# Europeiska unionens L 325/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 325 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången20 december 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 325

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången20 december 2022

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2495 av den 14 december 2022 om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 vad gäller begränsningar av tillträdet till unionens vatten | 1 |
| | * | Rådets förordning (EU, Euratom) 2022/2496 av den 15 december 2022 om ändring av förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 | 11 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2495 av den 14 december 2022 om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 vad gäller begränsningar av tillträdet till unionens vatten

1

*

Rådets förordning (EU, Euratom) 2022/2496 av den 15 december 2022 om ändring av förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027

11

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2497 av den 12 oktober 2022 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1217/2009 vad gäller Frankrikes och Förenade kungarikets områden i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter | 13 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2498 av den 9 december 2022 om specifikation av tekniska detaljer för datauppsättningar avseende urvalsundersökningen inom området inkomster och levnadsvillkor om tillgång till tjänster enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2499 av den 12 december 2022 om ändring och rättelse av genomförandeförordning (EU) 2015/220 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen | 31 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2500 av den 13 december 2022 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Keleméri bárányhús (SGB)) | 52 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2022/2501 av den 14 december 2022 om stängning av fisket efter räkor av arten Aristaeomorpha foliacea i AKFM:s geografiska delområden 8, 9, 10 och 11 för fartyg som för italiensk flagg med en längd överallt på 18 meter eller mer och mindre än 24 meter | 53 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2502 av den 19 december 2022 om rättelse av den franska språkversionen av förordning (EU) nr 965/2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (
  1
  ) | 56 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2503 av den 19 december 2022 om ändring och rättelse av genomförandeförordning (EU) 2019/627 vad gäller praktiska arrangemang för utförandet av offentlig kontroll av levande musslor, av fiskeriprodukter eller i samband med UV-strålning (
  1
  ) | 58 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2504 av den 19 december 2022 om ändring av bilagorna III och V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 vad gäller förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg och officiella intyg för införsel till unionen av sändningar av vissa fiskeriprodukter och högförädlade produkter av animaliskt ursprung samt förlagan till privat intyg för införsel av vissa sammansatta produkter till unionen (
  1
  ) | 62 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2505 av den 8 december 2022 om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättas genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan, vad gäller antagandet av arbetsordningen för gemensamma kommittén | 87 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/2506 av den 15 december 2022 om åtgärder för skydd av unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatens principer i Ungern | 94 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2022/2507 av den 19 december 2022 om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia | 110 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2508 av den 9 december 2022 om fastställande av BAT-slutsatser för textilindustrin, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp
  [delgivet med nr C(2022) 8984]

   (
  1
  ) | 112 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2509 av den 15 december 2022 om fastställande av kvantitativa begränsningar och tilldelning av kvoter för ämnen som kontrolleras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1005/2009 om ämnen som bryter ned ozonskiktet, för perioden 1 januari–31 december 2023
  [delgivet med nr C(2022) 9109] | 162 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2022/2510 av den 8 december 2022 om inrättande av en europeisk bedömningsram för kemikalier och material med säker och hållbar design | 179 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2497 av den 12 oktober 2022 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1217/2009 vad gäller Frankrikes och Förenade kungarikets områden i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter

13

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2498 av den 9 december 2022 om specifikation av tekniska detaljer för datauppsättningar avseende urvalsundersökningen inom området inkomster och levnadsvillkor om tillgång till tjänster enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 (
  1
  )

1

16

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2499 av den 12 december 2022 om ändring och rättelse av genomförandeförordning (EU) 2015/220 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen

31

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2500 av den 13 december 2022 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Keleméri bárányhús (SGB))

52

*

Kommissionens förordning (EU) 2022/2501 av den 14 december 2022 om stängning av fisket efter räkor av arten Aristaeomorpha foliacea i AKFM:s geografiska delområden 8, 9, 10 och 11 för fartyg som för italiensk flagg med en längd överallt på 18 meter eller mer och mindre än 24 meter

Aristaeomorpha foliacea

53

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2502 av den 19 december 2022 om rättelse av den franska språkversionen av förordning (EU) nr 965/2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (
  1
  )

1

56

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2503 av den 19 december 2022 om ändring och rättelse av genomförandeförordning (EU) 2019/627 vad gäller praktiska arrangemang för utförandet av offentlig kontroll av levande musslor, av fiskeriprodukter eller i samband med UV-strålning (
  1
  )

1

58

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2504 av den 19 december 2022 om ändring av bilagorna III och V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 vad gäller förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg och officiella intyg för införsel till unionen av sändningar av vissa fiskeriprodukter och högförädlade produkter av animaliskt ursprung samt förlagan till privat intyg för införsel av vissa sammansatta produkter till unionen (
  1
  )

1

62

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2022/2505 av den 8 december 2022 om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättas genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan, vad gäller antagandet av arbetsordningen för gemensamma kommittén

87

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/2506 av den 15 december 2022 om åtgärder för skydd av unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatens principer i Ungern

94

*

Rådets beslut (Gusp) 2022/2507 av den 19 december 2022 om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia

110

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2508 av den 9 december 2022 om fastställande av BAT-slutsatser för textilindustrin, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp
  [delgivet med nr C(2022) 8984]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2022) 8984]

1

112

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2509 av den 15 december 2022 om fastställande av kvantitativa begränsningar och tilldelning av kvoter för ämnen som kontrolleras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1005/2009 om ämnen som bryter ned ozonskiktet, för perioden 1 januari–31 december 2023
  [delgivet med nr C(2022) 9109]

[delgivet med nr C(2022) 9109]

162

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2022/2510 av den 8 december 2022 om inrättande av en europeisk bedömningsram för kemikalier och material med säker och hållbar design

179

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | EFTAS övervakningsmyndighets delegerade beslut nr 204/22/KOL av den 16 november 2022 om ändring av beslut nr 196/22/KOL, om nödåtgärder i Norge i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i enlighet med artikel 259.1 c i förordning (EU) 2016/429 och artiklarna 21, 39 och 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687 (2022/2511) | 206 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

EFTAS övervakningsmyndighets delegerade beslut nr 204/22/KOL av den 16 november 2022 om ändring av beslut nr 196/22/KOL, om nödåtgärder i Norge i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i enlighet med artikel 259.1 c i förordning (EU) 2016/429 och artiklarna 21, 39 och 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687 (2022/2511)

206

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2495

av den 14 december 2022

om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 vad gäller begränsningar av tillträdet till unionens vatten

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Unionsfiskefartyg har lika tillträde till unionens vatten och till de fiskeresurser som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

(1)

Unionsfiskefartyg har lika tillträde till unionens vatten och till de fiskeresurser som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3) föreskrivs undantag från regeln om lika tillträde. |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3) föreskrivs undantag från regeln om lika tillträde.

| (3) | I enlighet med den förordningen får medlemsstaterna, i vattnen upp till tolv nautiska mil från baslinjerna, begränsa fisket till fiskefartyg som traditionellt fiskar i dessa vatten från hamnar vid den angränsande kusten. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med den förordningen får medlemsstaterna, i vattnen upp till tolv nautiska mil från baslinjerna, begränsa fisket till fiskefartyg som traditionellt fiskar i dessa vatten från hamnar vid den angränsande kusten.

| (4) | Medlemsstaterna har också rätt att i vatten upp till 100 nautiska mil från baslinjerna för de av unionens yttersta randområden som avses i artikel 349 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) begränsa fisket till fartyg som är registrerade i dessa områdens hamnar. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna har också rätt att i vatten upp till 100 nautiska mil från baslinjerna för de av unionens yttersta randområden som avses i artikel 349 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) begränsa fisket till fartyg som är registrerade i dessa områdens hamnar.

| (5) | De befintliga reglerna om begränsat tillträde till resurser inom ett område av tolv nautiska mil från en medlemsstats baslinjer har gynnat bevarandet genom att begränsa fiskeansträngningen i de känsligaste delarna av unionens vatten. Tack vare reglerna har det också varit möjligt att bevara det traditionella fiske som vissa kustsamhällen är beroende av för sin sociala och ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

(5)

De befintliga reglerna om begränsat tillträde till resurser inom ett område av tolv nautiska mil från en medlemsstats baslinjer har gynnat bevarandet genom att begränsa fiskeansträngningen i de känsligaste delarna av unionens vatten. Tack vare reglerna har det också varit möjligt att bevara det traditionella fiske som vissa kustsamhällen är beroende av för sin sociala och ekonomiska utveckling.

| (6) | De befintliga regler som begränsar tillträdet till de marina biologiska resurserna i vattnen kring de av unionens yttersta randområden som avses i artikel 349 första stycket i EUF-fördraget har bidragit till att bevara dessa områdens lokala ekonomier, med hänsyn tagen till deras strukturella, sociala och ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(6)

De befintliga regler som begränsar tillträdet till de marina biologiska resurserna i vattnen kring de av unionens yttersta randområden som avses i artikel 349 första stycket i EUF-fördraget har bidragit till att bevara dessa områdens lokala ekonomier, med hänsyn tagen till deras strukturella, sociala och ekonomiska situation.

| (7) | De nuvarande undantagen avseende begränsningar av tillträdet till unionens vatten kommer att upphöra att gälla den 31 december 2022. De undantagen bör emellertid förlängas med en period på tio år efter detta datum för att säkerställa kontinuiteten i de nuvarande skyddsåtgärderna och motverka rubbningar av den balans som har uppnåtts sedan denna särskilda ordning infördes. Dessa undantag är en integrerad del av den gemensamma fiskeripolitiken och förlängningens varaktighet och omfattning kan komma att ses över inom ramen för en eventuell översyn av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

(7)

De nuvarande undantagen avseende begränsningar av tillträdet till unionens vatten kommer att upphöra att gälla den 31 december 2022. De undantagen bör emellertid förlängas med en period på tio år efter detta datum för att säkerställa kontinuiteten i de nuvarande skyddsåtgärderna och motverka rubbningar av den balans som har uppnåtts sedan denna särskilda ordning infördes. Dessa undantag är en integrerad del av den gemensamma fiskeripolitiken och förlängningens varaktighet och omfattning kan komma att ses över inom ramen för en eventuell översyn av den gemensamma fiskeripolitiken.

| (8) | I enlighet med artikel 510 i avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (4), ska en översyn av genomförandet av rubrik fem i det avtalet, inbegripet bestämmelserna om tillträde till vatten, genomföras fyra år efter utgången av anpassningsperioden, som löper ut den 30 juni 2026. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 510 i avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (4), ska en översyn av genomförandet av rubrik fem i det avtalet, inbegripet bestämmelserna om tillträde till vatten, genomföras fyra år efter utgången av anpassningsperioden, som löper ut den 30 juni 2026.

| (9) | Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av de allmänna regler för tillträde till vatten som avses i artikel 5 i förordning (EU) nr 1380/2013 innan undantagen löper ut. Den rapporten ska läggas fram senast den 30 juni 2031. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av de allmänna regler för tillträde till vatten som avses i artikel 5 i förordning (EU) nr 1380/2013 innan undantagen löper ut. Den rapporten ska läggas fram senast den 30 juni 2031.

| (10) | Bilaga I till förordning (EU) nr 1380/2013 bör ändras till följd av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen. Den bilagan bör också ändras till följd av en gemensam begäran från Italien och Grekland avseende italienska fiskefartygs tillträde till området på 6–12 nautiska mil i grekiska territorialvatten i Joniska havet och ett förslag från Grekland om tillträde för italienska fiskefartyg till området på 6–12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon, i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Bilaga I till förordning (EU) nr 1380/2013 bör ändras till följd av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen. Den bilagan bör också ändras till följd av en gemensam begäran från Italien och Grekland avseende italienska fiskefartygs tillträde till området på 6–12 nautiska mil i grekiska territorialvatten i Joniska havet och ett förslag från Grekland om tillträde för italienska fiskefartyg till området på 6–12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon, i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (11) | Förordning (EU) nr 1380/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Förordning (EU) nr 1380/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 1380/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkterna 2, 3 och 4 ska datumet ”den 31 december 2022” ersättas med datumet ”den 31 december 2032”. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkterna 2, 3 och 4 ska datumet ”den 31 december 2022” ersättas med datumet ”den 31 december 2032”.

| b) | Följande punkt ska läggas till:

  ”5.   Kommissionen ska rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna artikel senast den 30 juni 2031.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”5.   Kommissionen ska rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna artikel senast den 30 juni 2031.”

| 2. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater från och med den 1 januari 2023.

Utfärdad i Strasbourg den 14 december 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 517, 22.12.2021, s. 123.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 22 november 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 8 december 2022.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

(4)  
  EUT L 149, 30.4.2021, s. 10.

4

---

BILAGA

”BILAGA I

TILLTRÄDE TILL KUSTVATTEN ENLIGT DEFINITIONEN I ARTIKEL 5.2

1.   Irlands kustvatten

a)   TILLTRÄDE FÖR FRANKRIKE

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Irlands kust (6–12 nautiska mil) | | |
| 1. | Erris Head åt nordväst Sybil Point västerut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Irlands kust (6–12 nautiska mil)

1.

Erris Head åt nordväst Sybil Point västerut

Demersala arter

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

| 2. | Mizen Head söderut Stags söderut |
| --- | --- |

2.

Mizen Head söderut Stags söderut

Demersala arter

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

| 3. | Stags söderut Cork söderut |
| --- | --- |

3.

Stags söderut Cork söderut

Demersala arter

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

Sill

Obegränsat

| 4. | Cork söderut, Carnsore Point söderut |
| --- | --- |

4.

Cork söderut, Carnsore Point söderut

Samtliga arter

Obegränsat

| 5. | Carnsore Point söderut, Haulbowline åt sydost |
| --- | --- |

5.

Carnsore Point söderut, Haulbowline åt sydost

Samtliga arter utom skaldjur

Obegränsat

b)   TILLTRÄDE FÖR NEDERLÄNDERNA

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Irlands kust (6–12 nautiska mil) | | |
| 1. | Stags söderut Carnsore Point söderut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Irlands kust (6–12 nautiska mil)

1.

Stags söderut Carnsore Point söderut

Sill

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

c)   TILLTRÄDE FÖR TYSKLAND

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Irlands kust (6–12 nautiska mil) | | |
| 1. | Old Head of Kinsale söderut Carnsore Point söderut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Irlands kust (6–12 nautiska mil)

1.

Old Head of Kinsale söderut Carnsore Point söderut

Sill

Obegränsat

| 2. | Cork söderut Carnsore Point söderut |
| --- | --- |

2.

Cork söderut Carnsore Point söderut

Makrill

Obegränsat

d)   TILLTRÄDE FÖR BELGIEN

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Irlands kust (6–12 nautiska mil) | | |
| 1. | Cork söderut Carnsore Point söderut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Irlands kust (6–12 nautiska mil)

1.

Cork söderut Carnsore Point söderut

Demersala arter

Obegränsat

| 2. | Wicklow Head österut Carlingford Lough åt sydost |
| --- | --- |

2.

Wicklow Head österut Carlingford Lough åt sydost

Demersala arter

Obegränsat

2.   Belgiens kustvatten

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 nautiska mil | Nederländerna | Samtliga arter | Obegränsat |
| | Frankrike | Sill | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

3–12 nautiska mil

Nederländerna

Samtliga arter

Obegränsat

Frankrike

Sill

Obegränsat

3.   Danmarks kustvatten

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordsjökusten (dansk-tyska gränsen till Hanstholm) (6–12 nautiska mil) | | | |
| | |
| Dansk-tyska gränsen till Blåvands Huk | Tyskland | Plattfisk | Obegränsat |
| Räkor | Obegränsat |
| Nederländerna | Plattfisk | Obegränsat |
| Rundfisk | Obegränsat |
| Blåvands Huk till Bovbjerg | Belgien | Torsk | Obegränsat endast 1 juni–31 juli |
| Kolja | Obegränsat endast 1 juni–31 juli |
| Tyskland | Plattfisk | Obegränsat |
| Nederländerna | Rödspätta | Obegränsat |
| Tunga | Obegränsat |
| Thyborøn till Hanstholm | Belgien | Vitling | Obegränsat endast 1 juni–31 juli |
| Rödspätta | Obegränsat endast 1 juni–31 juli |
| | Tyskland | Plattfisk | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Torsk | Obegränsat |
| Gråsej | Obegränsat |
| Kolja | Obegränsat |
| Makrill | Obegränsat |
| Sill | Obegränsat |
| Vitling | Obegränsat |
| Nederländerna | Torsk | Obegränsat |
| Rödspätta | Obegränsat |
| Tunga | Obegränsat |
| Skagerrak
  (Hanstholm till Skagen) (4 – 12 nautiska mil) | Belgien | Rödspätta | Obegränsat endast 1 juni–31 juli |
| Tyskland | Plattfisk | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Torsk | Obegränsat |
| Gråsej | Obegränsat |
| Kolja | Obegränsat |
| Makrill | Obegränsat |
| Sill | Obegränsat |
| Vitling | Obegränsat |
| Nederländerna | Torsk | Obegränsat |
| Rödspätta | Obegränsat |
| Tunga | Obegränsat |
| Kattegatt (3–12 nautiska mil) | Tyskland | Torsk | Obegränsat |
| Plattfisk | Obegränsat |
| Havskräfta | Obegränsat |
| Sill | Obegränsat |
| Norr om Zeeland till parallellen för latituden som går genom Forsnæs fyr | Tyskland | Skarpsill | Obegränsat |
| Östersjön (inklusive Bälten, Öresund, Bornholm) (3–12 nautiska mil) | Tyskland | Plattfisk | Obegränsat |
| Torsk | Obegränsat |
| Sill | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Ål | Obegränsat |
| Lax | Obegränsat |
| Vitling | Obegränsat |
| Makrill | Obegränsat |
| Skagerrak (4–12 nautiska mil) | Sverige | Samtliga arter | Obegränsat |
| Kattegatt (3–12 nautiska mil) (1) | Sverige | Samtliga arter | Obegränsat |
| Östersjön (3–12 nautiska mil) | Sverige | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Nordsjökusten (dansk-tyska gränsen till Hanstholm) (6–12 nautiska mil)

Dansk-tyska gränsen till Blåvands Huk

Tyskland

Plattfisk

Obegränsat

Räkor

Obegränsat

Nederländerna

Plattfisk

Obegränsat

Rundfisk

Obegränsat

Blåvands Huk till Bovbjerg

Belgien

Torsk

Obegränsat endast 1 juni–31 juli

Kolja

Obegränsat endast 1 juni–31 juli

Tyskland

Plattfisk

Obegränsat

Nederländerna

Rödspätta

Obegränsat

Tunga

Obegränsat

Thyborøn till Hanstholm

Belgien

Vitling

Obegränsat endast 1 juni–31 juli

Rödspätta

Obegränsat endast 1 juni–31 juli

Tyskland

Plattfisk

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Torsk

Obegränsat

Gråsej

Obegränsat

Kolja

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Vitling

Obegränsat

Nederländerna

Torsk

Obegränsat

Rödspätta

Obegränsat

Tunga

Obegränsat

Skagerrak

(Hanstholm till Skagen) (4 – 12 nautiska mil)

Belgien

Rödspätta

Obegränsat endast 1 juni–31 juli

Tyskland

Plattfisk

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Torsk

Obegränsat

Gråsej

Obegränsat

Kolja

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Vitling

Obegränsat

Nederländerna

Torsk

Obegränsat

Rödspätta

Obegränsat

Tunga

Obegränsat

Kattegatt (3–12 nautiska mil)

Tyskland

Torsk

Obegränsat

Plattfisk

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Norr om Zeeland till parallellen för latituden som går genom Forsnæs fyr

Tyskland

Skarpsill

Obegränsat

Östersjön (inklusive Bälten, Öresund, Bornholm) (3–12 nautiska mil)

Tyskland

Plattfisk

Obegränsat

Torsk

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Ål

Obegränsat

Lax

Obegränsat

Vitling

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

Skagerrak (4–12 nautiska mil)

Sverige

Samtliga arter

Obegränsat

Kattegatt (3–12 nautiska mil) (1)

Sverige

Samtliga arter

Obegränsat

Östersjön (3–12 nautiska mil)

Sverige

Samtliga arter

Obegränsat

4.   Tysklands kustvatten

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordsjökusten (3–12 nautiska mil) hela kusten | Danmark | Demersala arter | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Tobisar | Obegränsat |
| Nederländerna | Demersala arter | Obegränsat |
| Räkor | Obegränsat |
| Dansk-tyska gränsen till den norra änden av Amrum vid 54° 43′ N | Danmark | Räkor | Obegränsat |
| Östersjökusten (3–12 nautiska mil) | Danmark | Torsk | Obegränsat |
| Rödspätta | Obegränsat |
| Sill | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Ål | Obegränsat |
| Vitling | Obegränsat |
| Makrill | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Nordsjökusten (3–12 nautiska mil) hela kusten

Danmark

Demersala arter

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Tobisar

Obegränsat

Nederländerna

Demersala arter

Obegränsat

Räkor

Obegränsat

Dansk-tyska gränsen till den norra änden av Amrum vid 54° 43′ N

Danmark

Räkor

Obegränsat

Östersjökusten (3–12 nautiska mil)

Danmark

Torsk

Obegränsat

Rödspätta

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Ål

Obegränsat

Vitling

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

5.   Frankrikes och de utomeuropeiska franska departementens kustvatten

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordöstra Atlantkusten (6 – 12 nautiska mil) | | | |
| Fransk-belgiska gränsen öster om departementet Manche (Vire-Grandcamp les Bains mynning 49° 23′ 30′′ N-1° 02′ VNNO) | Belgien | Demersala arter | Obegränsat |
| Kammusslor | Obegränsat |
| Nederländerna | Samtliga arter | Obegränsat |
| Dunkerque (2° 20′ O) till Cap d’Antifer (0° 10′ O) | Tyskland | Sill | Obegränsat endast 1 oktober–31 december |
| Atlantkusten (6–12 nautiska mil) | | | |
| Spansk-franska gränsen till 46° 08′ N | Spanien | Ansjovis | Riktat fiske, obegränsat endast 1 mars–30 juni |
| Fiske efter levande bete endast 1 juli–31 oktober |
| Sardiner | Obegränsat endast 1 januari–28 februari och 1 juli–31 december |
| | | | Dessutom måste verksamhet som rör ovannämnda arter bedrivas i enlighet med och inom de begränsningar för verksamheten som gällde 1984 |
| Medelhavskusten (6–12 nautiska mil) | | | |
| Spanska gränsen Cap Leucate | Spanien | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Nordöstra Atlantkusten (6 – 12 nautiska mil)

Fransk-belgiska gränsen öster om departementet Manche (Vire-Grandcamp les Bains mynning 49° 23′ 30′′ N-1° 02′ VNNO)

Belgien

Demersala arter

Obegränsat

Kammusslor

Obegränsat

Nederländerna

Samtliga arter

Obegränsat

Dunkerque (2° 20′ O) till Cap d’Antifer (0° 10′ O)

Tyskland

Sill

Obegränsat endast 1 oktober–31 december

Atlantkusten (6–12 nautiska mil)

Spansk-franska gränsen till 46° 08′ N

Spanien

Ansjovis

Riktat fiske, obegränsat endast 1 mars–30 juni

Fiske efter levande bete endast 1 juli–31 oktober

Sardiner

Obegränsat endast 1 januari–28 februari och 1 juli–31 december

Dessutom måste verksamhet som rör ovannämnda arter bedrivas i enlighet med och inom de begränsningar för verksamheten som gällde 1984

Medelhavskusten (6–12 nautiska mil)

Spanska gränsen Cap Leucate

Spanien

Samtliga arter

Obegränsat

6.   Spaniens kustvatten

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantkusten (6–12 nautiska mil) | | | |
| Fransk-spanska gränsen till Cap Mayors fyr (3° 47′ V) | Frankrike | Pelagiska arter | Obegränsat i enlighet med och inom de begränsningar för verksamheten som gällde 1984 |
| Medelhavskusten (6–12 nautiska mil) | | | |
| Franska gränsen/Cap Creus | Frankrike | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Atlantkusten (6–12 nautiska mil)

Fransk-spanska gränsen till Cap Mayors fyr (3° 47′ V)

Frankrike

Pelagiska arter

Obegränsat i enlighet med och inom de begränsningar för verksamheten som gällde 1984

Medelhavskusten (6–12 nautiska mil)

Franska gränsen/Cap Creus

Frankrike

Samtliga arter

Obegränsat

7.   Kroatiens kustvatten (2)

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Tolv nautiska mil begränsat till havsområdet under Kroatiens överhöghet norr om en linje 45 grader och 10 minuter nordlig bredd utmed västra Istriens kust, från den yttre gränsen av Kroatiens territorialhav, där denna linje möter fastlandet på västra Istriens kust (Grgatov rt Funtana) | Slovenien | Bottenlevande arter och små pelagiska arter inklusive sardin och ansjovis | 100 ton för högst 25 fiskefartyg, inbegripet 5 fiskefartyg med trål |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Tolv nautiska mil begränsat till havsområdet under Kroatiens överhöghet norr om en linje 45 grader och 10 minuter nordlig bredd utmed västra Istriens kust, från den yttre gränsen av Kroatiens territorialhav, där denna linje möter fastlandet på västra Istriens kust (Grgatov rt Funtana)

Slovenien

Bottenlevande arter och små pelagiska arter inklusive sardin och ansjovis

100 ton för högst 25 fiskefartyg, inbegripet 5 fiskefartyg med trål

8.   Nederländernas kustvatten

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 nautiska mil) hela kusten | Belgien | Samtliga arter | Obegränsat |
| Danmark | Demersala arter | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Tobisar | Obegränsat |
| Taggmakrill | Obegränsat |
| Tyskland | Torsk | Obegränsat |
| Räkor | Obegränsat |
| (6–12 nautiska mil) hela kusten | Frankrike | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

(3–12 nautiska mil) hela kusten

Belgien

Samtliga arter

Obegränsat

Danmark

Demersala arter

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Tobisar

Obegränsat

Taggmakrill

Obegränsat

Tyskland

Torsk

Obegränsat

Räkor

Obegränsat

(6–12 nautiska mil) hela kusten

Frankrike

Samtliga arter

Obegränsat

9.   Sloveniens kustvatten (3)

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Tolv nautiska mil begränsat till havsområdet under Sloveniens överhöghet norr om en linje 45 grader och 10 minuter nordlig bredd utmed västra Istriens kust, från den yttre gränsen av Kroatiens territorialhav, där denna linje möter fastlandet på västra Istriens kust (Grgatov rt Funtana) | Kroatien | Bottenlevande arter och små pelagiska arter inklusive sardin och ansjovis | 100 ton för högst 25 fiskefartyg, inbegripet 5 fiskefartyg med trål |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Tolv nautiska mil begränsat till havsområdet under Sloveniens överhöghet norr om en linje 45 grader och 10 minuter nordlig bredd utmed västra Istriens kust, från den yttre gränsen av Kroatiens territorialhav, där denna linje möter fastlandet på västra Istriens kust (Grgatov rt Funtana)

Kroatien

Bottenlevande arter och små pelagiska arter inklusive sardin och ansjovis

100 ton för högst 25 fiskefartyg, inbegripet 5 fiskefartyg med trål

10.   Finlands kustvatten

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Östersjön (4–12 nautiska mil) (4) | Sverige | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Östersjön (4–12 nautiska mil) (4)

Sverige

Samtliga arter

Obegränsat

11.   Sveriges kustvatten

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4–12 nautiska mil) | Danmark | Samtliga arter | Obegränsat |
| Kattegatt (3–12 nautiska mil) (5) | Danmark | Samtliga arter | Obegränsat |
| Östersjön (4–12 nautiska mil) | Danmark | Samtliga arter | Obegränsat |
| Finland | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Skagerrak (4–12 nautiska mil)

Danmark

Samtliga arter

Obegränsat

Kattegatt (3–12 nautiska mil) (5)

Danmark

Samtliga arter

Obegränsat

Östersjön (4–12 nautiska mil)

Danmark

Samtliga arter

Obegränsat

Finland

Samtliga arter

Obegränsat

12.   Greklands kustvatten

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Joniska havet, 6–12 nautiska mil i Greklands territorialvatten | Italien | Bläckfiskar
  Kräftdjur
  Demersala arter
  Stora pelagiska arter | Högst 68 fartyg |
| Söder-sydöster om ön Kreta (öster om 26°00′00′′ O) 6–12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon |
| Söder-sydöster om ön Koufonisi, 6 – 12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon |
| Söder-sydöster om ön Kasos, 6 – 12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon |
| Söder-sydöster om ön Karpathos, 6 – 12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon |
| Söder-sydöster (väster om 27°59′02,00′′ O) om ön Rhodos, 6 – 12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon. |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Joniska havet, 6–12 nautiska mil i Greklands territorialvatten

Italien

Bläckfiskar

Kräftdjur

Demersala arter

Stora pelagiska arter

Högst 68 fartyg

Söder-sydöster om ön Kreta (öster om 26°00′00′′ O) 6–12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon

Söder-sydöster om ön Koufonisi, 6 – 12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon

Söder-sydöster om ön Kasos, 6 – 12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon

Söder-sydöster om ön Karpathos, 6 – 12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon

Söder-sydöster (väster om 27°59′02,00′′ O) om ön Rhodos, 6 – 12 nautiska mil i Greklands exklusiva ekonomiska zon.

---

(1)  Mätt från kustlinjen.

1

(2)  Ovannämnda ordning ska tillämpas från det att skiljedomen till följd av skiljeavtalet mellan Republiken Sloveniens regering och Republiken Kroatiens regering som undertecknades i Stockholm den 4 november 2009 har genomförts fullt ut.

2

(3)  Ovannämnda ordning ska tillämpas från det att skiljedomen till följd av skiljeavtalet mellan Republiken Sloveniens regering och Republiken Kroatiens regering som undertecknades i Stockholm den 4 november 2009 har genomförts fullt ut.

3

(4)  3–12 nautiska mil runt Bogskär.

4

(5)  Mätt från kustlinjen.

5

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/11

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU, Euratom) 2022/2496

av den 15 december 2022

om ändring av förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 312,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1),

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Efter Rysslands oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina har unionen stöttat Ukraina med en rad finansiella åtgärder. Stödet har tillhandahållits på ad hoc-basis under en begränsad tidsperiod och har krävt betydande avsättningar från unionens budget och medlemsstaternas garantier. |
| --- | --- |

(1)

Efter Rysslands oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina har unionen stöttat Ukraina med en rad finansiella åtgärder. Stödet har tillhandahållits på ad hoc-basis under en begränsad tidsperiod och har krävt betydande avsättningar från unionens budget och medlemsstaternas garantier.

| (2) | Ukraina kommer att behöva fortsatt stöd för att kunna upprätthålla statens funktion. Tillsammans med andra internationella parter förväntas unionen bidra till att täcka Ukrainas akuta finansieringsbehov. I detta syfte har unionen upprättat ett nytt instrument i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2463 (2). I enlighet med det instrumentet ska en betydande del av det planerade ekonomiska stödet ges i form av lån. |
| --- | --- |

(2)

Ukraina kommer att behöva fortsatt stöd för att kunna upprätthålla statens funktion. Tillsammans med andra internationella parter förväntas unionen bidra till att täcka Ukrainas akuta finansieringsbehov. I detta syfte har unionen upprättat ett nytt instrument i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2463 (2). I enlighet med det instrumentet ska en betydande del av det planerade ekonomiska stödet ges i form av lån.

| (3) | Mot bakgrund av den ökande instabiliteten i omvärlden är det lämpligt att föreskriva en strukturerad finansieringslösning för åren 2023 och 2024 för att säkerställa fortsatt ekonomiskt stöd till Ukraina. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av den ökande instabiliteten i omvärlden är det lämpligt att föreskriva en strukturerad finansieringslösning för åren 2023 och 2024 för att säkerställa fortsatt ekonomiskt stöd till Ukraina.

| (4) | Det är därför lämpligt att göra det möjligt för unionen att tillhandahålla de nödvändiga budgetmedlen på ett hållbart och sunt sätt. Detta bör göras genom att den befintliga mekanismen i form av en garanti från unionens budget utvidgas till att omfatta det ekonomiska stöd som har gjorts tillgängligt för Ukraina under åren 2023 och 2024. Den mekanismen bör göra det möjligt att utnyttja upp till 100 % av finansiella skuldbelopp som krävs för att fullgöra unionens återbetalningsskyldigheter inom ramen för upp- och utlåningstransaktioner, om unionen inte erhåller den förfallna betalningen i tid från Ukraina. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför lämpligt att göra det möjligt för unionen att tillhandahålla de nödvändiga budgetmedlen på ett hållbart och sunt sätt. Detta bör göras genom att den befintliga mekanismen i form av en garanti från unionens budget utvidgas till att omfatta det ekonomiska stöd som har gjorts tillgängligt för Ukraina under åren 2023 och 2024. Den mekanismen bör göra det möjligt att utnyttja upp till 100 % av finansiella skuldbelopp som krävs för att fullgöra unionens återbetalningsskyldigheter inom ramen för upp- och utlåningstransaktioner, om unionen inte erhåller den förfallna betalningen i tid från Ukraina.

| (5) | Det bör vara möjligt att utnyttja de anslag i unionens budget som är nödvändiga utöver taken i den fleråriga budgetramen för medlemsstaterna samt för ekonomiskt stöd till Ukraina som är tillgängligt under åren 2023 och 2024. Den möjligheten bör inte påverka skyldigheten att respektera det tak för egna medel som fastställs i artikel 3.1 i rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 (3). |
| --- | --- |

(5)

Det bör vara möjligt att utnyttja de anslag i unionens budget som är nödvändiga utöver taken i den fleråriga budgetramen för medlemsstaterna samt för ekonomiskt stöd till Ukraina som är tillgängligt under åren 2023 och 2024. Den möjligheten bör inte påverka skyldigheten att respektera det tak för egna medel som fastställs i artikel 3.1 i rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 (3).

| (6) | I princip, och om inte ytterligare exceptionell utveckling uppstår, bör den garantin från unionens budget täcka kortsiktigt ekonomiskt bistånd till Ukraina för ett belopp upp till 18 000 000 000 EUR enligt vad som anges i förordning (EU) 2022/2463 och användningen av makroekonomiskt stöd under 2024 bör begränsas till utbetalningar under första kvartalet det året enligt vad som anges i den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

I princip, och om inte ytterligare exceptionell utveckling uppstår, bör den garantin från unionens budget täcka kortsiktigt ekonomiskt bistånd till Ukraina för ett belopp upp till 18 000 000 000 EUR enligt vad som anges i förordning (EU) 2022/2463 och användningen av makroekonomiskt stöd under 2024 bör begränsas till utbetalningar under första kvartalet det året enligt vad som anges i den förordningen.

| (7) | Denna förordning bör endast tillämpas på de program för ekonomiskt stöd till Ukraina som finns tillgängliga för åren 2023 och 2024. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning bör endast tillämpas på de program för ekonomiskt stöd till Ukraina som finns tillgängliga för åren 2023 och 2024.

| (8) | Rådets förordning (EG, Euratom) 2020/2093 (4) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Rådets förordning (EG, Euratom) 2020/2093 (4) bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | Med beaktande av den brådska som föranleds av de exceptionella förhållanden som förorsakats av Rysslands oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina, anses det lämpligt att åberopa det undantag från den tidsfrist på åtta veckor som föreskrivs i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

(9)

Med beaktande av den brådska som föranleds av de exceptionella förhållanden som förorsakats av Rysslands oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina, anses det lämpligt att åberopa det undantag från den tidsfrist på åtta veckor som föreskrivs i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| (10) | Med tanke på situationen i Ukraina bör denna förordning av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på situationen i Ukraina bör denna förordning av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 2.3 i förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ska följande stycke läggas till:

”Om det är nödvändigt att utnyttja en garanti för ekonomiskt stöd till Ukraina som är tillgängligt under åren 2023 och 2024, och som godkänts i enlighet med artikel 220.1 i budgetförordningen, ska det nödvändiga beloppet utnyttjas utöver taken i budgetramen.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 december 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 24 november 2022 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2463 av den 14 december 2022 om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina under 2023 (makroekonomiskt stöd +) (EUT L 322, 16.12.2022, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424, 15.12.2020, s. 1).

3

(4)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433I, 22.12.2020, s. 11).

4

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/13

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2497

av den 12 oktober 2022

om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1217/2009 vad gäller Frankrikes och Förenade kungarikets områden i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1217/2009 av den 30 november 2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen (1), särskilt artikel 3, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009 innehåller en förteckning över områdena i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR-områden) per medlemsstat. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009 innehåller en förteckning över områdena i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR-områden) per medlemsstat.

| (2) | Enligt den bilagan är Frankrike indelat i 25 områden. För tillämpningen av förordning (EG) nr 1217/2009 har Frankrike begärt att ISJR-områdena Guadeloupe och Martinique ska slås samman till ett ISJR-område, nämligen Antilles françaises. Denna begäran är motiverad av följande skäl: Jordbruksföretag i båda de nuvarande ISJR-områdena bedriver mycket likartade typer av jordbruk (mycket specialiserade på fruktodling, särskilt bananer, samt inom sockerrörsproduktion och trädgårdsodling), och sammanslagningen av Guadeloupe och Martinique till ett enda ISJR-område kommer att ge ett större urval med mer tillförlitliga resultat för fler slags jordbruk. Denna sammanslagning bör därför återspeglas i förteckningen över ISJR-områden i bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009. |
| --- | --- |

(2)

Enligt den bilagan är Frankrike indelat i 25 områden. För tillämpningen av förordning (EG) nr 1217/2009 har Frankrike begärt att ISJR-områdena Guadeloupe och Martinique ska slås samman till ett ISJR-område, nämligen Antilles françaises. Denna begäran är motiverad av följande skäl: Jordbruksföretag i båda de nuvarande ISJR-områdena bedriver mycket likartade typer av jordbruk (mycket specialiserade på fruktodling, särskilt bananer, samt inom sockerrörsproduktion och trädgårdsodling), och sammanslagningen av Guadeloupe och Martinique till ett enda ISJR-område kommer att ge ett större urval med mer tillförlitliga resultat för fler slags jordbruk. Denna sammanslagning bör därför återspeglas i förteckningen över ISJR-områden i bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009.

| (3) | Efter Förenade kungarikets utträde ur unionen samlas ISJR-uppgifter inte längre in i det landet. Förenade kungariket bör därför strykas från förteckningen över ISJR-områden i bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009. |
| --- | --- |

(3)

Efter Förenade kungarikets utträde ur unionen samlas ISJR-uppgifter inte längre in i det landet. Förenade kungariket bör därför strykas från förteckningen över ISJR-områden i bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009.

| (4) | Bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | För att ge tillräckligt med tid för att anpassa uppgiftsinsamlingen för det nya franska området bör den uppdaterade förteckning över ISJR-områden som fastställs i denna förordning tillämpas från och med räkenskapsåret 2023. |
| --- | --- |

(5)

För att ge tillräckligt med tid för att anpassa uppgiftsinsamlingen för det nya franska området bör den uppdaterade förteckning över ISJR-områden som fastställs i denna förordning tillämpas från och med räkenskapsåret 2023.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med räkenskapsåret 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 15.12.2009, s. 27.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Förteckningen över ISJR-områden som rör Frankrike ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

1.

Förteckningen över ISJR-områden som rör Frankrike ska ersättas med följande:

”
  Frankrike

| 1. | Île de France |
| --- | --- |

1.

Île de France

| 2. | Champagne-Ardenne |
| --- | --- |

2.

Champagne-Ardenne

| 3. | Picardie |
| --- | --- |

3.

Picardie

| 4. | Haute-Normandie |
| --- | --- |

4.

Haute-Normandie

| 5. | Centre |
| --- | --- |

5.

Centre

| 6. | Basse-Normandie |
| --- | --- |

6.

Basse-Normandie

| 7. | Bourgogne |
| --- | --- |

7.

Bourgogne

| 8. | Nord-Pas de Calais |
| --- | --- |

8.

Nord-Pas de Calais

| 9. | Lorraine |
| --- | --- |

9.

Lorraine

| 10. | Alsace |
| --- | --- |

10.

Alsace

| 11. | Franche-Comté |
| --- | --- |

11.

Franche-Comté

| 12. | Pays de la Loire |
| --- | --- |

12.

Pays de la Loire

| 13. | Bretagne |
| --- | --- |

13.

Bretagne

| 14. | Poitou-Charentes |
| --- | --- |

14.

Poitou-Charentes

| 15. | Aquitaine |
| --- | --- |

15.

Aquitaine

| 16. | Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

16.

Midi-Pyrénées

| 17. | Limousin |
| --- | --- |

17.

Limousin

| 18. | Rhône-Alpes |
| --- | --- |

18.

Rhône-Alpes

| 19. | Auvergne |
| --- | --- |

19.

Auvergne

| 20. | Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

20.

