viktigaste produkter som det tillverkar och hur de tillgodoser konsumenternas/kundernas behov.

| — | Hur dessa produkter tillverkas och vad som gör företagets produktionsstrategi konkurrenskraftig och hållbar. |
| --- | --- |

—

Hur dessa produkter tillverkas och vad som gör företagets produktionsstrategi konkurrenskraftig och hållbar.

| — | Särdragen hos den marknad där företaget är verksamt och hur den kan komma att utvecklas. |
| --- | --- |

—

Särdragen hos den marknad där företaget är verksamt och hur den kan komma att utvecklas.

4.2   Policyer och due diligence-granskning

Policyer och due diligence-granskning

I artikel 1 i direktivet anges att den icke-finansiella rapporten ska innehålla information som omfattar följande:

”b)   En beskrivning av den policy som företaget följer i dessa frågor, inbegripet de förfaranden för due diligence-granskning som genomförts.”

En beskrivning av den policy som företaget följer i dessa frågor, inbegripet de förfaranden för due diligence-granskning som genomförts.

Företagen bör rapportera väsentlig information som ger en rättvisande bild av deras policyer. De bör överväga att rapportera om sina strategier med avseende på centrala icke-finansiella aspekter och huvudsakliga mål och hur de planerar att uppnå dessa mål och genomföra dessa planer. All information som rapporteras ska ta hänsyn till företagets särskilda omständigheter. I den information som rapporteras kan ett företag redogöra för sin lednings och styrelses ansvarsområden och beslut, och hur resursfördelningen är kopplad till mål, riskhantering och avsedda resultat. Ett företag kan exempelvis redogöra för relevanta aspekter när det gäller styrning, (17) inbegripet styrelsens övervakande roll.

17

| Exempel

  Ett företag kan överväga att rapportera om vem i företagets organisations- och styrningsstruktur som är ansvarig för att fastställa, genomföra och övervaka en särskild policy, till exempel om klimatrelaterade frågor (18). Det kan även beskriva styrelsens/tillsynsrådets roll och ansvarsområden när det gäller policyer om miljö, sociala frågor och mänskliga rättigheter. |
| --- |

Exempel

Exempel

Ett företag kan överväga att rapportera om vem i företagets organisations- och styrningsstruktur som är ansvarig för att fastställa, genomföra och övervaka en särskild policy, till exempel om klimatrelaterade frågor (18). Det kan även beskriva styrelsens/tillsynsrådets roll och ansvarsområden när det gäller policyer om miljö, sociala frågor och mänskliga rättigheter.

18

Due diligence-granskning avser policyer, riskhantering och resultat. Due diligence-granskning utförs av ett företag för att säkerställa att det uppnår ett konkret mål (t.ex. säkerställa att koldioxidutsläppen understiger en viss nivå eller att det inte förekommer människohandel i dess leveranskedjor). Den bidrar till att identifiera, förebygga och mildra befintliga och potentiella negativa konsekvenser.

Företagen bör rapportera väsentlig information om den due diligence-granskning som genomförts, inbegripet, när så är relevant och proportionellt, deras leverantörs- och underleverantörskedjor. De kan också överväga att rapportera lämplig information om de beslut som fattats för att inrätta granskningen och hur den är avsedd att fungera, i synnerhet när det gäller att förebygga och mildra negativa konsekvenser. Företagen kan även överväga att rapportera relevant information om fastställande av mål och mätning av framsteg.

Användbar vägledning om detta finns i bland annat OECD:s vägledningsdokument för flera sektorer, FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter, trepartsdeklarationen om principer för multinationella företag och den sociala politiken eller ISO 26000.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att rapportera om sina policyer som syftar till att undvika att använda farliga kemikalier, ämnen som inger mycket stora betänkligheter eller biocidämnen i sina produkter, sin verksamhet och sin leveranskedja. Företaget kan även rapportera om sina policyer för forskning, utveckling och användning av säkra alternativ. Företagen kan förklara hur de bedömer kvaliteten, säkerheten och miljöpåverkan vad gäller de kemikalier som de använder och hur de uppfyller rättsliga krav på kemikaliesäkerhet (t.ex. Reach och CLP – klassificering, märkning och förpackning). |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att rapportera om sina policyer som syftar till att undvika att använda farliga kemikalier, ämnen som inger mycket stora betänkligheter eller biocidämnen i sina produkter, sin verksamhet och sin leveranskedja. Företaget kan även rapportera om sina policyer för forskning, utveckling och användning av säkra alternativ. Företagen kan förklara hur de bedömer kvaliteten, säkerheten och miljöpåverkan vad gäller de kemikalier som de använder och hur de uppfyller rättsliga krav på kemikaliesäkerhet (t.ex. Reach och CLP – klassificering, märkning och förpackning).

| Exempel

  Ett företag kan rapportera relevant information om hur det identifierar, bedömer och hanterar klimatrelaterade risker (19) och/eller naturkapital. |
| --- |

Exempel

Exempel

Ett företag kan rapportera relevant information om hur det identifierar, bedömer och hanterar klimatrelaterade risker (19) och/eller naturkapital.

19

Företagen förväntas belysa och förklara eventuella väsentliga förändringar i sina viktigaste policyer och sin due diligence-granskning under rapporteringsåret.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att lämna följande information om hälsa och säkerhet:






  — | Arbetsplatspolicyer. |
| --- | --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att lämna följande information om hälsa och säkerhet:

—

Arbetsplatspolicyer.

| — | Avtalsförpliktelser som förhandlats fram med leverantörer och underleverantörer. |
| --- | --- |

—

Avtalsförpliktelser som förhandlats fram med leverantörer och underleverantörer.

| — | Medel som anslagits till riskhantering, information, utbildning, övervakning, revision och samarbete med lokala myndigheter och arbetsmarknadsparter. |
| --- | --- |

—

Medel som anslagits till riskhantering, information, utbildning, övervakning, revision och samarbete med lokala myndigheter och arbetsmarknadsparter.

Det kan hända att ett företag inte har utvecklat någon policy om särskilda frågor som företaget ändå anser vara väsentliga. Om så är fallet ska företaget lämna en klar och motiverad förklaring till varför en sådan policy inte har tagits fram. Övriga rapporteringskrav gäller fortfarande (t.ex. affärsmodell, väsentliga risker m.m.).

I artikel 1 i direktivet föreskrivs följande: ”Om företaget inte följer någon policy i en eller flera av dessa frågor ska den icke-finansiella rapporten innehålla en klar och motiverad förklaring till detta.”

4.3   Resultat

Resultat

I artikel 1 i direktivet anges att den icke-finansiella rapporten måste innehålla information om följande:

”c)   Resultatet av denna policy.”

Resultatet av denna policy.

Företag bör ge en användbar, rättvis och balanserad bild av resultatet av deras policy.

Den icke-finansiella information som rapporteras av företag bör hjälpa investerare och andra intressenter att förstå och övervaka företagets resultat.

Relevanta upplysningar om resultaten av policyer kan bidra med användbar information om företagets styrkor och svagheter. Den icke-finansiella rapporten bör på ett heltäckande och koncist sätt spegla resultaten av ett företags aktiviteter och verksamhet.

Företag kan överväga att förklara förhållandet mellan finansiella och icke-finansiella resultat och hur detta hanteras över tid.

Analysen av resultat bör inbegripa relevanta, icke-finansiella centrala resultatindikatorer. Företagen förväntas ange de centrala resultatindikatorer som de anser vara mest användbara för att följa upp och bedöma framsteg och främja jämförbarhet mellan företag och sektorer. När så är lämpligt kan företag även överväga att presentera och förklara denna information i förhållande till mål och riktmärken.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att inkludera särskilda upplysningar för att förklara följande:






  — | Faktiska koldioxidutsläpp, koldioxidintensitet. |
| --- | --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att inkludera särskilda upplysningar för att förklara följande:

—

Faktiska koldioxidutsläpp, koldioxidintensitet.

| — | Användningen av farliga kemikalier eller biocidämnen. |
| --- | --- |

—

Användningen av farliga kemikalier eller biocidämnen.

| — | Naturkapital – konsekvenser och beroendeförhållanden. |
| --- | --- |

—

Naturkapital – konsekvenser och beroendeförhållanden.

| — | Jämförelse av mål, utveckling över tid. |
| --- | --- |

—

Jämförelse av mål, utveckling över tid.

| — | Mildrande effekter av tillämpade policyer. |
| --- | --- |

—

Mildrande effekter av tillämpade policyer.

| — | Planer för att minska koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

—

Planer för att minska koldioxidutsläppen.

4.4   Väsentliga risker och hanteringen av dessa

Väsentliga risker och hanteringen av dessa

I artikel 1 i direktivet anges att den icke-finansiella rapporten måste innehålla information som omfattar följande:

”d)   De väsentliga risker som rör dessa frågor och som är kopplade till företagets verksamhet, inbegripet, när så är relevant och proportionellt, dess affärsförbindelser, produkter eller tjänster, och som sannolikt kommer att få negativa konsekvenser på dessa områden, och hur företaget hanterar dessa risker.”

De väsentliga risker som rör dessa frågor och som är kopplade till företagets verksamhet, inbegripet, när så är relevant och proportionellt, dess affärsförbindelser, produkter eller tjänster, och som sannolikt kommer att få negativa konsekvenser på dessa områden, och hur företaget hanterar dessa risker.

Företagen bör rapportera information om sina väsentliga risker och om hur dessa risker hanteras och minskas. Riskerna kan röra företagets verksamhet, produkter eller tjänster, leveranskedja och affärsförbindelser eller andra aspekter. Informationen ska visa väsentliga risker på kort, medellång och lång sikt. Företagen ska redogöra för hur väsentliga risker kan påverka deras affärsmodell, aktiviteter, finansiella resultat och konsekvenserna av deras verksamhet.

Ett företag förväntas rapportera väsentlig information om väsentliga risker, oavsett om de härrör från företagets egna beslut eller åtgärder eller från yttre faktorer, och redogöra för de förfaranden som använts för att identifiera och bedöma sådana risker.

När så är relevant och proportionellt bör uppgifterna omfatta väsentlig information om leverantörs- och underleverantörskedjor. De bör även inbegripa väsentlig information om hur ett företag hanterar och mildrar väsentliga risker.

Ett företag förväntas belysa och förklara eventuella väsentliga förändringar av dess väsentliga risker, eller av hur företaget hanterar dem, under rapporteringsåret.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att inkludera särskilda upplysningar om följande:






  — | Felaktiga produkter som kan påverka konsumentsäkerheten. |
| --- | --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att inkludera särskilda upplysningar om följande:

—

Felaktiga produkter som kan påverka konsumentsäkerheten.

| — | Policyer som införts för att ta itu med problemet. |
| --- | --- |

—

Policyer som införts för att ta itu med problemet.

| — | Avhjälpande åtgärder för att tillgodose behoven hos konsumenter som redan påverkats av dessa produkter. |
| --- | --- |

—

Avhjälpande åtgärder för att tillgodose behoven hos konsumenter som redan påverkats av dessa produkter.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att rapportera väsentlig information om klimatrelaterade konsekvenser för dess verksamhet och strategi, med hänsyn tagen till företagets särskilda omständigheter och inbegripet lämpliga bedömningar av sannolikhet och användning av scenarioanalyser (20). |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att rapportera väsentlig information om klimatrelaterade konsekvenser för dess verksamhet och strategi, med hänsyn tagen till företagets särskilda omständigheter och inbegripet lämpliga bedömningar av sannolikhet och användning av scenarioanalyser (20).

20

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att rapportera väsentlig information om risker för skador som har att göra med mänskliga rättigheter, arbete och miljöskydd i dess leverantörs- och underleverantörskedja, och om hur företaget hanterar och mildrar potentiella negativa konsekvenser. |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att rapportera väsentlig information om risker för skador som har att göra med mänskliga rättigheter, arbete och miljöskydd i dess leverantörs- och underleverantörskedja, och om hur företaget hanterar och mildrar potentiella negativa konsekvenser.

4.5   Centrala resultatindikatorer

Centrala resultatindikatorer

I artikel 1 i direktivet anges att den icke-finansiella rapporten måste innehålla information som omfattar följande:

”e)   Icke-finansiella centrala resultatindikatorer som är relevanta för den aktuella verksamheten.”

Icke-finansiella centrala resultatindikatorer som är relevanta för den aktuella verksamheten.

Den icke-finansiella rapporten bör innefatta väsentliga beskrivningar och upplysningar baserade på indikatorer, s.k. centrala resultatindikatorer.

Företagen förväntas rapportera vilka centrala resultatindikatorer som är användbara med hänsyn till deras särskilda omständigheter. De centrala resultatindikatorerna bör överensstämma med de mått som företaget faktiskt använt i sina förfaranden för intern förvaltning och riskbedömning. Detta innebär att upplysningarna blir mer relevanta och användbara och bidrar till ökad transparens. Att rapportera om högkvalitativa, allmänt vedertagna centrala resultatindikatorer (t.ex. mått som används i stor utsträckning i en sektor eller för specifika tematiska frågor) kan också förbättra jämförbarheten, i synnerhet för företag inom samma sektor eller värdekedja.

Ett företag bör rapportera centrala resultatindikatorer som krävs för att förstå företagets utveckling, resultat, ställning samt konsekvenserna av dess verksamhet. En del centrala resultatindikatorer kan vara användbara för en mängd olika företag och affärsförhållanden. Andra centrala resultatindikatorer berör mer specifikt frågor och omständigheter inom i en viss sektor. Företagen uppmanas att rapportera väsentliga centrala resultatindikatorer, såväl allmänna som sektorsspecifika. Med hänsyn till deras särskilda omständigheter och investerares och andra intressenters informationsbehov förväntas företagen ge en rättvis och balanserad bild genom att använda allmänna, sektorsspecifika och företagsspecifika centrala resultatindikatorer.

Användarna av informationen brukar i hög grad uppskatta kvantitativ information eftersom det hjälper dem att mäta framsteg, kontrollera konsekvensen över tid och göra jämförelser. Lämpliga beskrivningar som förklarar de centrala resultatindikatorerna bidrar till att göra den icke-finansiella rapporten lättare att förstå.

Centrala resultatindikatorer anses även vara effektiva verktyg för att länka samma kvalitativ och kvantitativ information och skapa kopplingar. De gör det möjligt för företagen att ge en balanserad och heltäckande bild på ett kortfattat och effektivt sätt.

Centrala resultatindikatorer bör användas konsekvent från en rapporteringsperiod till nästa för att ge tillförlitlig information om framsteg och tendenser. De centrala resultatindikatorer som rapporterats kan naturligtvis utvecklas med tiden av affärsmässiga eller tekniska skäl. I sådana fall bör företagen förklara varför de centrala resultatindikatorerna förändrades. De kan överväga att justera tidigare information där så är lämpligt och tydligt och effektivt förklara konsekvenserna av dessa förändringar.

Företagen kan beskriva den datainsamling och metod samt de ramar som de har använt. De kan även tillhandahålla en analys av de centrala resultatindikatorer som har rapporterats och till exempel förklara varför de centrala resultatindikatorerna ökade eller minskade under rapporteringsåret och hur de centrala resultatindikatorerna kan komma att utvecklas i framtiden.

Företagen kan presentera centrala resultatindikatorer genom att koppla dem till mål, tidigare resultat och jämförelser med andra företag, när så är lämpligt.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att lämna lämpliga upplysningar om mått och mål som använts för att bedöma och hantera relevanta miljömässiga och klimatrelaterade frågor (21). |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att lämna lämpliga upplysningar om mått och mål som använts för att bedöma och hantera relevanta miljömässiga och klimatrelaterade frågor (21).

21

4.6   Tematiska aspekter

Tematiska aspekter

I artikel 1 i direktivet anges att berörda företag ”i sin förvaltningsberättelse [ska] infoga en icke-finansiell rapport som ger upplysningar i den utsträckning som krävs för att förstå företagets utveckling, resultat, ställning samt konsekvenserna av dess verksamhet, åtminstone i frågor som rör miljö, sociala förhållanden och personal, respekt för mänskliga rättigheter, bekämpning av korruption och mutor [...]”.

De väsentliga upplysningarna bör ge en balanserad och heltäckande bild av ett företags utveckling, resultat, ställning samt konsekvenserna av dess verksamhet.

Under vissa omständigheter kan företagen anse att rapportering av detaljerad information om förestående utveckling eller frågor som är under förhandling skulle vålla allvarlig skada. Rapportering av kortfattad information som inte vållar allvarlig skada kan dock vara ett viktigt steg mot att uppfylla det övergripande målet om transparens.

I artikel 1 i direktivet anges att ”[m]edlemsstaterna får tillåta att information om förestående utveckling eller om frågor som är under förhandling i undantagsfall inte lämnas ut, om [...] utlämnande av sådan information allvarligt skulle skada företagets marknadsposition [...].”

Tematiska aspekter är ofta sammankopplade. Ett miljöproblem som rör ett företags aktiviteter, produkter eller leveranskedja kan exempelvis också påverka konsumenters, anställdas eller leverantörers säkerhet och/eller hälsa, eller varumärkets anseende. Företagen förväntas ge en tydlig, rättvis och heltäckande bild som omfattar alla relevanta aspekter av en fråga.

Följande punkter utgör en icke uttömmande förteckning över tematiska aspekter som företagen förväntas beakta när de rapporterar icke-finansiell information:

a)   Miljöfrågor

Miljöfrågor

Ett företag förväntas rapportera relevant information om de faktiska och potentiella konsekvenserna av företagets verksamhet på miljön och hur aktuella och förutsebara miljöfrågor kan påverka företagets utveckling, resultat eller ställning.

Detta kan innefatta följande:

| — | Väsentliga upplysningar om förebyggande och bekämpning av miljöföroreningar. |
| --- | --- |

—

Väsentliga upplysningar om förebyggande och bekämpning av miljöföroreningar.

| — | Miljöpåverkan från energianvändning. |
| --- | --- |

—

Miljöpåverkan från energianvändning.

| — | Direkta och indirekta utsläpp i atmosfären (22). |
| --- | --- |

—

Direkta och indirekta utsläpp i atmosfären (22).

22

| — | Användning och skydd av naturtillgångar (t.ex. vatten och mark) och relaterat skydd av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

—

Användning och skydd av naturtillgångar (t.ex. vatten och mark) och relaterat skydd av biologisk mångfald.

| — | Avfallshantering. |
| --- | --- |

—

Avfallshantering.

| — | Miljöpåverkan från transport eller från användning och bortskaffande av produkter och tjänster. |
| --- | --- |

—

Miljöpåverkan från transport eller från användning och bortskaffande av produkter och tjänster.

| — | Utveckling av gröna produkter och tjänster. |
| --- | --- |

—

Utveckling av gröna produkter och tjänster.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan rapportera väsentlig information baserat på metoder som anges i särskild lagstiftning. Bilagorna till kommissionens rekommendation 2013/179/EU innehåller till exempel metoderna för produkters miljöavtryck och organisationers miljöavtryck. Dessa metoder är metoder för livscykelbedömning som ger företag möjlighet att för varje produkt eller en hel organisation identifiera följande: i) De mest relevanta konsekvenserna och ii) deras bidragande processer och utsläpp längs hela leveranskedjan. Miljökonsekvenserna kan rapporteras separat eller som en enda sammanlagd bedömning. |
| --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan rapportera väsentlig information baserat på metoder som anges i särskild lagstiftning. Bilagorna till kommissionens rekommendation 2013/179/EU innehåller till exempel metoderna för produkters miljöavtryck och organisationers miljöavtryck. Dessa metoder är metoder för livscykelbedömning som ger företag möjlighet att för varje produkt eller en hel organisation identifiera följande: i) De mest relevanta konsekvenserna och ii) deras bidragande processer och utsläpp längs hela leveranskedjan. Miljökonsekvenserna kan rapporteras separat eller som en enda sammanlagd bedömning.

Företag kan, när så är lämpligt, hänvisa till väsentlig information som rapporterats enligt särskilda krav på miljörapportering (23).

23

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan inkludera till exempel följande centrala resultatindikatorer:






  — | Energiprestanda och förbättringar av energiprestanda. |
| --- | --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan inkludera till exempel följande centrala resultatindikatorer:

—

Energiprestanda och förbättringar av energiprestanda.

| — | Energiförbrukning från icke-förnybara energikällor och energiintensitet. |
| --- | --- |

—

Energiförbrukning från icke-förnybara energikällor och energiintensitet.

| — | Växthusgasutsläpp i ton koldioxidekvivalent och växthusgasintensitet. |
| --- | --- |

—

Växthusgasutsläpp i ton koldioxidekvivalent och växthusgasintensitet.

| — | Utsläpp av andra förorenande ämnen (mätt i absolut värde och som intensitet). |
| --- | --- |

—

Utsläpp av andra förorenande ämnen (mätt i absolut värde och som intensitet).

| — | Utvinning av naturresurser. |
| --- | --- |

—

Utvinning av naturresurser.

| — | Konsekvenser och beroendeförhållanden avseende naturkapital och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

—

Konsekvenser och beroendeförhållanden avseende naturkapital och biologisk mångfald.

| — | Avfallshantering (t.ex. återvinningsgrad). |
| --- | --- |

—

Avfallshantering (t.ex. återvinningsgrad).

b)   Sociala förhållanden och personal

Sociala förhållanden och personal

Företagen förväntas rapportera väsentlig information om sociala förhållanden och personal (24). Detta inbegriper följande:

24

| — | Tillämpningen av Internationella arbetsorganisationens grundläggande konventioner. |
| --- | --- |

—

Tillämpningen av Internationella arbetsorganisationens grundläggande konventioner.

| — | Mångfaldsfrågor, såsom jämställdhet och likabehandling i arbetslivet (bland annat ålder, kön, sexuell läggning, religion, funktionsnedsättning, etniskt ursprung och andra relevanta aspekter). |
| --- | --- |

—

Mångfaldsfrågor, såsom jämställdhet och likabehandling i arbetslivet (bland annat ålder, kön, sexuell läggning, religion, funktionsnedsättning, etniskt ursprung och andra relevanta aspekter).

| — | Frågor som rör anställning, inbegripet samråd med och/eller medverkan av arbetstagare, anställnings- och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

—

Frågor som rör anställning, inbegripet samråd med och/eller medverkan av arbetstagare, anställnings- och arbetsvillkor.

| — | Kontakter med fackföreningar, inbegripet respekt för fackföreningars rättigheter. |
| --- | --- |

—

Kontakter med fackföreningar, inbegripet respekt för fackföreningars rättigheter.

| — | Förvaltning av humankapital, inbegripet hantering av omstruktureringar, karriärplanering och anställbarhet, ersättningssystem, utbildning. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av humankapital, inbegripet hantering av omstruktureringar, karriärplanering och anställbarhet, ersättningssystem, utbildning.

| — | Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

—

Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

| — | Konsumentförhållanden, inbegripet konsumenters tillfredsställelse, tillgänglighet, produkter med eventuella konsekvenser för konsumenternas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Konsumentförhållanden, inbegripet konsumenters tillfredsställelse, tillgänglighet, produkter med eventuella konsekvenser för konsumenternas hälsa och säkerhet.

| — | Konsekvenser för sårbara konsumenter. |
| --- | --- |

—

Konsekvenser för sårbara konsumenter.

| — | Ansvarsfull marknadsföring och forskning. |
| --- | --- |

—

Ansvarsfull marknadsföring och forskning.

| — | Kontakter med samhället, inbegripet lokalsamhällens sociala och ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

—

Kontakter med samhället, inbegripet lokalsamhällens sociala och ekonomiska utveckling.

Företag kan finna det lämpligt att stödja sig på allmänt vedertagna, högkvalitativa ramar, som OECD:s riktlinjer för multinationella företag, Internationella arbetsorganisationens trepartsdeklaration om principer för multinationella företag och den sociala politiken eller ISO 26000.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att rapportera centrala resultatindikatorer grundade på aspekter såsom följande:






  — | Jämställdhet och andra aspekter av mångfald. |
| --- | --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att rapportera centrala resultatindikatorer grundade på aspekter såsom följande:

—

Jämställdhet och andra aspekter av mångfald.

| — | Anställda som har rätt till föräldraledighet, fördelat på kön. |
| --- | --- |

—

Anställda som har rätt till föräldraledighet, fördelat på kön.

| — | Arbetstagare som deltar i verksamhet med hög risk för specifika olyckor eller sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Arbetstagare som deltar i verksamhet med hög risk för specifika olyckor eller sjukdomar.

| — | Antalet arbetsolycksfall, typer av skador eller arbetssjukdomar. |
| --- | --- |

—

Antalet arbetsolycksfall, typer av skador eller arbetssjukdomar.

| — | Personalomsättning. |
| --- | --- |

—

Personalomsättning.

| — | Andelen anställda som arbetar enligt tillfälliga kontrakt, fördelat på kön. |
| --- | --- |

—

Andelen anställda som arbetar enligt tillfälliga kontrakt, fördelat på kön.

| — | Genomsnittligt antal utbildningstimmar per år per anställd, fördelat på kön. |
| --- | --- |

—

Genomsnittligt antal utbildningstimmar per år per anställd, fördelat på kön.

| — | Samråd med arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Samråd med arbetstagare.

| — | Antalet anställda med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Antalet anställda med funktionsnedsättning.

c)   Respekt för mänskliga rättigheter

Respekt för mänskliga rättigheter

Företag förväntas rapportera väsentlig information om de potentiella och faktiska konsekvenserna av deras verksamhet för rättsinnehavare.