Languedoc-Roussillon

| 21. | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| --- | --- |

21.

Provence-Alpes-Côte d’Azur

| 22. | Corse |
| --- | --- |

22.

Corse

| 23. | Antilles françaises |
| --- | --- |

23.

Antilles françaises

| 24. | La Réunion” |
| --- | --- |

24.

La Réunion”

| 2. | Posten för Förenade kungariket ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Posten för Förenade kungariket ska utgå.

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2498

av den 9 december 2022

om specifikation av tekniska detaljer för datauppsättningar avseende urvalsundersökningen inom området inkomster och levnadsvillkor om tillgång till tjänster enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 av den 10 oktober 2019 om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 808/2004, (EG) nr 452/2008 och (EG) nr 1338/2008 samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 och rådets förordning (EG) nr 577/98 (1), särskilt artikel 7.1, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa att området inkomster och levnadsvillkor genomförs korrekt bör kommissionen specificera de tekniska detaljerna för datauppsättningarna avseende tillgång till tjänster. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa att området inkomster och levnadsvillkor genomförs korrekt bör kommissionen specificera de tekniska detaljerna för datauppsättningarna avseende tillgång till tjänster.

| (2) | Området inkomster och levnadsvillkor bidrar med information som behövs till den europeiska planeringsterminen och den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt om inkomstfördelning, fattigdom och social utestängning. Dessutom bidrar det med information till annan unionspolitik som rör levnadsvillkor och fattigdom. Mot denna bakgrund bör detaljerade uppgifter om tillgång till tjänster, särskilt om utnyttjande av tjänster, ekonomisk överkomlighet, icke tillgodosedda behov och skäl lämnas till kommissionen (Eurostat). |
| --- | --- |

(2)

Området inkomster och levnadsvillkor bidrar med information som behövs till den europeiska planeringsterminen och den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt om inkomstfördelning, fattigdom och social utestängning. Dessutom bidrar det med information till annan unionspolitik som rör levnadsvillkor och fattigdom. Mot denna bakgrund bör detaljerade uppgifter om tillgång till tjänster, särskilt om utnyttjande av tjänster, ekonomisk överkomlighet, icke tillgodosedda behov och skäl lämnas till kommissionen (Eurostat).

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet, inrättad genom artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (2). |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet, inrättad genom artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tekniska egenskaperna för datauppsättningarna inom området inkomster och levnadsvillkor vad gäller de specifika ämnena ”Utnyttjande av tjänster, inbegripet vård och omsorg samt tjänster för självständigt boende”, ”Ekonomisk överkomlighet vad gäller tjänster”, ”Icke tillgodosedda behov och skäl” anges i bilagan och avser

| a) | variabelbeteckning, |
| --- | --- |

a)

variabelbeteckning,

| b) | variabelns namn, |
| --- | --- |

b)

variabelns namn,

| c) | metodbeteckning och metodkod, |
| --- | --- |

c)

metodbeteckning och metodkod,

| d) | insamlingsenhet, |
| --- | --- |

d)

insamlingsenhet,

| e) | referensperiod. |
| --- | --- |

e)

referensperiod.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 261I, 14.10.2019, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

2

---

BILAGA

Tekniska egenskaper för variablerna

| Variabelbeteckning | Variabelns namn | Metodkod | Metodbeteckning | Insamlingsenhet | Referensperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utnyttjande av tjänster, inbegripet vård och omsorg samt tjänster för självständigt boende |
| HC190 | I hushållet ingår personer som behöver hjälp på grund av långvarig psykisk eller fysisk ohälsa, funktionsnedsättning eller hög ålder | 1 | Ja | Hushåll | Innevarande |
| 2 | Nej |
| HC190_F | I hushållet ingår personer som behöver hjälp på grund av långvarig psykisk eller fysisk ohälsa, funktionsnedsättning eller hög ålder (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HC200 | Professionell hemtjänst har erhållits | 1 | Ja | Hushåll | Innevarande |
| 2 | Nej |
| HC200_F | Professionell hemtjänst har erhållits (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju Insamlat från | | |
| 2 | administrativa uppgifter |
| 3 | Imputerad |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (ingen i hushållet behöver professionell hemtjänst HC190 = 2) |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PC280 | Frekvens för användning av kollektivtrafik | 1 | Dagligen | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | De senaste tolv månaderna |
| 2 | Varje vecka (men inte varje dag) |
| 3 | Varje månad (men inte varje vecka) |
| 4 | Mindre än en gång i månaden |
| 5 | Aldrig |
| PC280_F | Frekvens för användning av kollektivtrafik (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Imputerad |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| -1 | Saknas |
| -3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PC310 | Rätt till förmåner vid arbetslöshet | 1 | Ja | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Innevarande |
| 2 | Nej |
| 3 | Vet inte |
| PC310_F | Rätt till förmåner vid arbetslöshet (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Imputerad |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (ej anställd eller egenföretagare PL032 = 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8) |
| -3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PC320 | Rätt till förmåner vid sjukdom | 1 | Ja | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Innevarande |
| 2 | Nej |
| 3 | Vet inte |
| PC320_F | Rätt till förmåner vid sjukdom (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Imputerad |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (ej anställd eller egenföretagare PL032 = 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8) |
| -3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PC330 | Har du känt dig diskriminerad vid kontakt med myndigheter eller offentliga tjänster?
  (inbegriper arbetsförmedling, hälso- och sjukvård och socialtjänst) | 1 | Jag har inte varit i kontakt med några myndigheter eller offentliga tjänster | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | De senaste tolv månaderna |
| 2 | Ja, främst på grund av ålder (för ung/gammal) |
| 3 | Ja, främst på grund av kön (man/kvinna/icke-binär) |
| 4 | Ja, främst på grund av funktionsnedsättning eller långvarigt hälsoproblem |
| 5 | Ja, främst på grund av invandrarbakgrund eller etniskt ursprung |
| 6 | Ja, främst på grund av religion/övertygelse (FRIVILLIG UPPGIFT) |
| 7 | Ja, främst på grund av sexuell läggning (FRIVILLIG UPPGIFT) |
| 8 | Ja, främst på grund av annat skäl |
| 9 | Nej, jag har inte känt mig diskriminerad |
| PC330_F | Har du känt dig diskriminerad vid kontakt med myndigheter eller offentliga tjänster?
  (inbegriper arbetsförmedling, hälso- och sjukvård och socialtjänst) (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PC340 | Har du känt dig diskriminerad när du har sökt bostad? | 1 | Jag har inte sökt bostad | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | De senaste fem åren |
| 2 | Ja, främst på grund av ålder (för ung/gammal) |
| 3 | Ja, främst på grund av kön (man/kvinna/icke-binär) |
| 4 | Ja, främst på grund av funktionsnedsättning eller långvarigt hälsoproblem |
| 5 | Ja, främst på grund av invandrarbakgrund eller etniskt ursprung |
| 6 | Ja, främst på grund av religion/övertygelse (FRIVILLIG UPPGIFT) |
| 7 | Ja, främst på grund av sexuell läggning (FRIVILLIG UPPGIFT) |
| 8 | Ja, främst på grund av annat skäl |
| 9 | Nej, jag har inte känt mig diskriminerad |
| PC340_F | Har du känt dig diskriminerad när du har sökt bostad? (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PC350 | Har du känt dig diskriminerad i samband med utbildning? | 1 | Jag har inte varit studerande eller förälder till en studerande (under de senaste tolv månaderna) | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | De senaste tolv månaderna |
| 2 | Ja, främst på grund av ålder (för ung/gammal) |
| 3 | Ja, främst på grund av kön (man/kvinna/icke-binär) |
| 4 | Ja, främst på grund av funktionsnedsättning eller långvarigt hälsoproblem |
| 5 | Ja, främst på grund av invandrarbakgrund eller etniskt ursprung |
| 6 | Ja, främst på grund av religion/övertygelse (FRIVILLIG UPPGIFT) |
| 7 | Ja, främst på grund av sexuell läggning (FRIVILLIG UPPGIFT) |
| 8 | Ja, främst på grund av annat skäl |
| 9 | Nej, jag har inte känt mig diskriminerad |
| PC350_F | Har du känt dig diskriminerad i samband med utbildning? (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PC360 | Har du känt dig diskriminerad på offentliga platser (butik, kafé, restaurang, fritidsaktiviteter osv.)? | 1 | Ja, främst på grund av ålder (för ung/gammal) | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | De senaste tolv månaderna |
| 2 | Ja, främst på grund av kön (man/kvinna/icke-binär) |
| 3 | Ja, främst på grund av funktionsnedsättning eller långvarigt hälsoproblem |
| 4 | Ja, främst på grund av invandrarbakgrund eller etniskt ursprung |
| 5 | Ja, främst på grund av religion/övertygelse (FRIVILLIG UPPGIFT) |
| 6 | Ja, främst på grund av sexuell läggning (FRIVILLIG UPPGIFT) |
| 7 | Ja, främst på grund av annat skäl |
| 8 | Nej, jag har inte känt mig diskriminerad |
| PC360_F | Har du känt dig diskriminerad på offentliga platser (butik, kafé, restaurang, fritidsaktiviteter osv.)? (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| Ekonomisk överkomlighet vad gäller tjänster |
| HC221 | Betalning för professionell hemtjänst | 1 | Betald i sin helhet av privat eller offentlig sjukförsäkring eller annan del av | Hushåll | De senaste tolv månaderna |
| 2 | socialförsäkringen |
| 3 | Delvis betald av användaren/hushållet |
| 4 | Betald i sin helhet av användaren/hushållet |
| HC221_F | Betalning för professionell hemtjänst (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Imputerad |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (hemtjänst används inte HC200 = 2) |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HC230 | Kan du få professionell hemtjänst till ett överkomligt pris? | 1 | Med mycket stor svårighet | Hushåll | De senaste tolv månaderna |
| 2 | Med svårighet |
| 3 | Med viss svårighet |
| 4 | Ganska lätt |
| 5 | Lätt |
| 6 | Mycket lätt |
| HC230_F | Kan du få professionell hemtjänst till ett överkomligt pris? (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (hemtjänst används inte HC200 = 2 eller HC221 = 1 |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HC300 | Ekonomisk börda för kollektivtrafik | 1 | Tung börda | Hushåll | De senaste tolv månaderna |
| 2 | Viss börda |
| 3 | Ingen börda alls |
| 4 | Ingen i hushållet har använt kollektivtrafik |
| HC300_F | Ekonomisk börda för kollektivtrafik (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| RC370 | Betalning för formell barnomsorg | 1 | 2 | Ja | Nej |
| Alla medlemmar i hushållet som är högst 12 år | De senaste tolv månaderna |
| RC370_F | Betalning för formell barnomsorg (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Imputerad |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (ej 0–12 år) |
| -4 | Ej tillämpligt (ingen formell barnomsorg har använts RL030 = 0 och RL040 = 0) |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HC040 | Kan du få formell barnomsorg till ett överkomligt pris? | 1 | Med mycket stor svårighet | Hushåll | De senaste tolv månaderna |
| 2 | Med svårighet |
| 3 | Med viss svårighet |
| 4 | Ganska lätt |
| 5 | Lätt |
| 6 | Mycket lätt |
| HC040_F | Kan du få formell barnomsorg till ett överkomligt pris? (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (inga barn i hushållet i åldersgruppen 0–12 år) |
| -4 | Ej tillämpligt (ingen formell barnomsorg har använts RL030 = 0 och RL040 = 0 eller RC370 = 2) |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| Icke tillgodosedda behov och skäl |
| HC240 | Icke tillgodosedda behov av professionell hemtjänst | 1
  2 | Ja
  Hushåll | Innevarande | Nej |
| HC240_F | Icke tillgodosedda behov av professionell hemtjänst (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (ingen i hushållet har behövt hemtjänst HC190 = 2) |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HC250 | Huvudskälet till att (mer) professionell hemtjänst inte har erhållits | 1 | Har inte råd med tjänsten | Hushåll | Innevarande |
| 2 | Den vårdbehövande personen tackar nej till tjänsten |
| 3 | Inga vårdtjänster är tillgängliga |
| 4 | Tjänsternas kvalitet är inte tillräckligt hög |
| 5 | Andra skäl |
| HC250_F | Huvudskälet till att (mer) professionell hemtjänst inte har erhållits (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (HC240 = 2) |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| RC380 | Icke tillgodosedda behov av formell barnomsorg | 1 | Ja | Alla medlemmar i hushållet som är högst 12 år | Innevarande |
| 2 | Nej |
| RC380_F | Icke tillgodosedda behov av formell barnomsorg (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (ej 0–12 år) |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| RC390 | Huvudskälet till att (mer) formell barnomsorg inte utnyttjas | 1 | Har inte råd med tjänsten | Alla medlemmar i hushållet som är högst 12 år | Innevarande |
| 2 | Det finns inga platser |
| 3 | Det finns platser men inte nära hemmet |
| 4 | Det finns platser men öppettiderna är inte lämpliga |
| 5 | Det finns platser men tjänsternas kvalitet är inte tillräckligt hög |
| 6 | Andra skäl |
| RC390_F | Huvudskälet till att (mer) formell barnomsorg inte utnyttjas (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (ej 0–12 år) |
| -4 | Ej tillämpligt (inga icke tillgodosedda behov RC380 = 2) |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PC290 | Huvudskälet till att kollektivtrafik inte används regelbundet | 1 | För dyrt | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | De senaste tolv månaderna |
| 2 | Det finns ingen kollektivtrafik i området |
| 3 | För stora problem med fysisk tillgänglighet |
| 4 | För låg frekvens eller tidtabell som inte passar |
| 5 | För lång restid |
| 6 | Trygghets- eller säkerhetsskäl |
| 7 | Andra skäl |
| PC290_F | Huvudskälet till att kollektivtrafik inte används regelbundet (flagga) | 1 | Ifylld | | |
| -1 | Saknas |
| -2 | Ej tillämpligt (PC280 = 1, 2, 3) |
| -3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |

Variabelbeteckning

Variabelns namn

Metodkod

Metodbeteckning

Insamlingsenhet

Referensperiod

Utnyttjande av tjänster, inbegripet vård och omsorg samt tjänster för självständigt boende

HC190

I hushållet ingår personer som behöver hjälp på grund av långvarig psykisk eller fysisk ohälsa, funktionsnedsättning eller hög ålder

1

Ja

Hushåll

Innevarande

2

Nej

HC190_F

I hushållet ingår personer som behöver hjälp på grund av långvarig psykisk eller fysisk ohälsa, funktionsnedsättning eller hög ålder (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HC200

Professionell hemtjänst har erhållits

1

Ja

Hushåll

Innevarande

2

Nej

HC200_F

Professionell hemtjänst har erhållits (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju Insamlat från

2

administrativa uppgifter

3

Imputerad

4

Källa kan inte fastställas

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (ingen i hushållet behöver professionell hemtjänst HC190 = 2)

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PC280

Frekvens för användning av kollektivtrafik

1

Dagligen

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

De senaste tolv månaderna

2

Varje vecka (men inte varje dag)

3

Varje månad (men inte varje vecka)

4

Mindre än en gång i månaden

5

Aldrig

PC280_F

Frekvens för användning av kollektivtrafik (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Imputerad

4

Källa kan inte fastställas

-1

Saknas

-3

Ej utvald uppgiftslämnare

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PC310

Rätt till förmåner vid arbetslöshet

1

Ja

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Innevarande

2

Nej

3

Vet inte

PC310_F

Rätt till förmåner vid arbetslöshet (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Imputerad

4

Källa kan inte fastställas

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (ej anställd eller egenföretagare PL032 = 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8)

-3

Ej utvald uppgiftslämnare

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PC320

Rätt till förmåner vid sjukdom

1

Ja

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Innevarande

2

Nej

3

Vet inte

PC320_F

Rätt till förmåner vid sjukdom (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Imputerad

4

Källa kan inte fastställas

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (ej anställd eller egenföretagare PL032 = 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8)

-3

Ej utvald uppgiftslämnare

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PC330

Har du känt dig diskriminerad vid kontakt med myndigheter eller offentliga tjänster?

(inbegriper arbetsförmedling, hälso- och sjukvård och socialtjänst)

1

Jag har inte varit i kontakt med några myndigheter eller offentliga tjänster

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

De senaste tolv månaderna

2

Ja, främst på grund av ålder (för ung/gammal)

3

Ja, främst på grund av kön (man/kvinna/icke-binär)

4

Ja, främst på grund av funktionsnedsättning eller långvarigt hälsoproblem

5

Ja, främst på grund av invandrarbakgrund eller etniskt ursprung

6

Ja, främst på grund av religion/övertygelse (FRIVILLIG UPPGIFT)

7

Ja, främst på grund av sexuell läggning (FRIVILLIG UPPGIFT)

8

Ja, främst på grund av annat skäl

9

Nej, jag har inte känt mig diskriminerad

PC330_F

Har du känt dig diskriminerad vid kontakt med myndigheter eller offentliga tjänster?

(inbegriper arbetsförmedling, hälso- och sjukvård och socialtjänst) (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-3

Ej utvald uppgiftslämnare

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PC340

Har du känt dig diskriminerad när du har sökt bostad?

1

Jag har inte sökt bostad

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

De senaste fem åren

2

Ja, främst på grund av ålder (för ung/gammal)

3

Ja, främst på grund av kön (man/kvinna/icke-binär)

4

Ja, främst på grund av funktionsnedsättning eller långvarigt hälsoproblem

5

Ja, främst på grund av invandrarbakgrund eller etniskt ursprung

6

Ja, främst på grund av religion/övertygelse (FRIVILLIG UPPGIFT)

7

Ja, främst på grund av sexuell läggning (FRIVILLIG UPPGIFT)

8

Ja, främst på grund av annat skäl

9

Nej, jag har inte känt mig diskriminerad

PC340_F

Har du känt dig diskriminerad när du har sökt bostad? (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-3

Ej utvald uppgiftslämnare

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PC350

Har du känt dig diskriminerad i samband med utbildning?

1

Jag har inte varit studerande eller förälder till en studerande (under de senaste tolv månaderna)

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

De senaste tolv månaderna

2

Ja, främst på grund av ålder (för ung/gammal)

3

Ja, främst på grund av kön (man/kvinna/icke-binär)

4

Ja, främst på grund av funktionsnedsättning eller långvarigt hälsoproblem

5

Ja, främst på grund av invandrarbakgrund eller etniskt ursprung

6

Ja, främst på grund av religion/övertygelse (FRIVILLIG UPPGIFT)

7

Ja, främst på grund av sexuell läggning (FRIVILLIG UPPGIFT)

8

Ja, främst på grund av annat skäl

9

Nej, jag har inte känt mig diskriminerad

PC350_F

Har du känt dig diskriminerad i samband med utbildning? (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-3

Ej utvald uppgiftslämnare

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PC360

Har du känt dig diskriminerad på offentliga platser (butik, kafé, restaurang, fritidsaktiviteter osv.)?

1

Ja, främst på grund av ålder (för ung/gammal)

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

De senaste tolv månaderna

2

Ja, främst på grund av kön (man/kvinna/icke-binär)

3

Ja, främst på grund av funktionsnedsättning eller långvarigt hälsoproblem

4

Ja, främst på grund av invandrarbakgrund eller etniskt ursprung

5

Ja, främst på grund av religion/övertygelse (FRIVILLIG UPPGIFT)

6

Ja, främst på grund av sexuell läggning (FRIVILLIG UPPGIFT)

7

Ja, främst på grund av annat skäl

8

Nej, jag har inte känt mig diskriminerad

PC360_F

Har du känt dig diskriminerad på offentliga platser (butik, kafé, restaurang, fritidsaktiviteter osv.)? (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-3

Ej utvald uppgiftslämnare

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

Ekonomisk överkomlighet vad gäller tjänster

HC221

Betalning för professionell hemtjänst

1

Betald i sin helhet av privat eller offentlig sjukförsäkring eller annan del av

Hushåll

De senaste tolv månaderna

2

socialförsäkringen

3

Delvis betald av användaren/hushållet

4

Betald i sin helhet av användaren/hushållet

HC221_F

Betalning för professionell hemtjänst (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Imputerad

4

Källa kan inte fastställas

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (hemtjänst används inte HC200 = 2)

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HC230

Kan du få professionell hemtjänst till ett överkomligt pris?

1

Med mycket stor svårighet

Hushåll

De senaste tolv månaderna

2

Med svårighet

3

Med viss svårighet

4

Ganska lätt

5

Lätt

6

Mycket lätt

HC230_F

Kan du få professionell hemtjänst till ett överkomligt pris? (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (hemtjänst används inte HC200 = 2 eller HC221 = 1

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HC300

Ekonomisk börda för kollektivtrafik

1

Tung börda

Hushåll

De senaste tolv månaderna

2

Viss börda

3

Ingen börda alls

4

Ingen i hushållet har använt kollektivtrafik

HC300_F

Ekonomisk börda för kollektivtrafik (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

RC370

Betalning för formell barnomsorg

1

2

Ja

Nej

Alla medlemmar i hushållet som är högst 12 år

De senaste tolv månaderna

RC370_F

Betalning för formell barnomsorg (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Imputerad

4

Källa kan inte fastställas

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (ej 0–12 år)

-4

Ej tillämpligt (ingen formell barnomsorg har använts RL030 = 0 och RL040 = 0)

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HC040

Kan du få formell barnomsorg till ett överkomligt pris?

1

Med mycket stor svårighet

Hushåll

De senaste tolv månaderna

2

Med svårighet

3

Med viss svårighet

4

Ganska lätt

5

Lätt

6

Mycket lätt

HC040_F

Kan du få formell barnomsorg till ett överkomligt pris? (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (inga barn i hushållet i åldersgruppen 0–12 år)

-4

Ej tillämpligt (ingen formell barnomsorg har använts RL030 = 0 och RL040 = 0 eller RC370 = 2)

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

Icke tillgodosedda behov och skäl

HC240

Icke tillgodosedda behov av professionell hemtjänst

1

2

Ja

Hushåll

Innevarande

Nej

HC240_F

Icke tillgodosedda behov av professionell hemtjänst (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (ingen i hushållet har behövt hemtjänst HC190 = 2)

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HC250

Huvudskälet till att (mer) professionell hemtjänst inte har erhållits

1

Har inte råd med tjänsten

Hushåll

Innevarande

2

Den vårdbehövande personen tackar nej till tjänsten

3

Inga vårdtjänster är tillgängliga

4

Tjänsternas kvalitet är inte tillräckligt hög

5

Andra skäl

HC250_F

Huvudskälet till att (mer) professionell hemtjänst inte har erhållits (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (HC240 = 2)

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

RC380

Icke tillgodosedda behov av formell barnomsorg

1

Ja

Alla medlemmar i hushållet som är högst 12 år

Innevarande

2

Nej

RC380_F

Icke tillgodosedda behov av formell barnomsorg (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (ej 0–12 år)

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

RC390

Huvudskälet till att (mer) formell barnomsorg inte utnyttjas

1

Har inte råd med tjänsten

Alla medlemmar i hushållet som är högst 12 år

Innevarande

2

Det finns inga platser

3

Det finns platser men inte nära hemmet

4

Det finns platser men öppettiderna är inte lämpliga

5

Det finns platser men tjänsternas kvalitet är inte tillräckligt hög

6

Andra skäl

RC390_F

Huvudskälet till att (mer) formell barnomsorg inte utnyttjas (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (ej 0–12 år)

-4

Ej tillämpligt (inga icke tillgodosedda behov RC380 = 2)

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PC290

Huvudskälet till att kollektivtrafik inte används regelbundet

1

För dyrt

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

De senaste tolv månaderna

2

Det finns ingen kollektivtrafik i området

3

För stora problem med fysisk tillgänglighet

4

För låg frekvens eller tidtabell som inte passar

5

För lång restid

6

Trygghets- eller säkerhetsskäl

7

Andra skäl

PC290_F

Huvudskälet till att kollektivtrafik inte används regelbundet (flagga)

1

Ifylld

-1

Saknas

-2

Ej tillämpligt (PC280 = 1, 2, 3)

-3

Ej utvald uppgiftslämnare

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2499

av den 12 december 2022

om ändring och rättelse av genomförandeförordning (EU) 2015/220 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1217/2009 av den 30 november 2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen (1), särskilt artikel 5.1 tredje stycket, artikel 5a.2, artikel 8.3 tredje och fjärde styckena och artikel 19.3, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 10.3 tredje stycket i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/220 (2) föreskrivs möjligheten att förlänga tidsfristen för överföring av företagsredovisningsuppgifter, som är senast den 31 december efter utgången av det berörda räkenskapsåret, med tre månader. Denna möjlighet beviljades från och med räkenskapsåret 2019 på grund av covid-19-pandemin. Trycket på grund av pandemin håller på att avta, och de flesta medlemsstater har överfört uppgifterna utan att behöva utnyttja förlängningen. Möjligheten att förlänga tidsfristen för överföring av uppgifter är därför inte längre nödvändig. För att ge medlemsstaterna tillräckligt med tid att anpassa sig till denna ändring bör möjligheten att förlänga tidsfristen upphöra att gälla från och med räkenskapsåret 2022. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10.3 tredje stycket i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/220 (2) föreskrivs möjligheten att förlänga tidsfristen för överföring av företagsredovisningsuppgifter, som är senast den 31 december efter utgången av det berörda räkenskapsåret, med tre månader. Denna möjlighet beviljades från och med räkenskapsåret 2019 på grund av covid-19-pandemin. Trycket på grund av pandemin håller på att avta, och de flesta medlemsstater har överfört uppgifterna utan att behöva utnyttja förlängningen. Möjligheten att förlänga tidsfristen för överföring av uppgifter är därför inte längre nödvändig. För att ge medlemsstaterna tillräckligt med tid att anpassa sig till denna ändring bör möjligheten att förlänga tidsfristen upphöra att gälla från och med räkenskapsåret 2022.

| (2) | För att göra det möjligt för kommissionens avdelningar att på lämpligt sätt stödja de myndigheter i medlemsstaternas som ansvarar för att överföra redovisningsuppgifterna inom tidsfristen, och för att undvika att kommissionens och medlemsstaternas personal tas i anspråk vid årets slut, bör tidsfristen för överföring av uppgifter tidigareläggas till den 15 december efter utgången av det berörda räkenskapsåret. Denna ändring bör gälla från och med räkenskapsåret 2022. På grund av de särskilda redovisningsreglerna i Tyskland, och med beaktande av hur Tyskland hittills lämnat in sådana uppgifter, bör dock Tyskland tillåtas att lämna in företagsredovisningarna till kommissionen upp till 15 veckor efter tidsfristen den 15 december. |
| --- | --- |

(2)

För att göra det möjligt för kommissionens avdelningar att på lämpligt sätt stödja de myndigheter i medlemsstaternas som ansvarar för att överföra redovisningsuppgifterna inom tidsfristen, och för att undvika att kommissionens och medlemsstaternas personal tas i anspråk vid årets slut, bör tidsfristen för överföring av uppgifter tidigareläggas till den 15 december efter utgången av det berörda räkenskapsåret. Denna ändring bör gälla från och med räkenskapsåret 2022. På grund av de särskilda redovisningsreglerna i Tyskland, och med beaktande av hur Tyskland hittills lämnat in sådana uppgifter, bör dock Tyskland tillåtas att lämna in företagsredovisningarna till kommissionen upp till 15 veckor efter tidsfristen den 15 december.

| (3) | I artikel 14 i genomförandeförordning (EU) 2015/220 föreskrivs unionens ekonomiska bidrag till medlemsstaternas kostnader för uppgiftsinsamling. Den nuvarande standardavgiften per företagsredovisning har fasta och rörliga delar. För att avsevärt förenkla strukturen för standardavgifter och medlemsstaternas och kommissionens uppgiftsbehandling bör det fastställas en standardavgift med endast en fast del som motsvarar summan av de nuvarande fasta och rörliga delarna. En sådan förenkling är lätt att införa och bör tillämpas från och med räkenskapsåret 2022. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 14 i genomförandeförordning (EU) 2015/220 föreskrivs unionens ekonomiska bidrag till medlemsstaternas kostnader för uppgiftsinsamling. Den nuvarande standardavgiften per företagsredovisning har fasta och rörliga delar. För att avsevärt förenkla strukturen för standardavgifter och medlemsstaternas och kommissionens uppgiftsbehandling bör det fastställas en standardavgift med endast en fast del som motsvarar summan av de nuvarande fasta och rörliga delarna. En sådan förenkling är lätt att införa och bör tillämpas från och med räkenskapsåret 2022.

| (4) | På Frankrikes begäran slås de två ISJR-områdena Guadeloupe och Martinique samman till ett ISJR-område benämnt Franska Antillerna, eftersom jordbruksföretagen i de båda nuvarande ISJR-områdena har mycket likartade typer av jordbruk (mycket specialiserade på fruktodling, särskilt bananer, samt inom sockerrörsproduktion och trädgårdsodling). Denna sammanslagning kommer att ge ett större urval med mer robusta resultat för fler typer av jordbruk. Det är lämpligt att låta denna medlemsstat revidera sin urvalsplan för räkenskapsåret 2023. Bilagorna I och II till genomförandeförordning (EU) 2015/220 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

På Frankrikes begäran slås de två ISJR-områdena Guadeloupe och Martinique samman till ett ISJR-område benämnt Franska Antillerna, eftersom jordbruksföretagen i de båda nuvarande ISJR-områdena har mycket likartade typer av jordbruk (mycket specialiserade på fruktodling, särskilt bananer, samt inom sockerrörsproduktion och trädgårdsodling). Denna sammanslagning kommer att ge ett större urval med mer robusta resultat för fler typer av jordbruk. Det är lämpligt att låta denna medlemsstat revidera sin urvalsplan för räkenskapsåret 2023. Bilagorna I och II till genomförandeförordning (EU) 2015/220 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Efter en begäran från Ungern om att ändra antalet rapporterande företag och tröskelvärdet för ekonomisk storlek till följd av strukturella förändringar inom jordbruket är det lämpligt att låta denna medlemsstat revidera sin urvalsplan och tröskelvärdet för ekonomisk storlek för räkenskapsåret 2023 och omfördela eller ändra antalet rapporterande företag i enlighet med detta. Bilagorna I och II till genomförandeförordning (EU) 2015/220 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Efter en begäran från Ungern om att ändra antalet rapporterande företag och tröskelvärdet för ekonomisk storlek till följd av strukturella förändringar inom jordbruket är det lämpligt att låta denna medlemsstat revidera sin urvalsplan och tröskelvärdet för ekonomisk storlek för räkenskapsåret 2023 och omfördela eller ändra antalet rapporterande företag i enlighet med detta. Bilagorna I och II till genomförandeförordning (EU) 2015/220 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Efter Förenade kungarikets utträde ur unionen kommer ISJR-uppgifterna inte att samlas in i det landet. Bilagorna I och II till genomförandeförordning (EU) 2015/220 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Efter Förenade kungarikets utträde ur unionen kommer ISJR-uppgifterna inte att samlas in i det landet. Bilagorna I och II till genomförandeförordning (EU) 2015/220 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Eftersom unionen strävar efter att diversifiera energikällor bör kategorin bränsle för uppvärmning i tabell H i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220 delas upp i naturliga och tillverkade gaser, olja och petroleumprodukter, fasta fossila bränslen samt förnybara bränslen för ge mer information om deras specifika kostnader på gårdsnivå, och den föreslagna uppdelningen av kategorin bränslen för uppvärmning bör tillämpas från och med räkenskapsåret 2023 på frivillig basis och på obligatorisk basis från och med räkenskapsåret 2025. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom unionen strävar efter att diversifiera energikällor bör kategorin bränsle för uppvärmning i tabell H i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220 delas upp i naturliga och tillverkade gaser, olja och petroleumprodukter, fasta fossila bränslen samt förnybara bränslen för ge mer information om deras specifika kostnader på gårdsnivå, och den föreslagna uppdelningen av kategorin bränslen för uppvärmning bör tillämpas från och med räkenskapsåret 2023 på frivillig basis och på obligatorisk basis från och med räkenskapsåret 2025.

| (8) | I enlighet med tabell J i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska medlemsstaterna ange det genomsnittliga antalet djur på jordbruksföretaget. Detta används sedan för att beräkna jordbruksföretagets standardoutput och dess ekonomiska storlek. För att ta hänsyn till exceptionella situationer (t.ex. sjukdom på anläggningen eller avlivning av sanitära skäl) som leder till en tillfällig minskning av det genomsnittliga antalet djur utan att det påverkar företagets produktionskapacitet efter det att den exceptionella situationen har upphört, föreslås att det införs ett referensantal för djur som ska känneteckna ett visst företags kapacitet. Den föreslagna nya variabeln bör tillämpas på frivillig basis från och med räkenskapsåret 2022. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med tabell J i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska medlemsstaterna ange det genomsnittliga antalet djur på jordbruksföretaget. Detta används sedan för att beräkna jordbruksföretagets standardoutput och dess ekonomiska storlek. För att ta hänsyn till exceptionella situationer (t.ex. sjukdom på anläggningen eller avlivning av sanitära skäl) som leder till en tillfällig minskning av det genomsnittliga antalet djur utan att det påverkar företagets produktionskapacitet efter det att den exceptionella situationen har upphört, föreslås att det införs ett referensantal för djur som ska känneteckna ett visst företags kapacitet. Den föreslagna nya variabeln bör tillämpas på frivillig basis från och med räkenskapsåret 2022.

| (9) | Från och med 2023 kommer Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (3) om reform av den gemensamma jordbrukspolitiken att tillämpas, och det är därför nödvändigt att uppdatera en förteckning över betalningar och bidrag i tabell M i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220. |
| --- | --- |

(9)

Från och med 2023 kommer Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (3) om reform av den gemensamma jordbrukspolitiken att tillämpas, och det är därför nödvändigt att uppdatera en förteckning över betalningar och bidrag i tabell M i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220.

| (10) | I bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220 fastställs redovisningsuppgifternas format och utformning i företagsredovisningarna. För att förenkla och förtydliga frågeformuläret för företagsredovisning bör den bilagan anpassas för att återspegla den första omgången resultat från arbetsgruppen för förenkling och modernisering av ISJR. I de förklarande anmärkningarna till tabell B innehåller anmärkningen till koden UO (B.UO UJA som brukas med äganderätt) felaktigt en hänvisning till grödkod 11300, som inte längre är giltig. Detta fel bör rättas till. |
| --- | --- |

(10)

I bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220 fastställs redovisningsuppgifternas format och utformning i företagsredovisningarna. För att förenkla och förtydliga frågeformuläret för företagsredovisning bör den bilagan anpassas för att återspegla den första omgången resultat från arbetsgruppen för förenkling och modernisering av ISJR. I de förklarande anmärkningarna till tabell B innehåller anmärkningen till koden UO (B.UO UJA som brukas med äganderätt) felaktigt en hänvisning till grödkod 11300, som inte längre är giltig. Detta fel bör rättas till.

| (11) | Del B i bilaga IV till genomförandeförordning (EU) 2015/220 innehåller en jämförelsetabell och gruppkoder som kopplar samman kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1874 (4) och företagsredovisningarna i ISJR. I förteckningen med gruppkoder för flera variabler som ingår i IFS 2020 i del B avsnitt II innehåller posten för P16-koden ett fel som måste rättas. |
| --- | --- |

(11)

Del B i bilaga IV till genomförandeförordning (EU) 2015/220 innehåller en jämförelsetabell och gruppkoder som kopplar samman kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1874 (4) och företagsredovisningarna i ISJR. I förteckningen med gruppkoder för flera variabler som ingår i IFS 2020 i del B avsnitt II innehåller posten för P16-koden ett fel som måste rättas.

| (12) | Genomförandeförordning (EU) 2015/220 bör därför ändras och rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Genomförandeförordning (EU) 2015/220 bör därför ändras och rättas i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av genomförandeförordning (EU) 2015/220

Genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 10.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Företagsredovisningarna ska lämnas in till kommissionen senast den 15 december efter utgången av det berörda räkenskapsåret.
  Tyskland får dock lämna in företagsredovisningarna till kommissionen inom 15 veckor efter den tidsfrist som anges i första stycket.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 10.3 ska ersättas med följande:

”3.   Företagsredovisningarna ska lämnas in till kommissionen senast den 15 december efter utgången av det berörda räkenskapsåret.

Tyskland får dock lämna in företagsredovisningarna till kommissionen inom 15 veckor efter den tidsfrist som anges i första stycket.”

| 2. | Artikel 14 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 14
  Standardavgiftens storlek

  1.   Den standardavgift som avses i artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 ska uppgå till 180 euro per företagsredovisning.


  2.   Om det tröskelvärde på 80 % som avses i artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 inte nås vare sig för ett ISJR-område eller för den berörda medlemsstaten ska den minskning som avses i den bestämmelsen tillämpas endast på nationell nivå.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 14 ska ersättas med följande:

”Artikel 14

Standardavgiftens storlek

1.   Den standardavgift som avses i artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 ska uppgå till 180 euro per företagsredovisning.

2.   Om det tröskelvärde på 80 % som avses i artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 inte nås vare sig för ett ISJR-område eller för den berörda medlemsstaten ska den minskning som avses i den bestämmelsen tillämpas endast på nationell nivå.”

| 3. | Bilagorna I, II och VIII ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna I, II och VIII ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| 4. | Tabell J i bilaga VIII ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

Tabell J i bilaga VIII ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Rättelser av genomförandeförordning (EU) 2015/220

Genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska rättas på följande sätt:

| 1. | I bilaga IV till genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska posten för kod P16 ersättas med följande:







  ”P16. Oljeväxtfröer | = | SO_CLND022 (Raps och rybs) + SO_CLND023 (Solrosfrön) + SO_CLND024 (Soja) + SO_CLND025 (Oljelin (linfrö)) + SO_CLND026 (Andra oljeväxter som inte klassificeras på annat ställe)” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I bilaga IV till genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska posten för kod P16 ersättas med följande:

”P16. Oljeväxtfröer

=

SO_CLND022 (Raps och rybs) + SO_CLND023 (Solrosfrön) + SO_CLND024 (Soja) + SO_CLND025 (Oljelin (linfrö)) + SO_CLND026 (Andra oljeväxter som inte klassificeras på annat ställe)”

| 2. | I bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska den förklarande anmärkningen till kod B.UO ”UJA som brukas med äganderätt” ersättas med följande:

  ”B.UO.10.A UJA (åkermark, permanent gräsmark, fleråriga odlingar och köksträdgårdar) som jordbrukaren äger, har brukande- eller nyttjanderätten till eller långtidskontrakt för och/eller UJA som används på likartade villkor.” |
| --- | --- |

2.

I bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska den förklarande anmärkningen till kod B.UO ”UJA som brukas med äganderätt” ersättas med följande:

”B.UO.10.A UJA (åkermark, permanent gräsmark, fleråriga odlingar och köksträdgårdar) som jordbrukaren äger, har brukande- eller nyttjanderätten till eller långtidskontrakt för och/eller UJA som används på likartade villkor.”

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 1.1, 1.2 och 1.4 ska dock tillämpas i fråga om överföring av företagsredovisningar från och med räkenskapsåret 2022.

Artikel 1.3 ska tillämpas från och med räkenskapsåret 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 15.12.2009, s. 27.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/220 av den 3 februari 2015 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen (EUT L 46, 19.2.2015, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1874 av den 29 november 2018 om de uppgifter som ska lämnas in för 2020 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1091 om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011 vad gäller förteckningen över variabler och en beskrivning av dem (EUT L 306, 30.11.2018, s. 14).

4

---

BILAGA I

Bilagorna I, II och VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Posten för Frankrike ska ersättas med följande:






  ”Frankrike (med undantag för Réunion och Franska Antillerna) | 25 000 |
| --- | --- | --- | --- |
| Frankrike (endast Réunion och Franska Antillerna) | 15 000 ” |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Posten för Frankrike ska ersättas med följande:

”Frankrike (med undantag för Réunion och Franska Antillerna)

25 000

Frankrike (endast Réunion och Franska Antillerna)

15 000 ”

| b) | Posten för Ungern ska ersättas med följande:






  ”Ungern | 8 000 ” |
| --- | --- | --- |

b)

Posten för Ungern ska ersättas med följande:

”Ungern

8 000 ”

| c) | Posten för Förenade kungariket ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Posten för Förenade kungariket ska utgå.

| 2. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Posten för Frankrike ska ersättas med följande:







  ”Frankrike |
| --- | --- | --- |
| 121 | Île-de-France | 190 |
| 131 | Champagne-Ardenne | 370 |
| 132 | Picardie | 270 |
| 133 | Haute-Normandie | 170 |
| 134 | Centre | 410 |
| 135 | Basse-Normandie | 240 |
| 136 | Bourgogne | 340 |
| 141 | Nord-Pas de Calais | 280 |
| 151 | Lorraine | 230 |
| 152 | Alsace | 200 |
| 153 | Franche-Comté | 210 |
| 162 | Pays de la Loire | 460 |
| 163 | Bretagne | 480 |
| 164 | Poitou-Charentes | 360 |
| 182 | Aquitaine | 550 |
| 183 | Midi-Pyrénées | 480 |
| 184 | Limousin | 220 |
| 192 | Rhône-Alpes | 480 |
| 193 | Auvergne | 360 |
| 201 | Languedoc-Roussillon | 430 |
| 203 | Provence-Alpes-Côte d’Azur | 420 |
| 204 | Korsika | 170 |
| 207 | Réunion | 160 |
| 208 | Franska Antillerna | 120 |
| Totalt Frankrike | 7 600 ” |

2.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Posten för Frankrike ska ersättas med följande:

”Frankrike

121

Île-de-France

190

131

Champagne-Ardenne

370

132

Picardie

270

133

Haute-Normandie

170

134

Centre

410

135

Basse-Normandie

240

136

Bourgogne

340

141

Nord-Pas de Calais

280

151

Lorraine

230

152

Alsace

200

153

Franche-Comté

210

162

Pays de la Loire

460

163

Bretagne

480

164

Poitou-Charentes

360

182

Aquitaine

550

183

Midi-Pyrénées

480

184

Limousin

220

192

Rhône-Alpes

480

193

Auvergne

360

201

Languedoc-Roussillon

430

203

Provence-Alpes-Côte d’Azur

420

204

Korsika

170

207

Réunion

160

208

Franska Antillerna

120

Totalt Frankrike

7 600 ”

| b) | Posten för Ungern ska ersättas med följande:







  ”Ungern |
| --- | --- |
| 764 | Észak-Magyarország | 180 |
| 767 | Alföld | 1 200 |
| 768 | Dunántúl | 570 |
| | Totalt Ungern | 1 950 ” |

b)

Posten för Ungern ska ersättas med följande:

”Ungern

764

Észak-Magyarország

180

767

Alföld

1 200

768

Dunántúl

570

Totalt Ungern

1 950 ”

| c) | Posten för Förenade kungariket ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Posten för Förenade kungariket ska utgå.

| (3) | Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:






  a) | Styckena efter rubriken ska ersättas med följande:

  ”Uppgifterna klassificeras per tabell och delas upp i grupper, kategorier och kolumner. Hänvisningarna till uppgiftsfält görs enligt följande modell:
  <tabellbokstav>.<grupp>.<kategorikod>(.<andra specifika kategorikoder).kolumn
  Specifika uppgiftsvärden anges på kolumnnivå. I tabellerna nedan visas cellerna med vit bakgrund om de kan fyllas i med värden, medan grålagda celler markerade med ’–’ inte har någon betydelse inom gruppen och därför inte kan fyllas i.
  Exempel:






  — | B.UT.20.A (kolumn A i gruppen UT, kategori 20 i tabell B) representerar ’Areal’ i ’Arrenderad UJA’ som ska registreras under ’UJA som brukas som arrende’ i tabell B. |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:

a)

Styckena efter rubriken ska ersättas med följande:

”Uppgifterna klassificeras per tabell och delas upp i grupper, kategorier och kolumner. Hänvisningarna till uppgiftsfält görs enligt följande modell:

<tabellbokstav>.<grupp>.<kategorikod>(.<andra specifika kategorikoder).kolumn

Specifika uppgiftsvärden anges på kolumnnivå. I tabellerna nedan visas cellerna med vit bakgrund om de kan fyllas i med värden, medan grålagda celler markerade med ’–’ inte har någon betydelse inom gruppen och därför inte kan fyllas i.

Exempel:

—

B.UT.20.A (kolumn A i gruppen UT, kategori 20 i tabell B) representerar ’Areal’ i ’Arrenderad UJA’ som ska registreras under ’UJA som brukas som arrende’ i tabell B.

| — | I.A.10110.1.0.TA (kolumn TA i gruppen A, kategori 10110 i tabell I) representerar den totala arealen av ’Vete och spält’ för grödtyp 1 ’Frilandsgrödor – huvudgröda, kombinationsgröda’ och kod 0 för saknade uppgifter ’Inga uppgifter saknas’. |
| --- | --- |

—

I.A.10110.1.0.TA (kolumn TA i gruppen A, kategori 10110 i tabell I) representerar den totala arealen av ’Vete och spält’ för grödtyp 1 ’Frilandsgrödor – huvudgröda, kombinationsgröda’ och kod 0 för saknade uppgifter ’Inga uppgifter saknas’.

| — | M.S.1150.1.2.V (kolumn V i gruppen S, kategori 1150 med andra specifika kategorikoder 1 och 2 från tabell M) representerar subventionsvärdet för ’Grundläggande inkomststöd för hållbarhet – baserat på stödrätter’ som finansieras enbart genom unionens budget och beviljas per hektar. |
| --- | --- |

—

M.S.1150.1.2.V (kolumn V i gruppen S, kategori 1150 med andra specifika kategorikoder 1 och 2 från tabell M) representerar subventionsvärdet för ’Grundläggande inkomststöd för hållbarhet – baserat på stödrätter’ som finansieras enbart genom unionens budget och beviljas per hektar.

Om ett värde inte är relevant eller saknas för ett visst företag ska det inte registreras med värdet ’0’.

Tabellerna representeras med en bokstav, grupperna med en eller flera bokstäver, kategorierna med numeriska koder och kolumnerna med en eller flera bokstäver.

I tabellerna A till M visas högnivåmatrisen för grupper och kolumner i den första tabellen. I den andra tabellen visas hur denna uppdelas i kategorier, där varje kategori representeras av en eller flera koder och underkoder.

Uppgifterna i företagsredovisningen ska anges med följande noggrannhet:

Finansiella värden anges i euro eller i nationella monetära enheter utan decimaler. För nationella valutor där enheten har ett lågt relativt värde jämfört med euron kan den berörda medlemsstatens samordningsorgan och den personal inom kommissionen som sköter informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (FADN) komma överens om att värdena ska anges i hundratal eller tusental av den nationella valutaenheten.

Fysisk kvantitet anges i deciton (100 kg), utom för ägg, som anges i tusental, och för vin och därmed relaterade produkter, som anges i hektoliter.

Arealer anges i ar (1 a = 100 m2), utom för svamp, som anges i kvadratmeter total odlad areal, och utom i tabell M ’Subventioner’, där basenheterna ska anges i hektar.

Genomsnittlig djurbesättning anges med två decimaler, utom för fjäderfä och kaniner, som anges i heltal, och för bin, som anges som antalet befolkade bikupor.

Arbetsenheter anges med två decimaler.

För varje tabellkategori och kolumnvärde anges närmare definitioner och anvisningar efter den berörda tabellen.”

| b) | Tabell A (Allmän information om företaget) ska ändras på följande sätt:






  i) | I tabellens första och andra del ska kolumnen ”Redovisningskontorets nummer” (AO) utgå. |
| --- | --- | --- |

b)

Tabell A (Allmän information om företaget) ska ändras på följande sätt:

i)

I tabellens första och andra del ska kolumnen ”Redovisningskontorets nummer” (AO) utgå.

| ii) | Tabellens andra del ska ändras på följande sätt:






  1. | Raden för kod 50 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

ii)

Tabellens andra del ska ändras på följande sätt:

1.

Raden för kod 50 ska utgå.

| 2. | Raderna för koderna 230, 231 och 232 ska ersättas med följande:


















  ”Kod (*) | Beskrivning | Grupp | R | S | H | DG | MI | N | DT | W | TF | ES | C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 230 | Medlem i producentorganisationer | OT | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | AOT230C |
| 231 | Producentorganisationernas ekonomiska relevans för jordbruket | OT | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | AOT231C |
| 232 | Antal medlemmar i producentorganisationer | OT | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | AOT232C” |

2.

Raderna för koderna 230, 231 och 232 ska ersättas med följande:

”Kod (*)

Beskrivning

Grupp

R

S

H

DG

MI

N

DT

W

TF

ES

C

230

Medlem i producentorganisationer

OT

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

AOT230C

231

Producentorganisationernas ekonomiska relevans för jordbruket

OT

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

AOT231C

232

Antal medlemmar i producentorganisationer

OT

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

AOT232C”

| c) | De förklarande anmärkningarna till tabell A ska ändras på följande sätt:






  i) | Anmärkningarna till koderna 60 och 70 under A.AI (Räkenskapsinformation) i tabell A ska ersättas med följande:






  ”A.AI | Räkenskapsinformation |
| --- | --- | --- | --- |

c)

De förklarande anmärkningarna till tabell A ska ändras på följande sätt:

i)

Anmärkningarna till koderna 60 och 70 under A.AI (Räkenskapsinformation) i tabell A ska ersättas med följande:

”A.AI

| A.AI.60.C | Typ av räkenskaper: ska anges med en kod som beskriver typen av räkenskaper som används i jordbruksföretaget. Följande koder ska användas:






  1. | Dubbel bokföring. |
| --- | --- | --- |

A.AI.60.C

1.

Dubbel bokföring.

| 2. | Enkel bokföring. |
| --- | --- |

2.

Enkel bokföring.

| 3. | Ingen. |
| --- | --- |

3.

Ingen.

| A.AI.70.DT | Bokslutsdatum: ska anges i formatet ’ÅÅÅÅ-MM-DD’, exempelvis 2009-06-30 eller 2009-12-31.” |
| --- | --- |

A.AI.70.DT

| ii) | Anmärkningen till kod 230 under A.OT (Andra uppgifter om företaget) i tabell A ska ersättas med följande:






  ”A.OT.230.C | Medlem i producentorganisationer: uppgift om huruvida jordbruket (företagaren/företagarna eller driftsledaren/driftsledarna) är medlem i en producentorganisation som delar kostnader och/eller främjar saluföring av jordbruksprodukter och, om så är fallet, vilka av jordbrukets produkter som saluförs av producentorganisationen (samtliga sektorer som omfattas av de producentorganisationer som jordbruket är medlem i ska anges). I denna undersökning avses med producentorganisationer alla typer av organisationer som har bildats på producenters initiativ i syfte att bedriva gemensam verksamhet inom en viss sektor (horisontellt samarbete). Producentorganisationerna måste styras av producenter och kan anta olika rättsliga former, t.ex. jordbrukskooperativ, jordbrukarorganisationer eller privata företag med producenter som aktieägare.






  0. | Inte medlem i en producentorganisation |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Anmärkningen till kod 230 under A.OT (Andra uppgifter om företaget) i tabell A ska ersättas med följande:

”A.OT.230.C

0.

Inte medlem i en producentorganisation

Medlem i en producentorganisation för att dela kostnader för produktion, administration och investeringar, och/eller medlem i en producentorganisation för att saluföra jordbrukets produkter, t.ex.:

| 31. | Spannmål |
| --- | --- |

31.

Spannmål

| 32. | Oljeväxtfrön och proteingrödor |
| --- | --- |

32.

Oljeväxtfrön och proteingrödor

| 33. | Frukt och grönsaker (inklusive citrusfrukter, exklusive oliver) |
| --- | --- |

33.

Frukt och grönsaker (inklusive citrusfrukter, exklusive oliver)

| 34. | Oliver |
| --- | --- |

34.

Oliver

| 35. | Vinodlingar |
| --- | --- |

35.

Vinodlingar

| 36. | Nötkött |
| --- | --- |

36.

Nötkött

| 37. | Komjölk |
| --- | --- |

37.

Komjölk

| 38. | Griskött |
| --- | --- |

38.

Griskött

| 39. | Får och getter (mjölk och kött) |
| --- | --- |

39.

Får och getter (mjölk och kött)

| 40. | Fjäderfäkött |
| --- | --- |

40.

Fjäderfäkött

| 41. | Ägg |
| --- | --- |

41.

Ägg

| 42. | Övriga sektorer” |
| --- | --- |

42.

Övriga sektorer”

| d) | Tabell C (Arbetskraft) ska ersättas med följande:






  ”Arbetskraftskategori | Kod (*) |
| --- | --- | --- |

d)

Tabell C (Arbetskraft) ska ersättas med följande:

”Arbetskraftskategori

Kod (*)

| | Kolumner |
| --- | --- |
| Informationsgrupp | Allmänt | Totalt arbete i företaget (jordbruksarbete och arbete för annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget) | Andel annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruket |
| Antal personer | Kön | Födelseår | Driftsledarens lantbruksutbildning | Årsarbetstid | Antal årsarbetsenheter | Procentandel av årsarbetstiden |
| P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 |
| Heltal | Ange kod | Fyra siffror | Ange kod | (timmar) | (årsarbetsenheter) | % |
| UR | Oavlönad fast | | | | | | | |
| UC | Oavlönad tillfällig | - | - | - | - | | - | |
| PR | Avlönad fast | | | | | | | |
| PC | Avlönad tillfällig | - | - | - | - | | - | |

Kolumner

Informationsgrupp

Allmänt

Totalt arbete i företaget (jordbruksarbete och arbete för annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget)

Andel annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruket

Antal personer

Kön

Födelseår

Driftsledarens lantbruksutbildning

Årsarbetstid

Antal årsarbetsenheter

Procentandel av årsarbetstiden

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

Heltal

Ange kod

Fyra siffror

Ange kod

(timmar)

(årsarbetsenheter)

%

UR

Oavlönad fast

UC

Oavlönad tillfällig

-

-

-

-

-

PR

Avlönad fast

PC

Avlönad tillfällig

-

-

-

-

-

| Kod (*) | Beskrivning | Grupp | P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Företagare/driftsledare | UR | - | | | | | | - |
| 20 | Företagare/ej driftsledare | UR | - | | | - | | | - |
| 30 | Driftsledare/ej företagare | UR | - | | | | | | - |
| 40 | Företagarens make/maka/partner (företagarnas makar/makor/partner) | UR | | - | - | - | | | |
| 50 | Annan | UR, PR | | - | - | - | | | |
| 60 | Tillfällig arbetskraft | UC, PC | - | - | - | - | | - | |
| 70 | Avlönad driftsledare | PR | - | | | | | | -” |

Kod (*)

Beskrivning

Grupp

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

10

Företagare/driftsledare

UR

-

-

20

Företagare/ej driftsledare

UR

-

-

-

30

Driftsledare/ej företagare

UR

-

-

40

Företagarens make/maka/partner (företagarnas makar/makor/partner)

UR

-

-

-

50

Annan

UR, PR

-

-

-

60

Tillfällig arbetskraft

UC, PC

-

-

-

-

-

70

Avlönad driftsledare

PR

-

-”

| e) | De förklarande anmärkningarna till tabell C ska ändras på följande sätt:






  i) | Anmärkningarna till posterna under C.PR (Avlönad fast arbetskraft) ska ersättas med följande:

  ”
  C.PR Avlönad fast arbetskraft

  Arbetskraft som är normalt avlönad (kontant och/eller i naturaförmåner) i förhållande till de utförda tjänsterna och som under räkenskapsåret (utanför normala helger) arbetat i företaget minst en hel dag per vecka.
  Följande kategorier ska anges:

  C.PR.70 Avlönad driftsledare

  Avlönad person som sköter företagets dagliga drift.

  C.PR.50 Övriga

  All fast avlönad arbetskraft (bortsett från företagets avlönade driftsledare) upptas under denna grupp. Här ingår även förmän och arbetsledare som inte ansvarar för hela jordbrukets drift.” |
| --- | --- | --- |

e)

De förklarande anmärkningarna till tabell C ska ändras på följande sätt:

i)

Anmärkningarna till posterna under C.PR (Avlönad fast arbetskraft) ska ersättas med följande:

”
  C.PR Avlönad fast arbetskraft

Arbetskraft som är normalt avlönad (kontant och/eller i naturaförmåner) i förhållande till de utförda tjänsterna och som under räkenskapsåret (utanför normala helger) arbetat i företaget minst en hel dag per vecka.

Följande kategorier ska anges:

C.PR.70 Avlönad driftsledare

Avlönad person som sköter företagets dagliga drift.

C.PR.50 Övriga

All fast avlönad arbetskraft (bortsett från företagets avlönade driftsledare) upptas under denna grupp. Här ingår även förmän och arbetsledare som inte ansvarar för hela jordbrukets drift.”

| ii) | I anmärkningarna till kolumnerna i tabell C ska anmärkningen till ”Andelen arbete för annan inkomstbringande verksamhet som en procentandel av årsarbetsenheter (kolumn W2)” utgå. |
| --- | --- |

ii)

I anmärkningarna till kolumnerna i tabell C ska anmärkningen till ”Andelen arbete för annan inkomstbringande verksamhet som en procentandel av årsarbetsenheter (kolumn W2)” utgå.

| f) | I tabell D (Tillgångar) ska den andra delen ersättas med följande:













  ”Kod (*) | Beskrivning av kategorier | OV | AD | DY | IP | S | SA | CV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1005 | Likvida medel, fordringar, andra omsättningstillgångar och motsvarigheter | | - | - | - | - | - ” | |
| 1040 | Lager | | - | - | | | | |
| 2010 | Biologiska tillgångar – växter | | | | | | | |
| 3010 | Jordbruksmark | | - | - | | | | |
| 3020 | Markanläggningar | | | | | | | |
| 3030 | Byggnader tillhörande jordbruket | | | | | | | |
| 4010 | Maskiner och utrustning | | | | | | | |
| 5010 | Skogsmark inklusive timmer på rot | | - | - | | | | |
| 7005 | Immateriella tillgångar | | | | | | | |
| 8010 | Övriga anläggningstillgångar | | | | | | | |

f)

I tabell D (Tillgångar) ska den andra delen ersättas med följande:

”Kod (*)

Beskrivning av kategorier

OV

AD

DY

IP

S

SA

CV

1005

Likvida medel, fordringar, andra omsättningstillgångar och motsvarigheter

-

-

-

-

- ”

1040

Lager

-

-

2010

Biologiska tillgångar – växter

3010

Jordbruksmark

-

-

3020

Markanläggningar

3030

Byggnader tillhörande jordbruket

4010

Maskiner och utrustning

5010

Skogsmark inklusive timmer på rot

-

-

7005

Immateriella tillgångar

8010

Övriga anläggningstillgångar

| g) | De förklarande anmärkningarna till tabell D ska ändras på följande sätt:






  i) | Anmärkningarna till koderna 1010, 1020 och 1030 ska utgå och följande anmärkning ska införas före anmärkningen till kod 1040:






  ”1005. | Likvida medel, fordringar, andra omsättningstillgångar och motsvarigheter

  Likvida medel och andra tillgångar som enkelt kan konverteras till likvida medel. Kortfristiga tillgångar, belopp som andra parter är skyldiga företaget, i regel relaterat till affärsverksamhet. Alla andra tillgångar som enkelt kan säljas eller som förväntas bli betalda inom ett år.” |
| --- | --- | --- | --- |

g)

De förklarande anmärkningarna till tabell D ska ändras på följande sätt:

i)

Anmärkningarna till koderna 1010, 1020 och 1030 ska utgå och följande anmärkning ska införas före anmärkningen till kod 1040:

”1005.

Likvida medel och andra tillgångar som enkelt kan konverteras till likvida medel. Kortfristiga tillgångar, belopp som andra parter är skyldiga företaget, i regel relaterat till affärsverksamhet. Alla andra tillgångar som enkelt kan säljas eller som förväntas bli betalda inom ett år.”

| ii) | Anmärkningarna till koderna 7010 och 7020 ska utgå och följande anmärkning ska införas efter anmärkningen till kod 5010:






  ”7005 | Immateriella tillgångar

  Alla immateriella tillgångar som enkelt kan köpas eller säljas (t.ex. kvoter och rättigheter som kan säljas utan mark och för vilka det finns en aktiv marknad) och som inte enkelt kan köpas eller säljas (programvara, licenser osv.). Denna uppgift är obligatorisk och de belopp som anges ska vara föremål för avskrivning i kolumn DY.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Anmärkningarna till koderna 7010 och 7020 ska utgå och följande anmärkning ska införas efter anmärkningen till kod 5010:

”7005

Alla immateriella tillgångar som enkelt kan köpas eller säljas (t.ex. kvoter och rättigheter som kan säljas utan mark och för vilka det finns en aktiv marknad) och som inte enkelt kan köpas eller säljas (programvara, licenser osv.). Denna uppgift är obligatorisk och de belopp som anges ska vara föremål för avskrivning i kolumn DY.”

| h) | I tabell H (Kostnader) ska den andra delen ersättas med följande:









  ”Kod (*) | Grupp | Beskrivning av kategorier | V | Q |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1010 | LM | Löner och sociala avgifter för avlönad arbetskraft | | - |
| 1020 | LM | Kontraktsarbete och maskinhyror | | - |
| 1030 | LM | Löpande underhåll av maskiner och utrustning | | - |
| 1040 | LM | Driv- och smörjmedel | | - |
| 1050 | LM | Utgifter för bil | | - |
| 2010 | SL | Inköpt kraftfoder för betande djur (hästar, idisslare) | | - |
| 2020 | SL | Inköpt grovfoder för betande djur (hästar, idisslare) | | - |
| 2030 | SL | Inköpt foder för grisar | | - |
| 2040 | SL | Inköpt foder för fjäderfä och övriga smådjur | | - |
| 2050 | SL | Foder som produceras vid företaget och används för betande djur (hästar, idisslare) | | - |
| 2060 | SL | Foder som produceras vid företaget och används för grisar | | - |
| 2070 | SL | Foder som produceras vid företaget och används för fjäderfä och övriga smådjur | | - |
| 2080 | SL | Veterinärkostnader | | - |
| 2090 | SL | Övriga särskilda kostnader för djurhållning | | - |
| 3010 | SC | Inköp av utsäde och plantor | | - |
| 3020 | SC | Utsäde och plantor producerade för eget bruk | | - |
| 3030 | SC | Gödnings- och jordförbättringsmedel | | - |
| 3031 | SC | Kvantitet N använd i mineralgödningsmedel | - | |
| 3032 | SC | Kvantitet P2O5 använd i mineralgödningsmedel | - | |
| 3033 | SC | Kvantitet K2O använd i mineralgödningsmedel | - | |
| 3034 | SC | Inköpt gödsel | | - |
| 3040 | SC | Växtskyddsmedel | | - |
| 3090 | SC | Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion | | - |
| 4010 | OS | Särskilda kostnader för skogsbruk och träförädling | | - |
| 4020 | OS | Särskilda kostnader för bearbetning av vegetabilier | | - |
| 4030 | OS | Särskilda kostnader för bearbetning av komjölk | | - |
| 4045 | OS | Särskilda kostnader för bearbetning av mjölk från andra djur | | - |
| 4070 | OS | Särskilda kostnader för bearbetning av kött och andra animalieprodukter | | - |
| 4090 | OS | Övriga särskilda kostnader för annan inkomstbringande verksamhet | | - |
| 5010 | FO | Löpande underhåll av byggnader och markanläggningar | | - |
| 5020 | FO | Elektricitet | | - |
| 5030 | FO | Bränsle för uppvärmning, totalt | | - |
| 5031 | FO | varav naturgas och tillverkade gaser | | - |
| 5032 | FO | varav olja och petroleumprodukter | | - |
| 5033 | FO | varav fasta fossila bränslen | | - |
| 5034 | FO | varav förnybara bränslen (trä, halm, biogas, ...) | | - |
| 5040 | FO | Vatten | | - |
| 5051 | FO | Jordbruksförsäkring | | - |
| 5055 | FO | Andra försäkringar i anslutning till jordbruket | | - |
| 5061 | FO | Skatter och övriga avgifter | | - |
| 5062 | FO | Skatter på mark och byggnader | | - |
| 5070 | FO | Betald hyra, totalt | | - |
| 5071 | FO | varav hyror och arrenden för mark | | - |
| 5080 | FO | Ränteutgifter och andra finansiella avgifter | | - |
| 5090 | FO | Övriga omkostnader i jordbruket | | -” |

h)

I tabell H (Kostnader) ska den andra delen ersättas med följande:

”Kod (*)

Grupp

Beskrivning av kategorier

V

Q

1010

LM

Löner och sociala avgifter för avlönad arbetskraft

-

1020

LM

Kontraktsarbete och maskinhyror

-

1030

LM

Löpande underhåll av maskiner och utrustning

-

1040

LM

Driv- och smörjmedel

-

1050

LM

Utgifter för bil

-

2010

SL

Inköpt kraftfoder för betande djur (hästar, idisslare)

-

2020

SL

Inköpt grovfoder för betande djur (hästar, idisslare)

-

2030

SL

Inköpt foder för grisar

-

2040

SL

Inköpt foder för fjäderfä och övriga smådjur

-

2050

SL

Foder som produceras vid företaget och används för betande djur (hästar, idisslare)

-

2060

SL

Foder som produceras vid företaget och används för grisar

-

2070

SL

Foder som produceras vid företaget och används för fjäderfä och övriga smådjur

-

2080

SL

Veterinärkostnader

-

2090

SL

Övriga särskilda kostnader för djurhållning

-

3010

SC

Inköp av utsäde och plantor

-

3020

SC

Utsäde och plantor producerade för eget bruk

-

3030

SC

Gödnings- och jordförbättringsmedel

-

3031

SC

Kvantitet N använd i mineralgödningsmedel

-

3032

SC

Kvantitet P2O5 använd i mineralgödningsmedel

-

3033

SC

Kvantitet K2O använd i mineralgödningsmedel

-

3034

SC

Inköpt gödsel

-

3040

SC

Växtskyddsmedel

-

3090

SC

Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion

-

4010

OS

Särskilda kostnader för skogsbruk och träförädling

-

4020

OS

Särskilda kostnader för bearbetning av vegetabilier

-

4030

OS

Särskilda kostnader för bearbetning av komjölk

-

4045

OS

Särskilda kostnader för bearbetning av mjölk från andra djur

-

4070

OS

Särskilda kostnader för bearbetning av kött och andra animalieprodukter

-

4090

OS

Övriga särskilda kostnader för annan inkomstbringande verksamhet

-

5010

FO

Löpande underhåll av byggnader och markanläggningar

-

5020

FO

Elektricitet

-

5030

FO

Bränsle för uppvärmning, totalt

-

5031

FO

varav naturgas och tillverkade gaser

-

5032

FO

varav olja och petroleumprodukter

-

5033

FO

varav fasta fossila bränslen

-

5034

FO

varav förnybara bränslen (trä, halm, biogas, ...)

-

5040

FO

Vatten

-

5051

FO

Jordbruksförsäkring

-

5055

FO

Andra försäkringar i anslutning till jordbruket

-

5061

FO

Skatter och övriga avgifter

-

5062

FO

Skatter på mark och byggnader

-

5070

FO

Betald hyra, totalt

-

5071

FO

varav hyror och arrenden för mark

-

5080

FO

Ränteutgifter och andra finansiella avgifter

-

5090

FO

Övriga omkostnader i jordbruket

-”

| i) | De förklarande anmärkningarna till tabell H ska ändras på följande sätt:






  1. | Anmärkningarna till koderna 4040, 4050 och 4060 ska utgå och följande anmärkning ska införas efter anmärkningen till kod 4030:






  ”4045 | Särskilda kostnader för bearbetning av mjölk från andra djur

  Ingredienser, råvaror eller halvfabrikat, egna eller inköpta, och andra särskilda kostnader för bearbetning av mjölk från andra djur (t.ex. buffel, får, get) (t.ex. särskilda emballerings- eller marknadsföringskostnader). Kostnader för arbetskraft, entreprenadarbete samt mekaniseringsarbete ingår inte. Dessa kostnader visas under tillämpliga koder.” |
| --- | --- | --- | --- |

i)

De förklarande anmärkningarna till tabell H ska ändras på följande sätt:

1.

Anmärkningarna till koderna 4040, 4050 och 4060 ska utgå och följande anmärkning ska införas efter anmärkningen till kod 4030:

”4045

Ingredienser, råvaror eller halvfabrikat, egna eller inköpta, och andra särskilda kostnader för bearbetning av mjölk från andra djur (t.ex. buffel, får, get) (t.ex. särskilda emballerings- eller marknadsföringskostnader). Kostnader för arbetskraft, entreprenadarbete samt mekaniseringsarbete ingår inte. Dessa kostnader visas under tillämpliga koder.”

| 2. | Anmärkningen till kod 5030 ska ersättas med följande:






  ”5030 | Bränsle för uppvärmning (totalt)

  Totalt förbrukningsvärde för inköpt bränsle för uppvärmning i jordbruksföretaget, inklusive uppvärmning av växthus. I denna kategori ingår uppvärmningsförbrukning av inköpta fossila bränslen: naturliga och tillverkade gaser, olja, petroleumprodukter och fasta fossila bränslen samt förbrukning av inköpta förnybara energikällor (t.ex. trä, halm, pelletar, biogas). |
| --- | --- | --- |

2.

Anmärkningen till kod 5030 ska ersättas med följande:

”5030

Totalt förbrukningsvärde för inköpt bränsle för uppvärmning i jordbruksföretaget, inklusive uppvärmning av växthus. I denna kategori ingår uppvärmningsförbrukning av inköpta fossila bränslen: naturliga och tillverkade gaser, olja, petroleumprodukter och fasta fossila bränslen samt förbrukning av inköpta förnybara energikällor (t.ex. trä, halm, pelletar, biogas).

| 5031 | Varav naturgas och tillverkade gaser

  Total förbrukning av naturgas och andra tillverkade fossilbaserade gaser i jordbruksföretaget, inklusive uppvärmning av växthus. |
| --- | --- |

5031

Total förbrukning av naturgas och andra tillverkade fossilbaserade gaser i jordbruksföretaget, inklusive uppvärmning av växthus.

| 5032 | Varav olja och petroleumprodukter

  Total förbrukning av olja och petroleumprodukter i jordbruksföretaget, inklusive uppvärmning av växthus. |
| --- | --- |

5032

Total förbrukning av olja och petroleumprodukter i jordbruksföretaget, inklusive uppvärmning av växthus.

| 5033 | Varav fasta fossila bränslen

  Total förbrukning av fasta fossila bränslen (t.ex. kol) i jordbruksföretaget, inklusive uppvärmning av växthus. |
| --- | --- |

5033

Total förbrukning av fasta fossila bränslen (t.ex. kol) i jordbruksföretaget, inklusive uppvärmning av växthus.

| 5034 | Varav förnybara bränslen

  Total förbrukning av förnybara bränslen (t.ex. trä, halm, pelletar, biogas) i jordbruksföretaget, inklusive uppvärmning av växthus.
  Inlämningen av uppgifter som rör variablerna 5031, 5032, 5033 och 5034 är frivillig från och med räkenskapsåret 2023 och obligatorisk från och med räkenskapsåret 2025.” |
| --- | --- |

5034

Total förbrukning av förnybara bränslen (t.ex. trä, halm, pelletar, biogas) i jordbruksföretaget, inklusive uppvärmning av växthus.

Inlämningen av uppgifter som rör variablerna 5031, 5032, 5033 och 5034 är frivillig från och med räkenskapsåret 2023 och obligatorisk från och med räkenskapsåret 2025.”

| j) | Tabell I (Grödor) ska ändras på följande sätt:






  i) | I tabellens andra del ska posterna efter rubriken ”Rotfrukter och knölar” ersättas med följande:






  ”Rotfrukter och knölar |
| --- | --- | --- |
| 10300 | Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis) |
| 10310 | – varav potatis för framställning av stärkelse |
| 10390 | – varav övrig potatis |
| 10400 | Sockerbetor (utom utsäde) |
| 10500 | Andra rotfrukter, foderbetor och foderplantor av arter av kål (Brassicae) som odlas för roten eller stjälken samt andra foderrotfrukter och foderknölar som inte klassificeras på annat ställe” |

j)

Tabell I (Grödor) ska ändras på följande sätt:

i)

I tabellens andra del ska posterna efter rubriken ”Rotfrukter och knölar” ersättas med följande:

”Rotfrukter och knölar

10300

Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis)

10310

– varav potatis för framställning av stärkelse

10390

– varav övrig potatis

10400

Sockerbetor (utom utsäde)

10500

Andra rotfrukter, foderbetor och foderplantor av arter av kål (Brassicae) som odlas för roten eller stjälken samt andra foderrotfrukter och foderknölar som inte klassificeras på annat ställe”

| ii) | Den fjärde delen av tabellen gällande koderna för saknade uppgifter ska ersättas med följande:

  ”Koderna för saknade uppgifter ska väljas ur förteckningen nedan:






  Kod (***) | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| 0 | Kod 0 ska anges när inga uppgifter saknas. |
| 1 | Kod 1 ska anges när den areal som används för en gröda inte kan rapporteras, t.ex. när det gäller försäljning av säljbara vegetabilieprodukter som är inköpta på rot eller som kommer från mark som arrenderats tillfälligt för en kortare period än ett år. |
| 2 | Kod 2 ska anges när den faktiska produktionen inte kan fastställas i deciton (eller i hektoliter för vin och vinrelaterade produkter) på grund av försäljningsvillkoren eller när det inte finns någon faktisk produktion. |
| 4 | Kod 4 ska anges när den areal som används för en gröda inte kan rapporteras och när det inte finns någon faktisk produktion eller när den faktiska produktionen inte kan fastställas i deciton (eller i hektoliter för vin och vinrelaterade produkter). ” |

ii)

Den fjärde delen av tabellen gällande koderna för saknade uppgifter ska ersättas med följande:

”Koderna för saknade uppgifter ska väljas ur förteckningen nedan:

Kod (***)

Beskrivning

0

Kod 0 ska anges när inga uppgifter saknas.

1

Kod 1 ska anges när den areal som används för en gröda inte kan rapporteras, t.ex. när det gäller försäljning av säljbara vegetabilieprodukter som är inköpta på rot eller som kommer från mark som arrenderats tillfälligt för en kortare period än ett år.

2

Kod 2 ska anges när den faktiska produktionen inte kan fastställas i deciton (eller i hektoliter för vin och vinrelaterade produkter) på grund av försäljningsvillkoren eller när det inte finns någon faktisk produktion.

4

Kod 4 ska anges när den areal som används för en gröda inte kan rapporteras och när det inte finns någon faktisk produktion eller när den faktiska produktionen inte kan fastställas i deciton (eller i hektoliter för vin och vinrelaterade produkter). ”

| k) | I de förklarande anmärkningarna till informationsgrupperna i tabell I ska anmärkningen till posterna under I.PR (Produktion) ersättas med följande:

  ”I.PR Produktion

  För informationsgruppen Produktion (PR) ska kvantiteterna för de grödor som producerats (Q) under räkenskapsåret (exklusive eventuella förluster på åkern eller vid jordbruket) anges. De kvantiteter som anges ska gälla företagets huvudprodukter (biprodukter räknas inte).
  Kvantiteterna ska anges i deciton (100 kg) utom för vin och vinrelaterade produkter som anges i hektoliter. När det på grund av försäljningsvillkoren inte är möjligt att fastställa den faktiska produktionen i deciton ska kod 2 för saknade uppgifter anges.
  För 10790 ’Andra grönsaker’ och 90900 ’Övrigt’ ska kvantiteten inte anges.” |
| --- | --- |

k)

I de förklarande anmärkningarna till informationsgrupperna i tabell I ska anmärkningen till posterna under I.PR (Produktion) ersättas med följande:

”I.PR Produktion

För informationsgruppen Produktion (PR) ska kvantiteterna för de grödor som producerats (Q) under räkenskapsåret (exklusive eventuella förluster på åkern eller vid jordbruket) anges. De kvantiteter som anges ska gälla företagets huvudprodukter (biprodukter räknas inte).

Kvantiteterna ska anges i deciton (100 kg) utom för vin och vinrelaterade produkter som anges i hektoliter. När det på grund av försäljningsvillkoren inte är möjligt att fastställa den faktiska produktionen i deciton ska kod 2 för saknade uppgifter anges.

För 10790 ’Andra grönsaker’ och 90900 ’Övrigt’ ska kvantiteten inte anges.”

| l) | I tabell K (Animalieprodukter och -tjänster) ska den andra delen gällande beskrivningen av produkter och tjänster samt den tredje delen gällande koderna för saknade uppgifter ersättas med följande:






  ”Kod (*) | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| 261 | Komjölk |
| 262 | Buffelmjölk |
| 311 | Fårmjölk |
| 321 | Getmjölk |
| 330 | Ull |
| 531 | Ägg för humankonsumtion (alla fjäderfän) |
| 532 | Ägg för kläckning (alla fjäderfän) |
| 700 | Honung och produkter från biodling |
| 800 | Naturgödsel |
| 900 | Övriga animalieprodukter |
| 1100 | Kontraktsuppfödning |
| 1200 | Övriga animalietjänster |

l)

I tabell K (Animalieprodukter och -tjänster) ska den andra delen gällande beskrivningen av produkter och tjänster samt den tredje delen gällande koderna för saknade uppgifter ersättas med följande:

”Kod (*)

Beskrivning

261

Komjölk

262

Buffelmjölk

311

Fårmjölk

321

Getmjölk

330

Ull

531

Ägg för humankonsumtion (alla fjäderfän)

532

Ägg för kläckning (alla fjäderfän)

700

Honung och produkter från biodling

800

Naturgödsel

900

Övriga animalieprodukter

1100

Kontraktsuppfödning

1200

Övriga animalietjänster

| Kod (**) | Beskrivning |
| --- | --- |
| 0 | Kod 0 ska anges när inga uppgifter saknas. |
| 2 | Kod 2 ska anges när den faktiska produktionen inte kan fastställas i deciton (eller i tusental för ägg) på grund av försäljningsvillkoren. |
| 4 | Kod 4 ska anges när det endast finns lager och ingen faktisk produktion. ” |

Kod (**)

Beskrivning

0

Kod 0 ska anges när inga uppgifter saknas.

2

Kod 2 ska anges när den faktiska produktionen inte kan fastställas i deciton (eller i tusental för ägg) på grund av försäljningsvillkoren.

4

Kod 4 ska anges när det endast finns lager och ingen faktisk produktion. ”

| m) | De förklarande anmärkningarna till tabell K ska ändras på följande sätt:






  i) | Anmärkningen till kod 1100 ska ersättas med följande:






  ”1100 | Kontraktsuppfödning
  Intäkter från kontraktsuppfödning, huvudsakligen betalning för utförda tjänster från jordbrukarens sida utan att denne tar på sig de ekonomiska risker som normalt är förbundna med uppfödning eller gödning av dessa djur, t.ex. nötkreatur, får, getter, grisar, fjäderfä.” |
| --- | --- | --- | --- |

m)

De förklarande anmärkningarna till tabell K ska ändras på följande sätt:

i)

Anmärkningen till kod 1100 ska ersättas med följande:

”1100

Intäkter från kontraktsuppfödning, huvudsakligen betalning för utförda tjänster från jordbrukarens sida utan att denne tar på sig de ekonomiska risker som normalt är förbundna med uppfödning eller gödning av dessa djur, t.ex. nötkreatur, får, getter, grisar, fjäderfä.”

| ii) | Anmärkningarna till koderna för saknade uppgifter ska utgå. |
| --- | --- |

ii)

Anmärkningarna till koderna för saknade uppgifter ska utgå.

| iii) | Tredje stycket under rubriken ”INFORMATIONSGRUPPER I TABELL K” ska ersättas med följande:

  ”För animalietjänster såsom kontraktsuppfödning (kod 1100) och övriga (kod 1200) ska information endast anges för inkomster som ska registreras som information om försäljning (SA) i kolumnen Värde (V).” |
| --- | --- |

iii)

Tredje stycket under rubriken ”INFORMATIONSGRUPPER I TABELL K” ska ersättas med följande:

”För animalietjänster såsom kontraktsuppfödning (kod 1100) och övriga (kod 1200) ska information endast anges för inkomster som ska registreras som information om försäljning (SA) i kolumnen Värde (V).”

| n) | I tabell L (Annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget) ska den andra delen gällande beskrivningen av koderna för annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget samt den tredje delen gällande koderna för saknade uppgifter ersättas med följande:






  ”Kod (*) | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| 261 | Bearbetning av komjölk |
| 263 | Bearbetning av mjölk från andra djur |
| 900 | Bearbetning av kött och andra animalieprodukter |
| 1010 | Bearbetning av vegetabilieprodukter |
| 1020 | Skogsbruk och träförädling |
| 2010 | Arbete på entreprenad |
| 2020 | Turism, uthyrning, catering och arrangerande av fritidsaktiviteter |
| 2030 | Produktion av förnybar energi |
| 9000 | Annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruket |

n)

I tabell L (Annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget) ska den andra delen gällande beskrivningen av koderna för annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget samt den tredje delen gällande koderna för saknade uppgifter ersättas med följande:

”Kod (*)

Beskrivning

261

Bearbetning av komjölk

263

Bearbetning av mjölk från andra djur

900

Bearbetning av kött och andra animalieprodukter

1010

Bearbetning av vegetabilieprodukter

1020

Skogsbruk och träförädling

2010

Arbete på entreprenad

2020

Turism, uthyrning, catering och arrangerande av fritidsaktiviteter

2030

Produktion av förnybar energi

9000

Annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruket

| Kod (**) | Beskrivning |
| --- | --- |
| 0 | Kod 0 ska anges när inga uppgifter saknas. |
| 1 | Kod 1 ska anges för produktion där inköpta boskapsprodukter, animalie- eller vegetabilieprodukter bearbetas. |
| 2 | Kod 2 ska anges när den faktiska produktionen inte kan fastställas i deciton på grund av försäljningsvillkoren. |
| 4 | Kod 4 ska anges när det endast finns lager och ingen faktisk produktion. ” |

Kod (**)

Beskrivning

0

Kod 0 ska anges när inga uppgifter saknas.