Det anses vara bästa praxis för ett företag att formulerar ett åtagande om att respektera de mänskliga rättigheterna. I sitt åtagande kan företaget fastställa vad det förväntar sig av sin ledning, sina anställda och sina affärspartner när det gäller mänskliga rättigheter, inbegripet grundläggande arbetsnormer. Informationen kan förklara vilkas rättigheter som åtagandet rör, t.ex. rättigheter för barn, kvinnor, urbefolkningar (25), personer med funktionsnedsättning (26), lokalsamhällen, småbrukare, offer för människohandel och arbetstagare, inklusive de som arbetar enligt tillfälliga kontrakt, arbetstagare i leveranskedjan eller underleverantörer, migrerande arbetstagare och deras familjer.

25

26

Företagen bör överväga att rapportera väsentlig information om tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter (due diligence) samt om förfaranden och arrangemang som har införts för att förebygga brott mot de mänskliga rättigheterna. Detta kan till exempel handla om hur ett företags avtal med företag i dess leveranskedja hanterar frågor om mänskliga rättigheter och hur ett företag mildrar potentiella negativa konsekvenser för de mänskliga rättigheterna och säkerställer ett lämpligt agerande om de mänskliga rättigheterna har kränkts.

Väsentliga upplysningar kan spegla ett företags inställning till bland annat de vägledande principerna om näringsliv och mänskliga rättigheter med tillämpning av FN:s ramar om att skydda, respektera och åtgärda (”Protect, Respect and Remedy”), OECD:s riktlinjer för multinationella företag och ILO:s trepartsdeklaration om principer för multinationella företag och den sociala politiken.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att rapportera väsentlig information och centrala resultatindikatorer om följande:






  — | Allvarliga konsekvenser för mänskliga rättigheter som har samband med företagets verksamhet eller beslut. |
| --- | --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att rapportera väsentlig information och centrala resultatindikatorer om följande:

—

Allvarliga konsekvenser för mänskliga rättigheter som har samband med företagets verksamhet eller beslut.

| — | Förfarandet för att ta emot och behandla klagomål och mildra och säkerställa ett lämpligt agerande vid människorättskränkningar. |
| --- | --- |

—

Förfarandet för att ta emot och behandla klagomål och mildra och säkerställa ett lämpligt agerande vid människorättskränkningar.

| — | Verksamhet och leverantörer som löper stor risk att drabbas av människorättskränkningar. |
| --- | --- |

—

Verksamhet och leverantörer som löper stor risk att drabbas av människorättskränkningar.

| — | Förfaranden och åtgärder för att förebygga människohandel för alla former av utnyttjande, tvångsarbete och barnarbete, osäker anställning och osäkra arbetsförhållanden, i synnerhet när det gäller geografiska områden om löper högre risk att utsättas för kränkningar. |
| --- | --- |

—

Förfaranden och åtgärder för att förebygga människohandel för alla former av utnyttjande, tvångsarbete och barnarbete, osäker anställning och osäkra arbetsförhållanden, i synnerhet när det gäller geografiska områden om löper högre risk att utsättas för kränkningar.

| — | Hur pass tillgängliga deras anläggningar, handlingar och webbplatser är för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Hur pass tillgängliga deras anläggningar, handlingar och webbplatser är för personer med funktionsnedsättning.

| — | Respekt för föreningsfriheten. |
| --- | --- |

—

Respekt för föreningsfriheten.

| — | Dialog med intressenterna. |
| --- | --- |

—

Dialog med intressenterna.

d)   Bekämpning av korruption och mutor

Bekämpning av korruption och mutor

Företagen förväntas rapportera väsentlig information om hur de hanterar frågor och händelser som rör korruption och mutor.

Företagen kan överväga att lämna upplysningar om organisation, beslut, och förvaltningsredskap och medel som anslagits till bekämpning av korruption och mutor.

De kan även överväga att förklara hur de bedömer bekämpning av korruption och mutor, vidtar åtgärder för att förebygga eller mildra negativa konsekvenser, kontrollerar effektivitet och kommunicerar i frågan internt och externt.

Företagen kan anse det lämpligt att stödja sig på allmänt vedertagna, högkvalitativa ramar, exempelvis OECD:s riktlinjer för multinationella företag eller ISO 26000.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att rapportera väsentlig information och centrala resultatindikatorer som till exempel avser följande aspekter:






  — | Policyer, förfaranden och standarder för bekämpning av korruption. |
| --- | --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att rapportera väsentlig information och centrala resultatindikatorer som till exempel avser följande aspekter:

—

Policyer, förfaranden och standarder för bekämpning av korruption.

| — | Kriterier som används i riskbedömningar med anknytning till korruption. |
| --- | --- |

—

Kriterier som används i riskbedömningar med anknytning till korruption.

| — | Förfaranden och resurser för intern kontroll som har avsatts för att förebygga korruption och mutor. |
| --- | --- |

—

Förfaranden och resurser för intern kontroll som har avsatts för att förebygga korruption och mutor.

| — | Anställda som har genomgått lämplig utbildning. |
| --- | --- |

—

Anställda som har genomgått lämplig utbildning.

| — | Användning av mekanismer för visselblåsare. |
| --- | --- |

—

Användning av mekanismer för visselblåsare.

| — | Antalet pågående eller avslutade mål som rör konkurrensbegränsande beteende. |
| --- | --- |

—

Antalet pågående eller avslutade mål som rör konkurrensbegränsande beteende.

e)   Övrigt

Övrigt

Leveranskedjor

Företagen förväntas, när så är relevant och proportionellt, rapportera väsentlig information om frågor som rör leveranskedjan och som är av avsevärd betydelse för företagets utveckling, resultat, ställning eller konsekvenser. Detta inbegriper information som krävs för en allmän förståelse av ett företags leveranskedja och av hur relevanta icke-finansiella frågor beaktas i hanteringen av leveranskedjan.

Om ett företag anser att rapportering av detaljerad information om förestående utveckling eller om frågor som är under förhandling skulle vålla allvarlig skada får det uppfylla det övergripande målet om transparens genom att rapportera kortfattad information som inte vållar allvarlig skada.

Väsentliga upplysningar kan spegla ett företags inställning till bland annat OECD:s riktlinjer för multinationella företag, FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter och relevanta industrispecifika ramar såsom riktlinjerna från FAO–OECD för ansvarsfulla produktionskedjor inom jordbrukssektorn.

| Exempel och centrala resultatindikatorer

  Ett företag kan överväga att rapportera väsentlig information och centrala resultatindikatorer som rör aspekter såsom kontroll av leverantörer när det gäller följande:






  — | Arbetspraxis, inbegripet barnarbete och tvångsarbete, osäker anställning, lön, osäkra arbetsförhållanden (inklusive byggnaders säkerhet, skyddsutrustning och arbetstagarnas hälsa) (27). |
| --- | --- |

Exempel och centrala resultatindikatorer

Exempel och centrala resultatindikatorer

Ett företag kan överväga att rapportera väsentlig information och centrala resultatindikatorer som rör aspekter såsom kontroll av leverantörer när det gäller följande:

—

Arbetspraxis, inbegripet barnarbete och tvångsarbete, osäker anställning, lön, osäkra arbetsförhållanden (inklusive byggnaders säkerhet, skyddsutrustning och arbetstagarnas hälsa) (27).

27

| — | Människohandel och andra frågor som rör mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

—

Människohandel och andra frågor som rör mänskliga rättigheter.

| — | Utsläpp av växthusgaser och andra typer av förorening av vatten och miljö. |
| --- | --- |

—

Utsläpp av växthusgaser och andra typer av förorening av vatten och miljö.

| — | Avskogning och andra risker som har att göra med biologisk mångfald. |
| --- | --- |

—

Avskogning och andra risker som har att göra med biologisk mångfald.

Övervakning av hur företaget påverkar leverantörer, exempelvis företagets betalningsvillkor och genomsnittliga betalningstid.

Konfliktmineraler

Företagen förväntas, när så är relevant och proportionellt, rapportera relevant information om due diligence-granskning för att säkerställa ansvarsfulla leveranskedjor för tenn, tantal, volfram och guld från konfliktdrabbade områden och högriskområden.

Upplysningarna bör överensstämma med OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet för ansvarsfulla leveranskedjor för mineraler från konfliktdrabbade områden och högriskområden, inklusive tillägg. I detta sammanhang förväntas företagen rapportera relevant information om effekten av deras policyer, praxis och resultat från due diligence-granskning när det gäller konfliktmineraler. De bör även upplysa om de åtgärder som vidtagits för att genomföra den ram i fem steg (28) för riskbaserade due diligence-granskningar i leveranskedjan för mineraler som anges i OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet, med hänsyn tagen till deras plats i leveranskedjan.

28

Företagen förväntas därefter rapportera centrala resultatindikatorer som avser typen av och antalet risker som identifierats, de åtgärder som vidtagits för att förebygga och mildra dessa risker och hur företaget har intensifierat sitt arbete med due diligence-granskning med tiden.

| Särskilda centrala resultatindikatorer

  Dessa inbegriper följande: Andelen direkta relevanta leverantörer som har antagit och infört en policy för due diligence-granskning när det gäller konfliktmineraler som överensstämmer med OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet, andelen tenn, tantal, volfram eller guld som kommer från konfliktdrabbade områden och högriskområden som hämtats på ett ansvarsfullt sätt och andelen relevanta kunder som genom avtal kräver information om due diligence-granskning när det gäller konfliktmineraler enligt OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet. |
| --- |

Särskilda centrala resultatindikatorer

Särskilda centrala resultatindikatorer

Dessa inbegriper följande: Andelen direkta relevanta leverantörer som har antagit och infört en policy för due diligence-granskning när det gäller konfliktmineraler som överensstämmer med OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet, andelen tenn, tantal, volfram eller guld som kommer från konfliktdrabbade områden och högriskområden som hämtats på ett ansvarsfullt sätt och andelen relevanta kunder som genom avtal kräver information om due diligence-granskning när det gäller konfliktmineraler enligt OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet.

5.   RAMAR FÖR RAPPORTERING

RAMAR FÖR RAPPORTERING

Ett företag får stödja sig på högkvalitativa, allmänt vedertagna nationella, EU-baserade eller internationella ramar vid utarbetandet av sin icke-finansiella rapport. Vissa ramar omfattar ett stort antal sektorer och tematiska frågor (övergripande ramar), medan andra är specifika för en sektor eller tematisk fråga. En del ramar är enbart inriktade på rapportering av icke-finansiell information, medan andra gäller transparens i ett vidare sammanhang.

Att stödja sig på en allmänt vedertagen ram som tagits fram i laga ordning ger företag en strukturerad mall för rapportering av centrala frågor av stort intresse, begränsar den administrativa bördan och gör det lättare att jämföra information.

Enligt artikel 1 i direktivet får berörda företag ”[...] stödja sig på nationella, unionsbaserade eller internationella ramar, och företagen ska i så fall ange vilka ramar de har använt sig av.”

Ett företag som stödjer sig på en eller flera ramar bör ange vilken ram eller vilka ramar som det har använt för sina särskilda upplysningar. Detta förbättrar tydligheten och jämförbarheten.

I skäl 9 i direktivet finns exempel på befintliga ramar för rapportering. Denna förteckning bör dock inte betraktas som uttömmande.

I skäl 9 i direktivet anges följande:

”När företag som omfattas av detta direktiv lämnar denna information, får de stödja sig på nationella ramar, unionsbaserade ramar, såsom unionens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas), eller internationella ramar såsom Förenta nationernas (FN) Global Compact-initiativ, de vägledande principerna om näringsliv och mänskliga rättigheter med tillämpning av FN:s ramar om att skydda, respektera och åtgärda (”Protect, Respect and Remedy”), OECD:s riktlinjer för multinationella företag, Internationella standardiseringsorganisationens ISO 26000, Internationella arbetsorganisationens trepartsdeklaration om principer för multinationella företag och den sociala politiken, det globala redovisningsinitiativet eller andra internationellt erkända ramar.”

Företag kan även överväga att använda andra ramar för rapportering, såsom de som nämns i inledningen till dessa riktlinjer.

6.   UPPGIFTER OM MÅNGFALD I STYRELSER

UPPGIFTER OM MÅNGFALD I STYRELSER

Det här avsnittet innehåller särskilda riktlinjer som är avsedda att hjälpa stora börsnoterade företag (29) att ta fram en beskrivning av deras policy för mångfald i styrelsen som ska ingå i deras företagsstyrningsrapport (30). Beskrivningen av policyn för mångfald i styrelsen utgör inte en del av den icke-finansiella rapporten (31). Detta avsnitt av riktlinjerna påverkar därför inte skyldigheten att rapportera väsentlig information om mångfaldspolicy som en del av den icke-finansiella rapporten.

29

30

31

Enligt artikel 1 i direktivet är stora börsnoterade företag skyldiga att rapportera följande information i sina företagsstyrningsrapporter:

”En beskrivning av den mångfaldspolicy som tillämpats med avseende på företagets förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan när det gäller aspekter som till exempel ålder, kön eller utbildnings- och yrkesbakgrund samt mångfaldspolicyns mål, hur den har genomförts och resultaten under redovisningsperioden. Om någon sådan policy inte tillämpas ska rapporten innehålla en motivering till detta.”

Mångfaldsaspekter

Mångfaldsaspekter

I beskrivningen av mångfaldspolicyn bör man ange de mångfaldskriterier som tillämpats och förklara varför man har valt dem. Vid valet av dessa kriterier bör alla relevanta mångfaldsaspekter beaktas för att säkerställa att styrelsen har en tillräcklig mångfald av åsikter och den expertis som krävs för en god förståelse av aktuella frågor och långsiktiga risker och möjligheter med anknytning till företagets verksamhet. Karaktären och komplexiteten hos företagets verksamhet bör tas i beaktande vid bedömningen av de profiler som behövs för en optimal mångfald i styrelsen, och detsamma gäller det sociala och miljömässiga sammanhang där företaget bedriver sin verksamhet.

Mångfaldsaspekterna bör i allmänhet omfatta ålder, kön eller utbildnings- och yrkesbakgrund. Om så är relevant på grund av företagets geografiska närvaro och den företagssektor i vilken företaget är verksamt kan det även vara lämpligt att inkludera geografisk härkomst, internationella erfarenheter, expertis i relevanta hållbarhetsfrågor, arbetstagarrepresentation och andra aspekter, t.ex. socioekonomisk bakgrund.

Vid valet av en kandidat på grundval av de fastställda mångfaldskriterierna bör regler och allmänt vedertagna principer om icke-diskriminering (32) tas med i beräkningen.

32

Mål

Mål

Företag bör rapportera särskilda mätbara mål för relevanta mångfaldsaspekter. Det är särskilt lämpligt att fastställa kvantitativa mål och tidsplaner när det gäller balansen mellan kvinnor och män.

Genomförande och resultat

Genomförande och resultat

Företagen bör ange hur målen för deras mångfaldspolicy beaktas i samband med efterträdarplanering, urval, nominering och utvärdering. De bör även ange vilken roll den behöriga styrelsekommittén har i dessa förfaranden, och huruvida informationen om mångfaldskriterierna och målen har delgivits aktieägarna vid val eller förnyelse av styrelseledamöter, i förekommande fall.

Företagen bör rapportera om läget i genomförandet och resultaten med avseende på policyns samtliga mångfaldsaspekter, åtminstone sedan den senaste rapporten. Om mångfaldsmålen inte har uppfyllts bör företaget informera om hur det planerar att uppfylla målen, inbegripet när dessa mål senast ska ha uppfyllts.

---

(1)  EUT L 330, 15.11.2014, s. 1.

1

(2)  EUT L 182, 29.6.2013, s. 19.

2

(3)  För att underlätta läsningen används termen företag i riktlinjerna när det hänvisas till den rapporterande enheten, oavsett om det rör sig om ett enda företag eller en koncern via dess moderbolag.

3

företag

enheten

företag

koncern

(4)  COM(2016) 739 final.

4

(5)  Mål 12.6: ”Uppmuntra företag, särskilt stora och multinationella företag, att införa hållbara metoder och att integrera hållbarhetsinformation i sin rapporteringscykel”.

5

(6)  Mål 5.5: ”Tillförsäkra kvinnor fullt och faktiskt deltagande och lika möjligheter till ledarskap på alla beslutsnivåer i det politiska, ekonomiska och offentliga livet”.

6

(7)  Arbetsgruppens slutrapport förväntas läggas fram vid G20-toppmötet den 7–8 juli 2017.

7

(8)  Ytterligare information om offentliga samråd finns på http://ec.europa.eu/finance/company-reporting/non-financial_reporting/index_en.htm#related-documents

8

(9)  Artikel 1.1 i direktivet.

9

(10)  I skäl 8 i direktivet anges även att ”[k]onsekvensernas allvar bör bedömas efter hur omfattande och svåra de är. Riskerna för negativa konsekvenser kan uppstå genom företagets egen verksamhet eller vara kopplade till dess aktiviteter, och, när det är relevant och proportionellt, dess produkter, tjänster och affärsförbindelser inklusive leverantörs- och underleverantörskedjor”.

10

(11)  Företag skulle exempelvis kunna använda den preliminära analys som tas upp i bilaga I till Emas-förordningen (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av den 25 november 2009 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:32009R1221).

11

(12)  I Emas sektorspecifika referensdokument identifieras till exempel bästa praxis och indikatorer avseende miljöaspekter.

12

(13)  Företag som till exempel tillämpar ett kvalitetssäkringssystem eller ett miljöledningssystem (såsom ISO 14001 eller Emas) eller genomför en bedömning av livscykler i miljön kan stödja sig på dem för att underbygga sin väsentlighetsbedömning och rapportera information om viktiga aspekter.

13

(14)  Grafer, diagram, tabeller m.m.

14

(15)  Korshänvisningar och vägledande ord bör vara smarta och användarvänliga, t.ex. genom att man tillämpar en praktisk regel om att det inte ska krävas mer än ett musklick ut från rapporten.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

16

(17)  Exempelvis om aspekter som rör klimatrelaterade villkor eller anställningsvillkor.

17

(18)  För ytterligare hänvisningar, se slutsatserna från den näringslivsledda arbetsgrupp om klimatrelaterade finansiella informationskrav som inrättats av rådet för finansiell stabilitet (FSB).

18

(19)  För ytterligare hänvisningar, se slutsatserna från den näringslivsledda arbetsgrupp om klimatrelaterade finansiella informationskrav som inrättats av rådet för finansiell stabilitet (FSB).

19

(20)  För ytterligare hänvisningar, se slutsatserna från den näringslivsledda arbetsgrupp om klimatrelaterade finansiella informationskrav som inrättats av rådet för finansiell stabilitet (FSB).

20

(21)  För ytterligare hänvisningar, se slutsatserna från den näringslivsledda arbetsgrupp om klimatrelaterade finansiella informationskrav som inrättats av rådet för finansiell stabilitet (FSB).

21

(22)  Inbegripet utsläpp av växthusgaser, toxiska ämnen, eutrofierande och försurande ämnen m.m.

22

(23)  Såsom förpliktelser som följer av EU-direktiv (direktivet om industriutsläpp, utsläppshandelssystemet, ramdirektivet för vatten, Reach, direktivet om deponering av avfall, direktivet om uttjänta fordon, direktivet om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning och direktivet om begränsning av farliga ämnen) och det europeiska registret över utsläpp och överföringar av föroreningar.

23

(24)  Uppgifter som avslöjar en fysisk persons ras eller etniska ursprung, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening eller sexuella läggning betraktas som en särskild kategori av personuppgifter enligt artikel 9 i förordning (EU) 2016/679 som inte ska behandlas såvida inte ett av villkoren i denna artikel har uppfyllts. Företag bör därför enbart rapportera anonymiserade eller aggregerade uppgifter (för att förhindra identifiering av individer) med avseende på dessa frågor.

24

(25)  Exempelvis i enlighet med ILO:s konvention om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder (nr 169) från 1989.

25

(26)  Exempelvis i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

26

(27)  Exempelvis med hänvisning till den resolution om arbete på skäliga villkor inom globala leveranskedjor som antogs vid Internationella arbetskonferensens 105:e möte (ILO, 2016): http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/105/texts-adopted/WCMS_497555/lang--en/index.htm

27

(28)  OECD (2016), OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Third Edition, OECD Publishing, Paris: http://dx.doi.org/10.1787/9789264252479-en

28

OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Third Edition

(29)  Medan kraven på icke-finansiell information gäller stora företag av allmänt intresse med mer än 500 anställda gäller kraven på upplysningar avseende mångfald i styrelsen endast stora börsnoterade företag.

29

(30)  Såsom anges i artikel 20 i direktiv 2013/34/EU.

30

(31)  Såsom avses i artikel 19a i direktiv 2013/34/EU.

31

(32)  På grund av exempelvis etniskt ursprung, ras, funktionsnedsättning eller sexuell läggning.

32

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 5.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 215/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 215/21

---

EU:s HANDLINGSPLAN FÖR NARKOTIKA 2017–2020

(2017/C 215/02)

INNEHÅLL

Inledning

| 1. | Minskad efterfrågan på narkotika |
| --- | --- |

1.

| 2. | Minskad tillgång på narkotika |
| --- | --- |

2.

| 3. | Samordning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Internationellt samarbete |
| --- | --- |

4.

| 5. | Information, forskning, övervakning och utvärdering |
| --- | --- |

5.

Bilaga I – 15 övergripande indikatorer för EU:s handlingsplan för narkotika 2017–2020 (befintliga rapporteringsmekanismer)

Bilaga II – Ordlista med akronymer

Inledning

Användningen av olaglig narkotika och narkotikamissbruk i allmänhet utgör ett stort problem för enskilda individer, familjer och samhällen i hela Europa. Narkotikamissbruket har inte bara hälsomässiga och sociala konsekvenser, utan marknaden för olaglig narkotika utgör dessutom en stor del av den brottsliga verksamheten i Europa och även på global nivå.

I december 2012 antog rådet EU:s narkotikastrategi 2013–2020. Strategin syftar till bidra till en minskad efterfrågan på och tillgång till narkotika inom EU. Den vill även minska de hälso- och samhällsfaror och de skador för hälsan och samhället som orsakas av narkotika genom en strategisk metod som utgör dels ett stöd och ett komplement till nationell politik, dels en ram för samordnade och samlade insatser och som utgör grunden och den politiska ramen för EU:s externa samarbete på området. Detta kommer att åstadkommas med hjälp av en välavvägd och evidensbaserad helhetsmetod.

Strategins mål är följande:

| — | Att bidra till en mätbar minskning av efterfrågan på narkotika, av narkotikaberoende och av narkotikarelaterade hälso- och samhällsfaror och skador på hälsan och samhället. |
| --- | --- |

—

Att bidra till en mätbar minskning av efterfrågan på narkotika, av narkotikaberoende och av narkotikarelaterade hälso- och samhällsfaror och skador på hälsan och samhället.

| — | Att bidra till att skapa störningar på marknaden för olaglig narkotika och till att mätbart minska tillgängligheten till olaglig narkotika. |
| --- | --- |

—

Att bidra till att skapa störningar på marknaden för olaglig narkotika och till att mätbart minska tillgängligheten till olaglig narkotika.

| — | Att uppmuntra samordning genom aktiva samtal och analyser av utvecklingen och utmaningarna på narkotikaområdet på EU-nivå och internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Att uppmuntra samordning genom aktiva samtal och analyser av utvecklingen och utmaningarna på narkotikaområdet på EU-nivå och internationell nivå.

| — | Att ytterligare stärka dialogen och samarbetet mellan EU och tredjeländer, internationella organisationer och internationella forum i narkotikafrågor. |
| --- | --- |

—

Att ytterligare stärka dialogen och samarbetet mellan EU och tredjeländer, internationella organisationer och internationella forum i narkotikafrågor.

| — | Att bidra till en bättre spridning av övervaknings-, forsknings- och utvärderingsresultat och en bättre förståelse av alla aspekter av narkotikafenomenet och av effekterna av ingripanden i avsikt att skapa en gedigen och omfattande evidensbas för politik och insatser. |
| --- | --- |

—

Att bidra till en bättre spridning av övervaknings-, forsknings- och utvärderingsresultat och en bättre förståelse av alla aspekter av narkotikafenomenet och av effekterna av ingripanden i avsikt att skapa en gedigen och omfattande evidensbas för politik och insatser.

I likhet med EU:s narkotikastrategi bygger denna handlingsplan för narkotika på de grundläggande principerna för EU-rätten och upprätthåller unionens grundvärderingar: respekt för människovärdet, frihet, demokrati, jämlikhet, solidaritet, rättsstatlighet och mänskliga rättigheter. Handlingsplanen bygger även på FN-konventionerna med de internationella rättsliga ramarna för hur man bl.a. ska angripa användningen av olaglig narkotika samt på den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

I planen anges de åtgärder som ska genomföras för att strategins mål ska kunna uppnås. Åtgärderna har samlats under strategins två policyområden:

| — | minskad efterfrågan på narkotika samt |
| --- | --- |

—

minskad efterfrågan på narkotika samt

| — | minskad tillgång till narkotika |
| --- | --- |

—

minskad tillgång till narkotika

och strategins tre genomgående teman:

| — | samordning, |
| --- | --- |

—

samordning,

| — | internationellt samarbete samt |
| --- | --- |

—

internationellt samarbete samt

| — | information, forskning, övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

—

information, forskning, övervakning och utvärdering.

Åtgärderna har anpassats till målen för EU:s narkotikastrategi 2013–2020. Vid utformningen av åtgärderna har man beaktat nödvändigheten av att dessa ska vara faktabaserade, vetenskapligt hållbara, realistiska, tidsbundna, användbara och mätbara samt ha tydlig EU-relevans och ett tydligt EU-mervärde. I handlingsplanen anges tidsplaner, ansvariga parter, indikatorer samt mekanismer för uppgiftsinsamling och uppgiftsbedömning.