1

Kod 1 ska anges för produktion där inköpta boskapsprodukter, animalie- eller vegetabilieprodukter bearbetas.

2

Kod 2 ska anges när den faktiska produktionen inte kan fastställas i deciton på grund av försäljningsvillkoren.

4

Kod 4 ska anges när det endast finns lager och ingen faktisk produktion. ”

| o) | De förklarande anmärkningarna till tabell L ska ändras på följande sätt:






  i) | Anmärkningen till kod 262 ska ersättas med följande:






  ”263. | Bearbetning av mjölk från andra djur, t.ex. buffelmjölk, fårmjölk, getmjölk” |
| --- | --- | --- | --- |

o)

De förklarande anmärkningarna till tabell L ska ändras på följande sätt:

i)

Anmärkningen till kod 262 ska ersättas med följande:

”263.

| ii) | Anmärkningarna till koderna för saknade uppgifter ska utgå. |
| --- | --- |

ii)

Anmärkningarna till koderna för saknade uppgifter ska utgå.

| iii) | Andra stycket under rubriken ”INFORMATIONSGRUPPER I TABELL L” (Kvantitet (kolumn Q)) ska ersättas med följande:

  ”För mjölkbaserade produkter (koderna 261 och 263) ska kvantiteten flytande mjölk anges, oberoende av i vilken form (grädde, smör, ost, osv.) den säljs, förbrukas i företaget eller används som naturaförmån eller för eget bruk.” |
| --- | --- |

iii)

Andra stycket under rubriken ”INFORMATIONSGRUPPER I TABELL L” (Kvantitet (kolumn Q)) ska ersättas med följande:

”För mjölkbaserade produkter (koderna 261 och 263) ska kvantiteten flytande mjölk anges, oberoende av i vilken form (grädde, smör, ost, osv.) den säljs, förbrukas i företaget eller används som naturaförmån eller för eget bruk.”

| p) | Tabell M (Subventioner) och tillhörande förklarande anmärkningar ska ersättas med följande:

  ”Tabellens struktur | Kategori av subvention/administrativ information | Kod (*) | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Finansiering | Kod (**) | | |
| | Basenhet | Kod (***) | | |
| Informationsgrupp | Kolumner |
| Antal basenheter | Värde | Typ |
| N | V | T |
| S | Subvention | | | - |
| AI | Administrativ information | | - | |

p)

Tabell M (Subventioner) och tillhörande förklarande anmärkningar ska ersättas med följande:

”Tabellens struktur

Kategori av subvention/administrativ information

Kod (*)

Finansiering

Kod (**)

Basenhet

Kod (***)

Informationsgrupp

Kolumner

Antal basenheter

Värde

Typ

N

V

T

S

Subvention

-

AI

Administrativ information

-

Kategorierna av subvention ska väljas ur förteckningen nedan:

| Kod (*) | Grupp | Beskrivning av kategorier | | Kolumner |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | V | T |
| | | Frikopplat stöd | | | | |
| 1250 | S | Grundläggande inkomststöd för hållbarhet | | | | - |
| 1300 | S | Kompletterande omfördelningsinkomststöd för hållbarhet | | | | - |
| 1400 | S | System för klimatet, miljön och djurskydd (miljösystem) | | | | - |
| 1600 | S | Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare | | | | - |
| 1700 | S | Stöd till småbrukare | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Kopplat inkomststöd | | | | |
| | | Jordbruksgrödor | | | | |
| | | Spannmål, oljeväxtfrön och proteingrödor | | | | |
| 23111 | S | Spannmål | | | | - |
| 23112 | S | Oljeväxtfrön | | | | - |
| 23114 | S | Proteingrödor och trindsäd | | | | - |
| 2312 | S | Potatis | | | | - |
| 23121 | S | Varav potatis för framställning av stärkelse | | | | - |
| 2313 | S | Sockerbetor | | | | - |
| | | Industrigrödor | | | | |
| 23141 | S | Lin | | | | - |
| 23142 | S | Hampa | | | | - |
| 23143 | S | Humle | | | | - |
| 23144 | S | Sockerrör | | | | - |
| 23145 | S | Cikoriasallat | | | | - |
| 23149 | S | Övriga industrigrödor | | | | - |
| 2315 | S | Grönsaker | | | | - |
| 2316 | S | Träda | | | | - |
| 2317 | S | Ris | | | | - |
| 2319 | S | Icke-definierade jordbruksgrödor | | | | - |
| 2320 | S | Permanent gräsmark | | | | - |
| 2321 | S | Torkat foder | | | | - |
| 2322 | S | Grödspecifikt stöd för bomull | | | | - |
| 2323 | S | Nationellt omstruktureringsprogram för bomullssektorn | | | | - |
| 2324 | S | Produktion av utsäde | | | | - |
| | | Fleråriga odlingar | | | | |
| 23311 | S | Bär | | | | - |
| 23312 | S | Nötter | | | | - |
| 2332 | S | Kärn- och stenfrukter | | | | - |
| 2333 | S | Citrusodlingar | | | | - |
| 2334 | S | Olivodlingar – olivolja och bordsoliver | | | | - |
| 2335 | S | Vinodlingar | | | | - |
| 2339 | S | Fleråriga grödor som inte är omnämnda på annat ställe | | | | - |
| | | Djur | | | | |
| 2341 | S | Mjölk och mjölkprodukter | | | | - |
| 2342 | S | Nöt- och kalvkött | | | | - |
| 2343 | S | Nötkreatur (icke specificerad typ) | | | | - |
| 2344 | S | Får och getter | | | | - |
| 2345 | S | Grisar och fjäderfän | | | | - |
| 2346 | S | Silkesmaskar | | | | - |
| 2347 | S | Biodlingsprodukter | | | | - |
| 2349 | S | Djur som inte nämns någon annanstans | | | | - |
| 2410 | S | Stubbskott med kort omloppstid | | | | - |
| 2490 | S | Övrigt kopplat stöd som inte anges någon annanstans | | | | - |
| | | Bidrag och subventioner av undantagskaraktär | | | | |
| 2810 | S | Utbetalningar vid katastrofer | | | | - |
| 2890 | S | Andra bidrag och subventioner av undantagskaraktär | | | | - |
| 2900 | S | Annat direktstöd som inte nämns någon annanstans | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Landsbygdsutveckling | | | | |
| 3100 | S | Investeringar, inklusive i bevattning | | | | - |
| 3200 | S | Etablering av unga jordbrukare och nya jordbrukare samt nyetablering av landsbygdsföretag | | | | - |
| 3310 | S | Förvaltningsåtaganden (miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra) (utom djurskydd och ekologiskt jordbruk) | | | | - |
| 3320 | S | Djurskyddsstöd | | | | - |
| 3350 | S | Ekologiskt jordbruk | | | | - |
| 3400 | S | Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav (t.ex. Natura 2000, ramdirektivet för vatten) | | | | - |
| 3500 | S | Naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar | | | | - |
| | S | Skogsbruk och icke-produktiva investeringar | | | | |
| 3610 | S | Investeringar i skogsområdesutveckling och förbättring av skogars livskraft | | | | - |
| 3620 | S | Natura 2000-betalningar för skogsbruk och stöd för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd | | | | - |
| 3750 | S | Stöd till återställande av produktionspotential inom jordbruket som skadats av naturkatastrofer och ekokatastrofer samt införande av lämpliga förebyggande åtgärder | | | | - |
| 3760 | S | Riskhanteringsverktyg | | | | - |
| 3900 | S | Övriga betalningar för landsbygdsutveckling | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Bidrag och subventioner för kostnader | | | | |
| 4100 | S | Löner och sociala avgifter | | | | - |
| 4200 | S | Motorbränslen | | | | - |
| | | Boskap | | | | |
| 4310 | S | Foder för betesdjur | | | | - |
| 4320 | S | Foder för grisar och fjäderfän | | | | - |
| 4330 | S | Övriga kostnader för boskap | | | | - |
| | | Grödor | | | | |
| 4410 | S | Utsäde | | | | - |
| 4420 | S | Gödningsmedel | | | | - |
| 4430 | S | Växtskyddsmedel | | | | - |
| 4440 | S | Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion | | | | - |
| | | Allmänna omkostnader i jordbruket | | | | |
| 4510 | S | Elektricitet | | | | - |
| 4520 | S | Bränsle för uppvärmning, totalt | | | | - |
| 4521 | S | varav naturgas och tillverkade gaser | | | | - |
| 4522 | S | varav olja och petroleumprodukter | | | | - |
| 4523 | S | varav fasta fossila bränslen | | | | - |
| 4524 | S | varav förnybara bränslen | | | | - |
| 4530 | S | Vatten | | | | - |
| 4540 | S | Försäkringar | | | | - |
| 4550 | S | Ränta | | | | - |
| 4600 | S | Kostnader för annan inkomstbringande verksamhet | | | | - |
| 4900 | S | Övriga kostnader | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Bidrag och subventioner för inköp av boskap | | | | |
| 5100 | S | Inköp av mjölkkor | | | | - |
| 5200 | S | Inköp av nötdjur för avel och uppfödning | | | | - |
| 5300 | S | Inköp av får och getter | | | | - |
| 5400 | S | Inköp av grisar och fjäderfän | | | | - |
| 5900 | S | Andra inköp av djur | | | | - |
| | | | | | | |
| 9000 | S | Skillnader i förhållande till tidigare räkenskapsår | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Medlemsstaternas skyldigheter i fråga om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC-normerna 2, 8 och 9) | | | | |
| | | | | | | |
| 10010 | AI | GAEC 2 för våtmark och torvmark | | - | - | |
| 10011 | AI | GAEC 2: antal hektar våtmark och torvmark – permanent gräsmark | | | - | - |
| 10012 | AI | GAEC 2: antal hektar våtmark och torvmark – åkermark | | | - | - |
| 10013 | AI | GAEC 2: antal hektar våtmark och torvmark – permanenta grödor | | | - | - |
| 10300 | AI | GAEC 8: minsta andel åkermark som avsatts för icke-produktiva arealer och element | | - | - | |
| 10310 | AI | GAEC 8: antal hektar mark i träda | | | - | - |
| 10311 | AI | GAEC 8: antal hektar terrasser | | | - | - |
| 10312 | AI | GAEC 8: antal hektar med häckar, solitärträd eller träddungar och trädrader | | | - | - |
| 10313 | AI | GAEC 8: antal hektar fältkanter, jordlotter eller buffertremsor | | | - | - |
| 10318 | AI | GAEC 8: antal hektar fånggrödor | | | - | - |
| 10319 | AI | GAEC 8: antal hektar kvävefixerande grödor | | | - | - |
| 10324 | AI | GAEC 8: antal hektar diken | | | - | - |
| 10325 | AI | GAEC 8: antal hektar vattendrag | | | - | - |
| 10326 | AI | GAEC 8: antal hektar mindre småvatten | | | - | - |
| 10327 | AI | GAEC 8: antal hektar mindre våtmarker | | | - | - |
| 10328 | AI | GAEC 8: antal hektar stenmurar | | | - | - |
| 10329 | AI | GAEC 8: antal hektar odlingsrösen | | | - | - |
| 10330 | AI | GAEC 8: antal hektar landskapselement | | | - | - |
| 10400 | AI | GAEC 9: förbud mot omställning eller plöjning | | - | - | |
| 10401 | AI | GAEC 9: antal hektar permanent gräsmark inom Natura 2000-områden | | | - | - |
| 10402 | AI | GAEC 9: antal hektar särskilt skyddsvärd permanent gräsmark inom Natura 2000-områden och som skyddas enligt GAEC 9 och har deklarerats av jordbrukare | | | - | - |
| 10403 | AI | GAEC 9: antal hektar särskilt skyddsvärd permanent gräsmark utanför Natura 2000-områden och som skyddas enligt GAEC 9 och har deklarerats av jordbrukare, i tillämpliga fall | | | - | - |

Kod (*)

Grupp

Beskrivning av kategorier

Kolumner

N

V

T

Frikopplat stöd

1250

S

Grundläggande inkomststöd för hållbarhet

-

1300

S

Kompletterande omfördelningsinkomststöd för hållbarhet

-

1400

S

System för klimatet, miljön och djurskydd (miljösystem)

-

1600

S

Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare

-

1700

S

Stöd till småbrukare

-

Kopplat inkomststöd

Jordbruksgrödor

Spannmål, oljeväxtfrön och proteingrödor

23111

S

Spannmål

-

23112

S

Oljeväxtfrön

-

23114

S

Proteingrödor och trindsäd

-

2312

S

Potatis

-

23121

S

Varav potatis för framställning av stärkelse

-

2313

S

Sockerbetor

-

Industrigrödor

23141

S

Lin

-

23142

S

Hampa

-

23143

S

Humle

-

23144

S

Sockerrör

-

23145

S

Cikoriasallat

-

23149

S

Övriga industrigrödor

-

2315

S

Grönsaker

-

2316

S

Träda

-

2317

S

Ris

-

2319

S

Icke-definierade jordbruksgrödor

-

2320

S

Permanent gräsmark

-

2321

S

Torkat foder

-

2322

S

Grödspecifikt stöd för bomull

-

2323

S

Nationellt omstruktureringsprogram för bomullssektorn

-

2324

S

Produktion av utsäde

-

Fleråriga odlingar

23311

S

Bär

-

23312

S

Nötter

-

2332

S

Kärn- och stenfrukter

-

2333

S

Citrusodlingar

-

2334

S

Olivodlingar – olivolja och bordsoliver

-

2335

S

Vinodlingar

-

2339

S

Fleråriga grödor som inte är omnämnda på annat ställe

-

Djur

2341

S

Mjölk och mjölkprodukter

-

2342

S

Nöt- och kalvkött

-

2343

S

Nötkreatur (icke specificerad typ)

-

2344

S

Får och getter

-

2345

S

Grisar och fjäderfän

-

2346

S

Silkesmaskar

-

2347

S

Biodlingsprodukter

-

2349

S

Djur som inte nämns någon annanstans

-

2410

S

Stubbskott med kort omloppstid

-

2490

S

Övrigt kopplat stöd som inte anges någon annanstans

-

Bidrag och subventioner av undantagskaraktär

2810

S

Utbetalningar vid katastrofer

-

2890

S

Andra bidrag och subventioner av undantagskaraktär

-

2900

S

Annat direktstöd som inte nämns någon annanstans

-

Landsbygdsutveckling

3100

S

Investeringar, inklusive i bevattning

-

3200

S

Etablering av unga jordbrukare och nya jordbrukare samt nyetablering av landsbygdsföretag

-

3310

S

Förvaltningsåtaganden (miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra) (utom djurskydd och ekologiskt jordbruk)

-

3320

S

Djurskyddsstöd

-

3350

S

Ekologiskt jordbruk

-

3400

S

Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav (t.ex. Natura 2000, ramdirektivet för vatten)

-

3500

S

Naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar

-

S

Skogsbruk och icke-produktiva investeringar

3610

S

Investeringar i skogsområdesutveckling och förbättring av skogars livskraft

-

3620

S

Natura 2000-betalningar för skogsbruk och stöd för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd

-

3750

S

Stöd till återställande av produktionspotential inom jordbruket som skadats av naturkatastrofer och ekokatastrofer samt införande av lämpliga förebyggande åtgärder

-

3760

S

Riskhanteringsverktyg

-

3900

S

Övriga betalningar för landsbygdsutveckling

-

Bidrag och subventioner för kostnader

4100

S

Löner och sociala avgifter

-

4200

S

Motorbränslen

-

Boskap

4310

S

Foder för betesdjur

-

4320

S

Foder för grisar och fjäderfän

-

4330

S

Övriga kostnader för boskap

-

Grödor

4410

S

Utsäde

-

4420

S

Gödningsmedel

-

4430

S

Växtskyddsmedel

-

4440

S

Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion

-

Allmänna omkostnader i jordbruket

4510

S

Elektricitet

-

4520

S

Bränsle för uppvärmning, totalt

-

4521

S

varav naturgas och tillverkade gaser

-

4522

S

varav olja och petroleumprodukter

-

4523

S

varav fasta fossila bränslen

-

4524

S

varav förnybara bränslen

-

4530

S

Vatten

-

4540

S

Försäkringar

-

4550

S

Ränta

-

4600

S

Kostnader för annan inkomstbringande verksamhet

-

4900

S

Övriga kostnader

-

Bidrag och subventioner för inköp av boskap

5100

S

Inköp av mjölkkor

-

5200

S

Inköp av nötdjur för avel och uppfödning

-

5300

S

Inköp av får och getter

-

5400

S

Inköp av grisar och fjäderfän

-

5900

S

Andra inköp av djur

-

9000

S

Skillnader i förhållande till tidigare räkenskapsår

-

Medlemsstaternas skyldigheter i fråga om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC-normerna 2, 8 och 9)

10010

AI

GAEC 2 för våtmark och torvmark

-

-

10011

AI

GAEC 2: antal hektar våtmark och torvmark – permanent gräsmark

-

-

10012

AI

GAEC 2: antal hektar våtmark och torvmark – åkermark

-

-

10013

AI

GAEC 2: antal hektar våtmark och torvmark – permanenta grödor

-

-

10300

AI

GAEC 8: minsta andel åkermark som avsatts för icke-produktiva arealer och element

-

-

10310

AI

GAEC 8: antal hektar mark i träda

-

-

10311

AI

GAEC 8: antal hektar terrasser

-

-

10312

AI

GAEC 8: antal hektar med häckar, solitärträd eller träddungar och trädrader

-

-

10313

AI

GAEC 8: antal hektar fältkanter, jordlotter eller buffertremsor

-

-

10318

AI

GAEC 8: antal hektar fånggrödor

-

-

10319

AI

GAEC 8: antal hektar kvävefixerande grödor

-

-

10324

AI

GAEC 8: antal hektar diken

-

-

10325

AI

GAEC 8: antal hektar vattendrag

-

-

10326

AI

GAEC 8: antal hektar mindre småvatten

-

-

10327

AI

GAEC 8: antal hektar mindre våtmarker

-

-

10328

AI

GAEC 8: antal hektar stenmurar

-

-

10329

AI

GAEC 8: antal hektar odlingsrösen

-

-

10330

AI

GAEC 8: antal hektar landskapselement

-

-

10400

AI

GAEC 9: förbud mot omställning eller plöjning

-

-

10401

AI

GAEC 9: antal hektar permanent gräsmark inom Natura 2000-områden

-

-

10402

AI

GAEC 9: antal hektar särskilt skyddsvärd permanent gräsmark inom Natura 2000-områden och som skyddas enligt GAEC 9 och har deklarerats av jordbrukare

-

-

10403

AI

GAEC 9: antal hektar särskilt skyddsvärd permanent gräsmark utanför Natura 2000-områden och som skyddas enligt GAEC 9 och har deklarerats av jordbrukare, i tillämpliga fall

-

-

Koderna som beskriver hur subventionen finansieras ska väljas i förteckningen nedan:

| Kod (**) | Beskrivning |
| --- | --- |
| 0 | Ej tillämplig: Denna kod ska användas för administrativ information. |
| 1 | Subventionen finansieras endast från EU-budgeten. |
| 2 | Åtgärden samfinansieras av EU och medlemsstaten. |
| 3 | Åtgärden finansieras inte från EU-budgeten utan från andra allmänna medel. |

Kod (**)

Beskrivning

0

Ej tillämplig: Denna kod ska användas för administrativ information.

1

Subventionen finansieras endast från EU-budgeten.

2

Åtgärden samfinansieras av EU och medlemsstaten.

3

Åtgärden finansieras inte från EU-budgeten utan från andra allmänna medel.

Koderna för definition av basenheter ska väljas ur förteckningen nedan:

| Kod (***) | Beskrivning |
| --- | --- |
| 0 | Ej tillämplig: Denna kod ska användas för administrativ information. |
| 1 | Subventionen beviljas per djur. |
| 2 | Subventionen beviljas per hektar. |
| 3 | Subventionen beviljas per ton. |
| 4 | Jordbruk/annan: subventionen beviljas för jordbruket som helhet eller på ett sätt som inte passar in i de övriga kategorierna. |

Kod (***)

Beskrivning

0

Ej tillämplig: Denna kod ska användas för administrativ information.

1

Subventionen beviljas per djur.

2

Subventionen beviljas per hektar.

3

Subventionen beviljas per ton.

4

Jordbruk/annan: subventionen beviljas för jordbruket som helhet eller på ett sätt som inte passar in i de övriga kategorierna.

Tabell M ’SUBVENTIONER’ omfattar bidrag och subventioner som jordbruksföretagen får från offentliga organ, både på nationell nivå och på EU-nivå. Det omfattar även administrativ information om förgröningsstöd.

Informationsgrupper i tabell M

S   Subventioner

Bidrag och subventioner definieras enligt kategori av subvention, finansiering och basenhet. För varje uppgift ska antal basenheter (N) och emottaget belopp (V) anges. Det kan förekomma flera uppgifter per subventionskategori, då det kan förekomma olika basenheter och/eller finansieringskällor.

Som en allmän regel motsvarar de bidrag och subventioner som anges i tabell M det innevarande räkenskapsåret, oberoende av när betalningen tagits emot (räkenskapsåret är lika med ansökningsåret). Investeringssubventioner och utbetalningar för landsbygdsutveckling, utom stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar, utgör undantag från den allmänna regeln, då de angivna beloppen bör avse belopp som faktiskt emottagits under räkenskapsåret (räkenskapsåret är lika med utbetalningsåret).

AI   Administrativ information

Vissa av medlemsstaternas skyldigheter i fråga om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC-normerna 2, 8 och 9) definieras av kategorin av administrativ information (AI). Antalet basenheter (N) och typ (T) ska anges för varje registrering, vilket anges i tabellen.

Antalet basenheter (N) motsvaras av den areal som omfattas av GAEC-normer och uttrycks i hektar.

Typen (T) avser tillämpningen av GAEC-normen på gårdsnivå och ska väljas i förteckningen nedan:

| Kod | Beskrivning |
| --- | --- |
| 1 | Jordbruksföretaget är skyldigt att uppfylla det administrativa kravet. |
| 2 | Jordbruksföretaget åtnjuter ett undantag som anges i GAEC-normen.” |

Kod

Beskrivning

1

Jordbruksföretaget är skyldigt att uppfylla det administrativa kravet.

2

Jordbruksföretaget åtnjuter ett undantag som anges i GAEC-normen.”

---

BILAGA II

Bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I tabell J (Animalieproduktion) ska den första delen ersättas med följande:

  ”Tabellens struktur






  Kategori av boskap | Kod (*) |
| --- | --- | --- |

1.

I tabell J (Animalieproduktion) ska den första delen ersättas med följande:

”Tabellens struktur

Kategori av boskap

Kod (*)

| | | Kolumner |
| --- | --- | --- |
| Informationsgrupp | Genomsnittligt antal | Antal | Värde |
| A | N | V |
| AN | Genomsnittligt antal | | – | – |
| RN | Referensantal | – | | –” |
| OV | Värde vid räkenskapsårets början | – | | |
| CV | Värde vid räkenskapsårets slut | – | | |
| PU | Inköp | – | | |
| SA | Total försäljning | – | | |
| SS | Försäljning för slakt | – | | |
| SR | Försäljning för vidare uppfödning eller avel | – | | |
| SU | Försäljning med okänt syfte | – | | |
| FC | Jordbrukshushållets förbrukning | – | | |
| FU | Jordbrukets egen förbrukning | – | | |

Kolumner

Informationsgrupp

Genomsnittligt antal

Antal

Värde

A

N

V

AN

Genomsnittligt antal

–

–

RN

Referensantal

–

–”

OV

Värde vid räkenskapsårets början

–

CV

Värde vid räkenskapsårets slut

–

PU

Inköp

–

SA

Total försäljning

–

SS

Försäljning för slakt

–

SR

Försäljning för vidare uppfödning eller avel

–

SU

Försäljning med okänt syfte

–

FC

Jordbrukshushållets förbrukning

–

FU

Jordbrukets egen förbrukning

–

| 2. | I de förklarande anmärkningarna till tabell J ska följande anmärkning införas efter anmärkningen till J.AN Genomsnittligt antal (anges endast i kolumn A):

  ”
  J.RN Referensantal (anges endast i kolumn N)
  Referensantalet är det antal djur som normalt finns på gården vid en viss tidpunkt. Det används för att beräkna företagets standardoutput och ekonomiska storlek. Det gör det möjligt att, till skillnad från det genomsnittliga antalet (AN), ta hänsyn till en undantagsperiod under vilken det finns ett lägre antal eller inga djur på företaget på grund av ett avbrott i produktionscykeln (t.ex. sjukdomsutbrott).

  Antal (kolumn N)
  Antalet ska anges som antal djur eller antal bikupor, uttryckt med två decimaler.
  Denna information ska inte anges för övriga djur (kategori 900).
  Uppgifter rörande variabeln ’J.RN Referensantal’ får anges i undantagsfall (t.ex. sjukdom på företaget eller utslaktning av sanitära skäl) från och med räkenskapsåret 2022. Inlämningen av sådana uppgifter är frivillig.” |
| --- | --- |

2.

I de förklarande anmärkningarna till tabell J ska följande anmärkning införas efter anmärkningen till J.AN Genomsnittligt antal (anges endast i kolumn A):

”
  J.RN Referensantal (anges endast i kolumn N)

Referensantalet är det antal djur som normalt finns på gården vid en viss tidpunkt. Det används för att beräkna företagets standardoutput och ekonomiska storlek. Det gör det möjligt att, till skillnad från det genomsnittliga antalet (AN), ta hänsyn till en undantagsperiod under vilken det finns ett lägre antal eller inga djur på företaget på grund av ett avbrott i produktionscykeln (t.ex. sjukdomsutbrott).

Antal (kolumn N)

Antalet ska anges som antal djur eller antal bikupor, uttryckt med två decimaler.

Denna information ska inte anges för övriga djur (kategori 900).

Uppgifter rörande variabeln ’J.RN Referensantal’ får anges i undantagsfall (t.ex. sjukdom på företaget eller utslaktning av sanitära skäl) från och med räkenskapsåret 2022. Inlämningen av sådana uppgifter är frivillig.”

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/52

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2500

av den 13 december 2022

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Keleméri bárányhús” (SGB))

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Keleméri bárányhús” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Keleméri bárányhús” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Keleméri bárányhús” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Keleméri bárányhús” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Keleméri bárányhús” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 december 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 315, 19.8.2022, s. 21.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/53

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/2501

av den 14 december 2022

om stängning av fisket efter räkor av arten Aristaeomorpha foliacea i AKFM:s geografiska delområden 8, 9, 10 och 11 för fartyg som för italiensk flagg med en längd överallt på 18 meter eller mer och mindre än 24 meter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2022/110 (2) fastställs fiskemöjligheterna för 2022. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2022/110 (2) fastställs fiskemöjligheterna för 2022.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit bedöms den högsta tillåtna fiskeansträngning som gäller för räkor av arten Aristaeomorpha foliacea i AKFM:s (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) geografiska delområden 8, 9, 10 och 11 och som är tillämplig på fartyg som är registrerade i Italien eller som för italiensk flagg med en längd överallt på 18 meter eller mer och mindre än 24 meter, vara uppnådd för 2022. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit bedöms den högsta tillåtna fiskeansträngning som gäller för räkor av arten Aristaeomorpha foliacea i AKFM:s (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) geografiska delområden 8, 9, 10 och 11 och som är tillämplig på fartyg som är registrerade i Italien eller som för italiensk flagg med en längd överallt på 18 meter eller mer och mindre än 24 meter, vara uppnådd för 2022.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter denna beståndsgrupp. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter denna beståndsgrupp.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppnådd ansträngning

Den högsta tillåtna fiskeansträngning för 2022 som tilldelats Italien för beståndsgruppen räkor av arten Aristaeomorpha foliacea i AKFM:s geografiska delområden 8, 9, 10 och 11 som anges i bilagan ska anses vara uppnådd från och med den dag som fastställs i den bilagan.

Aristaeomorpha foliacea

Artikel 2

Förbud

Fiske efter den beståndsgrupp som avses i artikel 1 med fartyg som är registrerade i Italien eller som för italiensk flagg med en längd överallt på 18 meter eller mer och mindre än 24 meter ska vara förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det ska även vara förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 december 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2022/110 av den 27 januari 2022 om fastställande för 2022 av de fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som är tillämpliga i Medelhavet och Svarta havet (EUT L 21, 31.1.2022, s. 165).

2

---

BILAGA

| Nr | 13/TQ110 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Kod för fiskeansträngningsgrupp | EFF2/MED2_TR3 |
| Grupp av bestånd | Räkor av arten Aristaeomorpha foliacea i de geografiska delområdena 8, 9, 10 och 11 |
| De berörda fartygens längd överallt | ≥ 18 och < 24 m |
| Datum | 1.10.2022 |

Nr

13/TQ110

Medlemsstat

Italien

Kod för fiskeansträngningsgrupp

EFF2/MED2_TR3

Grupp av bestånd

Räkor av arten Aristaeomorpha foliacea i de geografiska delområdena 8, 9, 10 och 11

De berörda fartygens längd överallt

≥ 18 och < 24 m

Datum

1.10.2022

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/56

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2502

av den 19 december 2022

om rättelse av den franska språkversionen av förordning (EU) nr 965/2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (1), särskilt artikel 31, och

av följande skäl:

| (1) | Den franska språkversionen av kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 (2) innehåller fel i kapitel D avsnitt 2 punkt CAT.IDE.H.320 b inledningsfrasen i bilaga IV (Del-CAT), kapitel K punkt SPA.HOFO.110 b.9 i bilaga V (Del-SpA), kapitel D avsnitt 2 punkt NCC.IDE.H.235 i bilaga VI (Del-NCC), kapitel D punkt NCO.IDE.H.185 c i bilaga VII (Del-NCO), kapitel D avsnitt 2 punkt SPO.IDE.H.203 c i bilaga VIII (Del-SPO), vilka ändrar bestämmelsernas innebörd. |
| --- | --- |

(1)

Den franska språkversionen av kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 (2) innehåller fel i kapitel D avsnitt 2 punkt CAT.IDE.H.320 b inledningsfrasen i bilaga IV (Del-CAT), kapitel K punkt SPA.HOFO.110 b.9 i bilaga V (Del-SpA), kapitel D avsnitt 2 punkt NCC.IDE.H.235 i bilaga VI (Del-NCC), kapitel D punkt NCO.IDE.H.185 c i bilaga VII (Del-NCO), kapitel D avsnitt 2 punkt SPO.IDE.H.203 c i bilaga VIII (Del-SPO), vilka ändrar bestämmelsernas innebörd.

| (2) | Den franska språkversionen av förordning (EU) nr 965/2012 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte. |
| --- | --- |

(2)

Den franska språkversionen av förordning (EU) nr 965/2012 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna genomförandeförordning är förenliga med yttrandet från kommittén för tillämpning av gemensamma säkerhetsbestämmelser på det civila luftfartsområdet. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna genomförandeförordning är förenliga med yttrandet från kommittén för tillämpning av gemensamma säkerhetsbestämmelser på det civila luftfartsområdet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(Berör inte den svenska versionen)

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 296, 25.10.2012, s. 1).

2

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/58 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/58

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2503

av den 19 december 2022

om ändring och rättelse av genomförandeförordning (EU) 2019/627 vad gäller praktiska arrangemang för utförandet av offentlig kontroll av levande musslor, av fiskeriprodukter eller i samband med UV-strålning

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (1), särskilt artikel 18.8, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) 2017/625 innehåller bestämmelser om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet som medlemsstaternas behöriga myndigheter utför för att verifiera att unionslagstiftningen efterlevs bl.a. på området livsmedelssäkerhet i alla produktions-, bearbetnings- och distributionsled. Där föreskrivs särskilt offentlig kontroll i fråga om produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) 2017/625 innehåller bestämmelser om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet som medlemsstaternas behöriga myndigheter utför för att verifiera att unionslagstiftningen efterlevs bl.a. på området livsmedelssäkerhet i alla produktions-, bearbetnings- och distributionsled. Där föreskrivs särskilt offentlig kontroll i fråga om produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel.

| (2) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/627 (2) fastställs enhetliga praktiska arrangemang för utförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, i enlighet med förordning (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/627 (2) fastställs enhetliga praktiska arrangemang för utförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, i enlighet med förordning (EU) 2017/625.

| (3) | I artikel 10 i genomförandeförordning (EU) 2019/627 fastställs den officiella veterinärens skyldigheter när det gäller dokumentkontroll, särskilt att denne ska beakta de officiella intyg som föreskrivs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/628 (3). Det hänvisas emellertid till fel intyg, och denna hänvisning bör därför rättas. Eftersom genomförandeförordning (EU) 2019/628 har upphävts och intygen har ersatts med intygen i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 (4) är det också lämpligt att ersätta alla hänvisningar till genomförandeförordning (EU) 2019/628 med de korrekta hänvisningarna i genomförandeförordning (EU) 2020/2235. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 10 i genomförandeförordning (EU) 2019/627 fastställs den officiella veterinärens skyldigheter när det gäller dokumentkontroll, särskilt att denne ska beakta de officiella intyg som föreskrivs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/628 (3). Det hänvisas emellertid till fel intyg, och denna hänvisning bör därför rättas. Eftersom genomförandeförordning (EU) 2019/628 har upphävts och intygen har ersatts med intygen i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 (4) är det också lämpligt att ersätta alla hänvisningar till genomförandeförordning (EU) 2019/628 med de korrekta hänvisningarna i genomförandeförordning (EU) 2020/2235.

| (4) | I artikel 45 l i genomförandeförordning (EU) 2019/627 fastställs att färskt kött ska förklaras otjänligt som livsmedel om det i strid med lagen har behandlats med joniserande strålning, inklusive UV-strålning. UV-strålning kan i de flesta fall inte betraktas som joniserande strålning enligt definitionen i artikel 4.46 i rådets direktiv 2013/59/Euratom (5), och artikel 45 l i genomförandeförordning (EU) 2019/627 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 45 l i genomförandeförordning (EU) 2019/627 fastställs att färskt kött ska förklaras otjänligt som livsmedel om det i strid med lagen har behandlats med joniserande strålning, inklusive UV-strålning. UV-strålning kan i de flesta fall inte betraktas som joniserande strålning enligt definitionen i artikel 4.46 i rådets direktiv 2013/59/Euratom (5), och artikel 45 l i genomförandeförordning (EU) 2019/627 bör därför ändras.

| (5) | De särskilda kraven för offentlig kontroll av levande musslor från klassificerade produktions- och återutläggningsområden är inte tillämpliga på levande sjögurkor (Holothuroidea) som inte är filtrerare, i enlighet med artikel 51 i genomförandeförordning (EU) 2019/627. |
| --- | --- |

(5)

De särskilda kraven för offentlig kontroll av levande musslor från klassificerade produktions- och återutläggningsområden är inte tillämpliga på levande sjögurkor (Holothuroidea) som inte är filtrerare, i enlighet med artikel 51 i genomförandeförordning (EU) 2019/627.

| (6) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1756 (6) ändrades artikel 18 i förordning (EU) 2017/625 så att möjligheten enligt artikel 18.7 g i förordning (EU) 2017/625 att göra undantag från kravet på klassificering av produktions- och återutläggningsområden utvidgades till att omfatta alla tagghudingar som inte är filtrerare, inte bara sjögurkor (Holothuroidea). På grundval av artikel 18.7 g i förordning (EU) 2017/625 ändrades också, genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2258 (7), artikel 11 i delegerad förordning (EU) 2019/624 (8) så att klassificering av produktions- och återutläggningsområden inte krävs för upptagning av tagghudingar som inte är filtrerare. Artikel 51 i genomförandeförordning (EU) 2019/627 bör därför ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(6)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1756 (6) ändrades artikel 18 i förordning (EU) 2017/625 så att möjligheten enligt artikel 18.7 g i förordning (EU) 2017/625 att göra undantag från kravet på klassificering av produktions- och återutläggningsområden utvidgades till att omfatta alla tagghudingar som inte är filtrerare, inte bara sjögurkor (Holothuroidea). På grundval av artikel 18.7 g i förordning (EU) 2017/625 ändrades också, genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2258 (7), artikel 11 i delegerad förordning (EU) 2019/624 (8) så att klassificering av produktions- och återutläggningsområden inte krävs för upptagning av tagghudingar som inte är filtrerare. Artikel 51 i genomförandeförordning (EU) 2019/627 bör därför ändras i enlighet därmed.

| (7) | I artikel 71 i genomförandeförordning (EU) 2019/627 fastställs bestämmelser om beslut som de behöriga myndigheterna kan fatta efter kontroll av fiskeriprodukter. I led a i den artikeln hänvisas felaktigt till avsnitt VII i stället för avsnitt VIII om fiskeriprodukter i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. Av konsekvensskäl bör den hänvisningen i artikel 71 i genomförandeförordning (EU) 2019/627 rättas. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 71 i genomförandeförordning (EU) 2019/627 fastställs bestämmelser om beslut som de behöriga myndigheterna kan fatta efter kontroll av fiskeriprodukter. I led a i den artikeln hänvisas felaktigt till avsnitt VII i stället för avsnitt VIII om fiskeriprodukter i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. Av konsekvensskäl bör den hänvisningen i artikel 71 i genomförandeförordning (EU) 2019/627 rättas.

| (8) | I bilaga VI till genomförandeförordning (EU) 2019/627 fastställs praktiska arrangemang för offentlig kontroll av fiskeriprodukter i enlighet med artikel 70 i den genomförandeförordningen. I synnerhet anges de analysmetoder som ska användas när den organoleptiska undersökningen ger upphov till tvivel om huruvida fiskeriprodukterna är färska. Efsa har i ett vetenskapligt yttrande (9) identifierat metoder för att skilja mellan superkyld fisk och tidigare fryst fisk som saluförs som superkyld. Eftersom dessa analysmetoder bör läggas till i bilaga VI till genomförandeförordning (EU) 2019/627 bör den bilagan ändras. |
| --- | --- |

(8)

I bilaga VI till genomförandeförordning (EU) 2019/627 fastställs praktiska arrangemang för offentlig kontroll av fiskeriprodukter i enlighet med artikel 70 i den genomförandeförordningen. I synnerhet anges de analysmetoder som ska användas när den organoleptiska undersökningen ger upphov till tvivel om huruvida fiskeriprodukterna är färska. Efsa har i ett vetenskapligt yttrande (9) identifierat metoder för att skilja mellan superkyld fisk och tidigare fryst fisk som saluförs som superkyld. Eftersom dessa analysmetoder bör läggas till i bilaga VI till genomförandeförordning (EU) 2019/627 bör den bilagan ändras.

| (9) | Genomförandeförordning (EU) 2019/627 bör därför ändras och rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandeförordning (EU) 2019/627 bör därför ändras och rättas i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2019/627 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  ”a) | I punkt 2 ska ”i artikel 29 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/628 (9)” ersättas med ”i artikel 31 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 (*1)” |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

”a)

I punkt 2 ska ”i artikel 29 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/628 (9)” ersättas med ”i artikel 31 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 (*1)”

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 av den 16 december 2020 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/429 och (EU) 2017/625 vad gäller förlagor till djurhälsointyg, förlagor till officiella intyg och förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg för införsel till unionen och förflyttningar inom unionen av sändningar av vissa kategorier av djur och varor samt officiellt intygande avseende sådana intyg, och om upphävande av förordning (EG) nr 599/2004, genomförandeförordningarna (EU) nr 636/2014 och (EU) 2019/628, direktiv 98/68/EG och besluten 2000/572/EG, 2003/779/EG och 2007/240/EG (EUT L 442, 30.12.2020, s. 1).”
  "

| b) | I punkt 3 ska ”i artikel 29 i genomförandeförordning (EU) 2019/628” ersättas med ”i artikel 32 i genomförandeförordning (EU) 2020/2235”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska ”i artikel 29 i genomförandeförordning (EU) 2019/628” ersättas med ”i artikel 32 i genomförandeförordning (EU) 2020/2235”.

| (2) | I artikel 45 ska led l ersättas med följande:






  ”l) | i strid med lagen har behandlats med joniserande strålning eller UV-strålning,” |
| --- | --- | --- |

(2)

I artikel 45 ska led l ersättas med följande:

”l)

i strid med lagen har behandlats med joniserande strålning eller UV-strålning,”

| (3) | Artikel 51 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 51
  Undantag
  Denna avdelning är tillämplig på levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur och levande marina snäckor. Denna avdelning är inte tillämplig på levande marina snäckor som inte är filtrerare eller på levande tagghudingar som inte är filtrerare.” |
| --- | --- |

(3)

Artikel 51 ska ersättas med följande:

”Artikel 51

Undantag

Denna avdelning är tillämplig på levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur och levande marina snäckor. Denna avdelning är inte tillämplig på levande marina snäckor som inte är filtrerare eller på levande tagghudingar som inte är filtrerare.”

| (4) | I artikel 71 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | den offentliga kontrollen enligt artikel 70 visar att de inte uppfyller de organoleptiska, kemiska, fysikaliska eller mikrobiologiska kraven eller kraven beträffande parasiter enligt avsnitt VIII i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 eller förordning (EG) nr 2073/2005,” |
| --- | --- | --- |

(4)

I artikel 71 ska led a ersättas med följande:

”a)

den offentliga kontrollen enligt artikel 70 visar att de inte uppfyller de organoleptiska, kemiska, fysikaliska eller mikrobiologiska kraven eller kraven beträffande parasiter enligt avsnitt VIII i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 eller förordning (EG) nr 2073/2005,”

| (5) | I artikel 72.1 ska ”förlagan till hälsointyg i del II kapitel B i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2019/628.” ersättas med ”förlagan till hälsointyg i kapitel 29 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235.” |
| --- | --- |

(5)

I artikel 72.1 ska ”förlagan till hälsointyg i del II kapitel B i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2019/628.” ersättas med ”förlagan till hälsointyg i kapitel 29 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235.”

| (6) | I bilaga VI kapitel I punkt B, ”Färskhetsindikatorer”, ska följande stycke införas mellan första och andra stycket:

  ”När den organoleptiska undersökningen ger upphov till tvivel om huruvida tidigare fryst fisk saluförs som färsk får prover tas för att verifiera detta genom laboratorieundersökningar, såsom test avseende hydroxiacyl-CoA-dehydrogenas (HADH-test), histologi, spektroskopi med UV/synligt/nära infrarött ljus (UV-VIS/NIR) och hyperspektral avbildning.” |
| --- | --- |

(6)

I bilaga VI kapitel I punkt B, ”Färskhetsindikatorer”, ska följande stycke införas mellan första och andra stycket:

”När den organoleptiska undersökningen ger upphov till tvivel om huruvida tidigare fryst fisk saluförs som färsk får prover tas för att verifiera detta genom laboratorieundersökningar, såsom test avseende hydroxiacyl-CoA-dehydrogenas (HADH-test), histologi, spektroskopi med UV/synligt/nära infrarött ljus (UV-VIS/NIR) och hyperspektral avbildning.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/627 av den 15 mars 2019 om enhetliga praktiska arrangemang för utförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625, och om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 2074/2005 vad gäller offentlig kontroll (EUT L 131, 17.5.2019, s. 51).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/628 av den 8 april 2019 om förlagor till officiella intyg för vissa djur och varor, och om ändring av förordning (EG) nr 2074/2005 och genomförandeförordning (EU) 2016/759 vad gäller dessa förlagor till intyg (EUT L 131, 17.5.2019, s. 101).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 av den 16 december 2020 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/429 och (EU) 2017/625 vad gäller förlagor till djurhälsointyg, förlagor till officiella intyg och förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg för införsel till unionen och förflyttningar inom unionen av sändningar av vissa kategorier av djur och varor samt officiellt intygande avseende sådana intyg, och om upphävande av förordning (EG) nr 599/2004, genomförandeförordningarna (EU) nr 636/2014 och (EU) 2019/628, direktiv 98/68/EG och besluten 2000/572/EG, 2003/779/EG och 2007/240/EG (EUT L 442, 30.12.2020, s. 1).