I bilaga I anges ett antal övergripande indikatorer som bygger på befintliga rapporteringsmekanismer. Dessa gör det lättare att mäta huruvida EU:s handlingsplan för narkotika på det hela taget är effektiv och inte innebär någon ytterligare rapporteringsbörda. I planen hänvisas det när så är lämpligt till ett antal av dessa indikatorer. Genomgående i planen anges vidare indikatorer som bygger på program och utvärderingar samt andra källor till uppgifter. Användningen av dessa indikatorer är avhängig uppgiftsinsamlingen i varje medlemsstat eller på EU-institutionsnivå.

I strategin anges att dess detaljerade genomförande ska fastställas i två på varandra följande handlingsplaner. Den första handlingsplanen, som genomför den nuvarande narkotikastrategin, antogs 2013 och upphörde att gälla 2016. År 2016 slutfördes en extern halvtidsutvärdering av EU:s narkotikastrategi och genomförandet av EU:s handlingsplan för narkotika 2013–2016. Vid utvärderingen kom man fram till att de flesta av åtgärderna i handlingsplanen antingen hade slutförts eller höll på att genomföras. Resultaten av utvärderingen visar också att det behövs en andra handlingsplan för att genomföra EU:s narkotikastrategi 2013–2020, vilket bör vara den uppdaterade versionen av EU:s handlingsplan för narkotika 2013–2016. I EU:s handlingsplan för narkotika 2017–2020 nedan beaktas resultaten av denna utvärdering och de största förändringarna i narkotikasituationen och av narkotikapolitiken sedan antagandet av den förra handlingsplanen.

1.   Minskad efterfrågan på narkotika

Att bidra till en mätbar minskning av användningen av olaglig narkotika, problematiskt narkotikamissbruk, narkotikaberoende samt narkotikarelaterade hälso- och samhällsfaror och skador på hälsan och samhälle och att bidra till att narkotikaanvändning börjar senare i åldrarna

| Syfte | Åtgärd | Tidsplan | Ansvarig part | Indikator(er) | Uppgiftsinsamlings-/bedömningsmekanismer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Att förhindra narkotikaanvändning och i andra hand skjuta upp narkotikaanvändning |

Syfte

Åtgärd

Tidsplan

Ansvarig part

Indikator(er)

Uppgiftsinsamlings-/bedömningsmekanismer

1.

Att förhindra narkotikaanvändning och i andra hand skjuta upp narkotikaanvändning

| 1. | Förbättra tillgänglighet och verkningsfullhet för evidensbaserade (1) preventiva åtgärder som beaktar de riskfaktorer och skyddsfaktorer som anges nedan






  a) | befolkningsfaktorer, såsom ålder, kön, samt kulturella och sociala faktorer, |
| --- | --- | --- |

1.

Förbättra tillgänglighet och verkningsfullhet för evidensbaserade (1) preventiva åtgärder som beaktar de riskfaktorer och skyddsfaktorer som anges nedan

a)

befolkningsfaktorer, såsom ålder, kön, samt kulturella och sociala faktorer,

| b) | situationsfaktorer, såsom hemlöshet, migration och asylsökande, narkotikaanvändning inom nattliv och till fest, arbetsplatsen samt drograttfylleri, |
| --- | --- |

b)

situationsfaktorer, såsom hemlöshet, migration och asylsökande, narkotikaanvändning inom nattliv och till fest, arbetsplatsen samt drograttfylleri,

| c) | individuella faktorer, som mental hälsa, beteende och psykosocial utveckling samt andra faktorer som kan göra individen mer sårbar för narkotikaanvändning som genetisk påverkan och familjeomständigheter |
| --- | --- |

c)

individuella faktorer, som mental hälsa, beteende och psykosocial utveckling samt andra faktorer som kan göra individen mer sårbar för narkotikaanvändning som genetisk påverkan och familjeomständigheter

Pågår

Medlemsstaterna

| — | Övergripande indikatorer 1, 11, 12 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikatorer 1, 11, 12

| — | Tillgången till och graden av tillhandahållande av faktabaserade, universella och miljöanpassade preventiva åtgärder på medlemsstatsnivå |
| --- | --- |

—

Tillgången till och graden av tillhandahållande av faktabaserade, universella och miljöanpassade preventiva åtgärder på medlemsstatsnivå

| — | Tillgången till och graden av tillhandahållande av evidensbaserade riktade preventiva åtgärder, inbegripet familje- och samhällsbaserade åtgärder, på medlemsstatsnivå |
| --- | --- |

—

Tillgången till och graden av tillhandahållande av evidensbaserade riktade preventiva åtgärder, inbegripet familje- och samhällsbaserade åtgärder, på medlemsstatsnivå

| — | Tillgången till och graden av tillhandahållande av evidensbaserade angivna preventiva åtgärder på medlemsstatsnivå |
| --- | --- |

—

Tillgången till och graden av tillhandahållande av evidensbaserade angivna preventiva åtgärder på medlemsstatsnivå

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

Medlemsstaterna rapporterar om resultatet av åtgärderna

| 2. | Förutom prevention av narkotikaanvändning, stärka och fokusera preventiva och avledande åtgärder för att skjuta upp åldern för första användningen av olaglig narkotika och andra psykoaktiva substanser |
| --- | --- |

2.

Förutom prevention av narkotikaanvändning, stärka och fokusera preventiva och avledande åtgärder för att skjuta upp åldern för första användningen av olaglig narkotika och andra psykoaktiva substanser

Pågår

Medlemsstaterna

| — | Övergripande indikatorer 1, 5, 11 och 12 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikatorer 1, 5, 11 och 12

| — | Tillgången till och graden av tillhandahållande av evidensbaserade, preventiva och avledande åtgärder på medlemsstatsnivå som riktar sig till ungdomar i familje- och samhällsmiljö och i samband med formell/icke-formell utbildning |
| --- | --- |

—

Tillgången till och graden av tillhandahållande av evidensbaserade, preventiva och avledande åtgärder på medlemsstatsnivå som riktar sig till ungdomar i familje- och samhällsmiljö och i samband med formell/icke-formell utbildning

ECNN-rapportering

Medlemsstaterna rapporterar om resultatet av åtgärderna

| 3. | Utbyte av bästa praxis för alla former av förebyggande åtgärder som riktar sig till barn och ungdomar, föräldrar och utbildningsmiljöer, varvid även behov beaktas ur ett könsperspektiv, inbegripet utbildning, samhällsbaserade program och program via internet och sociala medier. |
| --- | --- |

3.

Utbyte av bästa praxis för alla former av förebyggande åtgärder som riktar sig till barn och ungdomar, föräldrar och utbildningsmiljöer, varvid även behov beaktas ur ett könsperspektiv, inbegripet utbildning, samhällsbaserade program och program via internet och sociala medier.

Pågår

Medlemsstaterna

ECNN

| — | Översikt över utbyten av bästa praxis mellan medlemsstaterna |
| --- | --- |

—

Översikt över utbyten av bästa praxis mellan medlemsstaterna

| — | Positiva resultat från beteendeutvärderingar från bästa praxis-insatser (vid förekomst) |
| --- | --- |

—

Positiva resultat från beteendeutvärderingar från bästa praxis-insatser (vid förekomst)

ECNN-portal för bästa praxis

Kommissionens rapportering

Medlemsstaterna rapporterar

Civilsamhällesforumet för narkotika rapporterar

| 4. | Öka medvetenheten om riskerna med och följderna av användning av olaglig narkotika och andra psykoaktiva substanser och förbättra färdigheterna och kompetensen när det gäller förebyggande av narkotikaanvändning. |
| --- | --- |

4.

Öka medvetenheten om riskerna med och följderna av användning av olaglig narkotika och andra psykoaktiva substanser och förbättra färdigheterna och kompetensen när det gäller förebyggande av narkotikaanvändning.

Pågår

Medlemsstaterna

Kommissionen

ECNN

| — | Övergripande indikatorer 5 och 12 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikatorer 5 och 12

| — | Graden av medvetenhet i allmänhet och bland ungdomar om en hälsosam livsstil och riskerna med och följderna av användning av olaglig narkotika och andra psykoaktiva substanser och nivån på färdigheterna och kompetensen hos dem som arbetar med prevention av narkotikaanvändning |
| --- | --- |

—

Graden av medvetenhet i allmänhet och bland ungdomar om en hälsosam livsstil och riskerna med och följderna av användning av olaglig narkotika och andra psykoaktiva substanser och nivån på färdigheterna och kompetensen hos dem som arbetar med prevention av narkotikaanvändning

ECNN-rapportering

Eurobarometerundersökningar

Espad

HBSC/WHO Europa

| 5. | Möjliggöra en mer välgrundad respons på den utmaning som missbruk av psykoaktiva mediciner utgör. |
| --- | --- |

5.

Möjliggöra en mer välgrundad respons på den utmaning som missbruk av psykoaktiva mediciner utgör.

2017–2020

Medlemsstaterna

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen, arbetsgruppen för läkemedel och medicintekniska produkter)

Läkemedelsmyndigheten

ECNN

| — | Antal initiativ som är inriktade på främjandet av lämplig användning av psykoaktiva mediciner |
| --- | --- |

—

Antal initiativ som är inriktade på främjandet av lämplig användning av psykoaktiva mediciner

| — | Sammanställning av bevis och internationella exempel på hur man kan minska risken för avledning och missbruk av psykoaktiva mediciner |
| --- | --- |

—

Sammanställning av bevis och internationella exempel på hur man kan minska risken för avledning och missbruk av psykoaktiva mediciner

| — | Antal kurser för läkare och övrig hälso- och sjukvårdspersonal om användning av läkemedel för att bekämpa smärta och behandla lidande |
| --- | --- |

—

Antal kurser för läkare och övrig hälso- och sjukvårdspersonal om användning av läkemedel för att bekämpa smärta och behandla lidande

Medlemsstaterna rapporterar

ECNN

RAPPORT Läkemedelsmyndigheten

| 2. | Effektivisera behandlingen och rehabiliteringen av narkotikamissbrukare, inbegripet tjänsterna avsedda för människor med komorbiditet, för att minska användningen av olaglig narkotika, problematiskt narkotikamissbruk, hälso- och samhällsfaror och skador på hälsan och samhället, och för att stödja återhämtning och social (åter)integration av problematiska och beroende narkotikaanvändare |
| --- | --- |

2.

Effektivisera behandlingen och rehabiliteringen av narkotikamissbrukare, inbegripet tjänsterna avsedda för människor med komorbiditet, för att minska användningen av olaglig narkotika, problematiskt narkotikamissbruk, hälso- och samhällsfaror och skador på hälsan och samhället, och för att stödja återhämtning och social (åter)integration av problematiska och beroende narkotikaanvändare

| 6. | Utveckla och öka mångfalden för, tillgången till, omfattningen av och tillgängligheten för evidensbaserade, övergripande och integrerade behandlingstjänster. Se till att dessa tjänster tar itu med blandmissbruk (kombinerad användning av olagliga och/eller tillåtna substanser, inklusive psykoaktiva mediciner och alkohol) och det ökande behovet hos åldrande narkotikaanvändare samt könsspecifika frågor.






  a) | Genomföra och förbättra utbildningen om missbruksbeteende för yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården och socialvården. |
| --- | --- | --- |

6.

Utveckla och öka mångfalden för, tillgången till, omfattningen av och tillgängligheten för evidensbaserade, övergripande och integrerade behandlingstjänster. Se till att dessa tjänster tar itu med blandmissbruk (kombinerad användning av olagliga och/eller tillåtna substanser, inklusive psykoaktiva mediciner och alkohol) och det ökande behovet hos åldrande narkotikaanvändare samt könsspecifika frågor.

a)

Genomföra och förbättra utbildningen om missbruksbeteende för yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården och socialvården.

| b) | Utarbeta och genomföra program för tidig upptäckt och intervention, kortvariga interventioner och behandling för barn och ungdomar som använder narkotika. |
| --- | --- |

b)

Utarbeta och genomföra program för tidig upptäckt och intervention, kortvariga interventioner och behandling för barn och ungdomar som använder narkotika.

Pågår

Medlemsstaterna

| — | Övergripande indikatorer 1, 6, 11 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikatorer 1, 6, 11

| — | Omfattningen av och mångfalden hos evidensbaserade, övergripande och integrerade behandlingstjänster på medlemsstatsnivå, inbegripet sådana som avser blandmissbruk och behoven hos äldre narkotikaanvändare (som har använt narkotika under lång tid) |
| --- | --- |

—

Omfattningen av och mångfalden hos evidensbaserade, övergripande och integrerade behandlingstjänster på medlemsstatsnivå, inbegripet sådana som avser blandmissbruk och behoven hos äldre narkotikaanvändare (som har använt narkotika under lång tid)

| — | Uppgifter från medlemsstaterna om kvarhållande i behandling och behandlingsresultat |
| --- | --- |

—

Uppgifter från medlemsstaterna om kvarhållande i behandling och behandlingsresultat

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

ECNN-portal för bästa praxis

Slutlig utvärdering av EU:s narkotikastrategi och handlingsplan

Medlemsstaterna rapporterar

| 7. | Ökat tillhandahållande av rehabiliterings-/återintegrations- och återhämtningstjänster med tonvikt på tjänster som






  a) | är inriktade på kontinuerlig vård genom fallhantering och samarbete mellan organ för enskilda personer, |
| --- | --- | --- |

7.

Ökat tillhandahållande av rehabiliterings-/återintegrations- och återhämtningstjänster med tonvikt på tjänster som

a)

är inriktade på kontinuerlig vård genom fallhantering och samarbete mellan organ för enskilda personer,

| b) | är inriktade på social (åter)integration (inklusive anställbarhet och boende) av problematiska och beroende narkotikaanvändare samt fångar och äldre narkotikaanvändare vid behov, |
| --- | --- |

b)

är inriktade på social (åter)integration (inklusive anställbarhet och boende) av problematiska och beroende narkotikaanvändare samt fångar och äldre narkotikaanvändare vid behov,

| c) | stärker den diagnostiska processen och behandlingen av psykisk och fysisk komorbiditet som inbegriper narkotikaanvändning, till exempel genom snabba tester av hepatit B och C samt hiv liksom andra sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos, |
| --- | --- |

c)

stärker den diagnostiska processen och behandlingen av psykisk och fysisk komorbiditet som inbegriper narkotikaanvändning, till exempel genom snabba tester av hepatit B och C samt hiv liksom andra sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos,

| d) | beaktar särskilda behov ur ett könsperspektiv, |
| --- | --- |

d)

beaktar särskilda behov ur ett könsperspektiv,

| e) | når ut till utsatta samhällsgrupper/delar av befolkningen |
| --- | --- |

e)

når ut till utsatta samhällsgrupper/delar av befolkningen

Pågår

Medlemsstaterna

| — | Övergripande indikator 11 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 11

Uppgifter från MS om följande:

| — | Omfattning av ökningen av de rehabiliterings-/återintegrations- och återhämtningstjänster som satsar på fallhantering och samarbete mellan organ |
| --- | --- |

—

Omfattning av ökningen av de rehabiliterings-/återintegrations- och återhämtningstjänster som satsar på fallhantering och samarbete mellan organ

| — | Omfattning av ökningen av antalet könsspecifika rehabiliterings-/återintegrations- och återhämtningsprogram |
| --- | --- |

—

Omfattning av ökningen av antalet könsspecifika rehabiliterings-/återintegrations- och återhämtningsprogram

| — | Omfattning av ökningen av antalet samhällsbaserade program för vård och program i fängelserna som är särskilt inriktade på narkotikaanvändare med komorbiditet och som inbegriper partnerskap mellan rehabiliterings-/återintegrations- och återhämtningstjänster för både psykisk hälsa och narkotikaanvändning |
| --- | --- |

—

Omfattning av ökningen av antalet samhällsbaserade program för vård och program i fängelserna som är särskilt inriktade på narkotikaanvändare med komorbiditet och som inbegriper partnerskap mellan rehabiliterings-/återintegrations- och återhämtningstjänster för både psykisk hälsa och narkotikaanvändning

| — | Nivå på och varaktighet för avhållsamhet från konsumtion av olaglig och/eller tillåten narkotika efter avslutad behandling |
| --- | --- |

—

Nivå på och varaktighet för avhållsamhet från konsumtion av olaglig och/eller tillåten narkotika efter avslutad behandling

| — | Tillgång till behandlingsalternativ för människor med återfall i narkotikaanvändning och för äldre narkotikaanvändare |
| --- | --- |

—

Tillgång till behandlingsalternativ för människor med återfall i narkotikaanvändning och för äldre narkotikaanvändare

ECNN-rapportering

Medlemsstaterna rapporterar om resultaten av tjänsterna

| 8. | a) | I förekommande fall öka tillgängligheten och täckningen för samt tillgången till risk- och skadebegränsande tjänster, t.ex. nål- och sprututbytesprogram, substitutionsbehandling med opioider och program för hantering av opioidöverdoser, för att minska de negativa följderna av narkotikaanvändning och för att förebygga och betydligt reducera antalet direkt eller indirekt narkotikarelaterade dödsfall och smittsamma blodburna sjukdomar som har koppling till narkotikaanvändning, men som inte är begränsade till hiv och viral hepatit, liksom sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos i enlighet med WHO-rekommendationen om det omfattande paketet med hälso- och sjukvårdstjänster för människor som injicerar narkotika |
| --- | --- | --- |

8.

a)

I förekommande fall öka tillgängligheten och täckningen för samt tillgången till risk- och skadebegränsande tjänster, t.ex. nål- och sprututbytesprogram, substitutionsbehandling med opioider och program för hantering av opioidöverdoser, för att minska de negativa följderna av narkotikaanvändning och för att förebygga och betydligt reducera antalet direkt eller indirekt narkotikarelaterade dödsfall och smittsamma blodburna sjukdomar som har koppling till narkotikaanvändning, men som inte är begränsade till hiv och viral hepatit, liksom sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos i enlighet med WHO-rekommendationen om det omfattande paketet med hälso- och sjukvårdstjänster för människor som injicerar narkotika

| b) | På ett bättre sätt förebygga narkotikarelaterade dödsfall i enlighet med de nationella omständigheterna, som, exempelvis när det gäller opiater, genom att ge tillgång till tillåtna läkemedelsformer av medicinska produkter som innehåller naloxon, och som har certifierats särskilt för att utbildade lekmän i frånvaro av medicinsk personal ska kunna behandla symtom som beror på en opioidöverdos |
| --- | --- |

b)

På ett bättre sätt förebygga narkotikarelaterade dödsfall i enlighet med de nationella omständigheterna, som, exempelvis när det gäller opiater, genom att ge tillgång till tillåtna läkemedelsformer av medicinska produkter som innehåller naloxon, och som har certifierats särskilt för att utbildade lekmän i frånvaro av medicinsk personal ska kunna behandla symtom som beror på en opioidöverdos

| c) | Identifiera och övervinna hinder för upptäckt av och tillgång till behandling av hiv och hepatit C bland människor som injicerar narkotika, inklusive fångar och andra utsatta grupper |
| --- | --- |

c)

Identifiera och övervinna hinder för upptäckt av och tillgång till behandling av hiv och hepatit C bland människor som injicerar narkotika, inklusive fångar och andra utsatta grupper

| d) | Utbyta information och i förekommande fall bästa praxis om risk- och skademinskningsåtgärder som nål- och sprututbytesprogram, substitutionsbehandling med opioider, rum för narkotikakonsumtion, naloxonprogram, interventioner med jämlikar, uppsökande behandlingsprogram, behandling av hepatit C, testning av tabletter och självtestning av hiv/aids i enlighet med nationell lagstiftning |
| --- | --- |

d)

Utbyta information och i förekommande fall bästa praxis om risk- och skademinskningsåtgärder som nål- och sprututbytesprogram, substitutionsbehandling med opioider, rum för narkotikakonsumtion, naloxonprogram, interventioner med jämlikar, uppsökande behandlingsprogram, behandling av hepatit C, testning av tabletter och självtestning av hiv/aids i enlighet med nationell lagstiftning

Pågår

Medlemsstaterna

ECNN

Kommissionen

| — | Övergripande indikatorer 2, 3, 4 och 11 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikatorer 2, 3, 4 och 11

| — | Omfattning av ökad tillgänglighet av och tillgång till faktabaserade risk- och skademinskande åtgärder i medlemsstaterna, i förekommande fall |
| --- | --- |

—

Omfattning av ökad tillgänglighet av och tillgång till faktabaserade risk- och skademinskande åtgärder i medlemsstaterna, i förekommande fall

| — | Översikt över utbyten av bästa praxis för risk- och skademinskande åtgärder |
| --- | --- |

—

Översikt över utbyten av bästa praxis för risk- och skademinskande åtgärder

| — | Antalet medlemsstater som uppnår WHO-rekommendationen om det omfattande paketet med hälso- och sjukvårdstjänster för människor som injicerar narkotika:






  — | nål- och sprututbytesprogram |
| --- | --- | --- |

—

Antalet medlemsstater som uppnår WHO-rekommendationen om det omfattande paketet med hälso- och sjukvårdstjänster för människor som injicerar narkotika:

—

nål- och sprututbytesprogram

| — | substitutionsbehandling med opioider |
| --- | --- |

—

substitutionsbehandling med opioider

| — | hivtester och hivrådgivning |
| --- | --- |

—

hivtester och hivrådgivning

| — | hivbehandling och hivvård |
| --- | --- |

—

hivbehandling och hivvård

| — | kondomprogram |
| --- | --- |

—

kondomprogram

| — | beteendeinterventioner |
| --- | --- |

—

beteendeinterventioner

| — | förebyggande och hantering av hepatit, tuberkulos och psykiska problem |
| --- | --- |

—

förebyggande och hantering av hepatit, tuberkulos och psykiska problem

| — | interventioner avseende sexuell och reproduktiv hälsa |
| --- | --- |

—

interventioner avseende sexuell och reproduktiv hälsa

| — | naloxonutbildning för lekmän som nödvändig förutsättning för säkra program för användning av naloxon hemma |
| --- | --- |

—

naloxonutbildning för lekmän som nödvändig förutsättning för säkra program för användning av naloxon hemma

| — | Omfattning av substitutionsbehandling med opioider bland opioidberoende personer |
| --- | --- |

—

Omfattning av substitutionsbehandling med opioider bland opioidberoende personer

| — | I förekommande fall, omfattningen av tillgången till skadebegränsande tjänster, som naloxonprogram, skademinskningsåtgärder i nattlivet och program som riktar sig till utsatta grupper/delar av befolkningen |
| --- | --- |

—

I förekommande fall, omfattningen av tillgången till skadebegränsande tjänster, som naloxonprogram, skademinskningsåtgärder i nattlivet och program som riktar sig till utsatta grupper/delar av befolkningen

| — | Antal program som underlättar för injektionsmissbrukare att genomgå behandling för hepatit C och antal personer som berörs |
| --- | --- |

—

Antal program som underlättar för injektionsmissbrukare att genomgå behandling för hepatit C och antal personer som berörs

| — | Genomförandegrad för vägledning från ECDC/ECNN om förebyggande och kontroll av infektionssjukdomar hos injektionsmissbrukare |
| --- | --- |

—

Genomförandegrad för vägledning från ECDC/ECNN om förebyggande och kontroll av infektionssjukdomar hos injektionsmissbrukare

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

Medlemsstaterna rapporterar

Civilsamhällesforumet för narkotika

Civilsamhällesforumet för hiv/aids, virushepatit och turberkulos

| 9. | Intensifiera utveckling, tillgänglighet och täckning av hälso- och sjukvårdsåtgärder för narkotikaanvändare i fängelse och efter frigivning för att uppnå en vårdkvalitet som är likvärdig med den ute i samhället |
| --- | --- |

9.

Intensifiera utveckling, tillgänglighet och täckning av hälso- och sjukvårdsåtgärder för narkotikaanvändare i fängelse och efter frigivning för att uppnå en vårdkvalitet som är likvärdig med den ute i samhället

Pågår

Medlemsstaterna

| — | Övergripande indikator 10 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 10

| — | Tillgången till tjänster för narkotikaanvändare i fängelse (till exempel substitutionsbehandling med opioider samt i förekommande fall naloxonprogram och nål- och sprututbytesprogram i enlighet med nationell lagstiftning, samt förebyggande och hantering av hiv, hepatit B, hepatit C och tbc) och i vilken omfattning fängelsernas hälso- och sjukvårdspolitik och praxis inbegriper modeller med bästa praxis för behovsbedömning och fortsatt vård för fångar under fängelsevistelsen |
| --- | --- |

—

Tillgången till tjänster för narkotikaanvändare i fängelse (till exempel substitutionsbehandling med opioider samt i förekommande fall naloxonprogram och nål- och sprututbytesprogram i enlighet med nationell lagstiftning, samt förebyggande och hantering av hiv, hepatit B, hepatit C och tbc) och i vilken omfattning fängelsernas hälso- och sjukvårdspolitik och praxis inbegriper modeller med bästa praxis för behovsbedömning och fortsatt vård för fångar under fängelsevistelsen

| — | I vilken omfattning fängelsebaserade tjänster och samhällsbaserade tjänster ger kontinuitet i vården av fångar efter frigivningen, med särskild tonvikt på undvikande av överdoser |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning fängelsebaserade tjänster och samhällsbaserade tjänster ger kontinuitet i vården av fångar efter frigivningen, med särskild tonvikt på undvikande av överdoser

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

Medlemsstaterna rapporterar om tjänster

| 3. | Införliva samordnade, bästa praxisbaserade och kvalitetsinriktade tillvägagångssätt i minskningen av efterfrågan på narkotika |
| --- | --- |

3.

Införliva samordnade, bästa praxisbaserade och kvalitetsinriktade tillvägagångssätt i minskningen av efterfrågan på narkotika

| 10. | Genomföra EU:s minimikvalitetsnormer som antogs av rådet 2015 (2) som bidrar till att överbrygga klyftan mellan vetenskap och praktik, för följande:






  a) | miljöanpassade, universella, selektiva och angivna preventiva åtgärder |
| --- | --- | --- |

10.

Genomföra EU:s minimikvalitetsnormer som antogs av rådet 2015 (2) som bidrar till att överbrygga klyftan mellan vetenskap och praktik, för följande:

a)

miljöanpassade, universella, selektiva och angivna preventiva åtgärder

| b) | åtgärder för tidig upptäckt och intervention |
| --- | --- |

b)

åtgärder för tidig upptäckt och intervention

| c) | åtgärder för risk- och skademinskning |
| --- | --- |

c)

åtgärder för risk- och skademinskning

| d) | åtgärder för behandling, rehabilitering, social integration och återhämtning |
| --- | --- |

d)

åtgärder för behandling, rehabilitering, social integration och återhämtning

och att övervaka genomförandet av dem.

2017–2020

Rådet

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

Medlemsstaterna

Kommissionen

ECNN

| — | Evidensgenomgång av åtgärder och program för minskning av efterfrågan på narkotika som genomförts enligt normerna |
| --- | --- |

—

Evidensgenomgång av åtgärder och program för minskning av efterfrågan på narkotika som genomförts enligt normerna

| — | Antal specialistutbildningar för läkare inom området för minskning av efterfrågan på narkotika och/eller uppskattat antal läkare som nåtts av specialistutbildningar |
| --- | --- |

—

Antal specialistutbildningar för läkare inom området för minskning av efterfrågan på narkotika och/eller uppskattat antal läkare som nåtts av specialistutbildningar

| — | Det civila samhällets medverkan i tillämpningen av normerna, inklusive i planering och introduktion |
| --- | --- |

—

Det civila samhällets medverkan i tillämpningen av normerna, inklusive i planering och introduktion

| — | Antal projekt och program som stöds på EU-nivå för att främja utbyte av bästa praxis för genomförandet av dessa normer |
| --- | --- |

—

Antal projekt och program som stöds på EU-nivå för att främja utbyte av bästa praxis för genomförandet av dessa normer

| — | Engagemang och samarbete mellan ministrar för att stödja tillämpningen av dessa normer |
| --- | --- |

—

Engagemang och samarbete mellan ministrar för att stödja tillämpningen av dessa normer

ECNN-portal för bästa praxis

Medlemsstaterna rapporterar

Slutlig utvärdering av EU:s narkotikastrategi och handlingsplan

2.   Minskad tillgång på narkotika

Att bidra till en mätbar minskning av tillgängligheten av och tillgången på olaglig narkotika i EU

| Syfte | Åtgärd | Tidsplan | Ansvarig part | Indikator(er) | Uppgiftsinsamlings-/bedömningsmekanismer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. | Effektivisera samordning och samarbete i fråga om brottsbekämpning inom EU i syfte att motverka olaglig narkotikaverksamhet, när så är lämpligt i överensstämmelse med relevanta åtgärder som fastställts under EU:s policycykel |

Syfte

Åtgärd

Tidsplan

Ansvarig part

Indikator(er)

Uppgiftsinsamlings-/bedömningsmekanismer

4.

Effektivisera samordning och samarbete i fråga om brottsbekämpning inom EU i syfte att motverka olaglig narkotikaverksamhet, när så är lämpligt i överensstämmelse med relevanta åtgärder som fastställts under EU:s policycykel

| 11. | På bästa sätt använda sig av tillgängliga instrument, kanaler och kommunikationsmedel för underrättelse- och informationsdelning i brottsbekämpande syfte, vilka används för att sammanställa och analysera narkotikarelaterad information |
| --- | --- |

11.

På bästa sätt använda sig av tillgängliga instrument, kanaler och kommunikationsmedel för underrättelse- och informationsdelning i brottsbekämpande syfte, vilka används för att sammanställa och analysera narkotikarelaterad information

Pågår

Medlemsstaterna

Europol

Eurojust

Rådets arbetsgrupp (Cosi)

| — | Övergripande indikatorer 7 och 15 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikatorer 7 och 15

| — | Omfattning av underrättelsestyrda och riktade aktiviteter med stor effekt, gemensamma operationer, gemensamma utredningsgrupper och gränsöverskridande samarbetsinitiativ som är inriktade på kriminella organisationer som sysslar med olaglig narkotika |
| --- | --- |

—

Omfattning av underrättelsestyrda och riktade aktiviteter med stor effekt, gemensamma operationer, gemensamma utredningsgrupper och gränsöverskridande samarbetsinitiativ som är inriktade på kriminella organisationer som sysslar med olaglig narkotika

| — | Ökad användning av Europols och andra brottsbekämpande myndigheters narkotikarelaterade informationsdelnings-, analys- och expertsystem |
| --- | --- |

—

Ökad användning av Europols och andra brottsbekämpande myndigheters narkotikarelaterade informationsdelnings-, analys- och expertsystem

| — | Resultat av Empact-projekt samt bilaterala och multilaterala initiativ |
| --- | --- |

—

Resultat av Empact-projekt samt bilaterala och multilaterala initiativ

| — | Antal narkotikarelaterade fall som hanterats av Eurojust och Europol, inklusive kvalitativ och kontextuell information om fallen |
| --- | --- |

—

Antal narkotikarelaterade fall som hanterats av Eurojust och Europol, inklusive kvalitativ och kontextuell information om fallen

Rapport från Europol

Eurojust rapporterar

ECNN-rapportering

Empacts driver-rapporter

| 12. | Identifiera och prioritera de mest omedelbara hoten i samband med narkotikarelaterad brottslighet |
| --- | --- |

12.

Identifiera och prioritera de mest omedelbara hoten i samband med narkotikarelaterad brottslighet

2017

Rådet

Rådets arbetsgrupp (Cosi)

Europol

Medlemsstaterna

Kommissionen

| — | EU:s policycykel för organiserad och allvarlig internationell brottslighet för 2018–2021 på plats |
| --- | --- |

—

EU:s policycykel för organiserad och allvarlig internationell brottslighet för 2018–2021 på plats

EU Socta

De fleråriga strategiska planerna

Operativa planer

Empacts driver-rapporter

Rapport från Europol

| 13. | Stärka Cepols utbildning för brottsbekämpande tjänstemän i fråga om olaglig narkotikatillverkning och -handel samt ekonomisk brottslighet, särskilt utbildningsmetoder och -tekniker för att






  a) | ta itu med användningen av ny kommunikationsteknik i samband med olaglig narkotikaframställning och -handel |
| --- | --- | --- |

13.

Stärka Cepols utbildning för brottsbekämpande tjänstemän i fråga om olaglig narkotikatillverkning och -handel samt ekonomisk brottslighet, särskilt utbildningsmetoder och -tekniker för att

a)

ta itu med användningen av ny kommunikationsteknik i samband med olaglig narkotikaframställning och -handel

| b) | främja konfiskering av tillgångar |
| --- | --- |

b)

främja konfiskering av tillgångar

| c) | motverka penningtvätt, samt |
| --- | --- |

c)

motverka penningtvätt, samt

| d) | upptäcka och demontera olagliga, hemliga laboratorier och cannabisodlingar. |
| --- | --- |

d)

upptäcka och demontera olagliga, hemliga laboratorier och cannabisodlingar.

2017–2020

Medlemsstaterna

Cepol

Europol

Rådets arbetsgrupp (Cosi)

Kommissionen

| — | Bedömning av utbildningsbehov genomförs regelbundet |
| --- | --- |

—

Bedömning av utbildningsbehov genomförs regelbundet

| — | Tillgänglighet och upptagning av relevanta kurser |
| --- | --- |

—

Tillgänglighet och upptagning av relevanta kurser

| — | Antal brottsbekämpande tjänstemän som utbildats och de facto utplacerats till följd av detta |
| --- | --- |

—

Antal brottsbekämpande tjänstemän som utbildats och de facto utplacerats till följd av detta

Cepols årsrapport

Cepols läroplan

Empacts driver-rapporter

| 14. | Förbättra narkotikabekämpningen genom att stärka och övervaka effektiviteten hos regionala plattformar för informationsdelning respektive säkerhetsdelning i syfte att störa och eliminera uppkommande hot från föränderliga narkotikahandelsvägar |
| --- | --- |

14.

Förbättra narkotikabekämpningen genom att stärka och övervaka effektiviteten hos regionala plattformar för informationsdelning respektive säkerhetsdelning i syfte att störa och eliminera uppkommande hot från föränderliga narkotikahandelsvägar

Pågår

Kommissionen

Medlemsstaterna

Europol

Rådets arbetsgrupp (Cosi)

Regionala plattformar för informationsutbyte

Regionala plattformar för säkerhetsdelning

| — | Övergripande indikator 7 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 7

| — | Antal underrättelsestyrda aktiviteter som lett till avbrott i och eliminering av narkotikahandelsvägar |
| --- | --- |

—

Antal underrättelsestyrda aktiviteter som lett till avbrott i och eliminering av narkotikahandelsvägar

| — | Graden av informationsdelning via effektiv verksamhet i nätverket med sambandsmän |
| --- | --- |

—

Graden av informationsdelning via effektiv verksamhet i nätverket med sambandsmän

Plattformar för säkerhets-/informationsdelning och utvärderingsrapporter

ECNN-rapportering

EU Socta

Empacts driver-rapporter

Rapport från Europol

MAOC-N (3)

| 15. | Stärka åtgärderna för att förhindra avledning av narkotikaprekursorer och pre-prekursorer för användning vid olaglig framställning av narkotika |
| --- | --- |

15.

Stärka åtgärderna för att förhindra avledning av narkotikaprekursorer och pre-prekursorer för användning vid olaglig framställning av narkotika

Pågår

Medlemsstaterna

Europol

Kommissionen

Rådets arbetsgrupp (arbetsgruppen för tullunionen,

Cosi)

| — | Antal fall och mängd stoppade eller beslagtagna skeppslaster med prekursorer avsedda för olaglig användning |
| --- | --- |

—

Antal fall och mängd stoppade eller beslagtagna skeppslaster med prekursorer avsedda för olaglig användning

| — | Resultat av Empact-projekten |
| --- | --- |

—

Resultat av Empact-projekten

| — | Användning av PEN-onlinesystemet (Pre-Export Notification) samt ökad användning av Pics-systemet (Precursors Incident Communication System) |
| --- | --- |

—

Användning av PEN-onlinesystemet (Pre-Export Notification) samt ökad användning av Pics-systemet (Precursors Incident Communication System)

| — | Antal gemensamma uppföljningsmöten och annan verksamhet för att förhindra avledning av prekursorer och pre-prekursorer |
| --- | --- |

—

Antal gemensamma uppföljningsmöten och annan verksamhet för att förhindra avledning av prekursorer och pre-prekursorer

Rapporter från EU:s och medlemsstaternas brottsbekämpande organ

Empacts

driver-rapporter

Rapport från Europol

| 16. | Bekämpa gränsöverskridande narkotikahandel, inklusive via container- och pakettransporter och förbättra säkerheten vid gränserna, särskilt vid EU:s kusthamnar, flygplatser och landgränsövergångsställen genom intensifierade insatser, inkl. informations- och underrättelsedelning, av relevanta brottsbekämpande myndigheter |
| --- | --- |

16.

Bekämpa gränsöverskridande narkotikahandel, inklusive via container- och pakettransporter och förbättra säkerheten vid gränserna, särskilt vid EU:s kusthamnar, flygplatser och landgränsövergångsställen genom intensifierade insatser, inkl. informations- och underrättelsedelning, av relevanta brottsbekämpande myndigheter

Pågår

Medlemsstaterna

Europol

Rådets arbetsgrupp

(arbetsgruppen för tullsamarbete,

Cosi)

| — | Antalet sektorsövergripande gemensamma operationer med olika organ samt gränsöverskridande samarbetsinitiativ |
| --- | --- |

—

Antalet sektorsövergripande gemensamma operationer med olika organ samt gränsöverskridande samarbetsinitiativ

| — | Intensifierat informationsutbyte, till exempel samförståndsavtal mellan brottsbekämpande myndigheter och sådana relevanta organ som flygbolag, luftfartskurirföretag, rederier, hamnmyndigheter och kemiföretag |
| --- | --- |

—

Intensifierat informationsutbyte, till exempel samförståndsavtal mellan brottsbekämpande myndigheter och sådana relevanta organ som flygbolag, luftfartskurirföretag, rederier, hamnmyndigheter och kemiföretag

| — | Resultat av Empact-projekten |
| --- | --- |

—

Resultat av Empact-projekten

| — | Bättre underrättelse- och informationsdelning om gränsöverskridande narkotikahandel med användning av bl.a. tillgängliga gränsövervakningssystem |
| --- | --- |

—

Bättre underrättelse- och informationsdelning om gränsöverskridande narkotikahandel med användning av bl.a. tillgängliga gränsövervakningssystem

| — | Genomförandet av EU-direktivet om passageraruppgifter |
| --- | --- |

—

Genomförandet av EU-direktivet om passageraruppgifter

Empacts driver-rapporter

Rapport från Europol

Rapporter från arbetsgruppen för tullsamarbete

Medlemsstaterna rapporterar

MAOC-N

Frontex

| 17. | Genomföra de viktigaste indikatorerna för att minska tillgången på narkotika som antogs av rådet 2013 (4) |
| --- | --- |

17.

Genomföra de viktigaste indikatorerna för att minska tillgången på narkotika som antogs av rådet 2013 (4)

2017–2020

Kommissionen

Medlemsstaterna

Rådet

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

ECNN

Europol

Omfattningen av genomförandet av följande indikatorer:

| — | antal narkotikabeslag och mängd |
| --- | --- |

—

antal narkotikabeslag och mängd

| — | narkotikans renhetsgrad och innehåll |
| --- | --- |

—

narkotikans renhetsgrad och innehåll

| — | narkotikapriser |
| --- | --- |

—

narkotikapriser

| — | demonterade anläggningar för narkotikaframställning |
| --- | --- |

—

demonterade anläggningar för narkotikaframställning

| — | brott mot narkotikalagstiftningen |
| --- | --- |

—

brott mot narkotikalagstiftningen

| — | narkotikatillgången i befolkningsundersökningar |
| --- | --- |

—

narkotikatillgången i befolkningsundersökningar

| — | uppskattningar av marknadsstorlek |
| --- | --- |

—

uppskattningar av marknadsstorlek

Översyn av befintlig nationell uppgiftsinsamling om tillgång till narkotika i medlemsstaterna

ECNN-rapportering

Rapport från Europol

| 5. | Att effektivisera det rättsliga samarbetet och lagstiftningen inom EU |
| --- | --- |

5.

Att effektivisera det rättsliga samarbetet och lagstiftningen inom EU

| 18. | Stärka EU:s rättsliga samarbete i fråga om gränsöverskridande narkotikahandel, penningtvätt samt förverkande av vinning från narkotikarelaterad organiserad brottslighet |
| --- | --- |

18.

Stärka EU:s rättsliga samarbete i fråga om gränsöverskridande narkotikahandel, penningtvätt samt förverkande av vinning från narkotikarelaterad organiserad brottslighet

2017–2020

Rådet

Kommissionen

Medlemsstaterna

Eurojust

| — | Snabbt genomförande av överenskomna EU-åtgärder och EU-lagstiftning om a) förverkande och återvinning av tillgångar som härrör från brott (5), b) penningtvätt (6), c) tillnärmning av narkotikahandelsbrott och sanktioner i hela EU (7) |
| --- | --- |

—

Snabbt genomförande av överenskomna EU-åtgärder och EU-lagstiftning om a) förverkande och återvinning av tillgångar som härrör från brott (5), b) penningtvätt (6), c) tillnärmning av narkotikahandelsbrott och sanktioner i hela EU (7)

| — | Ökat antal ekonomiska utredningar och beslagtaganden vad avser vinning av narkotikarelaterad organiserad brottslighet genom brottsbekämpande myndigheter i EU och rättsligt samarbete på EU-nivå |
| --- | --- |

—

Ökat antal ekonomiska utredningar och beslagtaganden vad avser vinning av narkotikarelaterad organiserad brottslighet genom brottsbekämpande myndigheter i EU och rättsligt samarbete på EU-nivå

| — | Snabba och effektiva reaktioner på begäran om ömsesidig rättslig hjälp och europeiska arresteringsorder i samband med olaglig narkotikahandel |
| --- | --- |

—

Snabba och effektiva reaktioner på begäran om ömsesidig rättslig hjälp och europeiska arresteringsorder i samband med olaglig narkotikahandel

Eurojust rapporterar

Medlemsstaterna rapporterar

| 19. | Anta och genomföra nya EU-lagstiftningsåtgärder för att komma till rätta med uppkomsten, användningen och den snabba spridningen av nya psykoaktiva substanser |
| --- | --- |

19.

Anta och genomföra nya EU-lagstiftningsåtgärder för att komma till rätta med uppkomsten, användningen och den snabba spridningen av nya psykoaktiva substanser

2017–2020

Kommissionen

Rådet

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

Medlemsstaterna

ECNN

Europol

Eurojust

| — | EU-lagstiftning på plats |
| --- | --- |

—

EU-lagstiftning på plats

| — | Genomförande av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna |
| --- | --- |

—

Genomförande av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna

| — | Uppdatering av EU-riktlinjer för informationsutbyte och förfaranden för riskbedömning |
| --- | --- |

—

Uppdatering av EU-riktlinjer för informationsutbyte och förfaranden för riskbedömning

| — | Övervakning av effekterna av de nya lagstiftningsåtgärderna med särskild inriktning på ersättningseffekten på marknaden för olaglig narkotika |
| --- | --- |

—

Övervakning av effekterna av de nya lagstiftningsåtgärderna med särskild inriktning på ersättningseffekten på marknaden för olaglig narkotika

Medlemsstaterna rapporterar

ECNN-rapportering

Kommissionen

(EU-åtgärder)

| 20. | Genomföra EU-lagstiftningen om narkotikaprekursorer för att förhindra avledning utan att störa laglig handel |
| --- | --- |

20.

Genomföra EU-lagstiftningen om narkotikaprekursorer för att förhindra avledning utan att störa laglig handel

Pågår

Rådet

Kommissionen

Medlemsstaterna

| — | Information om fall och mängd stoppade eller beslagtagna skeppslaster med prekursorer avsedda för olaglig användning |
| --- | --- |

—

Information om fall och mängd stoppade eller beslagtagna skeppslaster med prekursorer avsedda för olaglig användning

| — | Resultat av Empact-projekten |
| --- | --- |

—

Resultat av Empact-projekten

| — | Användning av PEN-onlinesystemet (Pre-Export Notification) samt ökad användning av Pics-systemet (Precursors Incident Communication System) |
| --- | --- |

—

Användning av PEN-onlinesystemet (Pre-Export Notification) samt ökad användning av Pics-systemet (Precursors Incident Communication System)

| — | Antal gemensamma uppföljningsmöten och annan verksamhet för att förhindra avledning av prekursorer och pre-prekursorer |
| --- | --- |

—

Antal gemensamma uppföljningsmöten och annan verksamhet för att förhindra avledning av prekursorer och pre-prekursorer

Årlig INCB-rapport om prekursorer

Europeiska kommissionen och ECNN rapporterar

| 21. | Ta itu med användningen av vissa farmakologiskt aktiva substanser (enligt definition i direktiv 2011/62/EU) som utspädningsmedel (cutting agents) för olaglig narkotika |
| --- | --- |

21.

Ta itu med användningen av vissa farmakologiskt aktiva substanser (enligt definition i direktiv 2011/62/EU) som utspädningsmedel (cutting agents) för olaglig narkotika

Pågår

Medlemsstaterna

Kommissionen

Läkemedelsmyndigheten

Europol

| — | Information om beslag av aktiva substanser som används som utspädningsmedel (cutting agents) för olaglig narkotika |
| --- | --- |

—

Information om beslag av aktiva substanser som används som utspädningsmedel (cutting agents) för olaglig narkotika

| — | Ett snabbt genomförande av nya EU-lagstiftningskrav i syfte att säkra försörjningskedjan för aktiva substanser enligt direktiv 2011/62/EU, direktivet om förfalskade läkemedel |
| --- | --- |

—

Ett snabbt genomförande av nya EU-lagstiftningskrav i syfte att säkra försörjningskedjan för aktiva substanser enligt direktiv 2011/62/EU, direktivet om förfalskade läkemedel

Medlemsstaterna rapporterar

Medlemsstaterna rapporterar

| 22. | När så är lämpligt och i enlighet med egna rättsliga ramar ska medlemsstaterna tillhandahålla och tillämpa alternativ till tvångsåtgärder till narkotikaanvändande lagöverträdare, till exempel följande:






  a) | Utbildning |
| --- | --- | --- |

22.

När så är lämpligt och i enlighet med egna rättsliga ramar ska medlemsstaterna tillhandahålla och tillämpa alternativ till tvångsåtgärder till narkotikaanvändande lagöverträdare, till exempel följande:

a)

Utbildning

| b) | (Uppskjuten påföljd med) behandling |
| --- | --- |

b)

(Uppskjuten påföljd med) behandling

| c) | Uppskjutna utredningar eller rättsliga åtgärder |
| --- | --- |

c)

Uppskjutna utredningar eller rättsliga åtgärder

| d) | Rehabilitering och återhämtning |
| --- | --- |

d)

Rehabilitering och återhämtning

| e) | Eftervård och social återintegration |
| --- | --- |

e)

Eftervård och social återintegration

2017–2020

Medlemsstaterna

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen,

arbetsgruppen för materiell straffrätt)

| — | Ökad tillgänglighet och genomförande av alternativ till tvångsåtgärder för narkotikaanvändande lagöverträdare vad avser utbildning, behandling, rehabilitering, eftervård och social integration |
| --- | --- |

—

Ökad tillgänglighet och genomförande av alternativ till tvångsåtgärder för narkotikaanvändande lagöverträdare vad avser utbildning, behandling, rehabilitering, eftervård och social integration

| — | Ökad övervakning, genomförande och utvärdering av alternativ till tvångsåtgärder |
| --- | --- |

—

Ökad övervakning, genomförande och utvärdering av alternativ till tvångsåtgärder

| — | Typ och antal alternativ till tvångsåtgärder som tillhandahålls och genomförs av medlemsstaterna |
| --- | --- |

—

Typ och antal alternativ till tvångsåtgärder som tillhandahålls och genomförs av medlemsstaterna

| — | Information om hur effektivt det är med användning av alternativ till tvångsåtgärder |
| --- | --- |

—

Information om hur effektivt det är med användning av alternativ till tvångsåtgärder

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

Medlemsstaterna rapporterar

| 6. | Att effektivt reagera på nuvarande och nya trender i fråga om olaglig narkotikaverksamhet |
| --- | --- |

6.

Att effektivt reagera på nuvarande och nya trender i fråga om olaglig narkotikaverksamhet

| 23. | Identifiera strategiska reaktioner när det gäller den nya informations- och kommunikationsteknikens (IKT) roll och hotell för associerade webbplatser vid framställning, saluföring, köp och distribution av olaglig narkotika och nya psykoaktiva substanser, på nationell nivå och på EU-nivå. |
| --- | --- |

23.

Identifiera strategiska reaktioner när det gäller den nya informations- och kommunikationsteknikens (IKT) roll och hotell för associerade webbplatser vid framställning, saluföring, köp och distribution av olaglig narkotika och nya psykoaktiva substanser, på nationell nivå och på EU-nivå.

2017–2020

Rådet

Kommissionen

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen,

Cosi (ständiga kommittén för inre säkerhet),

arbetsgruppen för tullsamarbete)

Medlemsstaterna

Europol

Cepol

ECNN

Eurojust

| — | Resultat av brottsbekämpningsåtgärder riktade mot narkotikarelaterad brottslighet via internet |
| --- | --- |

—

Resultat av brottsbekämpningsåtgärder riktade mot narkotikarelaterad brottslighet via internet

| — | Ökat antal gemensamma operationer och gränsöverskridande samarbetsinitiativ |
| --- | --- |

—

Ökat antal gemensamma operationer och gränsöverskridande samarbetsinitiativ

| — | Antal finansierade forskningsprojekt och verktyg som utvecklats för att främja brottsbekämpning och deras verkan |
| --- | --- |

—

Antal finansierade forskningsprojekt och verktyg som utvecklats för att främja brottsbekämpning och deras verkan

| — | Antal avtal/diskussioner med relevanta partner inom industrin |
| --- | --- |

—

Antal avtal/diskussioner med relevanta partner inom industrin

| — | Upprätta en ordlista med termer |
| --- | --- |

—

Upprätta en ordlista med termer

| — | Upprättandet av en förteckning över övervakningsverktyg |
| --- | --- |

—

Upprättandet av en förteckning över övervakningsverktyg

| — | Antal utbildningstillfällen för berörda parter |
| --- | --- |

—

Antal utbildningstillfällen för berörda parter

| — | Antal möten med internationella partner där åtgärden diskuterades |
| --- | --- |

—

Antal möten med internationella partner där åtgärden diskuterades

Halvtidsöversyn av EU:s policycykel

Empacts

driver-rapporter

Rapport från Europol

Cepols statistik/årsrapport

ECNN-rapportering

Medlemsstaterna rapporterar

Rapporter från EU-organ

Kommissionen

3.   Samordning

Medlemsstaterna och EU ska effektivt samordna narkotikapolitiken

| Syfte | Åtgärd | Tidsplan | Ansvarig part | Indikator(er) | Uppgiftsinsamlings-/bedömningsmekanismer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. | Att säkerställa effektiv EU-samordning på narkotikaområdet |

Syfte

Åtgärd

Tidsplan

Ansvarig part

Indikator(er)

Uppgiftsinsamlings-/bedömningsmekanismer

7.