4

(5)  Rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning, och om upphävande av direktiven 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom och 2003/122/Euratom (EUT L 13, 17.1.2014, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1756 av den 6 oktober 2021 om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen i syfte att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel och förordning (EG) nr 853/2004 vad gäller direkta leveranser av kött från fjäderfä och hardjur (EUT L 357, 8.10.2021, s. 27)

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2258 av den 9 september 2022 om ändring och rättelse av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 om särskilda hygienkrav för livsmedel av animaliskt ursprung vad gäller fiskeriprodukter, ägg och vissa högförädlade produkter samt om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/624 vad gäller vissa musslor (EUT L 299, 18.11.2022, s. 5).

7

(8)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/624 av den 8 februari 2019 om särskilda bestämmelser för utförandet av offentlig kontroll av produktion av kött och för produktions- och återutläggningsområden för levande musslor i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (EUT L 131, 17.5.2019, s. 1)

8

(9)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):1, artikelnr 6378.

9

EFSA Journal

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/62

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2504

av den 19 december 2022

om ändring av bilagorna III och V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 vad gäller förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg och officiella intyg för införsel till unionen av sändningar av vissa fiskeriprodukter och högförädlade produkter av animaliskt ursprung samt förlagan till privat intyg för införsel av vissa sammansatta produkter till unionen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 7.2 a,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (2), särskilt artiklarna 238.3 och 239.3,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (3), särskilt artikel 90 första stycket a och b samt artikel 126.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 (4) fastställs bestämmelser om bland annat de officiella intyg enligt förordning (EU) 2017/625 som krävs för införsel till unionen av vissa sändningar av produkter av animaliskt ursprung. I bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs bland annat förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg och förlagor till officiella intyg för införsel till unionen av sändningar av vissa fiskeriprodukter och högförädlade produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 (4) fastställs bestämmelser om bland annat de officiella intyg enligt förordning (EU) 2017/625 som krävs för införsel till unionen av vissa sändningar av produkter av animaliskt ursprung. I bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs bland annat förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg och förlagor till officiella intyg för införsel till unionen av sändningar av vissa fiskeriprodukter och högförädlade produkter av animaliskt ursprung.

| (2) | I kapitlen 30 och 31 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs förlagan till officiellt intyg för införsel till unionen av fiskeriprodukter eller fiskeriprodukter som härrör från musslor som är avsedda att användas som livsmedel och som förs in till unionen direkt från ett kylfartyg, frysfartyg eller fabriksfartyg som för ett tredjelands flagg i enlighet med artikel 11.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/625 (5) (förlaga FISH/MOL-CAP) respektive förlagan till kombinerat djurhälsointyg/officiellt intyg för införsel till unionen av levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor samt produkter av animaliskt ursprung från dessa djur avsedda att användas som livsmedel (förlaga MOL-HC). Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2258 (6) ändrades artikel 11 i delegerad förordning (EU) 2019/624 (7) så att klassificering av produktions- och återutläggningsområden inte krävs för upptagning av tagghudingar som inte är filtrerare. Förlagan till officiellt intyg och förlagan till kombinerat djurhälsointyg/officiellt intyg för införsel till unionen av sådana fiskeriprodukter bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

I kapitlen 30 och 31 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs förlagan till officiellt intyg för införsel till unionen av fiskeriprodukter eller fiskeriprodukter som härrör från musslor som är avsedda att användas som livsmedel och som förs in till unionen direkt från ett kylfartyg, frysfartyg eller fabriksfartyg som för ett tredjelands flagg i enlighet med artikel 11.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/625 (5) (förlaga FISH/MOL-CAP) respektive förlagan till kombinerat djurhälsointyg/officiellt intyg för införsel till unionen av levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor samt produkter av animaliskt ursprung från dessa djur avsedda att användas som livsmedel (förlaga MOL-HC). Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2258 (6) ändrades artikel 11 i delegerad förordning (EU) 2019/624 (7) så att klassificering av produktions- och återutläggningsområden inte krävs för upptagning av tagghudingar som inte är filtrerare. Förlagan till officiellt intyg och förlagan till kombinerat djurhälsointyg/officiellt intyg för införsel till unionen av sådana fiskeriprodukter bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | I kapitel 46 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs förlagan till officiellt intyg för införsel till unionen av högförädlat kondroitinsulfat, högförädlad hyaluronsyra, andra högförädlade hydrolyserade broskprodukter, högförädlat kitosan, högförädlad glukosamin, högförädlat löpe, högförädlat husbloss och högförädlade aminosyror avsedda att användas som livsmedel (förlaga HRP). Genom delegerad förordning (EU) 2022/2258 ändrades förordning (EG) nr 853/2004 så att fettderivat och livsmedelsaromer som är godkända i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1334/2008 (8) och som varit föremål för behandlingar som eliminerar eventuella risker för människors eller djurs hälsa infördes som högförädlade produkter. Förlagan till officiellt intyg för införsel till unionen av sådana högförädlade produkter bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

I kapitel 46 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 fastställs förlagan till officiellt intyg för införsel till unionen av högförädlat kondroitinsulfat, högförädlad hyaluronsyra, andra högförädlade hydrolyserade broskprodukter, högförädlat kitosan, högförädlad glukosamin, högförädlat löpe, högförädlat husbloss och högförädlade aminosyror avsedda att användas som livsmedel (förlaga HRP). Genom delegerad förordning (EU) 2022/2258 ändrades förordning (EG) nr 853/2004 så att fettderivat och livsmedelsaromer som är godkända i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1334/2008 (8) och som varit föremål för behandlingar som eliminerar eventuella risker för människors eller djurs hälsa infördes som högförädlade produkter. Förlagan till officiellt intyg för införsel till unionen av sådana högförädlade produkter bör ändras i enlighet med detta.

| (4) | Bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Den förlaga till privat intyg som fastställs i bilaga V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 för aktörer som för in lagringståliga sammansatta produkter till unionen bör också uppdateras för att underlätta ifyllandet av dokumentet och återspegla gjorda erfarenheter, genom att förklaringar och anmärkningar läggs till för att underlätta för importerande livsmedelsföretagare att tillhandahålla informationen. Det är möjligt att importera gelatin, kollagen och vissa högförädlade produkter utan att en plan för kontroll av restsubstanser läggs fram och det bör därför inte vara nödvändigt för länder att vara förtecknade i bilagan till kommissionens beslut 2011/163/EU (9) för att få exportera dessa produkter till unionen eller använda dessa produkter som ingredienser i sammansatta produkter för export till unionen, även om det fortfarande är obligatoriskt att länder förtecknas i enlighet med artikel 18, 19 eller 22 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 (10). Det privata intyg som fastställs i bilaga V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 bör därför ersättas med en uppdaterad version. |
| --- | --- |

(5)

Den förlaga till privat intyg som fastställs i bilaga V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 för aktörer som för in lagringståliga sammansatta produkter till unionen bör också uppdateras för att underlätta ifyllandet av dokumentet och återspegla gjorda erfarenheter, genom att förklaringar och anmärkningar läggs till för att underlätta för importerande livsmedelsföretagare att tillhandahålla informationen. Det är möjligt att importera gelatin, kollagen och vissa högförädlade produkter utan att en plan för kontroll av restsubstanser läggs fram och det bör därför inte vara nödvändigt för länder att vara förtecknade i bilagan till kommissionens beslut 2011/163/EU (9) för att få exportera dessa produkter till unionen eller använda dessa produkter som ingredienser i sammansatta produkter för export till unionen, även om det fortfarande är obligatoriskt att länder förtecknas i enlighet med artikel 18, 19 eller 22 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 (10). Det privata intyg som fastställs i bilaga V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 bör därför ersättas med en uppdaterad version.

| (6) | Bilaga V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Bilaga V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Genomförandeförordning (EU) 2020/2235 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Genomförandeförordning (EU) 2020/2235 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | För att undvika störningar i handeln när det gäller införsel till unionen av sändningar av vissa fiskeriprodukter, högförädlade produkter av animaliskt ursprung och lagringståliga sammansatta produkter bör det under en övergångsperiod även fortsättningsvis vara tillåtet att använda intyg som utfärdats i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2020/2235 före de ändringar som införs genom den här förordningen, förutsatt att ett sådant intyg utfärdades senast den 15 april 2023. |
| --- | --- |

(8)

För att undvika störningar i handeln när det gäller införsel till unionen av sändningar av vissa fiskeriprodukter, högförädlade produkter av animaliskt ursprung och lagringståliga sammansatta produkter bör det under en övergångsperiod även fortsättningsvis vara tillåtet att använda intyg som utfärdats i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2020/2235 före de ändringar som införs genom den här förordningen, förutsatt att ett sådant intyg utfärdades senast den 15 april 2023.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna III och V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

1.   Under en övergångsperiod till och med den 15 juli 2023 ska sändningar av vissa fiskeriprodukter och högförädlade produkter av animaliskt ursprung som åtföljs av den tillämpliga förlagan till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg eller officiella intyg som utfärdats i enlighet med förlagorna i kapitlen 30, 31 och 46 i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2020/2235, i deras lydelse före de ändringar som införs i den genomförandeförordningen genom den här förordningen, även fortsättningsvis få föras in till unionen förutsatt att ett sådant intyg utfärdades senast den 15 april 2023.

2.   Under en övergångsperiod till och med den 15 juli 2023 ska sändningar av lagringståliga sammansatta produkter som åtföljs av det privata intyg som utfärdats i enlighet med förlagan i bilaga V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235, i dess lydelse före de ändringar som införs i den genomförandeförordningen genom den här förordningen, även fortsättningsvis få föras in till unionen förutsatt att ett sådant intyg utfärdades senast den 15 april 2023.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 95, 7.4.2017, s. 1.

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235 av den 16 december 2020 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/429 och (EU) 2017/625 vad gäller förlagor till djurhälsointyg, förlagor till officiella intyg och förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg för införsel till unionen och förflyttningar inom unionen av sändningar av vissa kategorier av djur och varor samt officiellt intygande avseende sådana intyg, och om upphävande av förordning (EG) nr 599/2004, genomförandeförordningarna (EU) nr 636/2014 och (EU) 2019/628, direktiv 98/68/EG och besluten 2000/572/EG, 2003/779/EG och 2007/240/EG (EUT L 442, 30.12.2020, s. 1).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/625 av den 4 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller krav för införsel till unionen av sändningar av vissa djur och varor avsedda att användas som livsmedel (EUT L 131, 17.5.2019, s. 18).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2258 av den 9 september 2022 om ändring och rättelse av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 om särskilda hygienkrav för livsmedel av animaliskt ursprung vad gäller fiskeriprodukter, ägg och vissa högförädlade produkter samt om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/624 vad gäller vissa musslor (EUT L 299, 18.11.2022, s. 5).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/624 av den 8 februari 2019 om särskilda bestämmelser för utförandet av offentlig kontroll av produktion av kött och för produktions- och återutläggningsområden för levande musslor i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (EUT L 131, 17.5.2019, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1334/2008 av den 16 december 2008 om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning i och på livsmedel och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, förordningarna (EG) nr 2232/96 och (EG) nr 110/2008 samt direktiv 2000/13/EG (EUT L 354, 31.12.2008, s. 34).

8

(9)  Kommissionens beslut 2011/163/EU av den 16 mars 2011 om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG (EUT L 70, 17.3.2011, s. 40).

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer eller regioner i tredjeländer från vilka det i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 är tillåtet att föra in vissa djur och varor avsedda att användas som livsmedel till unionen (EUT L 114, 31.3.2021, s. 118).

10

---

BILAGA

Bilagorna III och V till genomförandeförordning (EU) 2020/2235 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | I den inledande tabellen i den bilagan med förteckningen över förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg och förlagor till officiella intyg för införsel till unionen ska avsnittet om förlagan till officiellt intyg för högförädlat kondroitinsulfat, högförädlad hyaluronsyra, andra högförädlade hydrolyserade broskprodukter, högförädlat kitosan, högförädlad glukosamin, högförädlat löpe, högförädlat husbloss och högförädlade aminosyror avsedda att användas som livsmedel ersättas med följande:






  ”Högförädlade produkter, enligt beskrivningen i avsnitt XVI i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004, avsedda att användas som livsmedel |
| --- | --- | --- |
| HRP | Kapitel 46: Förlaga till officiellt intyg för införsel till unionen av högförädlade produkter, enligt beskrivningen i avsnitt XVI i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004, avsedda att användas som livsmedel” |

(1)

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

I den inledande tabellen i den bilagan med förteckningen över förlagor till kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg och förlagor till officiella intyg för införsel till unionen ska avsnittet om förlagan till officiellt intyg för högförädlat kondroitinsulfat, högförädlad hyaluronsyra, andra högförädlade hydrolyserade broskprodukter, högförädlat kitosan, högförädlad glukosamin, högförädlat löpe, högförädlat husbloss och högförädlade aminosyror avsedda att användas som livsmedel ersättas med följande:

”Högförädlade produkter, enligt beskrivningen i avsnitt XVI i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004, avsedda att användas som livsmedel

HRP

Kapitel 46: Förlaga till officiellt intyg för införsel till unionen av högförädlade produkter, enligt beskrivningen i avsnitt XVI i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004, avsedda att användas som livsmedel”

| b) | Kapitlen 30 och 31 ska ersättas med följande:

  ”
  KAPITEL 30


  FÖRLAGA TILL OFFICIELLT INTYG FÖR INFÖRSEL TILL UNIONEN AV FISKERIPRODUKTER ELLER FISKERIPRODUKTER SOM HÄRRÖR FRÅN MUSSLOR SOM ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS SOM LIVSMEDEL OCH SOM FÖRS IN TILL UNIONEN DIREKT FRÅN ETT KYLFARTYG, FRYSFARTYG ELLER FABRIKSFARTYG SOM FÖR ETT TREDJELANDS FLAGG I ENLIGHET MED ARTIKEL 11.3 I DELEGERAD FÖRORDNING (EU) 2019/625 (FÖRLAGA FISH/MOL-CAP)

















  LAND | Intygsförlaga FISH/MOL-CAP |
| --- | --- | --- |
| | II. Hälsoinformation | II.a | Intygets referens | II.b | Imsoc-referens |
| Del II: Intyg | II.1 | Folkhälsointyg
  Jag intygar att jag är förtrogen med de tillämpliga kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (1), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (2), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (förordningen om offentlig kontroll) (4) samt att följande gäller för de fiskeriprodukter som beskrivs i del I eller för de fiskeriprodukter som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor och som beskrivs i del I:






  (a) | Fiskeriprodukterna har framställts i enlighet med kraven i dessa rättsakter och fartyget anges i förteckningen över fartyg från vilka import till unionen är tillåten (fartyget är ”EU-listat”). |

b)

Kapitlen 30 och 31 ska ersättas med följande:

”
  KAPITEL 30

FÖRLAGA TILL OFFICIELLT INTYG FÖR INFÖRSEL TILL UNIONEN AV FISKERIPRODUKTER ELLER FISKERIPRODUKTER SOM HÄRRÖR FRÅN MUSSLOR SOM ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS SOM LIVSMEDEL OCH SOM FÖRS IN TILL UNIONEN DIREKT FRÅN ETT KYLFARTYG, FRYSFARTYG ELLER FABRIKSFARTYG SOM FÖR ETT TREDJELANDS FLAGG I ENLIGHET MED ARTIKEL 11.3 I DELEGERAD FÖRORDNING (EU) 2019/625 (FÖRLAGA FISH/MOL-CAP)

Image 1

LAND

Intygsförlaga FISH/MOL-CAP

II. Hälsoinformation

II.a

Intygets referens

II.b

Imsoc-referens

Del II: Intyg

II.1

Jag intygar att jag är förtrogen med de tillämpliga kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (1), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (2), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (förordningen om offentlig kontroll) (4) samt att följande gäller för de fiskeriprodukter som beskrivs i del I eller för de fiskeriprodukter som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor och som beskrivs i del I:

(a)

Fiskeriprodukterna har framställts i enlighet med kraven i dessa rättsakter och fartyget anges i förteckningen över fartyg från vilka import till unionen är tillåten (fartyget är ”EU-listat”).

| (b) | Fartyget tillämpar allmänna hygienkrav och genomför ett program grundat på HACCP-principerna (faroanalys och kritiska styrpunkter) i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 852/2004 och är dessutom föremål för regelbunden revision utförd av de behöriga myndigheterna och förtecknas som en unionsgodkänd anläggning. |
| --- | --- |

(b)

Fartyget tillämpar allmänna hygienkrav och genomför ett program grundat på HACCP-principerna (faroanalys och kritiska styrpunkter) i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 852/2004 och är dessutom föremål för regelbunden revision utförd av de behöriga myndigheterna och förtecknas som en unionsgodkänd anläggning.

| (c) | Fiskeriprodukterna eller fiskeriprodukterna som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor har fångats och hanterats ombord på fartyg, landats, hanterats och, i förekommande fall, beretts, bearbetats, frysts och tinats under hygieniska förhållanden i enlighet med kraven i avsnitt VIII kapitlen I–IV i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. Inälvor och delar som kan utgöra en fara för folkhälsan har avlägsnats så snabbt som möjligt och hållits åtskilda från produkter avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

(c)

Fiskeriprodukterna eller fiskeriprodukterna som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor har fångats och hanterats ombord på fartyg, landats, hanterats och, i förekommande fall, beretts, bearbetats, frysts och tinats under hygieniska förhållanden i enlighet med kraven i avsnitt VIII kapitlen I–IV i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. Inälvor och delar som kan utgöra en fara för folkhälsan har avlägsnats så snabbt som möjligt och hållits åtskilda från produkter avsedda att användas som livsmedel.

| (d) | Fiskeriprodukterna eller fiskeriprodukterna som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor uppfyller hälsonormerna i avsnitt VIII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 [uppfyller hälsonormerna i avsnitt VII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004] (stryk det som inte är tillämpligt) och, i förekommande fall, kriterierna i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (5). |
| --- | --- |

(d)

Fiskeriprodukterna eller fiskeriprodukterna som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor uppfyller hälsonormerna i avsnitt VIII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 [uppfyller hälsonormerna i avsnitt VII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004] (stryk det som inte är tillämpligt) och, i förekommande fall, kriterierna i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (5).

| (e) | Fiskeriprodukterna eller fiskeriprodukterna som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor har förpackats, lagrats och transporterats i enlighet med avsnitt VIII kapitlen VI–VIII i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

(e)

Fiskeriprodukterna eller fiskeriprodukterna som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor har förpackats, lagrats och transporterats i enlighet med avsnitt VIII kapitlen VI–VIII i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

| (f) | Fiskeriprodukterna eller fiskeriprodukterna som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor har märkts i enlighet med avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

(f)

Fiskeriprodukterna eller fiskeriprodukterna som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor har märkts i enlighet med avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004.

| (g) | När det gäller kammusslor (Pectinidae), marina snäckor och tagghudingar som inte är filtrerare och som tagits upp utanför de klassificerade produktionsområdena uppfyller dessa de särskilda kraven i avsnitt VII kapitel IX i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

(g)

När det gäller kammusslor (Pectinidae), marina snäckor och tagghudingar som inte är filtrerare och som tagits upp utanför de klassificerade produktionsområdena uppfyller dessa de särskilda kraven i avsnitt VII kapitel IX i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

| (h) | Om fiskeriprodukterna härrör från vattenbruk är de garantier för levande djur och produkter framställda av dessa som föreskrivs i de planer för restsubstanser som lämnats in i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG (6) uppfyllda, och de berörda djuren och produkterna förtecknas i kommissionens beslut 2011/163/EU (7) för det berörda ursprungslandet. |
| --- | --- |

(h)

Om fiskeriprodukterna härrör från vattenbruk är de garantier för levande djur och produkter framställda av dessa som föreskrivs i de planer för restsubstanser som lämnats in i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG (6) uppfyllda, och de berörda djuren och produkterna förtecknas i kommissionens beslut 2011/163/EU (7) för det berörda ursprungslandet.

| (i) | Fiskeriprodukterna eller fiskeriprodukterna som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor har framställts under förhållanden som garanterar att gränsvärdena för främmande ämnen i kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (8) inte överskrids. |
| --- | --- |

(i)

Fiskeriprodukterna eller fiskeriprodukterna som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor har framställts under förhållanden som garanterar att gränsvärdena för främmande ämnen i kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (8) inte överskrids.

| (j) | Frysta fiskeriprodukter eller fiskeriprodukter som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor har förvarats vid högst -18 °C i alla delar av produkten. Hel fisk som ursprungligen fryst in i saltlake avsedd för produktion av konserver får förvaras vid högst -9 °C. |
| --- | --- |

(j)

Frysta fiskeriprodukter eller fiskeriprodukter som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor har förvarats vid högst -18 °C i alla delar av produkten. Hel fisk som ursprungligen fryst in i saltlake avsedd för produktion av konserver får förvaras vid högst -9 °C.

Anmärkningar

I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till Europeiska unionen i detta officiella intyg inbegripa Förenade kungariket med avseende på Nordirland.

Detta officiella intyg ska fyllas i enligt anmärkningarna för ifyllande av intyg i kapitel 4 i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235.

Del I:

| Fält I.2: | Ett unikt dokumentnummer enligt det egna klassificeringssystemet. |
| --- | --- |

Fält I.2:

Ett unikt dokumentnummer enligt det egna klassificeringssystemet.

| Fält I.5: | Ange namn och adress (gatuadress, ort och postnummer) för den fysiska eller juridiska person som importerar sändningen direkt till destinationsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

Fält I.5:

Ange namn och adress (gatuadress, ort och postnummer) för den fysiska eller juridiska person som importerar sändningen direkt till destinationsmedlemsstaten.

| Fält I.7: | Ange det land vars flagg det fartyg som utfärdar detta intyg för. |
| --- | --- |

Fält I.7:

Ange det land vars flagg det fartyg som utfärdar detta intyg för.

| Fält I.11: | Ange namn och godkännandenummer för det fartyg som förtecknas i enlighet med artikel 10 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/625 (9) och från vilket fiskeriprodukterna importeras direkt. |
| --- | --- |

Fält I.11:

Ange namn och godkännandenummer för det fartyg som förtecknas i enlighet med artikel 10 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/625 (9) och från vilket fiskeriprodukterna importeras direkt.

| Fält I.20: | Ange ”konservindustrin” för hel fisk som ursprungligen frysts in i saltlake vid -9 °C eller en temperatur över -18 °C och som är avsedd för konservering i enlighet med kraven i avsnitt VIII kapitel I punkt II.7 i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. Ange ”produkter avsedda att användas som livsmedel” eller ”vidare bearbetning” för övriga fall. |
| --- | --- |

Fält I.20:

Ange ”konservindustrin” för hel fisk som ursprungligen frysts in i saltlake vid -9 °C eller en temperatur över -18 °C och som är avsedd för konservering i enlighet med kraven i avsnitt VIII kapitel I punkt II.7 i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. Ange ”produkter avsedda att användas som livsmedel” eller ”vidare bearbetning” för övriga fall.

| Fält I.27: | Ange lämplig kod (HS-nummer) enligt Harmoniserade systemets nomenklatur genom att ange en eller flera av följande: 0301 , 0302 , 0303 , 0304 , 0305 , 0306 , 0307 , 0308 , 0511 , 1504 , 1516 , 1518 , 1603 , 1604 , 1605 eller 2106 . |
| --- | --- |

Fält I.27:

Ange lämplig kod (HS-nummer) enligt Harmoniserade systemets nomenklatur genom att ange en eller flera av följande: 0301 , 0302 , 0303 , 0304 , 0305 , 0306 , 0307 , 0308 , 0511 , 1504 , 1516 , 1518 , 1603 , 1604 , 1605 eller 2106 .

| Fält I.27: | Beskrivning av sändningen:

  Typ av behandling: ange om kyld, fryst eller bearbetad. |
| --- | --- |

Fält I.27:

Beskrivning av sändningen:

Typ av behandling: ange om kyld, fryst eller bearbetad.

Fartygets befälhavare

Namn (med versaler)

Datum

Stämpel

Underskrift

KAPITEL 31

FÖRLAGA TILL KOMBINERAT DJURHÄLSOINTYG/OFFICIELLT INTYG FÖR INFÖRSEL TILL UNIONEN AV LEVANDE MUSSLOR, TAGGHUDINGAR, MANTELDJUR OCH MARINA SNÄCKOR SAMT PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG FRÅN DESSA DJUR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS SOM LIVSMEDEL (FÖRLAGA MOL-HC)

Image 2

Image 3

| LAND | Intygsförlaga MOL-HC |
| --- | --- |
| | II. Hälsoinformation | II.a | Intygets referens | II.b | Imsoc-referens |
| Del II: Intyg | II.1 | (1)Folkhälsointyg [Stryk om unionen inte är slutdestination för de levande musslorna, tagghudingarna, manteldjuren, marina snäckorna och produkterna av animaliskt ursprung från dessa djur]
  Jag intygar att jag är förtrogen med de tillämpliga kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (10), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (11), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (12) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (förordningen om offentlig kontroll) (13) samt att de (4)[levande musslor] (4)[levande tagghudingar] (4)[levande manteldjur] (4)[levande marina snäckor] (4)[produkter av animaliskt ursprung som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor] som beskrivs i del I har producerats i enlighet med kraven i dessa rättsakter, särskilt när det gäller följande:






  (a) | De har erhållits i en region/flera regioner eller ett land/flera länder som den dag då detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg utfärdas är godkänd/godkänt/godkända för införsel till unionen av (4)[levande musslor] (4)[levande tagghudingar] (4)[levande manteldjur] (4)[levande marina snäckor] (4)[produkter av animaliskt ursprung som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor] och förtecknas i bilaga VIII till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 (14). |

LAND

Intygsförlaga MOL-HC

II. Hälsoinformation

II.a

Intygets referens

II.b

Imsoc-referens

Del II: Intyg

II.1

(1)Folkhälsointyg [Stryk om unionen inte är slutdestination för de levande musslorna, tagghudingarna, manteldjuren, marina snäckorna och produkterna av animaliskt ursprung från dessa djur]

Jag intygar att jag är förtrogen med de tillämpliga kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (10), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (11), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (12) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (förordningen om offentlig kontroll) (13) samt att de (4)[levande musslor] (4)[levande tagghudingar] (4)[levande manteldjur] (4)[levande marina snäckor] (4)[produkter av animaliskt ursprung som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor] som beskrivs i del I har producerats i enlighet med kraven i dessa rättsakter, särskilt när det gäller följande:

(a)

De har erhållits i en region/flera regioner eller ett land/flera länder som den dag då detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg utfärdas är godkänd/godkänt/godkända för införsel till unionen av (4)[levande musslor] (4)[levande tagghudingar] (4)[levande manteldjur] (4)[levande marina snäckor] (4)[produkter av animaliskt ursprung som härrör från levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur eller levande marina snäckor] och förtecknas i bilaga VIII till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 (14).

| (b) | De kommer från en eller flera anläggningar som tillämpar allmänna hygienkrav och genomför ett program grundat på HACCP-principerna (faroanalys och kritiska styrpunkter) i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 852/2004 och som dessutom är föremål för regelbunden revision utförd av de behöriga myndigheterna och som förtecknas som en unionsgodkänd anläggning. |
| --- | --- |

(b)

De kommer från en eller flera anläggningar som tillämpar allmänna hygienkrav och genomför ett program grundat på HACCP-principerna (faroanalys och kritiska styrpunkter) i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 852/2004 och som dessutom är föremål för regelbunden revision utförd av de behöriga myndigheterna och som förtecknas som en unionsgodkänd anläggning.

| (c) | De har tagits upp, vid behov återutlagts, och transporterats i enlighet med avsnitt VII kapitlen I och II i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

(c)

De har tagits upp, vid behov återutlagts, och transporterats i enlighet med avsnitt VII kapitlen I och II i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

| (d) | (4)[De har hanterats, vid behov renats, och förpackats i enlighet med avsnitt VII kapitlen III och IV i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

(d)

(4)[De har hanterats, vid behov renats, och förpackats i enlighet med avsnitt VII kapitlen III och IV i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

| (e) | (4)[De har beretts, bearbetats, frysts och tinats under hygieniska förhållanden i enlighet med kraven i avsnitt VIII kapitlen III och IV i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.]] |
| --- | --- |

(e)

(4)[De har beretts, bearbetats, frysts och tinats under hygieniska förhållanden i enlighet med kraven i avsnitt VIII kapitlen III och IV i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.]]

| (f) | De uppfyller hälsonormerna i avsnitt VII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 (4)[avsnitt VIII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004] och kriterierna i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (15). |
| --- | --- |

(f)

De uppfyller hälsonormerna i avsnitt VII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 (4)[avsnitt VIII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004] och kriterierna i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (15).

| (g) | De har förpackats, lagrats och transporterats i enlighet med (4)[avsnitt VII kapitlen VI och VIII i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004] (4)[avsnitt VIII kapitlen VI, VII och VIII i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004]. |
| --- | --- |

(g)

De har förpackats, lagrats och transporterats i enlighet med (4)[avsnitt VII kapitlen VI och VIII i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004] (4)[avsnitt VIII kapitlen VI, VII och VIII i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004].

| (h) | De har märkts i enlighet med (4)[avsnitt I i bilaga II och avsnitt VII kapitel VII i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004] (4)[avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004]. |
| --- | --- |

(h)

De har märkts i enlighet med (4)[avsnitt I i bilaga II och avsnitt VII kapitel VII i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004] (4)[avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004].

| (i) | När det gäller kammusslor (Pectinidae), marina snäckor och tagghudingar som inte är filtrerare och som tagits upp utanför de klassificerade produktionsområdena uppfyller dessa de särskilda kraven i avsnitt VII kapitel IX i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

(i)

När det gäller kammusslor (Pectinidae), marina snäckor och tagghudingar som inte är filtrerare och som tagits upp utanför de klassificerade produktionsområdena uppfyller dessa de särskilda kraven i avsnitt VII kapitel IX i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

| (j) | De kommer från ett produktionsområde som i enlighet med artikel 52 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/627 (16) klassificeras som kategori [A] [B] eller [C] vid den tidpunkt då de tas upp (ange klassificeringen av produktionsområdet vid tidpunkten för upptagning) (med undantag av kammusslor (Pectinidae), marina snäckor och tagghudingar som inte är filtrerare och som tagits upp utanför de klassificerade produktionsområdena). |
| --- | --- |

(j)

De kommer från ett produktionsområde som i enlighet med artikel 52 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/627 (16) klassificeras som kategori [A] [B] eller [C] vid den tidpunkt då de tas upp (ange klassificeringen av produktionsområdet vid tidpunkten för upptagning) (med undantag av kammusslor (Pectinidae), marina snäckor och tagghudingar som inte är filtrerare och som tagits upp utanför de klassificerade produktionsområdena).

| (k) | De har med tillfredsställande resultat genomgått den offentliga kontroll som fastställs i (4)[artiklarna 51–66 i genomförandeförordning (EU) 2019/627 eller i artikel 11 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/624 (17)] (4)[artiklarna 69, 70 och 71 i genomförandeförordning (EU) 2019/627]. |
| --- | --- |

(k)

De har med tillfredsställande resultat genomgått den offentliga kontroll som fastställs i (4)[artiklarna 51–66 i genomförandeförordning (EU) 2019/627 eller i artikel 11 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/624 (17)] (4)[artiklarna 69, 70 och 71 i genomförandeförordning (EU) 2019/627].

| (l) | Om de härrör från vattenbruk är de garantier för levande djur och produkter framställda av dessa som föreskrivs i de planer för restsubstanser som lämnats in i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG (18) uppfyllda, och de berörda djuren och produkterna förtecknas i kommissionens beslut 2011/163/EU (19) för det berörda ursprungslandet. |
| --- | --- |

(l)

Om de härrör från vattenbruk är de garantier för levande djur och produkter framställda av dessa som föreskrivs i de planer för restsubstanser som lämnats in i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG (18) uppfyllda, och de berörda djuren och produkterna förtecknas i kommissionens beslut 2011/163/EU (19) för det berörda ursprungslandet.

| (m) | De har producerats under förhållanden som garanterar att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (20) och gränsvärdena för främmande ämnen i kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (21) inte överskrids. |
| --- | --- |

(m)

De har producerats under förhållanden som garanterar att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (20) och gränsvärdena för främmande ämnen i kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (21) inte överskrids.

| (2)[II.2 | Djurhälsointyg för levande musslor av
  (3)
  förtecknade arter avsedda att användas som livsmedel och produkter av animaliskt ursprung från dessa musslor som är avsedda för vidare bearbetning i unionen före användning som livsmedel, med undantag av vilda musslor och produkter från dessa musslor som landats från fiskefartyg
  I egenskap av officiell veterinär intygar jag följande:






  II.2.1 | Enligt officiella uppgifter (4)[uppfyller de vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[har de produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I erhållits från djur som uppfyller] följande djurhälsokrav:






  II.2.1.1 | De härrör från (4)[en anläggning] (4)[en livsmiljö] som inte omfattas av nationella restriktioner av djurhälsoskäl eller på grund av onormal dödlighet utan fastställd orsak, inkl. de relevanta förtecknade sjukdomar som avses i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (22) och nya sjukdomar. |
| --- | --- | --- | --- |

(2)[II.2

I egenskap av officiell veterinär intygar jag följande:

II.2.1

Enligt officiella uppgifter (4)[uppfyller de vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[har de produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I erhållits från djur som uppfyller] följande djurhälsokrav:

II.2.1.1

De härrör från (4)[en anläggning] (4)[en livsmiljö] som inte omfattas av nationella restriktioner av djurhälsoskäl eller på grund av onormal dödlighet utan fastställd orsak, inkl. de relevanta förtecknade sjukdomar som avses i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (22) och nya sjukdomar.

| II.2.1.2 | (4)[De vattenlevande djuren är inte avsedda att avlivas] (4)[Produkterna av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur har erhållits från djur som inte är avsedda att avlivas] inom ramen för ett nationellt program för utrotning av sjukdomar, inkl. de relevanta förtecknade sjukdomar som avses i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2020/692 och nya sjukdomar. |
| --- | --- |

II.2.1.2

(4)[De vattenlevande djuren är inte avsedda att avlivas] (4)[Produkterna av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur har erhållits från djur som inte är avsedda att avlivas] inom ramen för ett nationellt program för utrotning av sjukdomar, inkl. de relevanta förtecknade sjukdomar som avses i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2020/692 och nya sjukdomar.

| (4)[II.2.2 | De (4)[vattenbruksdjur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från andra vattenbruksdjur än levande vattenbruksdjur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] uppfyller följande krav:






  II.2.2.1 | De kommer från en vattenbruksanläggning som har (4)[registrerats] (4)[godkänts] av och står under tillsyn av den behöriga myndigheten i ursprungstredjelandet eller ursprungsterritoriet och som har ett system för att föra och bevara uppdaterade journaler i minst tre år med uppgifter om






  (i) | de arter och kategorier av vattenbruksdjur och antalet vattenbruksdjur som hålls på anläggningen, |
| --- | --- | --- | --- |

(4)[II.2.2

De (4)[vattenbruksdjur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från andra vattenbruksdjur än levande vattenbruksdjur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] uppfyller följande krav:

II.2.2.1

De kommer från en vattenbruksanläggning som har (4)[registrerats] (4)[godkänts] av och står under tillsyn av den behöriga myndigheten i ursprungstredjelandet eller ursprungsterritoriet och som har ett system för att föra och bevara uppdaterade journaler i minst tre år med uppgifter om

(i)

de arter och kategorier av vattenbruksdjur och antalet vattenbruksdjur som hålls på anläggningen,

| (ii) | förflyttningar av vattenlevande djur till anläggningen och förflyttningar av vattenbruksdjur från anläggningen, |
| --- | --- |

(ii)

förflyttningar av vattenlevande djur till anläggningen och förflyttningar av vattenbruksdjur från anläggningen,

| (iii) | dödligheten på anläggningen. |
| --- | --- |

(iii)

dödligheten på anläggningen.

| II.2.2.2 | De kommer från en vattenbruksanläggning som får regelbundna djurhälsobesök av en veterinär i syfte att påvisa och informera om tecken som tyder på förekomst av sjukdomar, inkl. de relevanta förtecknade sjukdomar som avses i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2020/692 och på nya sjukdomar, med en frekvens som står i proportion till den risk som anläggningen utgör.] |
| --- | --- |

II.2.2.2

De kommer från en vattenbruksanläggning som får regelbundna djurhälsobesök av en veterinär i syfte att påvisa och informera om tecken som tyder på förekomst av sjukdomar, inkl. de relevanta förtecknade sjukdomar som avses i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2020/692 och på nya sjukdomar, med en frekvens som står i proportion till den risk som anläggningen utgör.]

| II.2.3 | Allmänna djurhälsokrav
  De (4)[vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] uppfyller följande djurhälsokrav:







  (4)(6)[II.2.3.1 | De omfattas av kraven i punkt II.2.4 och härrör från (4)[ett land] (4)[ett territorium] (4)[en zon] (4)[en anläggningskrets] med (5)koden __ __ - __, som den dag då detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg utfärdas är förtecknat/förtecknad i del 1 i bilaga XXI till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (23) för införsel till unionen av (4)[vattenlevande djur] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur].] |
| --- | --- | --- |

II.2.3

De (4)[vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] uppfyller följande djurhälsokrav:

(4)(6)[II.2.3.1

De omfattas av kraven i punkt II.2.4 och härrör från (4)[ett land] (4)[ett territorium] (4)[en zon] (4)[en anläggningskrets] med (5)koden __ __ - __, som den dag då detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg utfärdas är förtecknat/förtecknad i del 1 i bilaga XXI till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (23) för införsel till unionen av (4)[vattenlevande djur] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur].]

| (4)(6)[II.2.3.2 | De är vattenlevande djur som har genomgått en klinisk inspektion utförd av en officiell veterinär inom 72 timmar före tidpunkten för lastning för avsändande till unionen. Vid inspektionen uppvisade djuren inga kliniska symtom på överförbara sjukdomar och enligt relevanta journaler på anläggningen fanns inga tecken på problem med sjukdom.] |
| --- | --- |

(4)(6)[II.2.3.2

De är vattenlevande djur som har genomgått en klinisk inspektion utförd av en officiell veterinär inom 72 timmar före tidpunkten för lastning för avsändande till unionen. Vid inspektionen uppvisade djuren inga kliniska symtom på överförbara sjukdomar och enligt relevanta journaler på anläggningen fanns inga tecken på problem med sjukdom.]

| II.2.3.3 | De är vattenlevande djur som avsänds direkt från ursprungsorten till unionen. |
| --- | --- |

II.2.3.3

De är vattenlevande djur som avsänds direkt från ursprungsorten till unionen.

| II.2.3.4 | De har inte varit i kontakt med vattenlevande djur med lägre hälsostatus. |
| --- | --- |

II.2.3.4

De har inte varit i kontakt med vattenlevande djur med lägre hälsostatus.

| antingen
  (4)(6)[II.2.4 | Särskilda hälsokrav |
| --- | --- |

antingen
  (4)(6)[II.2.4

| (4) [II.2.4.1 | Krav för (3)arter som förtecknats för infektion med Mikrocytos mackini eller infektion med Perkinsus marinus

  De (4)[vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] härrör från (4)[ett land] (4)[ett territorium] (4)[en zon] (4)[en anläggningskrets] som förklarats fritt/fri från (4)[infektion med Mikrocytos mackini] (4)[infektion med Perkinsus marinus] i enlighet med villkor som är minst lika stränga som villkoren i artikel 66 eller i artikel 73.1 och 73.2 a i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 (24) och där, när det gäller vattenlevande djur, alla djur av (3)arter som förtecknats för den eller de relevanta sjukdomarna






  (i) | förs in från ett annat land, ett annat territorium, en annan zon eller en annan anläggningskrets som har förklarats fritt/fri från samma sjukdom eller sjukdomar, |
| --- | --- | --- |

(4) [II.2.4.1

De (4)[vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] härrör från (4)[ett land] (4)[ett territorium] (4)[en zon] (4)[en anläggningskrets] som förklarats fritt/fri från (4)[infektion med Mikrocytos mackini] (4)[infektion med Perkinsus marinus] i enlighet med villkor som är minst lika stränga som villkoren i artikel 66 eller i artikel 73.1 och 73.2 a i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 (24) och där, när det gäller vattenlevande djur, alla djur av (3)arter som förtecknats för den eller de relevanta sjukdomarna

(i)

förs in från ett annat land, ett annat territorium, en annan zon eller en annan anläggningskrets som har förklarats fritt/fri från samma sjukdom eller sjukdomar,

| (ii) | och där inga djur av de arterna har vaccinerats mot (4)[den sjukdomen] (4)[de sjukdomarna].] |
| --- | --- |

(ii)

och där inga djur av de arterna har vaccinerats mot (4)[den sjukdomen] (4)[de sjukdomarna].]

| (4)(7)[II.2.4.2 | Krav för (3)arter som förtecknats för infektion med Marteilia refringens, infektion med Bonamia exitiosa eller infektion med Bonamia ostreae

  De (4)[vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] härrör från (4)[ett land] (4)[ett territorium] (4)[en zon] (4)[en anläggningskrets] som förklarats fritt/fri från (4)[infektion med Marteilia refringens] (4)[infektion med Bonamia exitiosa] (4)[infektion med Bonamia ostreae] i enlighet med del II kapitel 4 i delegerad förordning (EU) 2020/689 och där, när det gäller vattenlevande djur, alla djur av (3)arter som förtecknats för den eller de relevanta sjukdomarna






  — | förs in från ett annat land, ett annat territorium, en annan zon eller en annan anläggningskrets som har förklarats fritt/fri från samma sjukdom eller sjukdomar, |
| --- | --- | --- |

(4)(7)[II.2.4.2

De (4)[vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] härrör från (4)[ett land] (4)[ett territorium] (4)[en zon] (4)[en anläggningskrets] som förklarats fritt/fri från (4)[infektion med Marteilia refringens] (4)[infektion med Bonamia exitiosa] (4)[infektion med Bonamia ostreae] i enlighet med del II kapitel 4 i delegerad förordning (EU) 2020/689 och där, när det gäller vattenlevande djur, alla djur av (3)arter som förtecknats för den eller de relevanta sjukdomarna

—

förs in från ett annat land, ett annat territorium, en annan zon eller en annan anläggningskrets som har förklarats fritt/fri från samma sjukdom eller sjukdomar,

| — | och där inga djur av de arterna har vaccinerats mot (4)[den sjukdomen] (4)[de sjukdomarna].] |
| --- | --- |

—

och där inga djur av de arterna har vaccinerats mot (4)[den sjukdomen] (4)[de sjukdomarna].]

| (4)(8)[II.2.4.3 | Krav för (9)arter som är mottagliga för infektion med herpesvirus OsHV-1 μvar
  De (4)[vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] härrör från (4)[ett land] (4)[ett territorium] (4)[en zon] (4)[en anläggningskrets] som uppfyller de hälsogarantier vad gäller OsHV-1 μvar som är nödvändiga för att följa de nationella åtgärder som tillämpas i destinationsmedlemsstaten i enlighet med artikel 175 i delegerad förordning (EU) 2020/692, och medlemsstaten eller en del av medlemsstaten förtecknas för sjukdomen i (4)[bilaga I] (4)[bilaga II] till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/260 (25).]] |
| --- | --- |

(4)(8)[II.2.4.3

De (4)[vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] härrör från (4)[ett land] (4)[ett territorium] (4)[en zon] (4)[en anläggningskrets] som uppfyller de hälsogarantier vad gäller OsHV-1 μvar som är nödvändiga för att följa de nationella åtgärder som tillämpas i destinationsmedlemsstaten i enlighet med artikel 175 i delegerad förordning (EU) 2020/692, och medlemsstaten eller en del av medlemsstaten förtecknas för sjukdomen i (4)[bilaga I] (4)[bilaga II] till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/260 (25).]]

| eller
  (4)(6)
  [II.2.4 | Särskilda hälsokrav
  De (4)[vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] är avsedda för en livsmedelsanläggning för sjukdomsbekämpning hos vattenlevande djur som godkänts i enlighet med artikel 11 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/691 (26) och där de ska bearbetas för att användas som livsmedel.] |
| --- | --- |

eller
  (4)(6)
  [II.2.4

De (4)[vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I har erhållits från djur som] är avsedda för en livsmedelsanläggning för sjukdomsbekämpning hos vattenlevande djur som godkänts i enlighet med artikel 11 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/691 (26) och där de ska bearbetas för att användas som livsmedel.]

| II.2.5 | Enligt min kännedom, och enligt uppgifter från aktören, (4)[härrör de vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[har de produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I erhållits från djur som härrör] från (4)[en anläggning] (4)[en livsmiljö]






  (i) | där det inte har förekommit någon onormal dödlighet utan fastställd orsak, och |
| --- | --- | --- |

II.2.5

Enligt min kännedom, och enligt uppgifter från aktören, (4)[härrör de vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I] (4)[har de produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I erhållits från djur som härrör] från (4)[en anläggning] (4)[en livsmiljö]

(i)

där det inte har förekommit någon onormal dödlighet utan fastställd orsak, och

| (ii) | där de inte har varit i kontakt med vattenlevande djur av
  (3)
  förtecknade arter som inte uppfyllde de krav som avses i punkt II.2.1. |
| --- | --- |

(ii)

där de inte har varit i kontakt med vattenlevande djur av
  (3)
  förtecknade arter som inte uppfyllde de krav som avses i punkt II.2.1.

| II.2.6 | Transportkrav
  Åtgärder har vidtagits för att transportera de vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I i enlighet med kraven i artiklarna 167 och 168 i delegerad förordning (EU) 2020/692, särskilt följande:






  II.2.6.1 | Vid transport i vatten byts inte vattnet ut i ett tredjeland eller territorium eller en zon eller anläggningskrets som inte har förtecknats för införsel av den specifika arten och kategorin av vattenlevande djur till unionen. |
| --- | --- | --- |

II.2.6

Åtgärder har vidtagits för att transportera de vattenlevande djur som avses i fält I.27 i del I i enlighet med kraven i artiklarna 167 och 168 i delegerad förordning (EU) 2020/692, särskilt följande:

II.2.6.1

Vid transport i vatten byts inte vattnet ut i ett tredjeland eller territorium eller en zon eller anläggningskrets som inte har förtecknats för införsel av den specifika arten och kategorin av vattenlevande djur till unionen.

| II.2.6.2 | Djuren transporteras inte under förhållanden som äventyrar deras hälsostatus, och särskilt följande gäller:






  i) | Vid transport i vatten ändras inte djurens hälsostatus. |
| --- | --- | --- |

II.2.6.2

Djuren transporteras inte under förhållanden som äventyrar deras hälsostatus, och särskilt följande gäller:

i)

Vid transport i vatten ändras inte djurens hälsostatus.

| ii) | Transportmedlet och behållarna har utformats på ett sådant sätt att de vattenlevande djurens hälsostatus inte äventyras under transporten. |
| --- | --- |

ii)

Transportmedlet och behållarna har utformats på ett sådant sätt att de vattenlevande djurens hälsostatus inte äventyras under transporten.

| iii) | (4)[Behållaren] (4)[Brunnbåten] har (4)[inte tidigare använts] (4)[rengjorts och desinficerats i enlighet med ett protokoll och med produkter som godkänts av den behöriga myndigheten i (4)[ursprungstredjelandet] (4)[ursprungsterritoriet] före lastning för avsändande till unionen]. |
| --- | --- |

iii)

(4)[Behållaren] (4)[Brunnbåten] har (4)[inte tidigare använts] (4)[rengjorts och desinficerats i enlighet med ett protokoll och med produkter som godkänts av den behöriga myndigheten i (4)[ursprungstredjelandet] (4)[ursprungsterritoriet] före lastning för avsändande till unionen].

| II.2.6.3 | Djuren i sändningen har från lastningen på ursprungsorten fram till ankomsten till unionen inte transporterats i samma vatten eller (4)[behållare] (4)[brunnbåt] som vattenlevande djur med lägre hälsostatus eller djur som inte är avsedda för införsel till unionen. |
| --- | --- |

II.2.6.3

Djuren i sändningen har från lastningen på ursprungsorten fram till ankomsten till unionen inte transporterats i samma vatten eller (4)[behållare] (4)[brunnbåt] som vattenlevande djur med lägre hälsostatus eller djur som inte är avsedda för införsel till unionen.

| II.2.6.4 | Om vattenbyte måste göras i (4)[ett land] (4)[ett territorium] (4)[en zon] (4)[en anläggningskrets] som har förtecknats för införsel av den specifika arten och kategorin av vattenlevande djur till unionen görs vattenbytet bara (4)[på de platser som godkänts av den behöriga myndigheten i det (4)[tredjeland] (4)[territorium] där vattenbytet äger rum (vid transport på land)] (4)[på ett avstånd av minst 10 km från alla vattenbruksanläggningar som är belägna längs sträckan från ursprungsplatsen till destinationen i unionen (vid transport med brunnbåt)]. |
| --- | --- |

II.2.6.4

Om vattenbyte måste göras i (4)[ett land] (4)[ett territorium] (4)[en zon] (4)[en anläggningskrets] som har förtecknats för införsel av den specifika arten och kategorin av vattenlevande djur till unionen görs vattenbytet bara (4)[på de platser som godkänts av den behöriga myndigheten i det (4)[tredjeland] (4)[territorium] där vattenbytet äger rum (vid transport på land)] (4)[på ett avstånd av minst 10 km från alla vattenbruksanläggningar som är belägna längs sträckan från ursprungsplatsen till destinationen i unionen (vid transport med brunnbåt)].

| II.2.7 | Märkningskrav
  Åtgärder har vidtagits för att identifiera och märka (4)[transportmedlet] (4)[behållarna] i enlighet med artikel 169 i delegerad förordning (EU) 2020/692, särskilt följande:






  II.2.7.1 | Sändningen identifieras genom (4)[en läslig och synlig etikett på behållarens utsida] (4)[information i fartygsmanifestet vid transport med brunnbåt] som tydligt kopplar samman sändningen med detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg. |
| --- | --- | --- |

II.2.7

Åtgärder har vidtagits för att identifiera och märka (4)[transportmedlet] (4)[behållarna] i enlighet med artikel 169 i delegerad förordning (EU) 2020/692, särskilt följande:

II.2.7.1

Sändningen identifieras genom (4)[en läslig och synlig etikett på behållarens utsida] (4)[information i fartygsmanifestet vid transport med brunnbåt] som tydligt kopplar samman sändningen med detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg.

| (4)[II.2.7.2 | När det gäller vattenlevande djur innehåller den läsbara och synliga etikett som avses i punkt II.2.7.1 följande uppgifter:






  a) | Antalet behållare i sändningen. |
| --- | --- | --- |

(4)[II.2.7.2

När det gäller vattenlevande djur innehåller den läsbara och synliga etikett som avses i punkt II.2.7.1 följande uppgifter:

a)

Antalet behållare i sändningen.

| b) | Namn på de arter som finns i varje behållare. |
| --- | --- |

b)

Namn på de arter som finns i varje behållare.

| c) | Antalet djur av varje art i varje behållare. |
| --- | --- |

c)

Antalet djur av varje art i varje behållare.

| d) | Uppgiften ”Levande blötdjur avsedda att användas som livsmedel i Europeiska unionen.”] |
| --- | --- |

d)

Uppgiften ”Levande blötdjur avsedda att användas som livsmedel i Europeiska unionen.”]

| (4)[II.2.7.3 | När det gäller produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur innehåller den läsbara och synliga etikett som avses i punkt II.2.7.1 åtminstone följande uppgift:
  ”Blötdjur avsedda att användas som livsmedel efter vidare bearbetning i Europeiska unionen.”] |
| --- | --- |

(4)[II.2.7.3

När det gäller produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur innehåller den läsbara och synliga etikett som avses i punkt II.2.7.1 åtminstone följande uppgift:

”Blötdjur avsedda att användas som livsmedel efter vidare bearbetning i Europeiska unionen.”]

| (4)(10)
  II.2.8 | Det kombinerade djurhälsointygets/officiella intygets giltighetstid
  Detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg ska vara giltigt i tio dagar från dagen för utfärdandet. Vid transport av vattenlevande djur på vattenvägar eller till havs får denna period på 10 dagar förlängas med restiden på vattenvägar eller till havs. |
| --- | --- |

(4)(10)
  II.2.8

Detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg ska vara giltigt i tio dagar från dagen för utfärdandet. Vid transport av vattenlevande djur på vattenvägar eller till havs får denna period på 10 dagar förlängas med restiden på vattenvägar eller till havs.

Anmärkningar

I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till Europeiska unionen i detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg inbegripa Förenade kungariket med avseende på Nordirland.

Detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg är avsett för införsel till unionen av levande musslor och produkter av animaliskt ursprung från dessa djur avsedda att användas som livsmedel, även när unionen inte är slutdestination för sådana musslor och produkter från dessa djur.

Med vattenlevande djur avses djur enligt definitionen i artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (27). Med vattenbruksdjur avses vattenlevande djur som är föremål för vattenbruk enligt definitionen i artikel 4.7 i förordning (EU) 2016/429.

Med vidare bearbetning avses alla slags åtgärder och metoder som tillämpas före utsläppandet på marknaden som livsmedel och som påverkar den anatomiska helheten, t.ex. avblodning, urtagning, huvudskärning, skivning och fileing, samt som ger upphov till avfall eller biprodukter vilka kan utgöra en risk för sjukdomsspridning.

Alla vattenlevande djur och produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som omfattas av punkt II.2.4 i detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg ska härröra från ett land, ett territorium, en zon eller en anläggningskrets som anges i kolumn 2 i tabellen i del 1 i bilaga XXI till genomförandeförordning (EU) 2021/404.

Punkt II.2.4 i detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg gäller inte för följande vattenlevande djur, som därför kan härröra från ett land eller en region som förtecknas i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/405:

| a) | Blötdjur som är förpackade och märkta för att användas som livsmedel i enlighet med de särskilda kraven för de djuren i förordning (EG) nr 853/2004 och som inte längre kan överleva som levande djur om de återförs till vattenmiljön. |
| --- | --- |

a)

Blötdjur som är förpackade och märkta för att användas som livsmedel i enlighet med de särskilda kraven för de djuren i förordning (EG) nr 853/2004 och som inte längre kan överleva som levande djur om de återförs till vattenmiljön.

| b) | Blötdjur som är avsedda att användas som livsmedel utan vidare bearbetning, förutsatt att de är förpackade för detaljhandelsförsäljning i enlighet med kraven för sådana förpackningar i förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

b)

Blötdjur som är avsedda att användas som livsmedel utan vidare bearbetning, förutsatt att de är förpackade för detaljhandelsförsäljning i enlighet med kraven för sådana förpackningar i förordning (EG) nr 853/2004.

| c) | Blötdjur som är förpackade och märkta för att användas som livsmedel i enlighet med de särskilda kraven för de djuren i förordning (EG) nr 853/2004 och som är avsedda för vidare bearbetning utan tillfällig lagring på bearbetningsplatsen. |
| --- | --- |

c)

Blötdjur som är förpackade och märkta för att användas som livsmedel i enlighet med de särskilda kraven för de djuren i förordning (EG) nr 853/2004 och som är avsedda för vidare bearbetning utan tillfällig lagring på bearbetningsplatsen.

Detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg ska fyllas i enligt anmärkningarna för ifyllande av intyg i kapitel 4 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2020/2235.

Del I:

| Fält I.8: | Ursprungsregion: ange produktionsområdet och dess klassificering vid tidpunkten för upptagning, med undantag för kammusslor (Pectinidae), marina snäckor och tagghudingar som tagits upp utanför de klassificerade produktionsområdena. |
| --- | --- |

Fält I.8:

Ursprungsregion: ange produktionsområdet och dess klassificering vid tidpunkten för upptagning, med undantag för kammusslor (Pectinidae), marina snäckor och tagghudingar som tagits upp utanför de klassificerade produktionsområdena.

Del II:

| (1) | Del II.1 gäller inte länder där det tillämpas särskilda krav för utfärdande av folkhälsointyg som fastställts i likvärdighetsavtal eller annan unionslagstiftning. |
| --- | --- |

(1)

Del II.1 gäller inte länder där det tillämpas särskilda krav för utfärdande av folkhälsointyg som fastställts i likvärdighetsavtal eller annan unionslagstiftning.

| (2) | Del II.2 i detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg gäller inte och ska strykas när sändningen består av a) andra djurarter än de som förtecknas i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 (28), eller b) vilda vattenlevande djur och produkter av animaliskt ursprung från dessa vattenlevande djur som landas från fiskefartyg för att direkt användas som livsmedel, eller c) produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som är avsedda att direkt användas som livsmedel utan vidare bearbetning i unionen. |
| --- | --- |

(2)

Del II.2 i detta kombinerade djurhälsointyg/officiella intyg gäller inte och ska strykas när sändningen består av a) andra djurarter än de som förtecknas i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 (28), eller b) vilda vattenlevande djur och produkter av animaliskt ursprung från dessa vattenlevande djur som landas från fiskefartyg för att direkt användas som livsmedel, eller c) produkter av animaliskt ursprung från vattenlevande djur annat än levande vattenlevande djur som är avsedda att direkt användas som livsmedel utan vidare bearbetning i unionen.

| (3) | Djurarter som förtecknas i kolumnerna 3 och 4 i tabellen i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2018/1882. Djurarter som förtecknas i kolumn 4 ska bara anses vara vektorer enligt villkoren i artikel 171 i delegerad förordning (EU) 2020/692. |
| --- | --- |

(3)

Djurarter som förtecknas i kolumnerna 3 och 4 i tabellen i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2018/1882. Djurarter som förtecknas i kolumn 4 ska bara anses vara vektorer enligt villkoren i artikel 171 i delegerad förordning (EU) 2020/692.

| (4) | Stryk det som inte är tillämpligt. Det är inte tillåtet att stryka punkt II.2.4.1 om sändningen innehåller arter som förtecknats för infektion med Mikrocytos mackini eller infektion med Perkinsus marinus, utom under de omständigheter som avses i fotnot (6). |
| --- | --- |

(4)

Stryk det som inte är tillämpligt. Det är inte tillåtet att stryka punkt II.2.4.1 om sändningen innehåller arter som förtecknats för infektion med Mikrocytos mackini eller infektion med Perkinsus marinus, utom under de omständigheter som avses i fotnot (6).

| (5) | Tredjelandets, territoriets, zonens eller anläggningskretsens kod enligt kolumn 2 i tabellen i del 1 i bilaga XXI till genomförandeförordning (EU) 2021/404. |
| --- | --- |

(5)

Tredjelandets, territoriets, zonens eller anläggningskretsens kod enligt kolumn 2 i tabellen i del 1 i bilaga XXI till genomförandeförordning (EU) 2021/404.

| (6) | Punkterna II.2.3.1, II.2.3.2 och II.2.4 gäller inte och ska strykas när sändningen endast innehåller följande vattenlevande djur:






  a) | Blötdjur som är förpackade och märkta för att användas som livsmedel i enlighet med de särskilda kraven för de djuren i förordning (EG) nr 853/2004 och som inte längre kan överleva som levande djur om de återförs till vattenmiljön. |
| --- | --- | --- |

(6)

Punkterna II.2.3.1, II.2.3.2 och II.2.4 gäller inte och ska strykas när sändningen endast innehåller följande vattenlevande djur:

a)

Blötdjur som är förpackade och märkta för att användas som livsmedel i enlighet med de särskilda kraven för de djuren i förordning (EG) nr 853/2004 och som inte längre kan överleva som levande djur om de återförs till vattenmiljön.

| b) | Blötdjur som är avsedda att användas som livsmedel utan vidare bearbetning, förutsatt att de är förpackade för detaljhandelsförsäljning i enlighet med kraven för sådana förpackningar i förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

b)

Blötdjur som är avsedda att användas som livsmedel utan vidare bearbetning, förutsatt att de är förpackade för detaljhandelsförsäljning i enlighet med kraven för sådana förpackningar i förordning (EG) nr 853/2004.

| c) | Blötdjur som är förpackade och märkta för att användas som livsmedel i enlighet med de särskilda kraven för de djuren i förordning (EG) nr 853/2004 och som är avsedda för vidare bearbetning utan tillfällig lagring på bearbetningsplatsen. |
| --- | --- |

c)

Blötdjur som är förpackade och märkta för att användas som livsmedel i enlighet med de särskilda kraven för de djuren i förordning (EG) nr 853/2004 och som är avsedda för vidare bearbetning utan tillfällig lagring på bearbetningsplatsen.

| (7) | Endast tillämpligt när destinationsmedlemsstaten, destinationszonen eller destinationsanläggningskretsen i unionen antingen har sjukdomsfri status vad gäller en sjukdom i kategori C enligt definitionen i artikel 1.3 i genomförandeförordning (EU) 2018/1882 eller omfattas av ett valbart utrotningsprogram som inrättats i enlighet med artikel 31.2 i förordning (EU) 2016/429, annars stryk. |
| --- | --- |

(7)

Endast tillämpligt när destinationsmedlemsstaten, destinationszonen eller destinationsanläggningskretsen i unionen antingen har sjukdomsfri status vad gäller en sjukdom i kategori C enligt definitionen i artikel 1.3 i genomförandeförordning (EU) 2018/1882 eller omfattas av ett valbart utrotningsprogram som inrättats i enlighet med artikel 31.2 i förordning (EU) 2016/429, annars stryk.

| (8) | Tillämpligt när destinationsmedlemsstaten i unionen, eller en del av destinationsmedlemsstaten, har godkända nationella åtgärder för en specifik sjukdom enligt förteckningen i bilaga I eller II till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/260, annars stryk. |
| --- | --- |

(8)

Tillämpligt när destinationsmedlemsstaten i unionen, eller en del av destinationsmedlemsstaten, har godkända nationella åtgärder för en specifik sjukdom enligt förteckningen i bilaga I eller II till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/260, annars stryk.

| (9) | Mottagliga djurarter enligt kolumn 2 i tabellen i bilaga III till genomförandebeslut (EU) 2021/260. |
| --- | --- |

(9)

Mottagliga djurarter enligt kolumn 2 i tabellen i bilaga III till genomförandebeslut (EU) 2021/260.

| (10) | Gäller endast sändningar av levande vattenlevande djur. |
| --- | --- |

(10)

Gäller endast sändningar av levande vattenlevande djur.

| (11) | Ska undertecknas av






  — | en officiell veterinär om del II.2 Djurhälsointyg inte har strukits, |
| --- | --- | --- |

(11)

Ska undertecknas av

—

en officiell veterinär om del II.2 Djurhälsointyg inte har strukits,

| — | en intygsgivare eller officiell veterinär om del II.2 Djurhälsointyg har strukits. |
| --- | --- |

—

en intygsgivare eller officiell veterinär om del II.2 Djurhälsointyg har strukits.

[Officiell veterinär](4)(11)/[Intygsgivare](4)(11)

Namn (med versaler)

Datum

Titel och befattning

Stämpel

Underskrift

”

| c) | Kapitel 46 ska ersättas med följande:

  ”
  KAPITEL 46


  FÖRLAGA TILL OFFICIELLT INTYG FÖR INFÖRSEL TILL UNIONEN AV HÖGFÖRÄDLADE PRODUKTER, ENLIGT BESKRIVNINGEN I AVSNITT XVI I BILAGA III TILL FÖRORDNING (EG) NR 853/2004, AVSEDDA ATT ANVÄNDAS SOM LIVSMEDEL (FÖRLAGA HRP) | LAND | Intygsförlaga HRP |
| --- | --- | --- | --- |
| | II. Hälsoinformation | II.a | Intygets referens | II.b | Imsoc-referens |
| Del II: Intyg | II.1 | Folkhälsointyg
  Jag intygar att jag är förtrogen med de tillämpliga kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (29), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (30), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (31) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (förordningen om offentlig kontroll) (32) samt att de högförädlade produkter som beskrivs i del I har framställts i enlighet med kraven i dessa rättsakter, särskilt när det gäller följande:






  a) | De kommer från en eller flera anläggningar som har registrerats och som genomför ett program grundat på HACCP-principerna (faroanalys och kritiska styrpunkter) i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 852/2004 och som dessutom är föremål för regelbunden revision utförd av de behöriga myndigheterna. |

c)

Kapitel 46 ska ersättas med följande:

”
  KAPITEL 46

FÖRLAGA TILL OFFICIELLT INTYG FÖR INFÖRSEL TILL UNIONEN AV HÖGFÖRÄDLADE PRODUKTER, ENLIGT BESKRIVNINGEN I AVSNITT XVI I BILAGA III TILL FÖRORDNING (EG) NR 853/2004, AVSEDDA ATT ANVÄNDAS SOM LIVSMEDEL (FÖRLAGA HRP)

Image 4

Image 5

LAND

Intygsförlaga HRP

II. Hälsoinformation

II.a

Intygets referens

II.b

Imsoc-referens

Del II: Intyg

II.1

Jag intygar att jag är förtrogen med de tillämpliga kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (29), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (30), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (31) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (förordningen om offentlig kontroll) (32) samt att de högförädlade produkter som beskrivs i del I har framställts i enlighet med kraven i dessa rättsakter, särskilt när det gäller följande:

a)

De kommer från en eller flera anläggningar som har registrerats och som genomför ett program grundat på HACCP-principerna (faroanalys och kritiska styrpunkter) i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 852/2004 och som dessutom är föremål för regelbunden revision utförd av de behöriga myndigheterna.

| b) | De har hanterats och, i förekommande fall, beretts, förpackats och lagrats under hygieniska förhållanden i enlighet med kraven i bilaga II till förordning (EG) nr 852/2004. |
| --- | --- |

b)

De har hanterats och, i förekommande fall, beretts, förpackats och lagrats under hygieniska förhållanden i enlighet med kraven i bilaga II till förordning (EG) nr 852/2004.

| c) | De uppfyller kraven i avsnitt XVI i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

c)

De uppfyller kraven i avsnitt XVI i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

| d)(1) | När det gäller aminosyror gäller följande:






  i) | Människohår har inte använts vid produktionen. |
| --- | --- | --- |

d)(1)

När det gäller aminosyror gäller följande:

i)

Människohår har inte använts vid produktionen.

| ii) | De uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (33). |
| --- | --- |

ii)

De uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (33).

| e)(1) | När det gäller fettderivat har de genomgått någon av följande processer:







  (1)i) | Transesterifiering eller hydrolys vid en temperatur av minst 200 °C, under motsvarande lämpligt tryck, i minst 20 minuter. |
| --- | --- | --- |

e)(1)

När det gäller fettderivat har de genomgått någon av följande processer:

(1)i)

Transesterifiering eller hydrolys vid en temperatur av minst 200 °C, under motsvarande lämpligt tryck, i minst 20 minuter.

| (1)ii) | Förtvålning med NaOH 12M genom en satsvis process vid 95 °C i tre timmar eller genom en kontinuerlig process vid 140 °C, 2 bar (2 000  hPa) i åtta minuter. |
| --- | --- |

(1)ii)

Förtvålning med NaOH 12M genom en satsvis process vid 95 °C i tre timmar eller genom en kontinuerlig process vid 140 °C, 2 bar (2 000  hPa) i åtta minuter.

| (1)iii) | Hydrogenering vid 160 °C, 12 bar (12 000 hPa) i 20 minuter. |
| --- | --- |

(1)iii)

Hydrogenering vid 160 °C, 12 bar (12 000 hPa) i 20 minuter.

| f) | När det gäller livsmedelsaromer har de godkänts i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1334/2008 (34). |
| --- | --- |

f)

När det gäller livsmedelsaromer har de godkänts i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1334/2008 (34).

Anmärkningar

I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till Europeiska unionen i detta officiella intyg inbegripa Förenade kungariket med avseende på Nordirland.

Detta officiella intyg är avsett för införsel till unionen av högförädlade produkter enligt beskrivningen i avsnitt XVI i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

Detta officiella intyg ska fyllas i enligt anmärkningarna för ifyllande av intyg i kapitel 4 i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2235.

Del I:

| Fält I.27: | Ange lämplig kod (HS-nummer) enligt Harmoniserade systemets nomenklatur, t.ex. 2106 , 2906 , 2907 , 2922 , 2930 , 2932 , 2936 , 3503 , 3507 eller 3913 . |
| --- | --- |

Fält I.27:

Ange lämplig kod (HS-nummer) enligt Harmoniserade systemets nomenklatur, t.ex. 2106 , 2906 , 2907 , 2922 , 2930 , 2932 , 2936 , 3503 , 3507 eller 3913 .

Del II:

| (1) | Stryk det som inte är tillämpligt. |
| --- | --- |

(1)

Stryk det som inte är tillämpligt.

Intygsgivare

Datum

Titel och befattning

Stämpel

Underskrift

”

| (2) | Bilaga V ska ersättas med följande:


  ”BILAGA V
  FÖRLAGA TILL PRIVAT INTYG AV DEN AKTÖR SOM FÖR IN LAGRINGSTÅLIGA SAMMANSATTA PRODUKTER TILL UNIONEN I ENLIGHET MED ARTIKEL 14 I DELEGERAD FÖRORDNING (EU) 2019/625 | II. Hälsoinformation | II.a | Intyg | II.b | Imsoc-referens |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Del II: Intyg | Jag, ...
  (importörens namn, adress och fullständiga uppgifter)
  som företrädare för den livsmedelsföretagare som importerar den sändning av sammansatta produkter som beskrivs i del I, intygar att de sammansatta produkter som åtföljs av detta intyg






  1. | uppfyller de tillämpliga krav som avses i artikel 126.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (förordningen om offentlig kontroll) (35), |

(2)

Bilaga V ska ersättas med följande:

”BILAGA V

FÖRLAGA TILL PRIVAT INTYG AV DEN AKTÖR SOM FÖR IN LAGRINGSTÅLIGA SAMMANSATTA PRODUKTER TILL UNIONEN I ENLIGHET MED ARTIKEL 14 I DELEGERAD FÖRORDNING (EU) 2019/625

Image 6

II. Hälsoinformation

II.a

Intyg

II.b

Imsoc-referens

Del II: Intyg

Jag, ...

(importörens namn, adress och fullständiga uppgifter)

som företrädare för den livsmedelsföretagare som importerar den sändning av sammansatta produkter som beskrivs i del I, intygar att de sammansatta produkter som åtföljs av detta intyg

1.

uppfyller de tillämpliga krav som avses i artikel 126.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (förordningen om offentlig kontroll) (35),

| 2. | inte behöver lagras eller transporteras under kontrollerad temperatur, såvida inte den lagringståliga sammansatta produkten behöver transporteras kyld av organoleptiska kvalitetsskäl, |
| --- | --- |

2.

inte behöver lagras eller transporteras under kontrollerad temperatur, såvida inte den lagringståliga sammansatta produkten behöver transporteras kyld av organoleptiska kvalitetsskäl,

| 3. | inte innehåller råmjölksbaserade produkter eller något annat bearbetat kött än gelatin(3), kollagen(3) eller högförädlade produkter(3) som avses i avsnitt XVI i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (36), |
| --- | --- |

3.

inte innehåller råmjölksbaserade produkter eller något annat bearbetat kött än gelatin(3), kollagen(3) eller högförädlade produkter(3) som avses i avsnitt XVI i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (36),

| 4. | innehåller följande ingredienser av vegetabiliskt ursprung och bearbetade produkter av animaliskt ursprung(1): ... |
| --- | --- |

4.

innehåller följande ingredienser av vegetabiliskt ursprung och bearbetade produkter av animaliskt ursprung(1): ...

| 5. | innehåller bearbetade produkter av animaliskt ursprung som omfattas av kraven i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 och som kommer från följande godkända anläggning eller anläggningar(2): ... |
| --- | --- |

5.

innehåller bearbetade produkter av animaliskt ursprung som omfattas av kraven i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 och som kommer från följande godkända anläggning eller anläggningar(2): ...

| 6. | innehåller bearbetade produkter av animaliskt ursprung, med undantag av gelatin, kollagen och de högförädlade produkter som förtecknas i avsnitt XVI punkt 1 i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004, med ursprung i tredjeländer eller regioner i dessa från vilka alla bearbetade produkter av animaliskt ursprung enligt förteckningen i kommissionens beslut 2011/163/EG (37) får exporteras till unionen eller i en EU-medlemsstat, |
| --- | --- |

6.

innehåller bearbetade produkter av animaliskt ursprung, med undantag av gelatin, kollagen och de högförädlade produkter som förtecknas i avsnitt XVI punkt 1 i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004, med ursprung i tredjeländer eller regioner i dessa från vilka alla bearbetade produkter av animaliskt ursprung enligt förteckningen i kommissionens beslut 2011/163/EG (37) får exporteras till unionen eller i en EU-medlemsstat,

| 7. | har sitt ursprung i tredjeländer eller regioner i dessa från vilka köttprodukter, mjölkprodukter, fiskeriprodukter eller äggprodukter får exporteras till unionen på grundval av unionens djur- och folkhälsokrav och som förtecknas för minst en av dessa produkter av animaliskt ursprung enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 (38) eller kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (39) och som är upptagna i förteckningen i bilagan till beslut 2011/163/EU för de arter/varor som används för att framställa de bearbetade produkter av animaliskt ursprung som ingår i de sammansatta produkterna, med undantag av kollagen, gelatin och de högförädlade produkter som förtecknas i avsnitt XVI punkt 1 i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004, |
| --- | --- |

7.

har sitt ursprung i tredjeländer eller regioner i dessa från vilka köttprodukter, mjölkprodukter, fiskeriprodukter eller äggprodukter får exporteras till unionen på grundval av unionens djur- och folkhälsokrav och som förtecknas för minst en av dessa produkter av animaliskt ursprung enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 (38) eller kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (39) och som är upptagna i förteckningen i bilagan till beslut 2011/163/EU för de arter/varor som används för att framställa de bearbetade produkter av animaliskt ursprung som ingår i de sammansatta produkterna, med undantag av kollagen, gelatin och de högförädlade produkter som förtecknas i avsnitt XVI punkt 1 i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004,

| 8. | har framställts på en anläggning som uppfyller hygienstandarder som konstaterats vara likvärdiga med dem som krävs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (40), |
| --- | --- |

8.

har framställts på en anläggning som uppfyller hygienstandarder som konstaterats vara likvärdiga med dem som krävs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (40),

| 9. | har framställts under förhållanden som garanterar att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (41) och gränsvärdena för främmande ämnen i kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (42) inte överskrids, |
| --- | --- |

9.

har framställts under förhållanden som garanterar att gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (41) och gränsvärdena för främmande ämnen i kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (42) inte överskrids,

| 10. | innehåller mjölkprodukter(3) som







  (3)(4) antingen | inte har genomgått någon särskild riskreducerande behandling enligt bilaga XXVII till kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (43), |
| --- | --- | --- |

10.

innehåller mjölkprodukter(3) som

(3)(4) antingen

inte har genomgått någon särskild riskreducerande behandling enligt bilaga XXVII till kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (43),

| (3)(5)eller | har genomgått en särskild riskreducerande behandling enligt kolumn A eller B i tabellen i bilaga XXVII till delegerad förordning (EU) 2020/692, |
| --- | --- |

(3)(5)eller

har genomgått en särskild riskreducerande behandling enligt kolumn A eller B i tabellen i bilaga XXVII till delegerad förordning (EU) 2020/692,

| (3)(6)eller | har genomgått en särskild riskreducerande behandling som minst motsvarar en av de behandlingar som anges i kolumn B i tabellen i bilaga XXVII till delegerad förordning (EU) 2020/692, |
| --- | --- |

(3)(6)eller

har genomgått en särskild riskreducerande behandling som minst motsvarar en av de behandlingar som anges i kolumn B i tabellen i bilaga XXVII till delegerad förordning (EU) 2020/692,

| 11. | innehåller äggprodukter som har genomgått en särskild riskreducerande behandling som minst motsvarar en av de behandlingar som anges i tabellen i bilaga XXVIII till delegerad förordning (EU) 2020/692(3). |
| --- | --- |

11.

innehåller äggprodukter som har genomgått en särskild riskreducerande behandling som minst motsvarar en av de behandlingar som anges i tabellen i bilaga XXVIII till delegerad förordning (EU) 2020/692(3).

Anmärkningar

I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till Europeiska unionen i detta intyg inbegripa Förenade kungariket med avseende på Nordirland.

Del I:

| Fält I.6: | Uppgiften behöver inte anges för produkter som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer. |
| --- | --- |

Fält I.6:

Uppgiften behöver inte anges för produkter som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer.

| Fält I.13: | Uppgiften behöver inte anges för produkter som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer. |
| --- | --- |

Fält I.13:

Uppgiften behöver inte anges för produkter som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer.

| Fält I.15: | Uppgiften behöver inte anges för produkter som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer. |
| --- | --- |

Fält I.15:

Uppgiften behöver inte anges för produkter som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer.

| Fält I.16: | Uppgiften behöver inte anges för produkter som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer. |
| --- | --- |

Fält I.16:

Uppgiften behöver inte anges för produkter som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer.

| Fält I.18: | Ange ”kyld” när den lagringståliga sammansatta produkten transporteras under kontrollerad temperatur av organoleptiska kvalitetsskäl. |
| --- | --- |

Fält I.18:

Ange ”kyld” när den lagringståliga sammansatta produkten transporteras under kontrollerad temperatur av organoleptiska kvalitetsskäl.

| Fält I.19: | Uppgiften behöver inte anges för produkter som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer. |
| --- | --- |

Fält I.19:

Uppgiften behöver inte anges för produkter som är undantagna från offentlig kontroll vid gränskontrollstationer.

| Fält I.27: | Om det privata intyget omfattar flera sammansatta produkter ska varubeskrivningen i fält I.27 vara tydlig och anges separat för varje sammansatt produkt (en rad per produkt). |
| --- | --- |

Fält I.27:

Om det privata intyget omfattar flera sammansatta produkter ska varubeskrivningen i fält I.27 vara tydlig och anges separat för varje sammansatt produkt (en rad per produkt).