Att säkerställa effektiv EU-samordning på narkotikaområdet

| 24. | Förbättra informationsutbytet mellan rådets övergripande arbetsgrupp och andra relevanta arbetsgrupper och särskilt Cosi för att förbättra samordningen för att minska tillgången på narkotika
  Förbättra informationsutbytet mellan den övergripande arbetsgruppen och rådets andra relevanta geografiska och tematiska arbetsgrupper inklusive exempelvis Cosi, Coafr, Coasi, Coest, Colac, Cotra, Coweb, Conun, Cohom, arbetsgruppen för tullsamarbete, COSCE, arbetsgruppen för tullunionen och arbetsgruppen för materiell straffrätt |
| --- | --- |

24.

Förbättra informationsutbytet mellan rådets övergripande arbetsgrupp och andra relevanta arbetsgrupper och särskilt Cosi för att förbättra samordningen för att minska tillgången på narkotika

Förbättra informationsutbytet mellan den övergripande arbetsgruppen och rådets andra relevanta geografiska och tematiska arbetsgrupper inklusive exempelvis Cosi, Coafr, Coasi, Coest, Colac, Cotra, Coweb, Conun, Cohom, arbetsgruppen för tullsamarbete, COSCE, arbetsgruppen för tullunionen och arbetsgruppen för materiell straffrätt

Pågår

Ordförandeskapet

Rådet

Utrikestjänsten

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

| — | I vilken omfattning EU:s narkotikastrategi/handlingsplan beaktas i programmen för andra rådsarbetsgrupper som Cosi, Coafr, Coasi, Coest, Colac, Cotra, Coweb, Conun, Cohom, arbetsgruppen för tullsamarbete, COSCE, arbetsgruppen för tullunionen och arbetsgruppen för materiell straffrätt |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning EU:s narkotikastrategi/handlingsplan beaktas i programmen för andra rådsarbetsgrupper som Cosi, Coafr, Coasi, Coest, Colac, Cotra, Coweb, Conun, Cohom, arbetsgruppen för tullsamarbete, COSCE, arbetsgruppen för tullunionen och arbetsgruppen för materiell straffrätt

| — | En regelbunden informationspunkt på den övergripande arbetsgruppens agenda om 1) verksamhet som är kopplad till narkotikarelaterade prioriteringar i EU:s policycykel (baserat på Empact-rapporter, en gång per ordförandeskap) och 2) relevant verksamhet i andra rådsarbetsgrupper för ordförandena i andra relevanta rådsarbetsgrupper, i förekommande fall |
| --- | --- |

—

En regelbunden informationspunkt på den övergripande arbetsgruppens agenda om 1) verksamhet som är kopplad till narkotikarelaterade prioriteringar i EU:s policycykel (baserat på Empact-rapporter, en gång per ordförandeskap) och 2) relevant verksamhet i andra rådsarbetsgrupper för ordförandena i andra relevanta rådsarbetsgrupper, i förekommande fall

Den övergripande arbetsgruppen rapporterar

Ordförandeskapet rapporterar

| 25. | Varje ordförandeskap får vid behov kalla till möte för de nationella narkotikasamordnarna och andra grupperingar för att diskutera nya trender, effektiva ingripanden och annan policyutveckling med mervärde för EU:s narkotikastrategi och medlemsstaterna |
| --- | --- |

25.

Varje ordförandeskap får vid behov kalla till möte för de nationella narkotikasamordnarna och andra grupperingar för att diskutera nya trender, effektiva ingripanden och annan policyutveckling med mervärde för EU:s narkotikastrategi och medlemsstaterna

Två gånger per år

Ordförandeskapet

Medlemsstaterna

| — | I vilken omfattning dagordningen för de nationella narkotikasamordnarnas möten återspeglar utveckling, trender och nya insikter i policyreaktioner och sörjer för ett förbättrat kommunikations- och informationsutbyte |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning dagordningen för de nationella narkotikasamordnarnas möten återspeglar utveckling, trender och nya insikter i policyreaktioner och sörjer för ett förbättrat kommunikations- och informationsutbyte

Ordförandeskapet rapporterar

| 26. | Övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor kommer att underlätta a) övervakning av handlingsplanens genomförande via temadebatter och b) en årlig dialog om narkotikafenomenet i Europa |
| --- | --- |

26.

Övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor kommer att underlätta a) övervakning av handlingsplanens genomförande via temadebatter och b) en årlig dialog om narkotikafenomenet i Europa

| a) | Pågår |
| --- | --- |

a)

Pågår

| b) | En gång per år |
| --- | --- |

b)

En gång per år

Ordförandeskapet

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

Medlemsstaterna

Kommissionen

ECNN

Europol

| — | Omfattningen av genomförandet av handlingsplanen |
| --- | --- |

—

Omfattningen av genomförandet av handlingsplanen

| — | Antal insatser från handlingsplanen som tagits upp under temadebatterna i den övergripande arbetsgruppen |
| --- | --- |

—

Antal insatser från handlingsplanen som tagits upp under temadebatterna i den övergripande arbetsgruppen

| — | Läglighet för dialog i övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor om de senaste narkotikarelaterade trenderna och uppgifterna |
| --- | --- |

—

Läglighet för dialog i övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor om de senaste narkotikarelaterade trenderna och uppgifterna

Ordförandeskapet rapporterar

| 27. | Säkerställa enhetlighet och kontinuitet i medlemsstaternas och EU:s åtgärder över fler ordförandeskap för att stärka ett integrerat, avvägt och faktabaserat förhållningssätt till narkotika inom EU |
| --- | --- |

27.

Säkerställa enhetlighet och kontinuitet i medlemsstaternas och EU:s åtgärder över fler ordförandeskap för att stärka ett integrerat, avvägt och faktabaserat förhållningssätt till narkotika inom EU

Pågår

Ordförandeskapet

Ordförandeskapstrion

Medlemsstaterna

Kommissionen

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

ECNN

Europol

| — | I vilken omfattning åtgärderna är enhetliga och kontinuerliga över flera ordförandeskap |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning åtgärderna är enhetliga och kontinuerliga över flera ordförandeskap

| — | Framsteg med genomförandet av prioriteringarna i EU:s narkotikastrategi över flera ordförandeskap |
| --- | --- |

—

Framsteg med genomförandet av prioriteringarna i EU:s narkotikastrategi över flera ordförandeskap

Ordförandeskapet rapporterar

| 28. | Säkerställa samordning av EU:s narkotikapolitik och reaktioner i syfte att stödja det internationella samarbetet mellan EU, tredjeländer och internationella organisationer |
| --- | --- |

28.

Säkerställa samordning av EU:s narkotikapolitik och reaktioner i syfte att stödja det internationella samarbetet mellan EU, tredjeländer och internationella organisationer

Pågår

Utrikestjänsten

Kommissionen

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

Medlemsstaterna

| — | Graden av konsekvens och enhetlighet i målen, de förväntade resultaten och den verksamhet som förutses i EU-åtgärder om narkotika |
| --- | --- |

—

Graden av konsekvens och enhetlighet i målen, de förväntade resultaten och den verksamhet som förutses i EU-åtgärder om narkotika

| — | Införlivandet av narkotikarelaterade prioriteringar i relevanta EU-organs strategier |
| --- | --- |

—

Införlivandet av narkotikarelaterade prioriteringar i relevanta EU-organs strategier

| — | Intensifierat samarbete mellan den övergripande arbetsgruppen och geografiska/regionala och tematiska arbetsgrupper, inkl. Cosi, Coafr, Coasi, Coest, Colat, Cotra, Coweb, Conun och Cohom, arbetsgruppen för tullsamarbete, COSCE, arbetsgruppen för tullunionen och arbetsgruppen för materiell straffrätt |
| --- | --- |

—

Intensifierat samarbete mellan den övergripande arbetsgruppen och geografiska/regionala och tematiska arbetsgrupper, inkl. Cosi, Coafr, Coasi, Coest, Colat, Cotra, Coweb, Conun och Cohom, arbetsgruppen för tullsamarbete, COSCE, arbetsgruppen för tullunionen och arbetsgruppen för materiell straffrätt

| — | Antal rapporter från Dublingruppen |
| --- | --- |

—

Antal rapporter från Dublingruppen

Periodisk rapportering från utrikestjänsten och kommissionen till den övergripande arbetsgruppen

Dublingruppen

| 29. | a) | Uppnå en samordnad och lämplig resursnivå på EU-nivå och medlemsstatsnivå för att man ska kunna uppnå prioriteringarna i EU:s narkotikastrategi |
| --- | --- | --- |

29.

a)

Uppnå en samordnad och lämplig resursnivå på EU-nivå och medlemsstatsnivå för att man ska kunna uppnå prioriteringarna i EU:s narkotikastrategi

| b) | Stärka samarbetet mellan relevanta myndigheter och icke-statliga organisationer när det gäller hanteringen av ökningen av beroendet av stimulantia, i synnerhet metamfetamin, med fokus på att fastställa och utbyta bästa praxis för att förebygga spridning av lokala epidemier, inbegripet ansträngningar för att minska tillgången och efterfrågan, och utbyta information om förebyggande av missbruk av medicinska produkter för produktion av metamfetamin |
| --- | --- |

b)

Stärka samarbetet mellan relevanta myndigheter och icke-statliga organisationer när det gäller hanteringen av ökningen av beroendet av stimulantia, i synnerhet metamfetamin, med fokus på att fastställa och utbyta bästa praxis för att förebygga spridning av lokala epidemier, inbegripet ansträngningar för att minska tillgången och efterfrågan, och utbyta information om förebyggande av missbruk av medicinska produkter för produktion av metamfetamin

En gång per år

2017–2020

Medlemsstaterna

Kommissionen

Utrikestjänsten

Rådet

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

| — | Övergripande indikator 14 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 14

| — | Graden av finansiering på EU-nivå och i förekommande fall på medlemsstatsnivå |
| --- | --- |

—

Graden av finansiering på EU-nivå och i förekommande fall på medlemsstatsnivå

| — | Omfattning av samordningen av narkotikarelaterade finansieringsprogram mellan rådets arbetsgrupper och kommissionen |
| --- | --- |

—

Omfattning av samordningen av narkotikarelaterade finansieringsprogram mellan rådets arbetsgrupper och kommissionen

| — | Graden av nätverkande mellan yrkesverksamma både inom myndigheter och inom icke-statliga organisationer |
| --- | --- |

—

Graden av nätverkande mellan yrkesverksamma både inom myndigheter och inom icke-statliga organisationer

| — | Tillgången till tillgängliga insatser |
| --- | --- |

—

Tillgången till tillgängliga insatser

| — | Antal utarbetade insatser |
| --- | --- |

—

Antal utarbetade insatser

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

Kommissionens rapportering

ECNN-portal för bästa praxis

| 8. | Att säkerställa effektiv samordning av narkotikarelaterad politik på nationell nivå |
| --- | --- |

8.

Att säkerställa effektiv samordning av narkotikarelaterad politik på nationell nivå

| 30. | Samordna narkotikapolitiska åtgärder mellan regeringsdepartement/ministerier och relevanta organ på medlemsstatsnivå samt säkerställa lämplig sektorsövergripande representation i, eller bidrag till, delegationerna i den övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor |
| --- | --- |

30.

Samordna narkotikapolitiska åtgärder mellan regeringsdepartement/ministerier och relevanta organ på medlemsstatsnivå samt säkerställa lämplig sektorsövergripande representation i, eller bidrag till, delegationerna i den övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor

Pågår

Medlemsstaterna

| — | Övergripande indikator 14 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 14

| — | Effektiviteten hos en övergripande samordningsmekanism för narkotikapolitiken på medlemsstatsnivå |
| --- | --- |

—

Effektiviteten hos en övergripande samordningsmekanism för narkotikapolitiken på medlemsstatsnivå

| — | Antal genomgående åtgärder för en minskning av tillgång och efterfrågan på narkotika på medlemsstatsnivå |
| --- | --- |

—

Antal genomgående åtgärder för en minskning av tillgång och efterfrågan på narkotika på medlemsstatsnivå

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

Medlemsstaterna rapporterar

| 9. | Att se till att civilsamhället deltar i narkotikapolitiken |
| --- | --- |

9.

Att se till att civilsamhället deltar i narkotikapolitiken

| 31. | Främja och stärka dialog med och inbegripande av civilsamhället och forskarsamhället i formuleringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av narkotikapolitiken på medlemsstatsnivå och EU-nivå |
| --- | --- |

31.

Främja och stärka dialog med och inbegripande av civilsamhället och forskarsamhället i formuleringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av narkotikapolitiken på medlemsstatsnivå och EU-nivå

Pågår

Medlemsstaterna

Kommissionen

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

Ordförandeskapet

| — | Lägliga dialoger mellan EU:s civilsamhällesforum för narkotika och övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor under varje ordförandeskapsperiod |
| --- | --- |

—

Lägliga dialoger mellan EU:s civilsamhällesforum för narkotika och övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor under varje ordförandeskapsperiod

| — | Involvering av EU:s civilsamhällesforum för narkotika i översynen av genomförandet av EU:s handlingsplan för narkotika |
| --- | --- |

—

Involvering av EU:s civilsamhällesforum för narkotika i översynen av genomförandet av EU:s handlingsplan för narkotika

| — | Graden av civilsamhällets och forskarsamhällets involvering i formuleringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av narkotikapolitiken i medlemsstaterna och inom EU |
| --- | --- |

—

Graden av civilsamhällets och forskarsamhällets involvering i formuleringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av narkotikapolitiken i medlemsstaterna och inom EU

| — | Läglig dialog mellan forskarsamhället (naturvetenskap och samhällsvetenskap, inkl. neurovetenskap och beteendeforskning) och den övergripande arbetsgruppen |
| --- | --- |

—

Läglig dialog mellan forskarsamhället (naturvetenskap och samhällsvetenskap, inkl. neurovetenskap och beteendeforskning) och den övergripande arbetsgruppen

Återkoppling från EU:s civilsamhällesforum för narkotika och från civilsamhällets företrädare på medlemsstatsnivå och på EU-nivå

Medlemsstaterna rapporterar

Återkoppling från forskarsamhället via ECNN:s vetenskapliga kommitté

4.   Internationellt samarbete

Att stärka dialogen och samarbetet mellan EU och tredjeländer och internationella organisationer i narkotikafrågor på ett övergripande och välavvägt sätt

| Syfte | Åtgärd | Tidsplan | Ansvarig part | Indikator(er) | Uppgiftsinsamlings-/bedömningsmekanismer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. | Införliva EU:s narkotikastrategi i EU:s övergripande utrikespolitiska ram som en del av en övergripande strategi där man fullt ut och på ett konsekvent och samordnat sätt utnyttjar de olika strategier och diplomatiska, politiska och finansiella instrument som står till EU:s förfogande |

Syfte

Åtgärd

Tidsplan

Ansvarig part

Indikator(er)

Uppgiftsinsamlings-/bedömningsmekanismer

10.

Införliva EU:s narkotikastrategi i EU:s övergripande utrikespolitiska ram som en del av en övergripande strategi där man fullt ut och på ett konsekvent och samordnat sätt utnyttjar de olika strategier och diplomatiska, politiska och finansiella instrument som står till EU:s förfogande

| 32. | Trygga samstämmigheten mellan de interna och externa aspekterna av EU:s narkotikapolitik och integrera narkotikafrågorna fullt ut i de politiska dialogerna och ramavtalen mellan EU och dess partner och i EU:s arbete med globala frågor och utmaningar |
| --- | --- |

32.

Trygga samstämmigheten mellan de interna och externa aspekterna av EU:s narkotikapolitik och integrera narkotikafrågorna fullt ut i de politiska dialogerna och ramavtalen mellan EU och dess partner och i EU:s arbete med globala frågor och utmaningar

Pågår

Kommissionen

Utrikestjänsten

Ordförandeskapet

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

Medlemsstaterna

| — | Övergripande indikator 13 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 13

| — | Narkotikapolitikens prioriteringar avspeglas alltmer i EU:s yttre politik och åtgärder |
| --- | --- |

—

Narkotikapolitikens prioriteringar avspeglas alltmer i EU:s yttre politik och åtgärder

| — | Införlivande av narkotikarelaterade prioriteringar i EU:s strategier för tredjeländer och regioner |
| --- | --- |

—

Införlivande av narkotikarelaterade prioriteringar i EU:s strategier för tredjeländer och regioner

| — | Antal gällande avtal, strategidokument, handlingsplaner |
| --- | --- |

—

Antal gällande avtal, strategidokument, handlingsplaner

Utrikestjänsten rapporterar

| 33. | Se till att de politiska prioriteringarna och jämvikten mellan minskning av tillgången och efterfrågan avspeglas på ett korrekt sätt i de politiska valen och vid planeringen, genomförandet och övervakningen av externt bistånd, särskilt i ursprungs- och transitländer genom projekt som innefattar






  a) | utveckling av en integrerad, välavvägd och evidensbaserad narkotikapolitik |
| --- | --- | --- |

33.

Se till att de politiska prioriteringarna och jämvikten mellan minskning av tillgången och efterfrågan avspeglas på ett korrekt sätt i de politiska valen och vid planeringen, genomförandet och övervakningen av externt bistånd, särskilt i ursprungs- och transitländer genom projekt som innefattar

a)

utveckling av en integrerad, välavvägd och evidensbaserad narkotikapolitik

| b) | minskning av tillgången samt
  förebyggande av avledning av narkotikaprekursorer och pre-prekursorer |
| --- | --- |

b)

minskning av tillgången samt

förebyggande av avledning av narkotikaprekursorer och pre-prekursorer

| c) | minskad efterfrågan på narkotika och |
| --- | --- |

c)

minskad efterfrågan på narkotika och

| d) | alternativa utvecklingsåtgärder |
| --- | --- |

d)

alternativa utvecklingsåtgärder

Pågår

Kommissionen

Medlemsstaterna

Utrikestjänsten

| — | Graden av överensstämmelse mellan prioriteringarna för EU:s narkotikapolitik och de finansierade prioriteringarna och projekten, särskilt vad gäller balansen mellan minskning av efterfrågan och tillgång |
| --- | --- |

—

Graden av överensstämmelse mellan prioriteringarna för EU:s narkotikapolitik och de finansierade prioriteringarna och projekten, särskilt vad gäller balansen mellan minskning av efterfrågan och tillgång

| — | Genomförandenivån för samordnade insatser i handlingsplaner mellan EU och tredjeländer och regioner |
| --- | --- |

—

Genomförandenivån för samordnade insatser i handlingsplaner mellan EU och tredjeländer och regioner

| — | Antal nationella tredjelandsstrategier och handlingsplaner som inbegriper integrerad narkotikapolitik |
| --- | --- |

—

Antal nationella tredjelandsstrategier och handlingsplaner som inbegriper integrerad narkotikapolitik

Kommissionens, utrikestjänstens och medlemsstaternas programplanering, övervakning av program och utvärderingsrapporter

| 34. | Förbättra kapaciteten och stärka EU-delegationernas roll för att göra det möjligt för dem att proaktivt arbeta med narkotikapolitiska frågor och rapportera tillbaka om den lokala narkotikasituationen på ett effektivt sätt |
| --- | --- |

34.

Förbättra kapaciteten och stärka EU-delegationernas roll för att göra det möjligt för dem att proaktivt arbeta med narkotikapolitiska frågor och rapportera tillbaka om den lokala narkotikasituationen på ett effektivt sätt

2017–2020

Utrikestjänsten

Kommissionen

Medlemsstaterna

| — | Relevant sakkunskap, utbildning och politisk vägledning tillhandahålls för EU-delegationerna |
| --- | --- |

—

Relevant sakkunskap, utbildning och politisk vägledning tillhandahålls för EU-delegationerna

| — | Stärkt regionalt nätverkande mellan EU-delegationerna i narkotikarelaterade frågor |
| --- | --- |

—

Stärkt regionalt nätverkande mellan EU-delegationerna i narkotikarelaterade frågor

| — | Ökad samordning med medlemsstaterna |
| --- | --- |

—

Ökad samordning med medlemsstaterna

Utrikestjänsten och kommissionen rapporterar

EU-delegationer

Dublingruppens rapporter

| 35. | Främja och genomföra EU:s strategi för alternativ utveckling (förenlig med EU:s narkotikastrategi 2013–2020, EU:s strategi för alternativ utveckling och Förenta nationernas vägledande principer för alternativ utveckling 2013) i samarbete med tredjeländer och med beaktande av mänskliga rättigheter, människors säkerhet, genusperspektivet och särskilda ramvillkor, inklusive






  a) | lägga till alternativ utveckling på medlemsstaternas bredare agenda, uppmana de tredjeländer som så önskar att införliva alternativ utveckling i sina nationella strategier |
| --- | --- | --- |

35.

Främja och genomföra EU:s strategi för alternativ utveckling (förenlig med EU:s narkotikastrategi 2013–2020, EU:s strategi för alternativ utveckling och Förenta nationernas vägledande principer för alternativ utveckling 2013) i samarbete med tredjeländer och med beaktande av mänskliga rättigheter, människors säkerhet, genusperspektivet och särskilda ramvillkor, inklusive

a)

lägga till alternativ utveckling på medlemsstaternas bredare agenda, uppmana de tredjeländer som så önskar att införliva alternativ utveckling i sina nationella strategier

| b) | bidra till initiativ som syftar till att minska fattigdom, konflikter och sårbarhet genom att verka för hållbara, lagliga och jämställda försörjningsmöjligheter för människor som tidigare har varit, eller för närvarande är, inblandade i olaglig narkotikaodling |
| --- | --- |

b)

bidra till initiativ som syftar till att minska fattigdom, konflikter och sårbarhet genom att verka för hållbara, lagliga och jämställda försörjningsmöjligheter för människor som tidigare har varit, eller för närvarande är, inblandade i olaglig narkotikaodling

| c) | tillhandahålla lämplig nivå av finansiering och sakkunskap från EU och medlemsstaterna för att ytterligare stärka och stödja tredjeländers ansträngningar för att ta itu med och förebygga olaglig narkotikaodling genom landsbygdsutvecklingsåtgärder och stärkning av rättsstatsprincipen för att hantera de utmaningar som fattigdomsminskning, folkhälsa och allmän ordning och säkerhet utgör |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla lämplig nivå av finansiering och sakkunskap från EU och medlemsstaterna för att ytterligare stärka och stödja tredjeländers ansträngningar för att ta itu med och förebygga olaglig narkotikaodling genom landsbygdsutvecklingsåtgärder och stärkning av rättsstatsprincipen för att hantera de utmaningar som fattigdomsminskning, folkhälsa och allmän ordning och säkerhet utgör

Pågår

Medlemsstaterna

Kommissionen

Utrikestjänsten

| — | Antal nationella tredjelandsstrategier och handlingsplaner som inbegriper






  — | integrerade strategier mot problemet med olaglig narkotikaodling, och |
| --- | --- | --- |

—

Antal nationella tredjelandsstrategier och handlingsplaner som inbegriper

—

integrerade strategier mot problemet med olaglig narkotikaodling, och

| — | effektivt organiserade initiativ för alternativ utveckling |
| --- | --- |

—

effektivt organiserade initiativ för alternativ utveckling

| — | Antal utvärderade projekt som visat positiva resultat i fråga om hållbara, lagliga och jämställda försörjningsmöjligheter |
| --- | --- |

—

Antal utvärderade projekt som visat positiva resultat i fråga om hållbara, lagliga och jämställda försörjningsmöjligheter

| — | Förbättringar vad beträffar indikatorer för mänsklig utveckling |
| --- | --- |

—

Förbättringar vad beträffar indikatorer för mänsklig utveckling

| — | Antal projekt och program för landsbygdsutveckling som finansieras av EU och medlemsstaterna i regioner där olaglig narkotikaodling äger rum eller i regioner som befinner sig i riskzonen för olaglig narkotikaodling |
| --- | --- |

—

Antal projekt och program för landsbygdsutveckling som finansieras av EU och medlemsstaterna i regioner där olaglig narkotikaodling äger rum eller i regioner som befinner sig i riskzonen för olaglig narkotikaodling

| — | Rapporterad lokal minskning av olaglig narkotikaodling på lång sikt |
| --- | --- |

—

Rapporterad lokal minskning av olaglig narkotikaodling på lång sikt

UNODC och INCB rapporterar om narkotikapolitiken i tredjeländer

EU:s och medlemsstaternas rapporter om övervakning och utvärdering av projekt och program

UNDP:s rapporter om mänsklig utveckling

Dublingruppen rapporterar om tredjeländer

| 36. | Stödja tredjeländer, inbegripet civilsamhället i dessa länder, vid framtagande och genomförande av risk- och skademinskningsåtgärder, särskilt i de fall det råder ett växande hot av spridning av blodburna virus som förknippas med narkotikamissbruk och som bland annat men inte uteslutande inbegriper hiv och viral hepatit samt sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos |
| --- | --- |

36.

Stödja tredjeländer, inbegripet civilsamhället i dessa länder, vid framtagande och genomförande av risk- och skademinskningsåtgärder, särskilt i de fall det råder ett växande hot av spridning av blodburna virus som förknippas med narkotikamissbruk och som bland annat men inte uteslutande inbegriper hiv och viral hepatit samt sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos

Pågår

Medlemsstaterna

Kommissionen

Utrikestjänsten

| — | Antal och kvalitet för framtagna risk- och skademinskningsåtgärder |
| --- | --- |

—

Antal och kvalitet för framtagna risk- och skademinskningsåtgärder

| — | Förekomsten av narkotikarelaterade dödsfall i tredjeländer och narkotikarelaterade blodburna virus som bland annat men inte uteslutande inbegriper hiv och viral hepatit samt sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos |
| --- | --- |

—

Förekomsten av narkotikarelaterade dödsfall i tredjeländer och narkotikarelaterade blodburna virus som bland annat men inte uteslutande inbegriper hiv och viral hepatit samt sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos

WHO-rapporter

Dublingruppen rapporterar om tredjeländer

Utrikestjänstens, kommissionens och medlemsstaternas diskussioner om politiken i tredjeländer

| 37. | Stödja tredjeländer i kampen mot narkotikarelaterad organiserad brottslighet, inbegripet olaglig narkotikahandel, genom att






  a) | utbyta underrättelser och bästa praxis |
| --- | --- | --- |

37.

Stödja tredjeländer i kampen mot narkotikarelaterad organiserad brottslighet, inbegripet olaglig narkotikahandel, genom att

a)

utbyta underrättelser och bästa praxis

| b) | öka narkotikabekämpningskapaciteten och utveckla sakkunskapen om ursprungs- och transitländer |
| --- | --- |

b)

öka narkotikabekämpningskapaciteten och utveckla sakkunskapen om ursprungs- och transitländer

| c) | arbeta med internationella partner för att ta itu med faktorer som främjar olaglig narkotikahandel, såsom korruption, svaga institutioner, dålig samhällsstyrning och avsaknad av finansiell tillsyn |
| --- | --- |

c)

arbeta med internationella partner för att ta itu med faktorer som främjar olaglig narkotikahandel, såsom korruption, svaga institutioner, dålig samhällsstyrning och avsaknad av finansiell tillsyn

| d) | stärka samarbetet på området identifiering och återvinning av tillgångar, särskilt genom inrättande av riktade nationella plattformar |
| --- | --- |

d)

stärka samarbetet på området identifiering och återvinning av tillgångar, särskilt genom inrättande av riktade nationella plattformar

| e) | intensifiera det regionala och intraregionala samarbetet i förvaltningsfrågor |
| --- | --- |

e)

intensifiera det regionala och intraregionala samarbetet i förvaltningsfrågor

| f) | lägga till rättssäkerhet och internationella människorättsnormer och människorättsprinciper i narkotikarelaterade brottsbekämpande åtgärder |
| --- | --- |

f)

lägga till rättssäkerhet och internationella människorättsnormer och människorättsprinciper i narkotikarelaterade brottsbekämpande åtgärder

Pågår

Medlemsstaterna

Utrikestjänsten

Kommissionen

Europol

| — | Antal projekt och program som EU och medlemsstaterna driver i tredjeländer och hur verkningsfulla dessa är |
| --- | --- |

—

Antal projekt och program som EU och medlemsstaterna driver i tredjeländer och hur verkningsfulla dessa är

| — | Varaktig minskning av den olagliga narkotikahandeln |
| --- | --- |

—

Varaktig minskning av den olagliga narkotikahandeln

KOM och MS rapporterar

Rapport från Europol

Utrikestjänsten rapporterar

UNODC:s årliga rapport om narkotika i världen

| 38. | a) | Stärka samarbetet och/eller utföra dialoger, med partner, inklusive






  — | anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer |
| --- | --- | --- | --- |

38.

a)

Stärka samarbetet och/eller utföra dialoger, med partner, inklusive

—

anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer

| — | länder som deltar i den europeiska grannskapspolitiken |
| --- | --- |

—

länder som deltar i den europeiska grannskapspolitiken

| — | Amerikas förenta stater |
| --- | --- |

—

Amerikas förenta stater

| — | Ryska federationen |
| --- | --- |

—

Ryska federationen

| — | andra prioriterade länder eller regioner, nämligen






  — | Afghanistan, Pakistan och Iran |
| --- | --- | --- |

—

andra prioriterade länder eller regioner, nämligen

—

Afghanistan, Pakistan och Iran

| — | republikerna i Centralasien |
| --- | --- |

—

republikerna i Centralasien

| — | Kina |
| --- | --- |

—

Kina

| — | Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater (Celac) |
| --- | --- |

—

Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater (Celac)

| — | Afrika, särskilt Västafrika |
| --- | --- |

—

Afrika, särskilt Västafrika

| — | Andra länder beroende på den nationella och internationella utvecklingen |
| --- | --- |

—

Andra länder beroende på den nationella och internationella utvecklingen

| b) | undersöka möjligheter till samarbete (t.ex. bilaterala dialoger och gemensamma projekt) med andra tredjeländer kring allvarliga narkotikarelaterade frågor |
| --- | --- |

b)

undersöka möjligheter till samarbete (t.ex. bilaterala dialoger och gemensamma projekt) med andra tredjeländer kring allvarliga narkotikarelaterade frågor

Pågår

Ordförandeskapstrion

Kommissionen

Utrikestjänsten

Medlemsstaterna

| — | Övergripande indikator 13 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 13

| — | Stärkt samarbete på narkotikaområdet med relevanta partner |
| --- | --- |

—

Stärkt samarbete på narkotikaområdet med relevanta partner

| — | Anordnade dialoger |
| --- | --- |

—

Anordnade dialoger

| — | Förklaringar man enats om |
| --- | --- |

—

Förklaringar man enats om

| — | Genomförda program och handlingsplaner |
| --- | --- |

—

Genomförda program och handlingsplaner

Utrikestjänsten rapporterar

I förekommande fall, rapporter om genomförande av relevanta handlingsplaner

| 39. | Förbättra Dublingruppens rådgivningsmekanism genom intensifierad EU-samordning och ökat EU-deltagande, bättre formulering, genomförande och spridning av rekommendationerna |
| --- | --- |

39.

Förbättra Dublingruppens rådgivningsmekanism genom intensifierad EU-samordning och ökat EU-deltagande, bättre formulering, genomförande och spridning av rekommendationerna

Pågår

Dublingruppen

Kommissionen

Utrikestjänsten

Medlemsstaterna

| — | Verksamhetsnivån bland Dublingruppens organ inbegripet antal rekommendationer från Dublingruppen som faktiskt genomförts |
| --- | --- |

—

Verksamhetsnivån bland Dublingruppens organ inbegripet antal rekommendationer från Dublingruppen som faktiskt genomförts

| — | Genomförd modernisering av Dublingruppens arbetsmetoder |
| --- | --- |

—

Genomförd modernisering av Dublingruppens arbetsmetoder

Dublingruppens rapporter

| 40. | Hålla en årlig dialog om EU:s och medlemsstaternas narkotikarelaterade bistånd till tredjeländer som åtföljs av en skriftlig uppdatering |
| --- | --- |

40.

Hålla en årlig dialog om EU:s och medlemsstaternas narkotikarelaterade bistånd till tredjeländer som åtföljs av en skriftlig uppdatering

från 2017

Kommissionen

Utrikestjänsten

Medlemsstaterna

| — | Föredragning av kommissionen och utrikestjänsten för övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor, minst en gång om året |
| --- | --- |

—

Föredragning av kommissionen och utrikestjänsten för övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor, minst en gång om året

KOM och utrikestjänsten rapporterar

Medlemsstaterna rapporterar

Övervakning av projekt och program samt utvärderingssystem och rapporter

| 41. | Säkerställa att främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna helt och hållet medtas i politiska dialoger och vid planeringen och genomförandet av relevanta narkotikarelaterade program och projekt, bland annat genom att genomföra den rättighetsbaserade strategin och ett skräddarsytt verktyg för vägledning och konsekvensbedömning på området mänskliga rättigheter |
| --- | --- |

41.

Säkerställa att främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna helt och hållet medtas i politiska dialoger och vid planeringen och genomförandet av relevanta narkotikarelaterade program och projekt, bland annat genom att genomföra den rättighetsbaserade strategin och ett skräddarsytt verktyg för vägledning och konsekvensbedömning på området mänskliga rättigheter

Pågår

Kommissionen

Cohom/utrikestjänsten

Medlemsstaterna

| — | Mänskliga rättigheter integreras på ett effektivt sätt i EU:s yttre politik och åtgärder på området för narkotika. |
| --- | --- |

—

Mänskliga rättigheter integreras på ett effektivt sätt i EU:s yttre politik och åtgärder på området för narkotika.

| — | Verktyg för vägledning och bedömning på området mänskliga rättigheter som genomförts |
| --- | --- |

—

Verktyg för vägledning och bedömning på området mänskliga rättigheter som genomförts

EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter

Medlemsstaterna rapporterar

| 11. | Förbättra enhetligheten i EU-strategi och EU:s synlighet i Förenta nationerna (FN) och stärka samordningen på narkotikaområdet mellan EU och internationella organ |
| --- | --- |

11.

Förbättra enhetligheten i EU-strategi och EU:s synlighet i Förenta nationerna (FN) och stärka samordningen på narkotikaområdet mellan EU och internationella organ

| 42. | Bidra till att utforma agendan för den internationella narkotikapolitiken, bland annat genom






  a) | fler särskilda insatser av EU och medlemsstaternas delegationer vid FN:s generalförsamling och vid FN:s narkotikakommission (CND) |
| --- | --- | --- |

42.

Bidra till att utforma agendan för den internationella narkotikapolitiken, bland annat genom

a)

fler särskilda insatser av EU och medlemsstaternas delegationer vid FN:s generalförsamling och vid FN:s narkotikakommission (CND)

| b) | samordnade insatser av EU och medlemsstaternas delegationer vid samtliga övriga FN-forum (som Världshälsoförsamlingen, rådet för mänskliga rättigheter och Politiska högnivåforumet för hållbar utveckling) |
| --- | --- |

b)

samordnade insatser av EU och medlemsstaternas delegationer vid samtliga övriga FN-forum (som Världshälsoförsamlingen, rådet för mänskliga rättigheter och Politiska högnivåforumet för hållbar utveckling)

| c) | förberedelse, samordning och antagande av gemensamma EU-ståndpunkter och EU-resolutioner i FN:s generalförsamling och i FN:s narkotikakommission, inklusive narkotikakommissionens kartläggning av substanser, och säkerställande av att EU talar med en enda stark röst i dessa och andra internationella forum |
| --- | --- |

c)

förberedelse, samordning och antagande av gemensamma EU-ståndpunkter och EU-resolutioner i FN:s generalförsamling och i FN:s narkotikakommission, inklusive narkotikakommissionens kartläggning av substanser, och säkerställande av att EU talar med en enda stark röst i dessa och andra internationella forum

| d) | främjande och övervakning av genomförandet av rekommendationerna i slutdokumentet från den extra sessionen i FN:s generalförsamling 2016 såsom huvuddokument för diskussionerna med betydelse för den internationella narkotikapolitiken i alla relevanta forum |
| --- | --- |

d)

främjande och övervakning av genomförandet av rekommendationerna i slutdokumentet från den extra sessionen i FN:s generalförsamling 2016 såsom huvuddokument för diskussionerna med betydelse för den internationella narkotikapolitiken i alla relevanta forum

| e) | det ministermöte som ska hållas inom ramen för den 62:a sessionen i FN:s narkotikakommission i Wien 2019 |
| --- | --- |

e)

det ministermöte som ska hållas inom ramen för den 62:a sessionen i FN:s narkotikakommission i Wien 2019

| f) | se till att civilsamhället och forskarsamhället aktivt deltar i översynsprocessen |
| --- | --- |

f)

se till att civilsamhället och forskarsamhället aktivt deltar i översynsprocessen

Pågår

Utrikestjänsten

Ordförandeskapet

Medlemsstaterna

Kommissionen

Rådet

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

| — | Övergripande indikator 13 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 13

| — | Antal uttalanden från EU som presenterats vid FN:s narkotikakommission och FN:s övriga forum |
| --- | --- |

—

Antal uttalanden från EU som presenterats vid FN:s narkotikakommission och FN:s övriga forum

| — | Antal gemensamma EU-ståndpunkter som andra regioner och internationella organ ställt sig bakom |
| --- | --- |

—

Antal gemensamma EU-ståndpunkter som andra regioner och internationella organ ställt sig bakom

| — | Antal gemensamma ståndpunkter inom EU som rör FN:s narkotikakommissions beslut om kartläggning av substanser |
| --- | --- |

—

Antal gemensamma ståndpunkter inom EU som rör FN:s narkotikakommissions beslut om kartläggning av substanser

| — | Resultatet av FN:s narkotikakommissions beslut om kartläggning av substanser |
| --- | --- |

—

Resultatet av FN:s narkotikakommissions beslut om kartläggning av substanser

| — | Graden av framgångsrikt antagande av EU-resolutioner i FN inbegripet i FN:s narkotikakommission |
| --- | --- |

—

Graden av framgångsrikt antagande av EU-resolutioner i FN inbegripet i FN:s narkotikakommission

| — | Effektivt främjande av EU:s politik i FN, inbegripet inom FN:s narkotikakommission |
| --- | --- |

—

Effektivt främjande av EU:s politik i FN, inbegripet inom FN:s narkotikakommission

| — | Antagande av EU:s gemensamma ståndpunkt inför översynsprocessen 2019, EU:s bidrag till FN:s narkotikakommissions fastställande av metoderna för 2019 års process |
| --- | --- |

—

Antagande av EU:s gemensamma ståndpunkt inför översynsprocessen 2019, EU:s bidrag till FN:s narkotikakommissions fastställande av metoderna för 2019 års process

| — | Genomförande av EU:s gemensamma ståndpunkt om processen efter den extra sessionen i FN:s generalförsamling |
| --- | --- |

—

Genomförande av EU:s gemensamma ståndpunkt om processen efter den extra sessionen i FN:s generalförsamling

| — | Resultatet av översynen 2019 av FN:s politiska deklaration och handlingsplan för internationellt samarbete mot en integrerad och balanserad strategi för att angripa narkotikaproblemet i världen |
| --- | --- |

—

Resultatet av översynen 2019 av FN:s politiska deklaration och handlingsplan för internationellt samarbete mot en integrerad och balanserad strategi för att angripa narkotikaproblemet i världen

| — | Framstegen i genomförandet av målen för hållbar utveckling med koppling till narkotika |
| --- | --- |

—

Framstegen i genomförandet av målen för hållbar utveckling med koppling till narkotika

Utrikestjänsten rapporterar

Konvergensindikator

Resultaten av översynen 2019

Årsrapporterna om målen för hållbar utveckling

| 43. | Stärka partnerskapen med UNODC, WHO, Unaids och andra relevanta FN-organ, internationella och regionala organ och organisationer och initiativ (som t.ex. Europarådet och Parispaktens initiativ) |
| --- | --- |

43.

Stärka partnerskapen med UNODC, WHO, Unaids och andra relevanta FN-organ, internationella och regionala organ och organisationer och initiativ (som t.ex. Europarådet och Parispaktens initiativ)

Pågår

Rådet

Utrikestjänsten

Kommissionen

Ordförandeskapet

Rådets arbetsgrupp (den övergripande arbetsgruppen)

ECNN

| — | Övergripande indikatorer 13 och 15 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikatorer 13 och 15

| — | Antal informationsutbyten och aktiviteter mellan EU och relevanta internationella och regionala organ och organisationer och initiativ |
| --- | --- |

—

Antal informationsutbyten och aktiviteter mellan EU och relevanta internationella och regionala organ och organisationer och initiativ

| — | Verkningsfullheten av partnerskap med relevanta organ |
| --- | --- |

—

Verkningsfullheten av partnerskap med relevanta organ

Medlemsstaterna, utrikestjänsten och kommissionen rapporterar

| 12. | För att stödja processen för anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer med att anpassa sig till och uppnå överensstämmelse med EU:s regelverk på narkotikaområdet genom riktat stöd och övervakning |
| --- | --- |

12.

För att stödja processen för anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer med att anpassa sig till och uppnå överensstämmelse med EU:s regelverk på narkotikaområdet genom riktat stöd och övervakning

| 44. | Tillhandahålla riktat tekniskt bistånd och annat bistånd och stöd enligt behov till anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer för att underlätta deras anpassning till och överensstämmelse med EU:s regelverk på narkotikaområdet |
| --- | --- |

44.

Tillhandahålla riktat tekniskt bistånd och annat bistånd och stöd enligt behov till anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer för att underlätta deras anpassning till och överensstämmelse med EU:s regelverk på narkotikaområdet

Pågår

Kommissionen

Medlemsstaterna

ECNN

Europol

Eurojust

Frontex

Utrikestjänsten

| — | Övergripande indikator 15 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 15

| — | Ökad överensstämmelse med EU:s regelverk i länderna |
| --- | --- |

—

Ökad överensstämmelse med EU:s regelverk i länderna

| — | Antal och kvalitet av avslutade projekt |
| --- | --- |

—

Antal och kvalitet av avslutade projekt

| — | Nationella narkotikastrategier och nationella samordningsstrukturer som inrättats på narkotikaområdet |
| --- | --- |

—

Nationella narkotikastrategier och nationella samordningsstrukturer som inrättats på narkotikaområdet

ECNN-rapportering

Rapporter från anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer

5.   Information, forskning, övervakning och utvärdering

Bidra till en bättre förståelse av alla aspekter av narkotikafenomenet och av effekterna av åtgärder i avsikt att skapa en gedigen och omfattande evidensbas för politik och insatser

| Syfte | Åtgärd | Tidsplan | Ansvarig part | Indikator(er) | Uppgiftsinsamlings-/bedömningsmekanismer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | Säkerställa adekvata investeringar i forskning, datainsamling, övervakning, utvärdering och informationsutbyte om samtliga aspekter av narkotikafenomenet |

Syfte

Åtgärd

Tidsplan

Ansvarig part

Indikator(er)

Uppgiftsinsamlings-/bedömningsmekanismer

13.

Säkerställa adekvata investeringar i forskning, datainsamling, övervakning, utvärdering och informationsutbyte om samtliga aspekter av narkotikafenomenet

| 45. | Främja adekvat finansiering av narkotikarelaterad tvärvetenskaplig forskning och studier på EU-nivå, bland annat genom EU-relaterade finansiella program (2014–2020) |
| --- | --- |

45.

Främja adekvat finansiering av narkotikarelaterad tvärvetenskaplig forskning och studier på EU-nivå, bland annat genom EU-relaterade finansiella program (2014–2020)

2017–2020

Medlemsstaterna

Kommissionen

| — | Belopp och typ av EU-finansiering som tillhandahålls inom de olika programmen och projekten |
| --- | --- |

—

Belopp och typ av EU-finansiering som tillhandahålls inom de olika programmen och projekten

Kommissionen

Rapportering vid den årliga forskardialogen

| 46. | Se till att EU-finansierade projekt






  a) | beaktar prioriteringarna i EU:s narkotikastrategi och handlingsplan för narkotika |
| --- | --- | --- |

46.

Se till att EU-finansierade projekt

a)

beaktar prioriteringarna i EU:s narkotikastrategi och handlingsplan för narkotika

| b) | tar hänsyn till luckorna i den utarbetade politiken |
| --- | --- |

b)

tar hänsyn till luckorna i den utarbetade politiken

| c) | levererar tydligt mervärde och säkerställer sammanhållning och synergi, |
| --- | --- |

c)

levererar tydligt mervärde och säkerställer sammanhållning och synergi,

| d) | undviker överlappningar med forskning under andra program och organ |
| --- | --- |

d)

undviker överlappningar med forskning under andra program och organ

| e) | beaktar vikten av beteendeforskning och neurovetenskap (8) |
| --- | --- |

e)

beaktar vikten av beteendeforskning och neurovetenskap (8)

| f) | innehåller tydliga indikatorer för att bedöma deras verkan |
| --- | --- |

f)

innehåller tydliga indikatorer för att bedöma deras verkan

2017–2020

Kommissionen

ECNN

| — | Införlivande av prioriteringarna i EU:s narkotikastrategi och handlingsplan för narkotika i finansierings- och bedömningskriterierna för EU-finansierad narkotikarelaterad forskning |
| --- | --- |

—

Införlivande av prioriteringarna i EU:s narkotikastrategi och handlingsplan för narkotika i finansierings- och bedömningskriterierna för EU-finansierad narkotikarelaterad forskning

| — | Antal, verkan, komplementaritet och värdet av EU-finansierade narkotikarelaterade forskningsbidrag och tilldelade kontrakt |
| --- | --- |

—

Antal, verkan, komplementaritet och värdet av EU-finansierade narkotikarelaterade forskningsbidrag och tilldelade kontrakt

| — | Antal EU-finansierade narkotikarelaterade artiklar och forskningsrapporter som publicerats i fackgranskade inflytelserika tidskrifter |
| --- | --- |

—

Antal EU-finansierade narkotikarelaterade artiklar och forskningsrapporter som publicerats i fackgranskade inflytelserika tidskrifter

| — | Årlig debatt i den övergripande arbetsgruppen om narkotikarelaterade forskningsprojekt som finansieras av EU inklusive rekommendationer om prioriterade forskningsområden från ECNN:s vetenskapliga kommitté |
| --- | --- |

—

Årlig debatt i den övergripande arbetsgruppen om narkotikarelaterade forskningsprojekt som finansieras av EU inklusive rekommendationer om prioriterade forskningsområden från ECNN:s vetenskapliga kommitté

Rapporter om forskningsprojekt

ECNN:s vetenskapliga kommittés rekommendationer om forskningsprioriteringar

Index över forskningscitat och liknande bibliometriska verktyg

Strategisk forskningsagenda som utarbetas av Eranid

| 47. | Främja evidensbaserade utvärderingar av politik och insatser på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå |
| --- | --- |

47.

Främja evidensbaserade utvärderingar av politik och insatser på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå

2017–2020

Kommissionen

Medlemsstaterna

ECNN

| — | Övergripande indikator 14 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 14

| — | ECNN:s guide om utvärdering som används för att stödja den nationella processen |
| --- | --- |

—

ECNN:s guide om utvärdering som används för att stödja den nationella processen

| — | Framläggande av särskilda undersökningar om verkningsfullheten och konsekvenserna av EU:s narkotikapolitik och internationell narkotikapolitik |
| --- | --- |

—

Framläggande av särskilda undersökningar om verkningsfullheten och konsekvenserna av EU:s narkotikapolitik och internationell narkotikapolitik

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

| 48. | Stärka analysen (inbegripet kartläggning av informationskällor) och informationsutbytet om förhållandet mellan narkotikahandel och






  a) | finansiering av terroristgrupper och terroristverksamhet, inklusive överlappningar mellan etablerade vägar för narkotikaframställning, handels- och konfliktområden, och finansieringskällor för terroristceller i EU i form av olaglig verksamhet, inklusive olaglig narkotikahandel, |
| --- | --- | --- |

48.

Stärka analysen (inbegripet kartläggning av informationskällor) och informationsutbytet om förhållandet mellan narkotikahandel och

a)

finansiering av terroristgrupper och terroristverksamhet, inklusive överlappningar mellan etablerade vägar för narkotikaframställning, handels- och konfliktområden, och finansieringskällor för terroristceller i EU i form av olaglig verksamhet, inklusive olaglig narkotikahandel,

| b) | smuggling av migranter (varvid det skapas synergier med EU:s handlingsplan mot smuggling av migranter (2015–2020) som föreskriver forskning och riskbedömning mellan smuggling och andra brott som narkotikahandel) inklusive






  — | inriktning på utsatta migranter och risken för att de utnyttjas i narkotikahandelssyften och/eller som slutanvändare av narkotika, särskilt minderåriga och kvinnor, |
| --- | --- | --- |

b)

smuggling av migranter (varvid det skapas synergier med EU:s handlingsplan mot smuggling av migranter (2015–2020) som föreskriver forskning och riskbedömning mellan smuggling och andra brott som narkotikahandel) inklusive

—

inriktning på utsatta migranter och risken för att de utnyttjas i narkotikahandelssyften och/eller som slutanvändare av narkotika, särskilt minderåriga och kvinnor,

| — | undersökning av eventuella överlappningar mellan kriminella nätverk som bedriver narkotikahandel och smuggling av migranter, deras tillvägagångssätt och handelsvägar, |
| --- | --- |

—

undersökning av eventuella överlappningar mellan kriminella nätverk som bedriver narkotikahandel och smuggling av migranter, deras tillvägagångssätt och handelsvägar,

| c) | människohandel, varvid det skapas synergier med EU:s rättsliga och politiska ram för kampen mot människohandel omfattande 2012–2016 års EU-strategi för utrotande av människohandel |
| --- | --- |

c)

människohandel, varvid det skapas synergier med EU:s rättsliga och politiska ram för kampen mot människohandel omfattande 2012–2016 års EU-strategi för utrotande av människohandel

2017–2020

Medlemsstaterna

Kommissionen

EU-samordnaren för kampen mot människohandel

ECNN

Europol

Frontex

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

Europeiska jämställdhetsinstitutet

Rådets arbetsgrupp

(Cosi (ständiga kommittén för inre säkerhet)

Coter

Arbetsgruppen mot terrorism

högnivågruppen för asyl och migration)

| — | I vilken utsträckning förståelsen har ökat när det gäller möjliga samband mellan narkotikahandel och






  — | finansiering av terrorism |
| --- | --- | --- |

—

I vilken utsträckning förståelsen har ökat när det gäller möjliga samband mellan narkotikahandel och

—

finansiering av terrorism

| — | smuggling av migranter |
| --- | --- |

—

smuggling av migranter

| — | människohandel |
| --- | --- |

—

människohandel

| — | EU-resultat och nationella resultat (till exempel rapporter, studier och artiklar där dessa frågor tas upp) |
| --- | --- |

—

EU-resultat och nationella resultat (till exempel rapporter, studier och artiklar där dessa frågor tas upp)

Medlemsstaterna rapporterar

Kommissionens rapportering

EU-organen rapporterar (ECNN Europol

Frontex och FRA inom ramen deras reguljära rapporteringsverksamhet

EIGE inom ramen dess reguljära rapporteringsverksamhet

Riskbedömningar av arbetsgruppen för finansiella åtgärder

| 14. | Upprätthålla nätverkandet och samarbetet och bygga kapacitet inom och tvärs över EU:s kunskapsinfrastruktur för information, forskning, övervakning och utvärdering av narkotika, särskilt olaglig narkotika |
| --- | --- |

14.