Beskrivning av sändningen:

| | Typ av förpackning: ange typ av förpackning enligt definitionen i rekommendation nr 21 (9) från FN:s Centre for Trade Facilitation and Electronic Business (UN/Cefact). |
| --- | --- |

Typ av förpackning: ange typ av förpackning enligt definitionen i rekommendation nr 21 (9) från FN:s Centre for Trade Facilitation and Electronic Business (UN/Cefact).

| | Nettovikt: ange vikten för varje sammansatt produkt som omfattas av det privata intyget. Dessa uppgifter behövs för att beräkna den totala nettovikten i fält I.26. |
| --- | --- |

Nettovikt: ange vikten för varje sammansatt produkt som omfattas av det privata intyget. Dessa uppgifter behövs för att beräkna den totala nettovikten i fält I.26.

| | Tillverkningsanläggning: ange registreringsnummer eller adress för den anläggning där den slutliga sammansatta produkten framställs. |
| --- | --- |

Tillverkningsanläggning: ange registreringsnummer eller adress för den anläggning där den slutliga sammansatta produkten framställs.

Datum

Importörens titel och befattning

Stämpel

Underskrift

| (1) | Ange ingredienserna i fallande ordning efter vikt. Vissa ingredienser får anges gruppvis som mjölkprodukter, fiskeriprodukter, äggprodukter eller produkter av icke-animaliskt ursprung, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ange godkännandenummer för den eller de anläggningar som har framställt de bearbetade produkter av animaliskt ursprung som ingår i den sammansatta produkten och det tredjeland, territorium eller zon däri, eller den EU-medlemsstat, där den godkända anläggningen är belägen, enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 853/2004, och som anges av den importerande livsmedelsföretagaren. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Stryk det som inte är tillämpligt. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Endast om






  (a) | ursprungstredjelandet eller ursprungsterritoriet, eller zonen däri, för den sammansatta produkten (ISO-kod angiven i fält I.7 i del I i intyget) förtecknas för införsel till unionen av obehandlad mjölk och mjölkprodukter som inte behöver genomgå någon riskreducerande behandling i enlighet med bilaga XVII till genomförandeförordning (EU) 2021/404 (44),
  och |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

ursprungstredjelandet eller ursprungsterritoriet, eller zonen däri, för den sammansatta produkten (ISO-kod angiven i fält I.7 i del I i intyget) förtecknas för införsel till unionen av obehandlad mjölk och mjölkprodukter som inte behöver genomgå någon riskreducerande behandling i enlighet med bilaga XVII till genomförandeförordning (EU) 2021/404 (44),

och

| (b) | den godkända ursprungsanläggningen för den obehandlade mjölken eller mjölkprodukten (enligt del II punkt 5 i intyget) är belägen






  (i) | i ett tredjeland eller territorium, eller zon däri, som förtecknas för införsel till unionen av obehandlad mjölk och mjölkprodukter som inte behöver genomgå någon riskreducerande behandling i enlighet med bilaga XVII till genomförandeförordning (EU) 2021/404, eller |
| --- | --- | --- |

(b)

den godkända ursprungsanläggningen för den obehandlade mjölken eller mjölkprodukten (enligt del II punkt 5 i intyget) är belägen

(i)

i ett tredjeland eller territorium, eller zon däri, som förtecknas för införsel till unionen av obehandlad mjölk och mjölkprodukter som inte behöver genomgå någon riskreducerande behandling i enlighet med bilaga XVII till genomförandeförordning (EU) 2021/404, eller

| (ii) | i unionen. |
| --- | --- |

(ii)

i unionen.

| (5) | Endast om






  (a) | ursprungstredjelandet eller ursprungsterritoriet, eller zonen däri, för den sammansatta produkten (ISO-kod angiven i fält I.7 i del I i intyget) förtecknas för införsel till unionen av mjölkprodukter som genomgått en riskreducerande behandling i enlighet med bilaga XVIII till genomförandeförordning (EU) 2021/404,
  och |
| --- | --- | --- |

(5)

(a)

ursprungstredjelandet eller ursprungsterritoriet, eller zonen däri, för den sammansatta produkten (ISO-kod angiven i fält I.7 i del I i intyget) förtecknas för införsel till unionen av mjölkprodukter som genomgått en riskreducerande behandling i enlighet med bilaga XVIII till genomförandeförordning (EU) 2021/404,

och

| (b) | den godkända ursprungsanläggningen för den obehandlade mjölken eller mjölkprodukten (enligt del II punkt 5 i intyget) är belägen






  (i) | i ett tredjeland eller territorium, eller zon däri, som förtecknas för införsel till unionen av obehandlad mjölk och/eller mjölkprodukter i enlighet med bilaga XVII eller XVIII till genomförandeförordning (EU) 2021/404, eller |
| --- | --- | --- |

(b)

den godkända ursprungsanläggningen för den obehandlade mjölken eller mjölkprodukten (enligt del II punkt 5 i intyget) är belägen

(i)

i ett tredjeland eller territorium, eller zon däri, som förtecknas för införsel till unionen av obehandlad mjölk och/eller mjölkprodukter i enlighet med bilaga XVII eller XVIII till genomförandeförordning (EU) 2021/404, eller

| (ii) | i unionen. |
| --- | --- |

(ii)

i unionen.

| (6) | Om






  (a) | ursprungstredjelandet eller ursprungsterritoriet, eller zonen däri, för den sammansatta produkten (ISO-kod angiven i fält I.7 i del I i intyget) inte förtecknas för införsel till unionen av obehandlad mjölk och/eller mjölkprodukter i bilaga XVII eller XVIII till genomförandeförordning (EU) 2021/404,
  och |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

ursprungstredjelandet eller ursprungsterritoriet, eller zonen däri, för den sammansatta produkten (ISO-kod angiven i fält I.7 i del I i intyget) inte förtecknas för införsel till unionen av obehandlad mjölk och/eller mjölkprodukter i bilaga XVII eller XVIII till genomförandeförordning (EU) 2021/404,

och

| (b) | den godkända ursprungsanläggningen för mjölkprodukten (enligt del II punkt 5 i intyget) är belägen






  (i) | i ett tredjeland eller territorium, eller zon däri, som förtecknas för införsel till unionen av obehandlad mjölk och/eller mjölkprodukter i enlighet med bilaga XVII eller XVIII till genomförandeförordning (EU) 2021/404, eller |
| --- | --- | --- |

(b)

den godkända ursprungsanläggningen för mjölkprodukten (enligt del II punkt 5 i intyget) är belägen

(i)

i ett tredjeland eller territorium, eller zon däri, som förtecknas för införsel till unionen av obehandlad mjölk och/eller mjölkprodukter i enlighet med bilaga XVII eller XVIII till genomförandeförordning (EU) 2021/404, eller

| (ii) | i unionen. |
| --- | --- |

(ii)

i unionen.

| (7) | Importör: företrädare för den importerande livsmedelsföretagaren enligt artikel 14.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/625 av den 4 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller krav för införsel till unionen av sändningar av vissa djur och varor avsedda att användas som livsmedel (EUT L 131, 17.5.2019, s. 18). |
| --- | --- |

(7)

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel (EUT L 338, 22.12.2005, s. 1).

5

(6)  Rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 10).

6

(7)  Kommissionens beslut 2011/163/EU av den 16 mars 2011 om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG (EUT L 70, 17.3.2011, s. 40).

7

(8)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

8

(9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/625 av den 4 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller krav för införsel till unionen av sändningar av vissa djur och varor avsedda att användas som livsmedel (EUT L 131, 17.5.2019, s. 18).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

13

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer eller regioner i tredjeländer från vilka det i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 är tillåtet att föra in vissa djur och varor avsedda att användas som livsmedel till unionen (EUT L 114, 31.3.2021, s. 118).

14

(15)  Kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel (EUT L 338, 22.12.2005, s. 1).

15

(16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/627 av den 15 mars 2019 om enhetliga praktiska arrangemang för utförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625, och om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 2074/2005 vad gäller offentlig kontroll (EUT L 131, 17.5.2019, s. 51).

16

(17)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/624 av den 8 februari 2019 om särskilda bestämmelser för utförandet av offentlig kontroll av produktion av kött och för produktions- och återutläggningsområden för levande musslor i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (EUT L 131, 17.5.2019, s. 1).

17

(18)  Rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 10).

18

(19)  Kommissionens beslut 2011/163/EU av den 16 mars 2011 om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG (EUT L 70, 17.3.2011, s. 40).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

20

(21)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

21

(22)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 av den 30 januari 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser för införsel till unionen samt förflyttning och hantering efter införsel av sändningar av vissa djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung (EUT L 174, 3.6.2020, s. 379).

22

(23)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, territorier eller zoner däri från vilka djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung får föras in till unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (EUT L 114, 31.3.2021, s. 1).

23

(24)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om övervakning, utrotningsprogram och sjukdomsfri status för vissa förtecknade och nya sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 211).

24

(25)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/260 av den 11 februari 2021 om godkännande av nationella åtgärder för att begränsa effekterna av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur i enlighet med artikel 226.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 och om upphävande av kommissionens beslut 2010/221/EU (EUT L 59, 19.2.2021, s 1).

25

(26)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/691 av den 30 januari 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser för vattenbruksanläggningar och transportörer av vattenlevande djur (EUT L 174, 3.6.2020, s. 345).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

27

(28)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 av den 3 december 2018 om tillämpningen av vissa bestämmelser om förebyggande och bekämpning av sjukdom för kategorier av förtecknade sjukdomar och om fastställande av en förteckning över djurarter och grupper av djurarter som utgör en betydande risk för spridning av dessa förtecknade sjukdomar (EUT L 308, 4.12.2018, s. 21).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

32

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (EUT L 354, 31.12.2008, s. 16).

33

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1334/2008 av den 16 december 2008 om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning i och på livsmedel (EUT L 354, 31.12.2008, s. 34).

34

(35)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

35

(36)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55).

36

(37)  Kommissionens beslut 2011/163/EU av den 16 mars 2011 om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG (EUT L 70, 17.3.2011, s. 40).

37

(38)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer eller regioner i tredjeländer från vilka det i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 är tillåtet att föra in vissa djur och varor avsedda att användas som livsmedel till unionen (EUT L 114, 31.3.2021, s. 118).

38

(39)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, territorier eller zoner däri från vilka djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung får föras in till unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (EUT L 114, 31.3.2021, s. 1).

39

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

40

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

41

(42)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

42

(43)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 av den 30 januari 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser för införsel till unionen samt förflyttning och hantering efter införsel av sändningar av vissa djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung (EUT L 174, 3.6.2020, s. 379).

43

(44)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, territorier eller zoner däri från vilka djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung får föras in till unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (EUT L 114, 31.3.2021, s. 1).

44

---

BESLUT

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/87

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2505

av den 8 december 2022

om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättas genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan, vad gäller antagandet av arbetsordningen för gemensamma kommittén

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan (avtalet), ingicks genom rådets beslut 97/126/EG (1) och trädde i kraft den 1 januari 1997. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan (avtalet), ingicks genom rådets beslut 97/126/EG (1) och trädde i kraft den 1 januari 1997.

| (2) | Genom artikel 31.1 i avtalet inrättas en gemensam kommitté vars uppgift bland annat är att se till att avtalet genomförs på ett riktigt sätt. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 31.1 i avtalet inrättas en gemensam kommitté vars uppgift bland annat är att se till att avtalet genomförs på ett riktigt sätt.

| (3) | I artikel 31.3 i avtalet anges att gemensamma kommittén själv ska anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 31.3 i avtalet anges att gemensamma kommittén själv ska anta sin arbetsordning.

| (4) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som bör intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén vad gäller antagandet av dess arbetsordning, eftersom den arbetsordningen kommer att vara bindande för unionen. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som bör intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén vad gäller antagandet av dess arbetsordning, eftersom den arbetsordningen kommer att vara bindande för unionen.

| (5) | Unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut. |
| --- | --- |

(5)

Unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommittén som inrättas genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan, vad gäller antagandet av dess arbetsordning ska vara att stödja antagandet av det utkast till beslut av gemensamma kommittén som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2022.

På rådets vägnar

V. RAKUŠAN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 97/126/EG av den 6 december 1996 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas landsstyre, å andra sidan (EGT L 53, 22.2.1997, s. 1).

1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../2023 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EG–FÄRÖARNA

av den ...

om antagande av dess arbetsordning

GEMENSAMMA KOMMITTÉN EG–FÄRÖARNA HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan (1), särskilt artikel 31.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 31.1 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan (avtalet), inrättas en gemensam kommitté vars uppgift bland annat är att se till att avtalet genomförs på ett riktigt sätt. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 31.1 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan (avtalet), inrättas en gemensam kommitté vars uppgift bland annat är att se till att avtalet genomförs på ett riktigt sätt.

| (2) | I artikel 31.3 i avtalet anges att gemensamma kommittén själv ska anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 31.3 i avtalet anges att gemensamma kommittén själv ska anta sin arbetsordning.

| (3) | Den arbetsordning som anges i bilagan till detta beslut bör därför antas med avseende på att reglera gemensamma kommitténs funktionssätt. |
| --- | --- |

(3)

Den arbetsordning som anges i bilagan till detta beslut bör därför antas med avseende på att reglera gemensamma kommitténs funktionssätt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas gemensamma kommitténs arbetsordning, såsom den framgår av bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i ...

På gemensamma kommitténs vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 53, 22.2.1997, s. 2.

1

---

BILAGA

Arbetsordning för gemensamma kommittén EG–Färöarna vilken inrättas i enlighet med artikel 31.1 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan

Artikel 1

Gemensamma kommitténs roll och namn

1.   Den kommitté som inrättas i enlighet med artikel 31.1 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landsstyre, å andra sidan (avtalet), ansvarar för alla uppgifter som anges i artikel 31 i avtalet.

2.   I kommitténs handlingar, inklusive beslut och rekommendationer, ska den kommitté som avses i punkt 1 benämnas gemensamma kommittén EG–Färöarna (gemensamma kommittén).

Artikel 2

Sammansättning och ordförande

1.   I enlighet med artikel 32 i avtalet ska gemensamma kommittén bestå av företrädare för Europeiska unionen och Färöarnas regering på högre tjänstemannanivå eller deras utsedda företrädare.

2.   Parterna ska turas om att inneha ordförandeskapet i gemensamma kommittén. Den part som innehar ordförandeskapet ska företrädas av en högre tjänsteman som ska vara gemensamma kommitténs ordförande. Ordföranden ska anses bemyndigad att företräda den part som innehar ordförandeskapet fram till den dag då parten ifråga anmäler en ny ordförande till den andra parten.

3.   Vid tillämpningen av punkt 2 ska ordförandeskapet överföras från den ena parten till den andra i början av varje kalenderår och ordförandeskapet ska ha en varaktighet på ett år. Det första ordförandeskapet ska börja den dag då denna arbetsordning antas och avslutas den 31 december det år då detta sker.

4.   Parterna ska säkerställa att den part som innehar ordförandeskapet i gemensamma kommittén också är den part som organiserar den årliga gemensamma kommitténs möten enligt artikel 4.1 och 4.2 i denna arbetsordning.

Artikel 3

Sekretariat

1.   En tjänsteman från Europeiska kommissionen och en tjänsteman från Färöarna ska tillsammans fungera som gemensamma kommitténs sekreterare.

2.   Varje part ska till den andra parten anmäla namn, befattning och kontaktuppgifter för den tjänsteman som företräder parten i gemensamma kommitténs sekretariat. Denna tjänsteman ska företräda parten i sekretariatet fram till den dag då parten anmäler en ny företrädare till den andra parten.

Artikel 4

Möten

1.   Gemensamma kommittén ska sammanträda en gång om året för att se över hur avtalet fungerar i allmänhet, utom om ordföranden och företrädaren för den andra parten i gemensamma kommittén beslutar något annat. Gemensamma kommittén ska dessutom sammanträda närhelst särskilda omständigheter så kräver, eller i brådskande fall, på begäran av endera parten.

2.   Mötena ska hållas på överenskommen dag och tid, växelvis i Bryssel och i Tórshavn, utom om ordföranden och företrädaren för den andra parten i gemensamma kommittén beslutar något annat.

3.   Ordföranden ska sammankalla mötena.

4.   Ett möte får hållas i form av fysiska möten eller videomöten eller på annat sätt.

Artikel 5

Delegationer

Den tjänsteman som fungerar som sekreterare för gemensamma kommittén för en part ska inom en rimlig tid före ett möte underrätta den tjänsteman som fungerar som sekreterare för den andra parten om den planerade sammansättningen av Europeiska unionens respektive Färöarnas delegation. I förteckningarna ska anges namn och befattning för varje delegationsmedlem.

Artikel 6

Dagordning för mötena

1.   En preliminär dagordning för varje möte ska minst 14 dagar före mötet upprättas av gemensamma kommitténs sekreterare på grundval av ett förslag från den part som är värd för mötet och det ska anges inom vilken tidsfrist den andra parten kan lämna synpunkter.

2.   Gemensamma kommittén ska anta dagordningen i början av varje möte. Andra punkter än de som tas upp i den preliminära dagordningen får läggas till dagordningen om parterna är överens om det.

Artikel 7

Inbjudan av experter

Parterna i gemensamma kommittén får, enligt överenskommelse, bjuda in experter (dvs. icke-statliga tjänstemän) till gemensamma kommitténs möten för att informera om särskilda ämnen, men endast när det gäller de delar av mötet där sådana särskilda ärenden behandlas.

Artikel 8

Protokoll

1.   Ett utkast till protokoll från varje möte ska inom 15 dagar från mötets slut upprättas av den tjänsteman som fungerar som företrädare i sekretariatet för den part som är värd för ett möte, utom om ordföranden och företrädaren för den andra parten i gemensamma kommittén beslutar något annat. Utkastet till protokoll ska översändas för synpunkter till den andra partens företrädare i sekretariatet.

2.   I fall då denna arbetsordning är tillämplig på möten i underkommittéer ska protokoll från underkommittéernas möten göras tillgängliga inför eventuella efterföljande möten i gemensamma kommittén.

3.   Protokollet ska som regel sammanfatta alla punkter på dagordningen och i förekommande fall ange

| a) | samtliga handlingar som lagts fram för gemensamma kommittén, |
| --- | --- |

a)

samtliga handlingar som lagts fram för gemensamma kommittén,

| b) | samtliga uttalanden som en företrädare för parterna i gemensamma kommittén har begärt ska tas till protokollet, och |
| --- | --- |

b)

samtliga uttalanden som en företrädare för parterna i gemensamma kommittén har begärt ska tas till protokollet, och

| c) | vilka beslut som fattats, rekommendationer som utfärdats, uttalanden man enats om och slutsatser som antagits beträffande särskilda frågor. |
| --- | --- |

c)

vilka beslut som fattats, rekommendationer som utfärdats, uttalanden man enats om och slutsatser som antagits beträffande särskilda frågor.

4.   Protokollet ska innehålla en förteckning över alla beslut som gemensamma kommittén har fattat genom skriftligt förfarande i enlighet med artikel 9.2 sedan gemensamma kommitténs senaste möte.

5.   En bilaga till protokollet ska även innehålla en förteckning över de personer som deltagit i gemensamma kommitténs möte, inbegripet namn, befattning och den egenskap i vilken personerna deltagit.

6.   Sekreteraren ska justera utkastet till protokoll på grundval av mottagna synpunkter och utkastet till protokoll ska, i dess reviderade form, godkännas av parterna inom 30 dagar från dagen för mötet, eller senast det datum som fastställs av parterna. När protokollet godkänts ska två exemplar av protokollet upprättas av sekretariatet och vardera parten ska erhålla ett original av protokollet.

Artikel 9

Beslut och rekommendationer

1.   Gemensamma kommittén får anta beslut och rekommendationer beträffande alla frågor som omfattas av avtalet. Gemensamma kommittén ska anta beslut och rekommendationer i samförstånd i enlighet med vad som föreskrivs i artiklarna 31.1 och 32.2 i avtalet.

2.   Under perioderna mellan mötena får gemensamma kommittén anta beslut eller rekommendationer genom skriftligt förfarande.

3.   Texten till ett utkast till beslut eller till ett utkast till rekommendation ska läggas fram skriftligen av den förslagsställande partens företrädare i sekretariatet till den andra partens företrädare i sekretariatet, på gemensamma kommitténs arbetsspråk. Den andra parten ska ha en månad till sitt förfogande, eller en längre tidsperiod som anges av den part som lägger fram förslaget, att uttrycka sitt samtycke till utkastet till beslut eller rekommendation. Om den andra parten inte uttrycker sitt samtycke, ska det föreslagna beslutet eller den föreslagna rekommendationen diskuteras och får antas vid nästa möte i gemensamma kommittén. Utkasten till beslut eller rekommendationer ska anses antagna när den andra parten uttrycker sitt samtycke och ska tas till protokollet för gemensamma kommitténs möte i enlighet med artikel 8.3.

4.   Om gemensamma kommittén i enlighet med avtalet bemyndigas att anta beslut eller rekommendationer, ska dessa akter benämnas ”beslut” respektive ”rekommendation”. Gemensamma kommitténs sekretariat ska förse varje beslut eller rekommendation med ett stigande löpnummer, datum för antagandet och en beskrivning av ämnet. I varje beslut eller rekommendation ska datumet för dess ikraftträdande anges.

5.   De beslut och rekommendationer som gemensamma kommittén antar ska upprättas i två exemplar och ska bestyrkas av parterna och en version därav överlämnas till vardera parten.

Artikel 10

Öppenhet

1.   Parterna får komma överens om att sammanträda offentligt.

2.   Var och en av parterna får besluta att offentliggöra gemensamma kommitténs beslut och rekommendationer i sitt officiella kungörelseorgan eller via internet.

3.   Alla handlingar som lämnas in av en part bör betraktas som konfidentiella, utom om ordföranden och företrädaren för den andra parten i gemensamma kommittén beslutar något annat.

4.   Preliminära dagordningar för ett möte ska offentliggöras innan mötet i gemensamma kommittén äger rum. Protokoll från mötena ska offentliggöras efter det att protokollen har godkänts i enlighet med artikel 8.

5.   Offentliggörande av de handlingar som anges i punkterna 2–4 ska göras i enlighet med varje parts tillämpliga dataskyddsbestämmelser.

Artikel 11

Språk

1.   Gemensamma kommitténs arbetsspråk ska vara engelska.

2.   Gemensamma kommittén ska anta beslut om ändring eller tolkning av avtalet på språken i de giltiga texterna till avtalet. Alla andra beslut av gemensamma kommittén, inklusive det beslut varigenom denna arbetsordning antas, ska antas på det arbetsspråk som anges i punkt 1.

3.   Varje part ska ansvara för översättning av beslut och övriga handlingar till sitt eget officiella språk, om så krävs enligt denna artikel, och ska stå för utgifterna för sådana översättningar.

Artikel 12

Utgifter

1.   Vardera parten ska stå för de utgifter den ådrar sig för deltagandet i gemensamma kommitténs möten, såväl för personal, resor och uppehälle som för video- eller telefonkonferenser samt post- och telekommunikation.

2.   Den part som är värd för ett möte ska stå för kostnaderna för att anordna mötet och för mångfaldigandet av handlingar.

3.   Den part som är värd för ett möte ska stå för utgifterna för tolkning till och från arbetsspråket vid gemensamma kommitténs möten.

Artikel 13

Arbetsgrupper

1.   För att gemensamma kommittén ska kunna genomföra sina uppgifter på ett effektivt sätt får den tillsätta arbetsgrupper under dess översyn som ansvarar för vissa av de frågor som omfattas av avtalet. I detta syfte ska gemensamma kommittén fastställa arbetsgruppernas sammansättning och uppgifter.

2.   I enlighet med artikel 33.3 i avtalet ska gemensamma kommittén överse arbetet i samtliga arbetsgrupper som den tillsätter enligt avtalet.

3.   Gemensamma kommittén ska skriftligen underrättas om de kontaktpunkter som utses av de arbetsgrupper som inrättats inom ramen för avtalet. All relevant korrespondens och alla relevanta handlingar och meddelanden mellan vardera parts kontaktpunkt rörande genomförandet av avtalet ska samtidigt sändas till gemensamma kommitténs sekretariat.

4.   Arbetsgrupperna ska rapportera till gemensamma kommittén om resultaten och slutsatserna från varje möte.

5.   Denna arbetsordning ska i tillämpliga delar gälla för de arbetsgrupper som inrättas inom ramen för avtalet.

Artikel 14

Ändring av arbetsordningen

Denna arbetsordning får ändras skriftligen genom ett beslut av gemensamma kommittén i enlighet med artikel 9.

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/94 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/94

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/2506

av den 15 december 2022

om åtgärder för skydd av unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatens principer i Ungern

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1), särskilt artikel 6.10,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 24 november 2021 skickade kommissionen en begäran om uppgifter till Ungern enligt artikel 6.4 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092, som de ungerska myndigheterna besvarade den 27 januari 2022. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 november 2021 skickade kommissionen en begäran om uppgifter till Ungern enligt artikel 6.4 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092, som de ungerska myndigheterna besvarade den 27 januari 2022.

| (2) | Den 27 april 2022 skickade kommissionen en skriftlig underrättelse till Ungern enligt artikel 6.1 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 (underrättelsen). I underrättelsen uttryckte kommissionen sina farhågor och presenterade sina slutsatser om ett antal problem som rör systemet för offentlig upphandling i Ungern, inbegripet






  a) | systembetingade oriktigheter, brister och svagheter i förfarandena för offentlig upphandling, |
| --- | --- | --- |

(2)

Den 27 april 2022 skickade kommissionen en skriftlig underrättelse till Ungern enligt artikel 6.1 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 (underrättelsen). I underrättelsen uttryckte kommissionen sina farhågor och presenterade sina slutsatser om ett antal problem som rör systemet för offentlig upphandling i Ungern, inbegripet

a)

systembetingade oriktigheter, brister och svagheter i förfarandena för offentlig upphandling,

| b) | den höga andelen förfaranden med endast en anbudsgivare och den låga konkurrensintensiteten i upphandlingsförfaranden, |
| --- | --- |

b)

den höga andelen förfaranden med endast en anbudsgivare och den låga konkurrensintensiteten i upphandlingsförfaranden,

| c) | problem relaterade till användningen av ramavtal, |
| --- | --- |

c)

problem relaterade till användningen av ramavtal,

| d) | problem med att upptäcka, förebygga och korrigera intressekonflikter, och |
| --- | --- |

d)

problem med att upptäcka, förebygga och korrigera intressekonflikter, och

| e) | problem relaterade till allmännyttiga truster. |
| --- | --- |

e)

problem relaterade till allmännyttiga truster.

| (3) | Dessa problem och deras upprepning över tid påvisar oförmåga, misslyckande eller ovillighet av systembetingad karaktär från de ungerska myndigheternas sida att förhindra beslut som strider mot tillämplig rätt när det gäller offentlig upphandling och intressekonflikter, och därmed att på ett lämpligt sätt hantera riskerna för korruption. De utgör överträdelser av rättsstatens principer, särskilt rättssäkerhetsprincipen och principen om förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter, och ger upphov till farhågor vad gäller maktdelningen. |
| --- | --- |

(3)

Dessa problem och deras upprepning över tid påvisar oförmåga, misslyckande eller ovillighet av systembetingad karaktär från de ungerska myndigheternas sida att förhindra beslut som strider mot tillämplig rätt när det gäller offentlig upphandling och intressekonflikter, och därmed att på ett lämpligt sätt hantera riskerna för korruption. De utgör överträdelser av rättsstatens principer, särskilt rättssäkerhetsprincipen och principen om förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter, och ger upphov till farhågor vad gäller maktdelningen.

| (4) | I underrättelsen redogjorde kommissionen för ytterligare grunder och lade fram sina slutsatser avseende ett antal problem relaterade till utredning och lagföring, och regelverket mot korruption, inbegripet begränsningar med avseende på effektiv utredning och lagföring av påstådd brottslig verksamhet, åklagarmyndigheternas organisation och avsaknaden av ett fungerande och ändamålsenligt regelverk mot korruption i praktiken. Dessa problem utgör överträdelser av rättsstatens principer, särskilt när det gäller rättssäkerhet, förbudet mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter och ett effektivt rättsligt skydd. |
| --- | --- |

(4)

I underrättelsen redogjorde kommissionen för ytterligare grunder och lade fram sina slutsatser avseende ett antal problem relaterade till utredning och lagföring, och regelverket mot korruption, inbegripet begränsningar med avseende på effektiv utredning och lagföring av påstådd brottslig verksamhet, åklagarmyndigheternas organisation och avsaknaden av ett fungerande och ändamålsenligt regelverk mot korruption i praktiken. Dessa problem utgör överträdelser av rättsstatens principer, särskilt när det gäller rättssäkerhet, förbudet mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter och ett effektivt rättsligt skydd.

| (5) | I underrättelsen redogjorde kommissionen för de faktiska omständigheter och specifika grunder på vilka den baserade sina slutsatser, och begärde även att Ungern skulle tillhandahålla vissa uppgifter och data angående dessa faktiska omständigheter och grunder. I underrättelsen gav kommissionen de ungerska myndigheterna två månader för att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(5)

I underrättelsen redogjorde kommissionen för de faktiska omständigheter och specifika grunder på vilka den baserade sina slutsatser, och begärde även att Ungern skulle tillhandahålla vissa uppgifter och data angående dessa faktiska omständigheter och grunder. I underrättelsen gav kommissionen de ungerska myndigheterna två månader för att inkomma med synpunkter.

| (6) | Den 27 juni 2022 besvarade Ungern underrättelsen (det första svaret). Genom skrivelser av den 30 juni och den 5 juli 2022 lämnade Ungern ytterligare uppgifter för att komplettera det första svaret. Den 19 juli 2022 skickade Ungern dessutom en kompletterande skrivelse med förslag på ett antal korrigerande åtgärder för att åtgärda slutsatserna i underrättelsen. |
| --- | --- |

(6)

Den 27 juni 2022 besvarade Ungern underrättelsen (det första svaret). Genom skrivelser av den 30 juni och den 5 juli 2022 lämnade Ungern ytterligare uppgifter för att komplettera det första svaret. Den 19 juli 2022 skickade Ungern dessutom en kompletterande skrivelse med förslag på ett antal korrigerande åtgärder för att åtgärda slutsatserna i underrättelsen.

| (7) | Kommissionen bedömde de synpunkter som lämnats i det första svaret och drog slutsatsen att de inte undanröjde farhågorna och slutsatserna i underrättelsen. Dessutom ansåg kommissionen att varken det första svaret eller de kompletterande skrivelserna av den 30 juni och den 5 juli 2022 innehöll lämpliga korrigerande åtgärder som landet vederbörligen åtagit sig inom ramen för förordning (EU, Euratom) 2020/2092. På grund av att skrivelsen av den 19 juli 2022 hade lämnats in så sent kunde den inte beaktas vid bedömningen av det första svaret. Kommissionen beaktade dock alla relevanta uppgifter i den skrivelsen under de följande stegen i det förfarande som föreskrivs i artikel 6 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092, i enlighet med principen om lojalt samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bedömde de synpunkter som lämnats i det första svaret och drog slutsatsen att de inte undanröjde farhågorna och slutsatserna i underrättelsen. Dessutom ansåg kommissionen att varken det första svaret eller de kompletterande skrivelserna av den 30 juni och den 5 juli 2022 innehöll lämpliga korrigerande åtgärder som landet vederbörligen åtagit sig inom ramen för förordning (EU, Euratom) 2020/2092. På grund av att skrivelsen av den 19 juli 2022 hade lämnats in så sent kunde den inte beaktas vid bedömningen av det första svaret. Kommissionen beaktade dock alla relevanta uppgifter i den skrivelsen under de följande stegen i det förfarande som föreskrivs i artikel 6 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092, i enlighet med principen om lojalt samarbete med medlemsstaterna.

| (8) | I enlighet med artikel 6.7 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 skickade kommissionen den 20 juli 2022 en skrivelse till Ungern (avsiktsförklaringen) för att informera medlemsstaten om sin bedömning enligt artikel 6.6 i den förordningen och om de åtgärder kommissionen planerade att föreslå för antagande av rådet enligt artikel 6.9 i den förordningen, i avsaknad av ett åtagande från Ungerns sida att vidta lämpliga korrigerande åtgärder. I avsiktsförklaringen gav kommissionen Ungern möjlighet att lämna synpunkter, i synnerhet om de planerade åtgärdernas proportionalitet. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 6.7 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 skickade kommissionen den 20 juli 2022 en skrivelse till Ungern (avsiktsförklaringen) för att informera medlemsstaten om sin bedömning enligt artikel 6.6 i den förordningen och om de åtgärder kommissionen planerade att föreslå för antagande av rådet enligt artikel 6.9 i den förordningen, i avsaknad av ett åtagande från Ungerns sida att vidta lämpliga korrigerande åtgärder. I avsiktsförklaringen gav kommissionen Ungern möjlighet att lämna synpunkter, i synnerhet om de planerade åtgärdernas proportionalitet.

| (9) | Ungern besvarade avsiktsförklaringen den 22 augusti 2022 (det andra svaret) och lämnade sina synpunkter på kommissionens slutsatser, förfarandet och proportionaliteten i de åtgärder som angetts i avsiktsförklaringen. Trots att Ungern hade bestritt kommissionens slutsatser föreslog Ungern vissa korrigerande åtgärder för att åtgärda kommissionens farhågor. Den 13 september 2022 skickade Ungern en skrivelse till kommissionen med förtydliganden och ytterligare åtaganden som var relevanta för de föreslagna korrigerande åtgärderna. Ungern anser att de korrigerande åtgärderna, inbegripet de ytterligare åtagandena i skrivelsen av den 13 september 2022, fullt ut åtgärdar kommissionens farhågor och att kommissionen därför inte borde ha föreslagit några åtgärder för rådet. |
| --- | --- |

(9)

Ungern besvarade avsiktsförklaringen den 22 augusti 2022 (det andra svaret) och lämnade sina synpunkter på kommissionens slutsatser, förfarandet och proportionaliteten i de åtgärder som angetts i avsiktsförklaringen. Trots att Ungern hade bestritt kommissionens slutsatser föreslog Ungern vissa korrigerande åtgärder för att åtgärda kommissionens farhågor. Den 13 september 2022 skickade Ungern en skrivelse till kommissionen med förtydliganden och ytterligare åtaganden som var relevanta för de föreslagna korrigerande åtgärderna. Ungern anser att de korrigerande åtgärderna, inbegripet de ytterligare åtagandena i skrivelsen av den 13 september 2022, fullt ut åtgärdar kommissionens farhågor och att kommissionen därför inte borde ha föreslagit några åtgärder för rådet.

| (10) | Med hänsyn till att villkoren för tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 var uppfyllda antog kommissionen den 18 september 2022 ett förslag till ett rådets genomförandebeslut om åtgärder för att skydda unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatens principer i Ungern (kommissionens förslag). |
| --- | --- |

(10)

Med hänsyn till att villkoren för tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 var uppfyllda antog kommissionen den 18 september 2022 ett förslag till ett rådets genomförandebeslut om åtgärder för att skydda unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatens principer i Ungern (kommissionens förslag).

| (11) | Enligt slutsatserna i kommissionens förslag finns det för det första allvarliga systembetingade oriktigheter, brister och svagheter i förfarandena för offentlig upphandling. Sådana oriktigheter har upptäckts vid flera på varandra följande revisioner som kommissionens avdelningar utfört både för programperioden 2007–2013 och för programperioden 2014–2020. Dessa revisioner avslutades med betydande totala finansiella korrigeringar, liksom flera utredningar utförda av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) som ledde till finansiella rekommendationer om återkrav av betydande belopp från Ungern. De tillgängliga uppgifterna indikerar dessutom att det har förekommit ovanligt höga procentandelar tilldelade kontrakt efter förfaranden där det bara en enda anbudsgivare deltog; tilldelning av kontrakt till specifika företag som gradvis har lagt under sig stora marknadsandelar; samt allvarliga brister i tilldelningen av ramavtal. Det finns dessutom farhågor när det gäller att reglerna om offentlig upphandling och intressekonflikter inte tillämpas på allmännyttiga truster och de enheter som de förvaltar, och bristen på transparens när det gäller dessa trusters förvaltning av medel. Dessa problem och deras upprepning över tid påvisar oförmåga, misslyckande eller ovillighet av systembetingad karaktär från de ungerska myndigheternas sida när det gäller att förhindra beslut som strider mot tillämplig rätt såvitt avser offentlig upphandling och intressekonflikter och därmed att på ett lämpligt sätt hantera riskerna för korruption. De utgör överträdelser av rättsstatens principer, särskilt rättssäkerhetsprincipen och principen om förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter, och ger upphov till farhågor vad gäller maktdelningen. |
| --- | --- |

(11)

Enligt slutsatserna i kommissionens förslag finns det för det första allvarliga systembetingade oriktigheter, brister och svagheter i förfarandena för offentlig upphandling. Sådana oriktigheter har upptäckts vid flera på varandra följande revisioner som kommissionens avdelningar utfört både för programperioden 2007–2013 och för programperioden 2014–2020. Dessa revisioner avslutades med betydande totala finansiella korrigeringar, liksom flera utredningar utförda av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) som ledde till finansiella rekommendationer om återkrav av betydande belopp från Ungern. De tillgängliga uppgifterna indikerar dessutom att det har förekommit ovanligt höga procentandelar tilldelade kontrakt efter förfaranden där det bara en enda anbudsgivare deltog; tilldelning av kontrakt till specifika företag som gradvis har lagt under sig stora marknadsandelar; samt allvarliga brister i tilldelningen av ramavtal. Det finns dessutom farhågor när det gäller att reglerna om offentlig upphandling och intressekonflikter inte tillämpas på allmännyttiga truster och de enheter som de förvaltar, och bristen på transparens när det gäller dessa trusters förvaltning av medel. Dessa problem och deras upprepning över tid påvisar oförmåga, misslyckande eller ovillighet av systembetingad karaktär från de ungerska myndigheternas sida när det gäller att förhindra beslut som strider mot tillämplig rätt såvitt avser offentlig upphandling och intressekonflikter och därmed att på ett lämpligt sätt hantera riskerna för korruption. De utgör överträdelser av rättsstatens principer, särskilt rättssäkerhetsprincipen och principen om förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter, och ger upphov till farhågor vad gäller maktdelningen.

| (12) | För det andra finns ytterligare problem när det gäller begränsningar av effektiv utredning och lagföring av påstådd brottslig verksamhet, åklagarmyndigheternas organisation och avsaknaden av ett fungerande och effektivt regelverk mot korruption. I synnerhet saknas effektiva rättsmedel vid en oberoende domstol mot åklagarmyndigheternas beslut att inte utreda eller lagföra påstådd korruption, bedrägeri och andra brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, det saknas krav på motivering när sådana fall fördelas eller omfördelas och det saknas regler som förhindrar godtyckliga beslut i detta avseende. Dessutom finns det ingen övergripande strategi för korruptionsbekämpning som täcker de områden som är mest relevanta för förebyggande av korruption; de förebyggande verktygen tas inte i full utsträckning till hjälp vid korruptionsutredningar, särskilt högprofilerade fall av korruption, och överlag saknas effektivt förebyggande och bekämpande av brottsliga bedrägerier och korruptionsbrott. Dessa problem utgör överträdelser av rättsstatens principer, särskilt när det gäller rättssäkerhet, förbudet mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter och ett effektivt rättsligt skydd. |
| --- | --- |

(12)

För det andra finns ytterligare problem när det gäller begränsningar av effektiv utredning och lagföring av påstådd brottslig verksamhet, åklagarmyndigheternas organisation och avsaknaden av ett fungerande och effektivt regelverk mot korruption. I synnerhet saknas effektiva rättsmedel vid en oberoende domstol mot åklagarmyndigheternas beslut att inte utreda eller lagföra påstådd korruption, bedrägeri och andra brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, det saknas krav på motivering när sådana fall fördelas eller omfördelas och det saknas regler som förhindrar godtyckliga beslut i detta avseende. Dessutom finns det ingen övergripande strategi för korruptionsbekämpning som täcker de områden som är mest relevanta för förebyggande av korruption; de förebyggande verktygen tas inte i full utsträckning till hjälp vid korruptionsutredningar, särskilt högprofilerade fall av korruption, och överlag saknas effektivt förebyggande och bekämpande av brottsliga bedrägerier och korruptionsbrott. Dessa problem utgör överträdelser av rättsstatens principer, särskilt när det gäller rättssäkerhet, förbudet mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter och ett effektivt rättsligt skydd.