Upprätthålla nätverkandet och samarbetet och bygga kapacitet inom och tvärs över EU:s kunskapsinfrastruktur för information, forskning, övervakning och utvärdering av narkotika, särskilt olaglig narkotika

| 49. | Att i samarbete med relevanta parter fortsätta att tillhandahålla övergripande analyser av






  a) | narkotikasituationen inom EU, |
| --- | --- | --- |

49.

Att i samarbete med relevanta parter fortsätta att tillhandahålla övergripande analyser av

a)

narkotikasituationen inom EU,

| b) | dynamiken för narkotikaanvändning bland allmänheten och målgrupperna, |
| --- | --- |

b)

dynamiken för narkotikaanvändning bland allmänheten och målgrupperna,

| c) | responsen på narkotikaanvändning |
| --- | --- |

c)

responsen på narkotikaanvändning

och i sinom tid tillhandahålla en uppdatering från ECNN om 2017 års översyn av lagstiftningen om cannabis i EU samt fortsätta att bevaka och rapportera om lagstiftningen om cannabis på nationell nivå och i tredjeländer

Pågår

ECNN

Europol

Medlemsstaterna

Kommissionen

| — | Övergripande indikatorer 1–15 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikatorer 1–15

| — | Aktuella brister i den etablerade kunskapsbasen och en ram på EU-nivå framtagen för att optimera analyserna av befintliga datainnehav |
| --- | --- |

—

Aktuella brister i den etablerade kunskapsbasen och en ram på EU-nivå framtagen för att optimera analyserna av befintliga datainnehav

| — | Antal översyner och ämnesanalyser av narkotikasituationen |
| --- | --- |

—

Antal översyner och ämnesanalyser av narkotikasituationen

ECNN-rapportering

Medlemsstaterna rapporterar

Civilsamhällesforumet för narkotika

Kommissionen

| 50. | Utöka den evidensbaserade utbildningen för dem som ska reagera på narkotikafenomenet |
| --- | --- |

50.

Utöka den evidensbaserade utbildningen för dem som ska reagera på narkotikafenomenet

2017–2020

Medlemsstaterna

ECNN

Cepol

| — | Antal initiativ på medlemsstatsnivå och EU-nivå för att utbilda yrkesverksamma i olika aspekter av minskningen av efterfrågan och tillgången på narkotika |
| --- | --- |

—

Antal initiativ på medlemsstatsnivå och EU-nivå för att utbilda yrkesverksamma i olika aspekter av minskningen av efterfrågan och tillgången på narkotika

| — | Antal initiativ på medlemsstatsnivå och EU-nivå för att utbilda yrkesverksamma i fråga om uppgiftsinsamling och rapportering avseende minskningen av efterfrågan och tillgången på narkotika |
| --- | --- |

—

Antal initiativ på medlemsstatsnivå och EU-nivå för att utbilda yrkesverksamma i fråga om uppgiftsinsamling och rapportering avseende minskningen av efterfrågan och tillgången på narkotika

Medlemsstaterna rapporterar

Cepols årsrapport

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

| 51. | Utöka uppgiftsinsamling, forskning, analys och rapportering om






  a) | minskad efterfrågan på narkotika |
| --- | --- | --- |

51.

Utöka uppgiftsinsamling, forskning, analys och rapportering om

a)

minskad efterfrågan på narkotika

| b) | minskad tillgång på narkotika |
| --- | --- |

b)

minskad tillgång på narkotika

| c) | uppdykande trender, såsom blandmissbruk och missbruk av psykoaktiv medicin som utgör en risk för hälsa och säkerhet |
| --- | --- |

c)

uppdykande trender, såsom blandmissbruk och missbruk av psykoaktiv medicin som utgör en risk för hälsa och säkerhet

| d) | blodburna virus som hänger samman med narkotikaanvändning men som inte är begränsade till hiv och viral hepatit, liksom sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos |
| --- | --- |

d)

blodburna virus som hänger samman med narkotikaanvändning men som inte är begränsade till hiv och viral hepatit, liksom sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos

| e) | psykisk och fysisk komorbiditet |
| --- | --- |

e)

psykisk och fysisk komorbiditet

| f) | narkotikaproblem bland fångar samt tillgänglighet och täckning av ingripanden och tjänster för minskning av efterfrågan på narkotika i fängelsemiljö |
| --- | --- |

f)

narkotikaproblem bland fångar samt tillgänglighet och täckning av ingripanden och tjänster för minskning av efterfrågan på narkotika i fängelsemiljö

| g) | andra problem och konsekvenser med koppling till olagliga substanser och blandmissbruk (kombinerat missbruk av olagliga och lagliga substanser, bland annat psykoaktiva mediciner, alkohol och tobak) |
| --- | --- |

g)

andra problem och konsekvenser med koppling till olagliga substanser och blandmissbruk (kombinerat missbruk av olagliga och lagliga substanser, bland annat psykoaktiva mediciner, alkohol och tobak)

| h) | överensstämmelse mellan narkotikapolitiken och internationella människorättsnormer och människorättsprinciper |
| --- | --- |

h)

överensstämmelse mellan narkotikapolitiken och internationella människorättsnormer och människorättsprinciper

Pågår

Medlemsstaterna

Kommissionen

ECNN

Europol

ECDC

Läkemedelsmyndigheten

| — | Ökad tillgänglighet och införande av evidensbaserade och vetenskapligt gedigna indikatorer för minskning av tillgången och efterfrågan på narkotika |
| --- | --- |

—

Ökad tillgänglighet och införande av evidensbaserade och vetenskapligt gedigna indikatorer för minskning av tillgången och efterfrågan på narkotika

| — | På medlemsstatsnivå: omfattningen av ny forskning om uppdykande trender, såsom blandmissbruk och missbruk av psykoaktiva mediciner, blodburna sjukdomar som hänger samman med narkotikaanvändning men som inte är begränsade till hiv och viral hepatit, liksom sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos psykisk och fysisk komorbiditet och andra problem och konsekvenser som rör både olagliga och lagliga substanser |
| --- | --- |

—

På medlemsstatsnivå: omfattningen av ny forskning om uppdykande trender, såsom blandmissbruk och missbruk av psykoaktiva mediciner, blodburna sjukdomar som hänger samman med narkotikaanvändning men som inte är begränsade till hiv och viral hepatit, liksom sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos psykisk och fysisk komorbiditet och andra problem och konsekvenser som rör både olagliga och lagliga substanser

| — | EU-omfattande studie av narkotikarelaterad intimidering av lokalsamhället och dess effekter på enskilda personer, familjer och lokalsamhällen som påverkas mest samt effektiva reaktioner på detta |
| --- | --- |

—

EU-omfattande studie av narkotikarelaterad intimidering av lokalsamhället och dess effekter på enskilda personer, familjer och lokalsamhällen som påverkas mest samt effektiva reaktioner på detta

| — | Införande av evidensbaserade och vetenskapligt gedigna indikatorer för narkotikaproblem bland fångar |
| --- | --- |

—

Införande av evidensbaserade och vetenskapligt gedigna indikatorer för narkotikaproblem bland fångar

ECNN-rapportering

Läkemedelsmyndigheten rapporterar

Medlemsstaterna rapporterar

Harmoniserade uppgiftsrapporter från EU-organ, inkl. ECNN

EU Socta

| 52. | Förbättra förmågan att upptäcka, bedöma och effektivt reagera på uppkomst och användning av nya psykoaktiva substanser och övervaka i vilken omfattning sådana nya substanser inverkar på antalet användare och deras profil |
| --- | --- |

52.

Förbättra förmågan att upptäcka, bedöma och effektivt reagera på uppkomst och användning av nya psykoaktiva substanser och övervaka i vilken omfattning sådana nya substanser inverkar på antalet användare och deras profil

Pågår

Kommissionen

Medlemsstaterna

ECNN

Europol

| — | Övergripande indikator 6 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 6

| — | Omfattningen av ny epidemiologisk, farmakologisk och toxikologisk forskning om nya psykoaktiva substanser, vilken stöds av medlemsstaternas och EU:s forskningsprogram |
| --- | --- |

—

Omfattningen av ny epidemiologisk, farmakologisk och toxikologisk forskning om nya psykoaktiva substanser, vilken stöds av medlemsstaternas och EU:s forskningsprogram

| — | Omfattningen av utbytet av information, bästa praxis och underrättelser |
| --- | --- |

—

Omfattningen av utbytet av information, bästa praxis och underrättelser

| — | Omfattningen av den delning av toxikologiska och hälsorelaterade uppgiftsanalyser av nya psykoaktiva substanser som görs av toxikologiska laboratorier och forskningsinstitut |
| --- | --- |

—

Omfattningen av den delning av toxikologiska och hälsorelaterade uppgiftsanalyser av nya psykoaktiva substanser som görs av toxikologiska laboratorier och forskningsinstitut

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

ECNN och Europol: genomföranderapport

Rapporter från laboratorier och forskningsinstitut

| 53. | Öka insatserna för att dela forensiska uppgifter, inklusive stöd för identifiering av nya psykoaktiva substanser, referensnormer för laboratorier om nya psykoaktiva substanser och att utveckla en gemensam metod för identifiering av nya substanser genom att intensifiera samarbetet med kommissionens gemensamma forskningscentrum, och via befintliga nätverk, såsom narkotikaarbetsgruppen inom Europeiska nätverket av kriminaltekniska institut inom ramen för RIF-rådets slutsatser om visionen för europeisk forensisk vetenskap år 2020 och europeiska nätverket för tullaboratorier |
| --- | --- |

53.

Öka insatserna för att dela forensiska uppgifter, inklusive stöd för identifiering av nya psykoaktiva substanser, referensnormer för laboratorier om nya psykoaktiva substanser och att utveckla en gemensam metod för identifiering av nya substanser genom att intensifiera samarbetet med kommissionens gemensamma forskningscentrum, och via befintliga nätverk, såsom narkotikaarbetsgruppen inom Europeiska nätverket av kriminaltekniska institut inom ramen för RIF-rådets slutsatser om visionen för europeisk forensisk vetenskap år 2020 och europeiska nätverket för tullaboratorier

2017–2020

Kommissionen

Medlemsstaterna

ECNN

| — | Övergripande indikator 15 |
| --- | --- |

—

Övergripande indikator 15

| — | Omfattningen av delning av forensiska uppgifter om nya psykoaktiva substanser, som stöder identifieringen av nya psykoaktiva substanser |
| --- | --- |

—

Omfattningen av delning av forensiska uppgifter om nya psykoaktiva substanser, som stöder identifieringen av nya psykoaktiva substanser

| — | Hur lätt det är för forensiska laboratorier, tullaboratorier och institut att få tillgång till referensnormer för laboratorier |
| --- | --- |

—

Hur lätt det är för forensiska laboratorier, tullaboratorier och institut att få tillgång till referensnormer för laboratorier

| — | Framsteg inom utvecklingen av en gemensam metod för identifieringen av nya psykoaktiva substanser |
| --- | --- |

—

Framsteg inom utvecklingen av en gemensam metod för identifieringen av nya psykoaktiva substanser

ECNN/Europol rapporterar

Kommissionens rapportering

| 54. | Förbättra och öka förmågan att på medlemsstatsnivå och EU-nivå identifiera, bedöma och agera mot a) beteendemässiga förändringar i samband med narkotikaanvändning och b) narkotikarelaterade epidemier |
| --- | --- |

54.

Förbättra och öka förmågan att på medlemsstatsnivå och EU-nivå identifiera, bedöma och agera mot a) beteendemässiga förändringar i samband med narkotikaanvändning och b) narkotikarelaterade epidemier

Pågår

Medlemsstaterna

ECNN

ECDC

| — | Antal nya narkotikarelaterade folkhälsoinitiativ som tagits fram och genomförts och hur verkningsfulla de är |
| --- | --- |

—

Antal nya narkotikarelaterade folkhälsoinitiativ som tagits fram och genomförts och hur verkningsfulla de är

| — | Antal befintliga åtgärder och initiativ som har anpassats för att ta hänsyn till narkotikakonsumtion eller epidemier och hur verkningsfulla de är |
| --- | --- |

—

Antal befintliga åtgärder och initiativ som har anpassats för att ta hänsyn till narkotikakonsumtion eller epidemier och hur verkningsfulla de är

| — | Antal tidig–varning-rapporter, riskbedömningar och alerter samt deras effekter |
| --- | --- |

—

Antal tidig–varning-rapporter, riskbedömningar och alerter samt deras effekter

Rapporter från system för tidig varning

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

Läkemedelsmyndigheten rapporterar

| 15. | Att öka spridningen av övervaknings-, forsknings- och utvärderingsresultat på EU-nivå och nationell nivå |
| --- | --- |

15.

Att öka spridningen av övervaknings-, forsknings- och utvärderingsresultat på EU-nivå och nationell nivå

| 55. | Medlemsstaterna ska fortsätta att stödja EU:s övervaknings- och informationsutbytesinsatser, inkl. samarbete med och adekvat stöd till Reitox nationella kontaktpunkter






  a) | Anordnande av europeiska evenemang med fokus på överföring och spridning av kunskap från forskning till politiker och fackfolk |
| --- | --- | --- |

55.

Medlemsstaterna ska fortsätta att stödja EU:s övervaknings- och informationsutbytesinsatser, inkl. samarbete med och adekvat stöd till Reitox nationella kontaktpunkter

a)

Anordnande av europeiska evenemang med fokus på överföring och spridning av kunskap från forskning till politiker och fackfolk

Pågår

Medlemsstaterna

ECNN

Kommissionen

| — | Spridningen av offentligt tillgängliga resultat av EU-finansierade studier |
| --- | --- |

—

Spridningen av offentligt tillgängliga resultat av EU-finansierade studier

| — | I vilken omfattning finansieringen av Reitox nationella kontaktpunkter och andra resurser motsvarar kraven |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning finansieringen av Reitox nationella kontaktpunkter och andra resurser motsvarar kraven

| — | Antal spridningsinitiativ från Reitox nationella kontaktpunkter samt hur verkningsfulla dessa är |
| --- | --- |

—

Antal spridningsinitiativ från Reitox nationella kontaktpunkter samt hur verkningsfulla dessa är

| — | Antal europeiska evenemang som anordnats för att överföra och sprida kunskap från forskning till politiker och fackfolk |
| --- | --- |

—

Antal europeiska evenemang som anordnats för att överföra och sprida kunskap från forskning till politiker och fackfolk

Webbspridning, inkl. OpenAire, CORDIS

ECNN:s webbplats

ECNN-rapportering/Reitox paket med nationella rapporter

---

(1)  Evidens bör i detta sammanhang betraktas som ”baserat på tillgängliga vetenskapliga bevis och erfarenheter”.

(2)  Rådets slutsatser om genomförandet av EU:s handlingsplan för narkotika 2013–2016 vad gäller minimikvalitetsnormer för minskad efterfrågan på narkotika i Europeiska unionen 11985/15.

(3)  MAOC-N, med säte i Lissabon, är ett initiativ av 7 EU-medlemsstater: Frankrike, Irland, Italien, Spanien, Portugal och Förenade kungariket, och samfinansieras av Europeiska unionens fond för inre säkerhet. Centrumet utgör ett forum för multilateralt samarbete för att bekämpa narkotikasmuggling till sjöss och på land.

(4)  Rådets slutsatser om förbättrad övervakning av tillgången på narkotika i Europeiska unionen av den 15 november 2013.

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/42/EU om frysning och förverkande av hjälpmedel vid och vinning av brott i Europeiska unionen, rådets beslut 2007/845/RIF om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott, rådets rambeslut 2006/783/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande. Rådets rambeslut 2003/577/RIF om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial, kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande COM(2016) 819, rådets rambeslut 2005/212/RIF om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott, rådets rambeslut 2003/577/RIF om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial,

(6)  Europaparlaments och rådets direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlaments och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG, rådets rambeslut 2001/500/RIF om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel till och vinning av brott, kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser COM(2016) 826, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/847 om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och om upphävande av förordning (EG) nr 1781/2006, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen, Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005.

(7)  Rådets rambeslut 2004/757/RIF av den 25 oktober 2004 om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel vad gäller definitionen av narkotika.

(8)  Inom Horisont 2020 (2014–2020) har ca 27 miljoner euro redan anslagits till projekt som tar itu med narkotikamissbruk och omfattar beteendeforskning och neurovetenskap.

---

BILAGA I

15 övergripande indikatorer för EU:s handlingsplan för narkotika 2017–2020 (1)

| 1. | Procent av befolkningen som för närvarande (senaste månaden) använder narkotika, nyligen (senaste året) har använt narkotika eller någonsin (hela livet) har använt narkotika per narkotikatyp och åldersgrupp (ECNN: allmän befolkningsöversikt). |
| --- | --- |

1.

Procent av befolkningen som för närvarande (senaste månaden) använder narkotika, nyligen (senaste året) har använt narkotika eller någonsin (hela livet) har använt narkotika per narkotikatyp och åldersgrupp (ECNN: allmän befolkningsöversikt).

| 2. | Uppskattade trender avseende problematisk narkotikaanvändning och injektionsbruk (ECNN – problematisk narkotikaanvändning). |
| --- | --- |

2.

Uppskattade trender avseende problematisk narkotikaanvändning och injektionsbruk (ECNN – problematisk narkotikaanvändning).

| 3. | Trender i fråga om narkotikarelaterade dödsfall och narkotikarelaterad dödlighet bland narkotikaanvändare (enligt nationella definitioner) (ECNN – narkotikarelaterade dödsfall). |
| --- | --- |

3.

Trender i fråga om narkotikarelaterade dödsfall och narkotikarelaterad dödlighet bland narkotikaanvändare (enligt nationella definitioner) (ECNN – narkotikarelaterade dödsfall).

| 4. | Förekomst och frekvens bland injicerande narkotikaanvändare av smittsamma sjukdomar som kan tillskrivas narkotikaanvändningen, inbegripet hiv och viral hepatit, liksom sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos (ECNN – narkotikarelaterade smittsamma sjukdomar). |
| --- | --- |

4.

Förekomst och frekvens bland injicerande narkotikaanvändare av smittsamma sjukdomar som kan tillskrivas narkotikaanvändningen, inbegripet hiv och viral hepatit, liksom sexuellt överförbara sjukdomar och tuberkulos (ECNN – narkotikarelaterade smittsamma sjukdomar).

| 5. | Trender när det gäller ålder för förstagångsanvändning av olaglig narkotika (Europeiska skolundersökningsprojektet för alkohol och narkotika – Espad), hälsobeteende bland barn i skolåldern (HBSC) samt undersökning av narkotikaanvändningen bland befolkningen i stort (ECNN:s epidemiologiska nyckelindikator). |
| --- | --- |

5.

Trender när det gäller ålder för förstagångsanvändning av olaglig narkotika (Europeiska skolundersökningsprojektet för alkohol och narkotika – Espad), hälsobeteende bland barn i skolåldern (HBSC) samt undersökning av narkotikaanvändningen bland befolkningen i stort (ECNN:s epidemiologiska nyckelindikator).

| 6. | Trender i fråga om antal människor som inleder behandling för narkotikamissbruk (ECNN – efterfrågan på behandling) och det totala antalet människor som uppskattas undergå behandling (ECNN – efterfrågan på behandling samt hälso- och sjukvårdsrelaterade och sociala reaktioner). |
| --- | --- |

6.

Trender i fråga om antal människor som inleder behandling för narkotikamissbruk (ECNN – efterfrågan på behandling) och det totala antalet människor som uppskattas undergå behandling (ECNN – efterfrågan på behandling samt hälso- och sjukvårdsrelaterade och sociala reaktioner).

| 7. | Trender i fråga om antal och kvantitet av beslagtagen olaglig narkotika (ECNN – narkotikabeslag: cannabis inkl. marijuana, heroin, kokain, crack, amfetamin, metamfetamin, ecstasy, LSD och andra substanser). |
| --- | --- |

7.

Trender i fråga om antal och kvantitet av beslagtagen olaglig narkotika (ECNN – narkotikabeslag: cannabis inkl. marijuana, heroin, kokain, crack, amfetamin, metamfetamin, ecstasy, LSD och andra substanser).

| 8. | Trender i fråga om konsumentpris för och renhet av olaglig narkotika (ECNN – pris och renhet: cannabis inkl. marijuana, heroin, kokain, crack, amfetamin, metamfetamin, ecstasy, LSD och andra substanser samt sammansättning av narkotika i tablettform). |
| --- | --- |

8.

Trender i fråga om konsumentpris för och renhet av olaglig narkotika (ECNN – pris och renhet: cannabis inkl. marijuana, heroin, kokain, crack, amfetamin, metamfetamin, ecstasy, LSD och andra substanser samt sammansättning av narkotika i tablettform).

| 9. | Trender i fråga om antalet första rapporter om narkotikaförseelser, per typ av narkotika och typ av förseelse (tillhandahållande kontra användning/innehav) (ECNN – narkotikaförseelser). |
| --- | --- |

9.

Trender i fråga om antalet första rapporter om narkotikaförseelser, per typ av narkotika och typ av förseelse (tillhandahållande kontra användning/innehav) (ECNN – narkotikaförseelser).

| 10. | Förekomst av narkotikaanvändning bland fångar (ECNN – narkotikaanvändning i fängelser). |
| --- | --- |

10.

Förekomst av narkotikaanvändning bland fångar (ECNN – narkotikaanvändning i fängelser).

| 11. | Bedömning av tillgänglighet, täckning och kvalitet för tjänster och ingripanden när det gäller prevention, skadereducering, social integration och behandling (ECNN – hälso- och sjukvårdsrelaterade och sociala reaktioner). |
| --- | --- |

11.

Bedömning av tillgänglighet, täckning och kvalitet för tjänster och ingripanden när det gäller prevention, skadereducering, social integration och behandling (ECNN – hälso- och sjukvårdsrelaterade och sociala reaktioner).

| 12. | Faktabaserade ingripanden i fråga om prevention, behandling, social integration och återhämtning samt dessas förväntade inverkan på förekomsten av narkotikaanvändning och problematisk narkotikaanvändning (ECNN-portal för bästa praxis). |
| --- | --- |

12.

Faktabaserade ingripanden i fråga om prevention, behandling, social integration och återhämtning samt dessas förväntade inverkan på förekomsten av narkotikaanvändning och problematisk narkotikaanvändning (ECNN-portal för bästa praxis).

| 13. | Intensiv dialog och intensivt samarbete på narkotikaområdet med andra regioner, tredjeländer, internationella organisationer och andra parter (rapportering från utrikestjänsten). |
| --- | --- |

13.

Intensiv dialog och intensivt samarbete på narkotikaområdet med andra regioner, tredjeländer, internationella organisationer och andra parter (rapportering från utrikestjänsten).

| 14. | Utvecklingen vad gäller nationella narkotikastrategier, utvärderingar, lagstiftning, samordningsmekanismer och uppskattning av de offentliga utgifterna i EU:s medlemsstater (ECNN). |
| --- | --- |

14.

Utvecklingen vad gäller nationella narkotikastrategier, utvärderingar, lagstiftning, samordningsmekanismer och uppskattning av de offentliga utgifterna i EU:s medlemsstater (ECNN).

| 15. | System för tidig varning avseende nya psykoaktiva substanser (ECNN/Europol) och riskbedömning av nya psykoaktiva substanser (ECNN). |
| --- | --- |

15.

System för tidig varning avseende nya psykoaktiva substanser (ECNN/Europol) och riskbedömning av nya psykoaktiva substanser (ECNN).

---

(1)  Dessa indikatorer baseras på befintliga rapporteringssystem som användes före inrättandet av målen för EU:s befintliga narkotikastrategi och handlingsplan, men tillhandahåller den mest omfattande uppsättningen resurser på EU-nivå för att främja dess övervakning och utvärdering.

---

BILAGA II

Ordlista med akronymer och förkortningar

| Arbetsgruppen för tullsamarbete | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för tullsamarbete |
| --- | --- |
| Celac | Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater |
| Cepol | Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning |
| CND | FN:s narkotikakommission |
| Coafr | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för Afrika |
| Coasi | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för Asien och Oceanien |
| Coest | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för Östeuropa och Centralasien |
| Cohom | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för de mänsklig rättigheterna |
| Colac | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för Latinamerika och Västindien |
| Kommissionen | Europeiska kommissionen |
| Conun | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för FN-frågor |
| COSCE | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för OSSE och Europarådet |
| Cosi (ständiga kommittén för inre säkerhet) | Europeiska unionens råd – ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten |
| Cotra | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för transatlantiska förbindelser (Kanada och Förenta staterna) |
| Rådets arbetsgrupp | Rådets arbetsgrupp |
| Coter | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen mot terrorism (internationella aspekter) |
| Coweb | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för västra Balkan |
| Arbetsgruppen för tullunionen | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för tullunionen |
| Arbetsgruppen för materiell straffrätt | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för materiell straffrätt |
| ECDC | Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar |
| Utrikestjänsten | Europeiska utrikestjänsten |
| Läkemedelsmyndigheten | Europeiska läkemedelsmyndigheten |
| ECNN | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk |
| Empact | Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot |
| Enfsi | Europeiska nätverket av kriminaltekniska institut |
| ERA-NET | Europeiska forskningsområdesnätverket |
| Eranid | Europeiska nätverket för forskning om olaglig narkotika |
| Espad | Europeiska skolundersökningsprojektet för alkohol och narkotika |
| EU | Europeiska unionen |
| Eurojust | Europeiska enheten för rättsligt samarbete |
| Europol | Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning |
| EU Socta | Hotbedömning för allvarlig och organiserad brottslighet |
| Frontex | Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser |
| HBSC | Undersökning om hälsobeteende bland barn i skolåldern |
| HCV | Hepatit C-virus |
| HDG | Europeiska unionens råd – övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor |
| hiv | Humant immunbristvirus |
| HLWG | Europeiska unionens råd – högnivågruppen för asyl och migration |
| INCB | Internationella narkotikakontrollstyrelsen (FN) |
| RIF | Rättsliga och inrikes frågor |
| HBTI | Homosexuella, bisexuella, transsexuella och intersexuella |
| LSD | Lysergsyredietylamid |
| MAOC-N | Centrumet för analys av maritim underrättelseverksamhet beträffande narkotika |
| MASP | Fleråriga strategiska planer (Europol) |
| MOU | Samförståndsavtal |
| Medlemsstaterna | Medlemsstat |
| NPS | Ny psykoaktiv substans |
| PEN | Av UNODC/INCB framtaget onlinesystem för meddelande före export |
| Pics | Kommunikationssystem för prekursorsincidenter |
| Ordförandeskapet | Ordförandeskapet. Roterande ordförandeskap för Europeiska unionens råd |
| Ordförandeskapstrion | Ordförandeskapstrion. Grupp med tre på varandra följande ordförandeskap för Europeiska unionens råd |
| Reitox | Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk |
| Socta | Hotbedömning för allvarlig och organiserad brottslighet |
| Arbetsgruppen mot terrorism | Europeiska unionens råd – arbetsgruppen mot terrorism |
| FN | Förenta nationerna |
| Unaids | FN:s samlade program för hiv/aids-insatser |
| UNGASS | Extra session i FN:s generalförsamling |
| UNODC | FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå |
| UNDP | FN:s utvecklingsprogram |
| WHO | Världshälsoorganisationen (FN) |

Arbetsgruppen för tullsamarbete

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för tullsamarbete

Celac

Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater

Cepol

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning

CND

FN:s narkotikakommission

Coafr

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för Afrika

Coasi

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för Asien och Oceanien

Coest

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för Östeuropa och Centralasien

Cohom

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för de mänsklig rättigheterna

Colac

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för Latinamerika och Västindien

Kommissionen

Europeiska kommissionen

Conun

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för FN-frågor

COSCE

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för OSSE och Europarådet

Cosi (ständiga kommittén för inre säkerhet)

Europeiska unionens råd – ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten

Cotra

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för transatlantiska förbindelser (Kanada och Förenta staterna)

Rådets arbetsgrupp

Rådets arbetsgrupp

Coter

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen mot terrorism (internationella aspekter)

Coweb

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för västra Balkan

Arbetsgruppen för tullunionen

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för tullunionen

Arbetsgruppen för materiell straffrätt

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen för materiell straffrätt

ECDC

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Utrikestjänsten

Europeiska utrikestjänsten

Läkemedelsmyndigheten

Europeiska läkemedelsmyndigheten

ECNN

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Empact

Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot

Enfsi

Europeiska nätverket av kriminaltekniska institut

ERA-NET

Europeiska forskningsområdesnätverket

Eranid

Europeiska nätverket för forskning om olaglig narkotika

Espad

Europeiska skolundersökningsprojektet för alkohol och narkotika

EU

Europeiska unionen

Eurojust

Europeiska enheten för rättsligt samarbete

Europol

Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning

EU Socta

Hotbedömning för allvarlig och organiserad brottslighet

Frontex

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

HBSC

Undersökning om hälsobeteende bland barn i skolåldern

HCV

Hepatit C-virus

HDG

Europeiska unionens råd – övergripande arbetsgruppen för narkotikafrågor

hiv

Humant immunbristvirus

HLWG

Europeiska unionens råd – högnivågruppen för asyl och migration

INCB

Internationella narkotikakontrollstyrelsen (FN)

RIF

Rättsliga och inrikes frågor

HBTI

Homosexuella, bisexuella, transsexuella och intersexuella

LSD

Lysergsyredietylamid

MAOC-N

Centrumet för analys av maritim underrättelseverksamhet beträffande narkotika

MASP

Fleråriga strategiska planer (Europol)

MOU

Samförståndsavtal

Medlemsstaterna

Medlemsstat

NPS

Ny psykoaktiv substans

PEN

Av UNODC/INCB framtaget onlinesystem för meddelande före export

Pics

Kommunikationssystem för prekursorsincidenter

Ordförandeskapet

Ordförandeskapet. Roterande ordförandeskap för Europeiska unionens råd

Ordförandeskapstrion

Ordförandeskapstrion. Grupp med tre på varandra följande ordförandeskap för Europeiska unionens råd

Reitox

Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk

Socta

Hotbedömning för allvarlig och organiserad brottslighet

Arbetsgruppen mot terrorism

Europeiska unionens råd – arbetsgruppen mot terrorism

FN

Förenta nationerna

Unaids

FN:s samlade program för hiv/aids-insatser

UNGASS

Extra session i FN:s generalförsamling

UNODC

FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå

UNDP

FN:s utvecklingsprogram

WHO

Världshälsoorganisationen (FN)

---

Europeiska kommissionen

| 5.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 215/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 215/59

---

Eurons växelkurs (1)

4 juli 2017

(2017/C 215/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1353 |
| JPY | japansk yen | 128,57 |
| DKK | dansk krona | 7,4367 |
| GBP | pund sterling | 0,87805 |
| SEK | svensk krona | 9,6735 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0954 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,4850 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,132 |
| HUF | ungersk forint | 308,30 |
| PLN | polsk zloty | 4,2426 |
| RON | rumänsk leu | 4,5884 |
| TRY | turkisk lira | 4,0377 |
| AUD | australisk dollar | 1,4922 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4730 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,8646 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5594 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5701 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 307,61 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,0182 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7220 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4165 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 174,42 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8790 |
| PHP | filippinsk peso | 57,343 |
| RUB | rysk rubel | 67,3400 |
| THB | thailändsk baht | 38,617 |
| BRL | brasiliansk real | 3,7503 |
| MXN | mexikansk peso | 20,6761 |
| INR | indisk rupie | 73,4970 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1353

JPY

japansk yen

128,57

DKK

dansk krona

7,4367

GBP

pund sterling

0,87805

SEK

svensk krona

9,6735

CHF

schweizisk franc

1,0954

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,4850

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,132

HUF

ungersk forint

308,30

PLN

polsk zloty

4,2426

RON

rumänsk leu

4,5884

TRY

turkisk lira

4,0377

AUD

australisk dollar

1,4922

CAD

kanadensisk dollar

1,4730

HKD

Hongkongdollar

8,8646

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5594

SGD

singaporiansk dollar

1,5701

KRW

sydkoreansk won

1 307,61

ZAR

sydafrikansk rand

15,0182

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7220

HRK

kroatisk kuna

7,4165

IDR

indonesisk rupiah

15 174,42

MYR

malaysisk ringgit

4,8790

PHP

filippinsk peso

57,343

RUB

rysk rubel

67,3400

THB

thailändsk baht

38,617

BRL

brasiliansk real

3,7503

MXN

mexikansk peso

20,6761

INR

indisk rupie

73,4970

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 5.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 215/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 215/60

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 4 juli 2017

om finansieringen av 2017 års arbetsprogram för utbildning i livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa, djurskydd och växtskydd inom programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel

(2017/C 215/04)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 84,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 av den 15 maj 2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv 98/56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG (2), särskilt artikel 36.1, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (3) fastställs allmänna bestämmelser för offentlig kontroll som utförs för att kontrollera efterlevnaden av bestämmelser som särskilt syftar till att förhindra, undanröja eller till godtagbara nivåer minska riskerna för människor och djur och säkerställa god sed inom handeln med foder och livsmedel och skydda konsumenternas intressen. Enligt artikel 51 i den förordningen får kommissionen anordna kurser för den personal vid medlemsstaternas behöriga myndigheter som ansvarar för den offentliga kontroll som avses i den förordningen, och dessa får stå öppna även för deltagare från tredjeländer, särskilt utvecklingsländer. Dessa kurser får särskilt omfatta utbildning i unionens foder- och livsmedelslagstiftning samt bestämmelser om djurhälsa och djurskydd. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (3) fastställs allmänna bestämmelser för offentlig kontroll som utförs för att kontrollera efterlevnaden av bestämmelser som särskilt syftar till att förhindra, undanröja eller till godtagbara nivåer minska riskerna för människor och djur och säkerställa god sed inom handeln med foder och livsmedel och skydda konsumenternas intressen. Enligt artikel 51 i den förordningen får kommissionen anordna kurser för den personal vid medlemsstaternas behöriga myndigheter som ansvarar för den offentliga kontroll som avses i den förordningen, och dessa får stå öppna även för deltagare från tredjeländer, särskilt utvecklingsländer. Dessa kurser får särskilt omfatta utbildning i unionens foder- och livsmedelslagstiftning samt bestämmelser om djurhälsa och djurskydd.

| (2) | Artikel 2.1 i i rådets direktiv 2000/29/EG (4) utgör den rättsliga grunden för anordnandet av kurser i växtskydd. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 2.1 i i rådets direktiv 2000/29/EG (4) utgör den rättsliga grunden för anordnandet av kurser i växtskydd.

| (3) | Programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel inrättades av kommissionen 2006 för att uppnå målen i förordning (EG) nr 882/2004. I kommissionens meddelande Bättre utbildning för säkrare livsmedel (5) av den 20 september 2006 diskuteras olika möjligheter att anordna utbildning i framtiden. |
| --- | --- |

(3)

Programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel inrättades av kommissionen 2006 för att uppnå målen i förordning (EG) nr 882/2004. I kommissionens meddelande Bättre utbildning för säkrare livsmedel (5) av den 20 september 2006 diskuteras olika möjligheter att anordna utbildning i framtiden.

| (4) | Förordning (EU) nr 652/2014 innehåller bestämmelser om förvaltningen av utgifter ur Europeiska unionens allmänna budget på områdena livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa, djurskydd samt växtskydd. I artikel 31 fastställs att unionen enligt artikel 51 i förordning (EG) nr 882/2004 får finansiera utbildning av den personal vid de behöriga myndigheterna som ansvarar för den offentliga kontrollen i syfte att utveckla en harmoniserad strategi för offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för en god växtskyddsstatus. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) nr 652/2014 innehåller bestämmelser om förvaltningen av utgifter ur Europeiska unionens allmänna budget på områdena livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa, djurskydd samt växtskydd. I artikel 31 fastställs att unionen enligt artikel 51 i förordning (EG) nr 882/2004 får finansiera utbildning av den personal vid de behöriga myndigheterna som ansvarar för den offentliga kontrollen i syfte att utveckla en harmoniserad strategi för offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för en god växtskyddsstatus.

| (5) | För att säkerställa genomförandet av programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel i medlemsstaterna måste man anta ett finansieringsbeslut och arbetsprogrammet för utbildning i livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa, djurskydd och växtskydd för 2017. I artikel 94 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (6) fastställs närmare bestämmelser om finansieringsbeslut. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa genomförandet av programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel i medlemsstaterna måste man anta ett finansieringsbeslut och arbetsprogrammet för utbildning i livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa, djurskydd och växtskydd för 2017. I artikel 94 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (6) fastställs närmare bestämmelser om finansieringsbeslut.

| (6) | Genom kommissionens genomförandebeslut 2013/770/EU (7) inrättas genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (nedan kallat genomförandeorganet). Genom det beslutet anförtros genomförandeorganet vissa uppgifter för förvaltning och genomförande av program rörande åtgärder för utbildning i livsmedelssäkerhet enligt förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG. |
| --- | --- |

(6)

Genom kommissionens genomförandebeslut 2013/770/EU (7) inrättas genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (nedan kallat genomförandeorganet). Genom det beslutet anförtros genomförandeorganet vissa uppgifter för förvaltning och genomförande av program rörande åtgärder för utbildning i livsmedelssäkerhet enligt förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG.

| (7) | Det är nödvändigt att medge betalning av dröjsmålsränta vid försenad betalning på grundval av artikel 92 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och artikel 111.4 i delegerad förordning (EU) nr 1268/2012. |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att medge betalning av dröjsmålsränta vid försenad betalning på grundval av artikel 92 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och artikel 111.4 i delegerad förordning (EU) nr 1268/2012.

| (8) | För att tillåta flexibilitet vid tillämpningen av arbetsprogrammet bör det definieras vad som avses med ordalydelsen ”ändras på väsentligt sätt” i artikel 94.4 i delegerad förordning (EU) nr 1268/2012. |
| --- | --- |

(8)

För att tillåta flexibilitet vid tillämpningen av arbetsprogrammet bör det definieras vad som avses med ordalydelsen ”ändras på väsentligt sätt” i artikel 94.4 i delegerad förordning (EU) nr 1268/2012.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Arbetsprogrammet

Det årliga arbetsprogrammet för genomförandet av programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel för 2017 enligt bilagan antas härmed.

Det årliga arbetsprogrammet utgör ett finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 84 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

Artikel 2

Bidrag från unionen

1.   Det högsta bidraget för att genomföra 2017 års arbetsprogram ska vara 16 500 000 euro och ska finansieras från de anslag som tas upp i budgetpost 17 04 03 i Europeiska unionens allmänna budget för 2017.

2.   De anslag som anges i punkt 1 får även täcka dröjsmålsränta vid försenad betalning.

Artikel 3

Flexibilitetsklausulen

Ändringar i anslagen till specifika åtgärder som sammanlagt inte överstiger 20 % av det högsta bidraget enligt artikel 2.1 i detta beslut ska inte betraktas som väsentliga i den mening som avses i artikel 94.4 i delegerad förordning (EU) nr 1268/2012, om ändringarna inte avsevärt påverkar åtgärdernas karaktär och arbetsprogrammets mål. Ökningen av det högsta bidrag som fastställs i artikel 2.1 i detta beslut får inte överstiga 20 %.

Den behöriga utanordnaren får göra sådana ändringar som det hänvisas till i det första stycket. De ändringarna ska tillämpas i överensstämmelse med principen om en sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet.

Utfärdat i Bryssel den 4 juli 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 189, 27.6.2014, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

3

(4)  Rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EGT L 169, 10.7.2000, s. 1).

4

(5)  Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Bättre utbildning för säkrare livsmedel (KOM(2006) 519 slutlig av den 20 september 2006).

5

Bättre utbildning för säkrare livsmedel

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/770/EU av den 17 december 2013 om inrättande av genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor och om upphävande av beslut 2004/858/EG (EUT L 341, 18.12.2013, s. 69).

7

---

BILAGA

1.   Inledning

I enlighet med målen i förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG innehåller detta arbetsprogram de åtgärder som ska finansieras och budgetfördelningen för 2017 enligt följande:

| 1.1 | Upphandling (genom direkt förvaltning): Externa avtal för genomförande av utbildningsprogrammet och andra verktyg för inlärning |
| --- | --- |

1.1

Upphandling (genom direkt förvaltning): Externa avtal för genomförande av utbildningsprogrammet och andra verktyg för inlärning

16 500 000 euro

TOTALT

16 500 000 euro

2.   Upphandling

Det totala budgetanslaget för upphandlingskontrakt under 2017 uppgår till 16 500 000 euro.

RÄTTSLIG GRUND

| Förordning (EG) nr 882/2004, artikel 51
  Direktiv 2000/29/EG, artikel 2.1 i
  Förordning (EU) nr 652/2014, artiklarna 31 och 36.1 |
| --- |

Förordning (EG) nr 882/2004, artikel 51

Direktiv 2000/29/EG, artikel 2.1 i

Förordning (EU) nr 652/2014, artiklarna 31 och 36.1

BUDGETRUBRIK

| Budgetrubrik: 17 04 03 |
| --- |

Budgetrubrik: 17 04 03

PRELIMINÄRT ANTAL OCH TYP AV PLANERADE AVTAL

| För varje ämnesområde som anges nedan kommer ett eller flera tjänsteavtal eller ramavtal för tjänster att ingås. Uppskattningsvis 18 tjänsteavtal eller särskilda avtal kommer att ingås. De externa uppdragstagarna är främst involverade i utbildningsverksamhetens organisatoriska och logistiska aspekter. |
| --- |

För varje ämnesområde som anges nedan kommer ett eller flera tjänsteavtal eller ramavtal för tjänster att ingås. Uppskattningsvis 18 tjänsteavtal eller särskilda avtal kommer att ingås. De externa uppdragstagarna är främst involverade i utbildningsverksamhetens organisatoriska och logistiska aspekter.

FÖREMÅL FÖR PLANERADE AVTAL (OM MÖJLIGT)

Under 2017 kommer utbildningsåtgärderna att omfatta följande ämnen:

| Verksamhet | Belopp i euro |
| --- | --- |
| Beredskapsplanering och sjukdomsbekämpning | 1 265 000 |
| Utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel | 630 000 |
| Integrerat växtskydd | 890 000 |
| Material som kommer i kontakt med livsmedel | 760 000 |
| Tillsyn över livsmedelsförbättrande medel | 1 215 000 |
| HACCP-revisioner | 1 700 000 |
| Livsmedelshygien och flexibilitet | 1 200 000 |
| Mikrobiologiska kriterier för livsmedel och kontroll av zoonoser | 915 000 |
| Nya metoder för undersökning av livsmedel | 900 000 |
| Överförbar spongiform encefalopati och animaliska biprodukter | 745 000 |
| Intern revision av officiella kontrollsystem | 910 000 |
| Bättre effekt av unionens övergripande revisioner | 880 000 |
| Stöd för EU:s kontroller i medlemsstater och tredjeländer | 430 000 |
| EU:s strategi mot antimikrobiell resistens | 1 110 000 |
| EU:s strategi avseende riskanalys | 630 000 |
| Inkludering i EU:s informationssystem | 1 100 000 |
| Nätutbildning, inklusive utveckling av verktyg samt stöd och hjälp | 750 000 |
| Utbildning, konferenser samt verktyg för inlärning och informationsspridning som rör beredskapsplanering vad gäller djurhälsa, djurskydd, växtskydd och livsmedelssäkerhet | 470 000 |
| TOTALT | 16 500 000 |

Verksamhet

Belopp i euro

Beredskapsplanering och sjukdomsbekämpning

1 265 000

Utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel

630 000

Integrerat växtskydd

890 000

Material som kommer i kontakt med livsmedel

760 000

Tillsyn över livsmedelsförbättrande medel

1 215 000

HACCP-revisioner

1 700 000

Livsmedelshygien och flexibilitet

1 200 000

Mikrobiologiska kriterier för livsmedel och kontroll av zoonoser

915 000

Nya metoder för undersökning av livsmedel

900 000

Överförbar spongiform encefalopati och animaliska biprodukter

745 000

Intern revision av officiella kontrollsystem

910 000

Bättre effekt av unionens övergripande revisioner

880 000

Stöd för EU:s kontroller i medlemsstater och tredjeländer

430 000

EU:s strategi mot antimikrobiell resistens

1 110 000

EU:s strategi avseende riskanalys

630 000

Inkludering i EU:s informationssystem

1 100 000

Nätutbildning, inklusive utveckling av verktyg samt stöd och hjälp

750 000

Utbildning, konferenser samt verktyg för inlärning och informationsspridning som rör beredskapsplanering vad gäller djurhälsa, djurskydd, växtskydd och livsmedelssäkerhet

470 000

TOTALT

16 500 000

OPERATIVA MÅL

De operativa målen är att utveckla, organisera och administrera utbildningsprogrammen inom de fastställda områdena för att säkerställa hög kompetens hos den personal som utför kontroller, göra kontrollerna mer enhetliga, objektiva och effektiva i hela EU och bidra till mer enhetliga kontrollförfaranden i EU och tredjeländer.

FÖRVÄNTADE RESULTAT

Kommissionen förväntar sig följande resultat:

| a) | Ökad medvetenhet och bättre kunskaper hos den personal som utför kontroller inom de fastställda utbildningsområdena. |
| --- | --- |

a)

Ökad medvetenhet och bättre kunskaper hos den personal som utför kontroller inom de fastställda utbildningsområdena.

| b) | En gemensam förståelse av gällande EU-regler och verktyg för offentlig kontroll inom de fastställda utbildningsområdena. |
| --- | --- |

b)

En gemensam förståelse av gällande EU-regler och verktyg för offentlig kontroll inom de fastställda utbildningsområdena.

| c) | Spridning av bästa praxis för offentlig kontroll inom de fastställda utbildningsområdena. |
| --- | --- |

c)

Spridning av bästa praxis för offentlig kontroll inom de fastställda utbildningsområdena.

| d) | Lättare utbyte av erfarenheter för förbättrad expertis och en harmoniserad strategi för offentlig kontroll på de fastställda utbildningsområdena. |
| --- | --- |

d)

Lättare utbyte av erfarenheter för förbättrad expertis och en harmoniserad strategi för offentlig kontroll på de fastställda utbildningsområdena.

GENOMFÖRANDE

| Beloppet 16 365 000 euro (finansiering av åtgärder som rör livsmedelssäkerhet enligt förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG) kommer att förvaltas och användas av genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (kommissionens beslut 2013/770/EU). Återstående 135 000 euro kommer att förvaltas av kommissionen för stöd till e-utbildningsprojektet. |
| --- |

Beloppet 16 365 000 euro (finansiering av åtgärder som rör livsmedelssäkerhet enligt förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG) kommer att förvaltas och användas av genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (kommissionens beslut 2013/770/EU). Återstående 135 000 euro kommer att förvaltas av kommissionen för stöd till e-utbildningsprojektet.

PRELIMINÄR TIDSRAM FÖR NÄR UPPHANDLINGEN SKA INLEDAS

| Cirka tredje–fjärde kvartalet 2017 |
| --- |

Cirka tredje–fjärde kvartalet 2017

PRELIMINÄRT BELOPP FÖR ANBUDSFÖRFARANDET

| 16 500 000 euro |
| --- |

16 500 000 euro

---

| 5.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 215/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 215/66

---

Utnämning av det tillförordnade förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden

(2017/C 215/05)

Handelskommissionären har utsett Piotr OGONOWSKI till tillförordnat förhörsombud från den 1 juli 2017, i enlighet med artikel 3 i Europeiska kommissionens ordförandes beslut av den 29 februari 2012 om förhörsombudets funktioner och uppdrag i vissa handelsförfaranden (EUT L 107, 19.4.2012, s. 5).

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 5.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 215/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 215/67

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8493 – Deere & Company/Wirtgen)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 215/06)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 28 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Deere & Company (Deere, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över hela den operativa verksamheten i Wirtgen Group (Wirtgen, Tyskland) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 28 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Deere & Company (Deere, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över hela den operativa verksamheten i Wirtgen Group (Wirtgen, Tyskland) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Deere: tillverkning och försäljning av jordbruks-, bygg- och skogsbruksmaskiner, industridieselmotorer och vissa andra komponenter samt utrustning för skötsel av gräsmattor. Deere tillhandahåller också finansiella tjänster, främst för sin egen utrustning. Deere är en global aktör som finns med på S&P 500-listan på New York-börsen.
  —   Wirtgen: tillverkning och försäljning av utrustning för byggmaskiner med varumärkena Wirtgen, Vögele, Hamm, Kleemann, Benninghoven och Ciber, inbegripet försäljnings- och tjänsteföretag. Wirtgen är ett globalt verksamt företag. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Deere: tillverkning och försäljning av jordbruks-, bygg- och skogsbruksmaskiner, industridieselmotorer och vissa andra komponenter samt utrustning för skötsel av gräsmattor. Deere tillhandahåller också finansiella tjänster, främst för sin egen utrustning. Deere är en global aktör som finns med på S&P 500-listan på New York-börsen.

—   Wirtgen: tillverkning och försäljning av utrustning för byggmaskiner med varumärkena Wirtgen, Vögele, Hamm, Kleemann, Benninghoven och Ciber, inbegripet försäljnings- och tjänsteföretag. Wirtgen är ett globalt verksamt företag.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8493 – Deere & Company/Wirtgen, sändas per fax (+ 32 2 296 43 01), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldiretoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8493 – Deere & Company/Wirtgen, sändas per fax (+ 32 2 296 43 01), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldiretoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

| 5.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 215/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 215/68

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 215/07)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 26 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bouygues Immobilier SAS (Frankrike) och företaget Accor SA (Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Nextdoor SAS (Frankrike) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 26 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bouygues Immobilier SAS (Frankrike) och företaget Accor SA (Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Nextdoor SAS (Frankrike) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Bouygues Immobilier: företaget är verksamt inom de olika områdena för fastighetsutveckling och utveckling av projekt med inriktning på bostäder, kontorsbyggnader och köpcenter.
  —   Accor: företaget är verksamt inom hotell- och restaurangbranschen.
  —   Nextdoor: företaget är verksamt inom bostadssektorn, från tillhandahållande och marknadsföring av intelligenta företagslokaler för gemensamt arbete till en lång rad driftstjänster. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Bouygues Immobilier: företaget är verksamt inom de olika områdena för fastighetsutveckling och utveckling av projekt med inriktning på bostäder, kontorsbyggnader och köpcenter.

—   Accor: företaget är verksamt inom hotell- och restaurangbranschen.

—   Nextdoor: företaget är verksamt inom bostadssektorn, från tillhandahållande och marknadsföring av intelligenta företagslokaler för gemensamt arbete till en lång rad driftstjänster.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---