| (13) | Enligt kommissionen åtgärdar de synpunkter som Ungern lagt fram i sina svar inte på ett lämpligt sätt de slutsatser som anges i underrättelsen och avsiktsförklaringen. I synnerhet fanns det i svaren inga belägg för att de förbättringar som Ungern nyligen gjort i sitt upphandlingssystem gett resultat (när det gäller transparens, konkurrensintensitet och kontroller av intressekonflikter). Även om vissa ändringar gjordes i det ungerska systemet för offentlig upphandling efter kommissionens revisioner finns det inga tecken på att dessa ändringar har påverkat konkurrensnivån på den ungerska marknaden. De uppgifter som kommissionen har tillgång till visar inte bara på en ökad koncentration av tilldelningar inom offentlig upphandling, utan också på en ökad sannolikhet för att aktörer inom det ungerska styrande partiet tilldelas kontrakten. Kommissionen beställde en studie som gav statistisk empirisk analys av mer än 270 000 offentliga upphandlingskontrakt i Ungern mellan 2005 och 2021. Iakttagelserna i studien bekräftades av resultaten av en granskning av vissa anbudsuppgifter avseende kontrakt som tilldelats vissa av de företag som identifierats som företag med politiska kopplingar. Dessutom samlade kommissionen in rapporter från medier och berörda parter inom turism-, kommunikations- och idrottssektorn. Ungern lade inte fram några bevis för att regler om intressekonflikter som är relevanta för att skydda unionsbudgeten är tillämpliga (eller i praktiken tillämpas) på allmännyttiga truster. |
| --- | --- |

(13)

Enligt kommissionen åtgärdar de synpunkter som Ungern lagt fram i sina svar inte på ett lämpligt sätt de slutsatser som anges i underrättelsen och avsiktsförklaringen. I synnerhet fanns det i svaren inga belägg för att de förbättringar som Ungern nyligen gjort i sitt upphandlingssystem gett resultat (när det gäller transparens, konkurrensintensitet och kontroller av intressekonflikter). Även om vissa ändringar gjordes i det ungerska systemet för offentlig upphandling efter kommissionens revisioner finns det inga tecken på att dessa ändringar har påverkat konkurrensnivån på den ungerska marknaden. De uppgifter som kommissionen har tillgång till visar inte bara på en ökad koncentration av tilldelningar inom offentlig upphandling, utan också på en ökad sannolikhet för att aktörer inom det ungerska styrande partiet tilldelas kontrakten. Kommissionen beställde en studie som gav statistisk empirisk analys av mer än 270 000 offentliga upphandlingskontrakt i Ungern mellan 2005 och 2021. Iakttagelserna i studien bekräftades av resultaten av en granskning av vissa anbudsuppgifter avseende kontrakt som tilldelats vissa av de företag som identifierats som företag med politiska kopplingar. Dessutom samlade kommissionen in rapporter från medier och berörda parter inom turism-, kommunikations- och idrottssektorn. Ungern lade inte fram några bevis för att regler om intressekonflikter som är relevanta för att skydda unionsbudgeten är tillämpliga (eller i praktiken tillämpas) på allmännyttiga truster.

| (14) | De identifierade oriktigheterna, bristerna och svagheterna är utbredda och sammanflätade, vilket innebär att det inte går att åtgärda riskerna för unionsbudgeten på ett effektivare sätt med andra förfaranden än de som föreskrivs i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. Även om vissa medel som finns tillgängliga enligt sektorsspecifika regler kan användas, såsom revisioner utförda av kommissionens avdelningar och finansiella korrigeringar för oriktigheter som inte korrigerats av de ungerska myndigheterna, är de åtgärderna i allmänhet relaterade till utgifter som redan deklarerats till kommissionen, och det faktum att bristerna förekommit under många år visar att finansiella korrigeringar inte är tillräckliga för att skydda unionens ekonomiska intressen från vare sig nuvarande eller framtida risker. |
| --- | --- |

(14)

De identifierade oriktigheterna, bristerna och svagheterna är utbredda och sammanflätade, vilket innebär att det inte går att åtgärda riskerna för unionsbudgeten på ett effektivare sätt med andra förfaranden än de som föreskrivs i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. Även om vissa medel som finns tillgängliga enligt sektorsspecifika regler kan användas, såsom revisioner utförda av kommissionens avdelningar och finansiella korrigeringar för oriktigheter som inte korrigerats av de ungerska myndigheterna, är de åtgärderna i allmänhet relaterade till utgifter som redan deklarerats till kommissionen, och det faktum att bristerna förekommit under många år visar att finansiella korrigeringar inte är tillräckliga för att skydda unionens ekonomiska intressen från vare sig nuvarande eller framtida risker.

| (15) | När det gäller efterlevnaden och övervakningen av de nödvändiga villkoren i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (2) bör det noteras att den enda konsekvensen av att inte uppfylla ett av de nödvändiga villkor som avses i artikel 15.5 i den förordningen är att kommissionen inte kommer att ersätta den berörda medlemsstaten för utgifter för insatser som är kopplade till det specifika målet. Förordning (EU, Euratom) 2020/2092 föreskriver ett vidare spektrum av möjliga åtgärder för att skydda unionsbudgeten, inbegripet tillfälligt upphävande av godkännandet av ett eller flera program samt innehållande av åtaganden inom ramen för delad förvaltning. De möjliga åtgärderna enligt förordning (EU, Euratom) 2020/2092 gäller också förfinansiering, vilket inte föreskrivs i artikel 15 i förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller efterlevnaden och övervakningen av de nödvändiga villkoren i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (2) bör det noteras att den enda konsekvensen av att inte uppfylla ett av de nödvändiga villkor som avses i artikel 15.5 i den förordningen är att kommissionen inte kommer att ersätta den berörda medlemsstaten för utgifter för insatser som är kopplade till det specifika målet. Förordning (EU, Euratom) 2020/2092 föreskriver ett vidare spektrum av möjliga åtgärder för att skydda unionsbudgeten, inbegripet tillfälligt upphävande av godkännandet av ett eller flera program samt innehållande av åtaganden inom ramen för delad förvaltning. De möjliga åtgärderna enligt förordning (EU, Euratom) 2020/2092 gäller också förfinansiering, vilket inte föreskrivs i artikel 15 i förordning (EU) 2021/1060.

| (16) | När det gäller tillämpning av regler för offentlig upphandling och tolkning av dessa, klargörs i skäl 17 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 att den unionslagstiftning som avses i artikel 6.1 i den förordningen är finansiell och sektorsspecifik. Överträdelseförfaranden grundar sig inte på en lagstiftningsakt utan direkt på artikel 258 i EUF-fördraget. Den bestämmelsen i primärrätten kan inte anses utgöra unionslagstiftning i den mening som avses i artikel 6.1 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller tillämpning av regler för offentlig upphandling och tolkning av dessa, klargörs i skäl 17 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 att den unionslagstiftning som avses i artikel 6.1 i den förordningen är finansiell och sektorsspecifik. Överträdelseförfaranden grundar sig inte på en lagstiftningsakt utan direkt på artikel 258 i EUF-fördraget. Den bestämmelsen i primärrätten kan inte anses utgöra unionslagstiftning i den mening som avses i artikel 6.1 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092.

| (17) | Enligt artikel 22.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (3) ska medlemsstaterna vid genomförandet av åtgärder inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen. För att säkerställa överensstämmelse med artikel 22 i den förordningen lade kommissionen den 30 november 2022 fram ett förslag till rådets genomförandebeslut om godkännande av bedömningen av Ungerns återhämtnings- och resiliensplan, som innehåller delmål som införlivar de åtaganden som Ungern gjort inom ramen för de korrigerande åtgärder som överenskommits med kommissionen inom ramen för detta förfarande.
  Det primära ansvaret för att följa unionsrätten och nationell rätt vid genomförandet av åtgärderna inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens ligger kvar hos medlemsstaterna, i enlighet med artikel 22.1 i förordning (EU) 2021/241, medan kommissionen i enlighet med artikel 22.5 i den förordningen kan vidta korrigerande åtgärder vid bedrägeri, korruption eller intressekonflikt som påverkar unionens ekonomiska intressen och som inte har åtgärdats av medlemsstaten, eller vid allvarligt åsidosättande av en skyldighet som följer av låneavtalet eller finansieringsavtalet. Dessutom är delmålen villkor som måste uppfyllas för att Ungern ska kunna lämna in ansökningar om framtida utbetalningar enligt återhämtnings- och resiliensplanen. De kan därför inte på ett tillräckligt direkt sätt skydda unionens ekonomiska intressen i samband med överträdelser av rättsstatsprincipen som redan påverkar eller riskerar att påverka genomförandet i Ungern av andra utgiftsprogram som finansieras genom unionens budget. Än viktigare är att Ungerns återhämtnings- och resiliensplan ännu inte har färdigställts, och dess innehåll och kapacitet att skydda unionens ekonomiska intressen beror på de faktiska åtgärder den kommer att innehålla, men även på hur Ungern kommer att genomföra åtgärderna. Att tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) 2021/241 skulle därför inte göra det möjligt för kommissionen att skydda unionsbudgeten på ett mer effektivt sätt i detta fall. |
| --- | --- |

(17)

Enligt artikel 22.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (3) ska medlemsstaterna vid genomförandet av åtgärder inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen. För att säkerställa överensstämmelse med artikel 22 i den förordningen lade kommissionen den 30 november 2022 fram ett förslag till rådets genomförandebeslut om godkännande av bedömningen av Ungerns återhämtnings- och resiliensplan, som innehåller delmål som införlivar de åtaganden som Ungern gjort inom ramen för de korrigerande åtgärder som överenskommits med kommissionen inom ramen för detta förfarande.

Det primära ansvaret för att följa unionsrätten och nationell rätt vid genomförandet av åtgärderna inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens ligger kvar hos medlemsstaterna, i enlighet med artikel 22.1 i förordning (EU) 2021/241, medan kommissionen i enlighet med artikel 22.5 i den förordningen kan vidta korrigerande åtgärder vid bedrägeri, korruption eller intressekonflikt som påverkar unionens ekonomiska intressen och som inte har åtgärdats av medlemsstaten, eller vid allvarligt åsidosättande av en skyldighet som följer av låneavtalet eller finansieringsavtalet. Dessutom är delmålen villkor som måste uppfyllas för att Ungern ska kunna lämna in ansökningar om framtida utbetalningar enligt återhämtnings- och resiliensplanen. De kan därför inte på ett tillräckligt direkt sätt skydda unionens ekonomiska intressen i samband med överträdelser av rättsstatsprincipen som redan påverkar eller riskerar att påverka genomförandet i Ungern av andra utgiftsprogram som finansieras genom unionens budget. Än viktigare är att Ungerns återhämtnings- och resiliensplan ännu inte har färdigställts, och dess innehåll och kapacitet att skydda unionens ekonomiska intressen beror på de faktiska åtgärder den kommer att innehålla, men även på hur Ungern kommer att genomföra åtgärderna. Att tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) 2021/241 skulle därför inte göra det möjligt för kommissionen att skydda unionsbudgeten på ett mer effektivt sätt i detta fall.

| (18) | Mot bakgrund av allt det ovanstående skulle inget annat unionsrättsligt förfarande göra det möjligt för kommissionen att skydda unionsbudgeten på ett mer effektivt sätt än det förfarande som fastställs i artikel 6 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av allt det ovanstående skulle inget annat unionsrättsligt förfarande göra det möjligt för kommissionen att skydda unionsbudgeten på ett mer effektivt sätt än det förfarande som fastställs i artikel 6 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092.

| (19) | De identifierade överträdelsernas potentiella inverkan på den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen anses vara särskilt betydande, med tanke på att dessa överträdelser har en inneboende koppling till processen inom ramen för vilken Ungern använder unionsmedlen, eftersom de består i att myndigheter som beslutar om tilldelning av kontrakt som finansieras genom unionsbudgeten inte fungerar korrekt. Inverkan kan dessutom än mer betydande om de identifierade överträdelserna kombineras med de begränsningar av och hinder för upptäckt, utredning och korrigering av bedrägerier som identifierats som ytterligare grunder relaterade till utredning, lagföring och regelverket mot korruption. |
| --- | --- |

(19)

De identifierade överträdelsernas potentiella inverkan på den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen anses vara särskilt betydande, med tanke på att dessa överträdelser har en inneboende koppling till processen inom ramen för vilken Ungern använder unionsmedlen, eftersom de består i att myndigheter som beslutar om tilldelning av kontrakt som finansieras genom unionsbudgeten inte fungerar korrekt. Inverkan kan dessutom än mer betydande om de identifierade överträdelserna kombineras med de begränsningar av och hinder för upptäckt, utredning och korrigering av bedrägerier som identifierats som ytterligare grunder relaterade till utredning, lagföring och regelverket mot korruption.

| (20) | Med tanke på arten av slutsatserna när det gäller offentlig upphandling bör de lämpliga åtgärder som ska antas enligt artikel 4.1 förordning (EU, Euratom) 2020/2092 (de lämpliga åtgärderna) avse unionsfinansiering som huvudsakligen genomförs genom offentlig upphandling. De kommissionsrevisioner där bristfälliga och oriktiga processer för offentlig upphandling identifierades omfattade området för sammanhållningspolitiken, och trots att dessa bristers och oriktigheters inverkan på unionsbudgeten har korrigerats ekonomiskt genom tillämpning av reglerna för sammanhållningspolitiken, påvisar de oförmåga, misslyckande eller ovillighet av systembetingad karaktär från de ungerska myndigheternas sida när det gäller att förhindra beslut som strider mot tillämplig rätt om offentlig upphandling och intressekonflikter, och därmed att på ett lämpligt sätt åtgärda riskerna för korruption. |
| --- | --- |

(20)

Med tanke på arten av slutsatserna när det gäller offentlig upphandling bör de lämpliga åtgärder som ska antas enligt artikel 4.1 förordning (EU, Euratom) 2020/2092 (de lämpliga åtgärderna) avse unionsfinansiering som huvudsakligen genomförs genom offentlig upphandling. De kommissionsrevisioner där bristfälliga och oriktiga processer för offentlig upphandling identifierades omfattade området för sammanhållningspolitiken, och trots att dessa bristers och oriktigheters inverkan på unionsbudgeten har korrigerats ekonomiskt genom tillämpning av reglerna för sammanhållningspolitiken, påvisar de oförmåga, misslyckande eller ovillighet av systembetingad karaktär från de ungerska myndigheternas sida när det gäller att förhindra beslut som strider mot tillämplig rätt om offentlig upphandling och intressekonflikter, och därmed att på ett lämpligt sätt åtgärda riskerna för korruption.

| (21) | De program som ska skyddas genom de lämpliga åtgärderna bör i första hand vara sammanhållningspolitiska program 2021–2027 som förväntas genomföras främst genom offentlig upphandling, i analogi med Ungerns sätt att genomföra motsvarande program under den fleråriga budgetramen 2014–2020. Dessa program är det operativa programmet för miljö och energieffektivitet plus, det operativa programmet för integrerad transport plus och det operativa programmet för territoriell utveckling och utbyggnad plus (de berörda programmen). De berörda programmen uppskattas genomföras genom offentlig upphandling till 85–90 %. |
| --- | --- |

(21)

De program som ska skyddas genom de lämpliga åtgärderna bör i första hand vara sammanhållningspolitiska program 2021–2027 som förväntas genomföras främst genom offentlig upphandling, i analogi med Ungerns sätt att genomföra motsvarande program under den fleråriga budgetramen 2014–2020. Dessa program är det operativa programmet för miljö och energieffektivitet plus, det operativa programmet för integrerad transport plus och det operativa programmet för territoriell utveckling och utbyggnad plus (de berörda programmen). De berörda programmen uppskattas genomföras genom offentlig upphandling till 85–90 %.

| (22) | De lämpliga åtgärderna bör också avse åtgärder inom ramen för unionsprogram som genomförs med direkt och indirekt förvaltning, för vilka allmännyttiga truster och enheter som underhålls av dem, som anses vara offentliga enheter i den mening som avses i artiklarna 2 b och 5.1 a i förordning (EU, Euratom) 2020/2092, kan vara bidragsmottagare eller genomförandeorgan. När det gäller de identifierade överträdelser som är relevanta för allmännyttiga truster bör alla unionsprogram som genomförs med direkt eller indirekt förvaltning omfattas av de lämpliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(22)

De lämpliga åtgärderna bör också avse åtgärder inom ramen för unionsprogram som genomförs med direkt och indirekt förvaltning, för vilka allmännyttiga truster och enheter som underhålls av dem, som anses vara offentliga enheter i den mening som avses i artiklarna 2 b och 5.1 a i förordning (EU, Euratom) 2020/2092, kan vara bidragsmottagare eller genomförandeorgan. När det gäller de identifierade överträdelser som är relevanta för allmännyttiga truster bör alla unionsprogram som genomförs med direkt eller indirekt förvaltning omfattas av de lämpliga åtgärderna.

| (23) | I linje med de proportionalitetskrav som fastställs i artikel 5.3 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 bör den lämpliga nivån på de åtgärder som ska tillämpas fastställas med en procentsats som återspeglar den relaterade risken för unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(23)

I linje med de proportionalitetskrav som fastställs i artikel 5.3 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 bör den lämpliga nivån på de åtgärder som ska tillämpas fastställas med en procentsats som återspeglar den relaterade risken för unionsbudgeten.

| (24) | Mot bakgrund av allvaret, frekvensen och varaktigheten av de identifierade systembetingade överträdelserna vid offentlig upphandling kan den ekonomiska risken för unionsbudgetens sunda ekonomiska förvaltning anses vara mycket betydande och motiverar därför åtgärder med en mycket höggradig ekonomisk inverkan. |
| --- | --- |

(24)

Mot bakgrund av allvaret, frekvensen och varaktigheten av de identifierade systembetingade överträdelserna vid offentlig upphandling kan den ekonomiska risken för unionsbudgetens sunda ekonomiska förvaltning anses vara mycket betydande och motiverar därför åtgärder med en mycket höggradig ekonomisk inverkan.

| (25) | Enligt artikel 6.6 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 ska de uppgifter som inkommit och eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten samt lämpligheten av eventuella föreslagna korrigerande åtgärder beaktas vid beslut om lämpliga åtgärder. De korrigerande åtgärder som Ungern föreslagit bör därför inkluderas i bedömningen. |
| --- | --- |

(25)

Enligt artikel 6.6 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 ska de uppgifter som inkommit och eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten samt lämpligheten av eventuella föreslagna korrigerande åtgärder beaktas vid beslut om lämpliga åtgärder. De korrigerande åtgärder som Ungern föreslagit bör därför inkluderas i bedömningen.

| (26) | Ungern angav 17 korrigerande åtgärder i sitt andra svar och kompletterade sedan dessa åtaganden med en skrivelse som lämnades till kommissionen den 13 september 2022. Ungern anser att åtgärderna skulle åtgärda alla problem som kommissionen tog upp i underrättelsen. De föreslagna korrigerande åtgärderna är följande:






  a) | Stärka förebyggandet, upptäckten och korrigeringen av olagligheter och oriktigheter när det gäller genomförandet av unionsmedel, genom en nyinrättad integritetsmyndighet. |
| --- | --- | --- |

(26)

Ungern angav 17 korrigerande åtgärder i sitt andra svar och kompletterade sedan dessa åtaganden med en skrivelse som lämnades till kommissionen den 13 september 2022. Ungern anser att åtgärderna skulle åtgärda alla problem som kommissionen tog upp i underrättelsen. De föreslagna korrigerande åtgärderna är följande:

a)

Stärka förebyggandet, upptäckten och korrigeringen av olagligheter och oriktigheter när det gäller genomförandet av unionsmedel, genom en nyinrättad integritetsmyndighet.

| b) | Inrätta en arbetsgrupp för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

b)

Inrätta en arbetsgrupp för korruptionsbekämpning.

| c) | Stärka regelverket mot korruption. |
| --- | --- |

c)

Stärka regelverket mot korruption.

| d) | Säkerställa insyn i hur stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse använder unionsstöd. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa insyn i hur stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse använder unionsstöd.

| e) | Införa ett särskilt förfarande för vissa brott relaterade till myndighetsutövning eller förvaltning av offentlig egendom. |
| --- | --- |

e)

Införa ett särskilt förfarande för vissa brott relaterade till myndighetsutövning eller förvaltning av offentlig egendom.

| f) | Stärka revisions- och kontrollmekanismerna för att garantera sund användning av unionsstöd. |
| --- | --- |

f)

Stärka revisions- och kontrollmekanismerna för att garantera sund användning av unionsstöd.

| g) | Minska den andel anbudsförfaranden med ett enda anbud som finansieras med unionsmedel. |
| --- | --- |

g)

Minska den andel anbudsförfaranden med ett enda anbud som finansieras med unionsmedel.

| h) | Minska den andel anbudsförfaranden med ett enda anbud som finansieras genom statsbudgeten. |
| --- | --- |

h)

Minska den andel anbudsförfaranden med ett enda anbud som finansieras genom statsbudgeten.

| i) | Utveckla ett rapporteringsverktyg för förfaranden med ett enda anbud för att övervaka och rapportera om förfaranden för offentlig upphandling som avslutats efter ett enda anbud. |
| --- | --- |

i)

Utveckla ett rapporteringsverktyg för förfaranden med ett enda anbud för att övervaka och rapportera om förfaranden för offentlig upphandling som avslutats efter ett enda anbud.

| j) | Utveckla ett elektroniskt system för offentlig upphandling för att öka insynen. |
| --- | --- |

j)

Utveckla ett elektroniskt system för offentlig upphandling för att öka insynen.

| k) | Utveckla en ram för resultatmätning för bedömning av offentliga upphandlingars ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

k)

Utveckla en ram för resultatmätning för bedömning av offentliga upphandlingars ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet.

| l) | Anta en handlingsplan för att öka konkurrensen inom offentlig upphandling. |
| --- | --- |

l)

Anta en handlingsplan för att öka konkurrensen inom offentlig upphandling.

| m) | Tillhandahålla utbildning för mikroföretag samt små och medelstora företag om metoder för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

m)

Tillhandahålla utbildning för mikroföretag samt små och medelstora företag om metoder för offentlig upphandling.

| n) | Inrätta ett stödsystem för att kompensera för kostnader som mikroföretag och små och medelstora företag ådrar sig vid deltagande i offentlig upphandling. |
| --- | --- |

n)

Inrätta ett stödsystem för att kompensera för kostnader som mikroföretag och små och medelstora företag ådrar sig vid deltagande i offentlig upphandling.

| o) | Använda kommissionens riskbedömningsverktyg Arachne. |
| --- | --- |

o)

Använda kommissionens riskbedömningsverktyg Arachne.

| p) | Stärka samarbetet med Olaf. |
| --- | --- |

p)

Stärka samarbetet med Olaf.

| q) | Anta en rättsakt som säkerställer ökad insyn i de offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

q)

Anta en rättsakt som säkerställer ökad insyn i de offentliga utgifterna.

| (27) | I tretton av de korrigerande åtgärderna fastställs viktiga genomförandesteg som ska vara uppfyllda senast den 19 november 2022. Ungern har åtagit sig att senast den 19 november 2022 och därefter var tredje månad underrätta kommissionen om genomförandet av de korrigerande åtgärderna, inbegripet de ytterligare åtagandena i skrivelsen av den 13 september 2022. För fyra korrigerande åtgärder, nämligen de korrigerande åtgärderna h och l–n, angav kommissionen att det inte fanns några omedelbara viktiga genomförandesteg, eftersom de kräver en längre genomförandeperiod, och att den ska övervaka genomförandet av dem som en del av sin övervakning av alla korrigerande åtgärder, på grundval av den kvartalsvisa rapportering som Ungern genom sin skrivelse av den 19 november 2022 åtagit sig att genomföra, till och med den 31 december 2028. |
| --- | --- |

(27)

I tretton av de korrigerande åtgärderna fastställs viktiga genomförandesteg som ska vara uppfyllda senast den 19 november 2022. Ungern har åtagit sig att senast den 19 november 2022 och därefter var tredje månad underrätta kommissionen om genomförandet av de korrigerande åtgärderna, inbegripet de ytterligare åtagandena i skrivelsen av den 13 september 2022. För fyra korrigerande åtgärder, nämligen de korrigerande åtgärderna h och l–n, angav kommissionen att det inte fanns några omedelbara viktiga genomförandesteg, eftersom de kräver en längre genomförandeperiod, och att den ska övervaka genomförandet av dem som en del av sin övervakning av alla korrigerande åtgärder, på grundval av den kvartalsvisa rapportering som Ungern genom sin skrivelse av den 19 november 2022 åtagit sig att genomföra, till och med den 31 december 2028.

| (28) | På ett allmänt plan åtog sig Ungern att vidta de korrigerande åtgärder som landet föreslagit i sitt andra svar för att villkorslöst åtgärda de problem som togs upp i underrättelsen och att hålla dem och tillhörande lagstiftning i kraft utan tidsbegränsning samt att vederbörligen upprätthålla efterlevnaden av de regler som fastställs i den. |
| --- | --- |

(28)

På ett allmänt plan åtog sig Ungern att vidta de korrigerande åtgärder som landet föreslagit i sitt andra svar för att villkorslöst åtgärda de problem som togs upp i underrättelsen och att hålla dem och tillhörande lagstiftning i kraft utan tidsbegränsning samt att vederbörligen upprätthålla efterlevnaden av de regler som fastställs i den.

| (29) | Precis som förtydligats i den motivering som åtföljde kommissionens förslag ansåg kommissionen att de föreslagna korrigerande åtgärderna tillsammans i princip skulle kunna åtgärda problemen med systembetingade oriktigheter, brister och svagheter i offentlig upphandling, risker för intressekonflikter och farhågor rörande ”allmännyttiga truster”, samt de ytterligare grunderna avseende utredning, lagföring och regelverket mot korruption, förutsatt att alla åtgärder genomförs korrekt och på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

(29)

Precis som förtydligats i den motivering som åtföljde kommissionens förslag ansåg kommissionen att de föreslagna korrigerande åtgärderna tillsammans i princip skulle kunna åtgärda problemen med systembetingade oriktigheter, brister och svagheter i offentlig upphandling, risker för intressekonflikter och farhågor rörande ”allmännyttiga truster”, samt de ytterligare grunderna avseende utredning, lagföring och regelverket mot korruption, förutsatt att alla åtgärder genomförs korrekt och på ett ändamålsenligt sätt.

| (30) | Kommissionen tillade dock också att genomförandebestämmelserna för de föreslagna korrigerande åtgärderna ännu inte hade fastställts, särskilt i fråga om hur viktiga delar av åtgärderna skulle införlivas i de faktiska rättsakter som ska antas för genomförandet av de korrigerande åtgärderna. Med tanke på att flera av de problem som identifierats i Ungern inte bara handlar om ändringar av den rättsliga ramen utan framför allt om det konkreta genomförandet av förändringar i praktiken, vilket tar längre tid innan det ger konkreta resultat, kvarstod vid tiden för kommissionens förslag en risk för unionsbudgeten, tills åtminstone de viktigaste delarna av vissa av de korrigerande åtgärderna genomförts i enlighet med den tidsplan för de korrigerande åtgärderna som Ungern lämnade in i sitt andra svar. I avvaktan på ikraftträdandet av de centrala lagstiftningstexter som skulle genomföra många av de föreslagna korrigerande åtgärderna och med beaktande av bedömningen i den motivering som åtföljde kommissionens förslag liksom möjligheten att åtgärderna kanske inte genomförs korrekt, eller att åtgärdernas ändamålsenlighet urvattnas när de utarbetas mer i detalj, uppskattade kommissionen att risknivån för unionsbudgeten motsvarade 65 % av det berörda programmet, dvs. 5 procentenheter under den uppskattade risken utan korrigerande åtgärder. Kommissionen föreslog därför att rådet skulle anta lämpliga åtgärder enligt artikel 6.9 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen tillade dock också att genomförandebestämmelserna för de föreslagna korrigerande åtgärderna ännu inte hade fastställts, särskilt i fråga om hur viktiga delar av åtgärderna skulle införlivas i de faktiska rättsakter som ska antas för genomförandet av de korrigerande åtgärderna. Med tanke på att flera av de problem som identifierats i Ungern inte bara handlar om ändringar av den rättsliga ramen utan framför allt om det konkreta genomförandet av förändringar i praktiken, vilket tar längre tid innan det ger konkreta resultat, kvarstod vid tiden för kommissionens förslag en risk för unionsbudgeten, tills åtminstone de viktigaste delarna av vissa av de korrigerande åtgärderna genomförts i enlighet med den tidsplan för de korrigerande åtgärderna som Ungern lämnade in i sitt andra svar. I avvaktan på ikraftträdandet av de centrala lagstiftningstexter som skulle genomföra många av de föreslagna korrigerande åtgärderna och med beaktande av bedömningen i den motivering som åtföljde kommissionens förslag liksom möjligheten att åtgärderna kanske inte genomförs korrekt, eller att åtgärdernas ändamålsenlighet urvattnas när de utarbetas mer i detalj, uppskattade kommissionen att risknivån för unionsbudgeten motsvarade 65 % av det berörda programmet, dvs. 5 procentenheter under den uppskattade risken utan korrigerande åtgärder. Kommissionen föreslog därför att rådet skulle anta lämpliga åtgärder enligt artikel 6.9 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092.

| (31) | Med beaktande av att Ungern hade åtagit sig att vidta korrigerande åtgärder för att åtgärda situationen i enlighet med en detaljerad tidsplan och att kommissionen ansåg att de föreslagna korrigerande åtgärderna sammantaget, om de specificeras och genomförs korrekt och i enlighet med den detaljerade tidsplanen, i princip skulle kunna lösa problemen, beslutade rådet den 13 oktober 2022 efter en begäran från Ungern, att det förelåg exceptionella omständigheter i enlighet med artikel 6.10 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 som var tillräckliga för att det skulle vara berättigat att förlänga tidsfristen för antagande av genomförandebeslutet med ytterligare två månader för att ge kommissionen och rådet tillräckligt med tid för att bedöma antagandet och det effektiva genomförandet av de korrigerande åtgärderna, med tanke på det stora antalet och deras tekniska komplexitet. |
| --- | --- |

(31)

Med beaktande av att Ungern hade åtagit sig att vidta korrigerande åtgärder för att åtgärda situationen i enlighet med en detaljerad tidsplan och att kommissionen ansåg att de föreslagna korrigerande åtgärderna sammantaget, om de specificeras och genomförs korrekt och i enlighet med den detaljerade tidsplanen, i princip skulle kunna lösa problemen, beslutade rådet den 13 oktober 2022 efter en begäran från Ungern, att det förelåg exceptionella omständigheter i enlighet med artikel 6.10 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 som var tillräckliga för att det skulle vara berättigat att förlänga tidsfristen för antagande av genomförandebeslutet med ytterligare två månader för att ge kommissionen och rådet tillräckligt med tid för att bedöma antagandet och det effektiva genomförandet av de korrigerande åtgärderna, med tanke på det stora antalet och deras tekniska komplexitet.

| (32) | För att hålla de tidsfrister som fastställts i de viktiga genomförandestegen antog Ungern flera rättsakter mellan slutet av september och början av oktober 2022. Ytterligare intensiva diskussioner mellan de ungerska myndigheterna och kommissionens avdelningar var nödvändiga för att försöka säkerställa att dessa rättsakter helt överensstämmer med de korrigerande åtgärderna och att de blir ändamålsenliga. Som ett resultat av dessa diskussioner lade den ungerska regeringen den 15 november 2022 fram ett så kallat tjänstepaket för nationalförsamlingen med ett antal föreslagna ändringar av de lagtexter som hade antagits i slutet av september och början av oktober 2022.
  Tjänstepaketet består av två lagförslag, ett (T/2033) för antagande enligt det ordinarie förfarandet, för vilket slutomröstningen ägde rum den 22 november 2022, och det andra lagförslaget (T/2032) för antagande enligt det förfarande som gäller för kardinallagar (som kräver två tredjedels majoritet), för vilket slutomröstningen ägde rum den 7 december 2022. Den nationella församlingen antog båda akterna. Genom skrivelser som lämnades in till kommissionen den 19 november, den 26 november, och den 6 och 7 december 2022 informerade Ungern kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att genomföra de tidigare åtagandena. |
| --- | --- |

(32)

För att hålla de tidsfrister som fastställts i de viktiga genomförandestegen antog Ungern flera rättsakter mellan slutet av september och början av oktober 2022. Ytterligare intensiva diskussioner mellan de ungerska myndigheterna och kommissionens avdelningar var nödvändiga för att försöka säkerställa att dessa rättsakter helt överensstämmer med de korrigerande åtgärderna och att de blir ändamålsenliga. Som ett resultat av dessa diskussioner lade den ungerska regeringen den 15 november 2022 fram ett så kallat tjänstepaket för nationalförsamlingen med ett antal föreslagna ändringar av de lagtexter som hade antagits i slutet av september och början av oktober 2022.

Tjänstepaketet består av två lagförslag, ett (T/2033) för antagande enligt det ordinarie förfarandet, för vilket slutomröstningen ägde rum den 22 november 2022, och det andra lagförslaget (T/2032) för antagande enligt det förfarande som gäller för kardinallagar (som kräver två tredjedels majoritet), för vilket slutomröstningen ägde rum den 7 december 2022. Den nationella församlingen antog båda akterna. Genom skrivelser som lämnades in till kommissionen den 19 november, den 26 november, och den 6 och 7 december 2022 informerade Ungern kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att genomföra de tidigare åtagandena.

| (33) | Den 30 november 2022 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om de korrigerande åtgärder som Ungern anmält och tillhandahöll rådet en bedömning av lämpligheten hos de korrigerande åtgärder som Ungern antagit från och med den 19 november 2022. Efter en begäran från rådet den 6 december 2022 tillhandahöll kommissionen den 9 december 2022 en uppdaterad bedömning angående de ytterligare åtgärder som vidtagits av Ungern fram till den 7 december 2022. Kommissionens meddelande av den 30 november 2022 och den uppdaterade bedömningen av den 9 december 2022, utgör sammantaget med den motivering som åtföljde kommissionens förslag grunden för överläggningarna i rådet. |
| --- | --- |

(33)

Den 30 november 2022 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om de korrigerande åtgärder som Ungern anmält och tillhandahöll rådet en bedömning av lämpligheten hos de korrigerande åtgärder som Ungern antagit från och med den 19 november 2022. Efter en begäran från rådet den 6 december 2022 tillhandahöll kommissionen den 9 december 2022 en uppdaterad bedömning angående de ytterligare åtgärder som vidtagits av Ungern fram till den 7 december 2022. Kommissionens meddelande av den 30 november 2022 och den uppdaterade bedömningen av den 9 december 2022, utgör sammantaget med den motivering som åtföljde kommissionens förslag grunden för överläggningarna i rådet.

a)   Stärkande av förebyggande, upptäckt och korrigering av olagligheter och oriktigheter när det gäller genomförandet av unionsmedel genom en nyinrättad integritetsmyndighet

Stärkande av förebyggande, upptäckt och korrigering av olagligheter och oriktigheter när det gäller genomförandet av unionsmedel genom en nyinrättad integritetsmyndighet

| (34) | Ungern åtog sig att inrätta en ny integritetsmyndighet i syfte att stärka förebyggande, upptäckt och korrigering av bedrägerier, intressekonflikter och korruption samt andra olagligheter och oriktigheter i samband med genomförandet av allt finansiellt stöd från unionen. Inrättandet av integritetsmyndigheten, ett nytt organ i Ungern, är en övergripande åtgärd som syftar till att avhjälpa de systembetingade överträdelserna av rättsstatens principer när det gäller offentlig upphandling som påverkar unionens ekonomiska intressen. Det är därför en av de centrala korrigerande åtgärder som Ungern föreslagit för att bemöta kommissionens farhågor. |
| --- | --- |

(34)

Ungern åtog sig att inrätta en ny integritetsmyndighet i syfte att stärka förebyggande, upptäckt och korrigering av bedrägerier, intressekonflikter och korruption samt andra olagligheter och oriktigheter i samband med genomförandet av allt finansiellt stöd från unionen. Inrättandet av integritetsmyndigheten, ett nytt organ i Ungern, är en övergripande åtgärd som syftar till att avhjälpa de systembetingade överträdelserna av rättsstatens principer när det gäller offentlig upphandling som påverkar unionens ekonomiska intressen. Det är därför en av de centrala korrigerande åtgärder som Ungern föreslagit för att bemöta kommissionens farhågor.

| (35) | Ungern har i den föreslagna korrigerande åtgärden inkluderat ett antal aspekter som kommissionen vid tidpunkten för kommissionens förslag bedömde positivt, särskilt i fråga om den nya integritetsmyndighetens syfte och mål, ii) omfattningen av dess mandat och långtgående befogenheter, inbegripet befogenhet att instruera upphandlande myndigheter att avbryta anbudsförfaranden, begära att administrativa utredningsorgan genomför utredningar och rekommendera att specifika ekonomiska aktörer utesluts från unionsfinansiering, rätten att begära rättslig prövning av alla myndighetsbeslut som rör förfaranden för offentlig upphandling som inbegriper någon form av unionsstöd (och som kan bli föremål för rättslig prövning) osv., iii) reglerna om utseende av integritetsmyndighetens styrelse och om en behörighetskommitté som ska medverka i syfte att garantera att integritetsmyndigheten är helt oberoende. Dessutom har Ungern åtagit sig att se till att integritetsmyndigheten kommer att förlita sig på fakta som fastställts genom rättsliga beslut, att den kommer att kunna väcka talan vid domstol och att dess egna beslut kommer att kunna bli föremål för rättslig prövning.
  Ungern har därför också åtagit sig att alla domstolar i Ungern som handlägger civil-, förvaltnings- och brottmål, inbegripet de som är relevanta för skyddet av unionens ekonomiska intressen, kommer att uppfylla kraven på att vara oberoende, opartiska och inrättade enligt lag i enlighet med artikel 19.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och det berörda unionsregelverket. Ungern åtog sig också att ta viktiga genomförandestegför inrättandet av integritetsmyndigheten senast den 19 november 2022. Efter det att kommissionens förslag lagts fram för rådet antog Ungern den 4 oktober 2022 lagen om inrättande av integritetsmyndigheten (lag XXVII från 2022 om kontroll av användningen av Europeiska unionens budgetmedel, lagen om integritetsmyndigheten), som trädde i kraft den 11 oktober 2022. Ytterligare ändringar av lagen om integritetsmyndigheten infördes som en del av de två lagförslag utgörande det tjänstepaket som lades fram för nationalförsamlingen den 15 november 2022 och med avseende på vilket omröstning skedde den 22 november 2022 och den 7 december 2022. I enlighet med kraven i den korrigerande åtgärden samrådde Ungern med Europarådet och OECD i den process som ledde fram till antagandet av lagen om integritetsmyndigheten och beaktade vissa rekommendationer. Parallellt med lagstiftningsförfarandena inledde de ungerska myndigheterna den 23 september 2022 ett förfarande för urval och utseende av ledamöter i behörighetskommittén och sedan, den 14 oktober 2022, för ledamöterna i integritetsmyndighetens styrelse, vilka slutligen utsågs den 4 november 2022. Integritetsmyndigheten höll sitt första officiella möte den 18 november 2022. |
| --- | --- |

(35)

Ungern har i den föreslagna korrigerande åtgärden inkluderat ett antal aspekter som kommissionen vid tidpunkten för kommissionens förslag bedömde positivt, särskilt i fråga om den nya integritetsmyndighetens syfte och mål, ii) omfattningen av dess mandat och långtgående befogenheter, inbegripet befogenhet att instruera upphandlande myndigheter att avbryta anbudsförfaranden, begära att administrativa utredningsorgan genomför utredningar och rekommendera att specifika ekonomiska aktörer utesluts från unionsfinansiering, rätten att begära rättslig prövning av alla myndighetsbeslut som rör förfaranden för offentlig upphandling som inbegriper någon form av unionsstöd (och som kan bli föremål för rättslig prövning) osv., iii) reglerna om utseende av integritetsmyndighetens styrelse och om en behörighetskommitté som ska medverka i syfte att garantera att integritetsmyndigheten är helt oberoende. Dessutom har Ungern åtagit sig att se till att integritetsmyndigheten kommer att förlita sig på fakta som fastställts genom rättsliga beslut, att den kommer att kunna väcka talan vid domstol och att dess egna beslut kommer att kunna bli föremål för rättslig prövning.

behörighetskommitté

Ungern har därför också åtagit sig att alla domstolar i Ungern som handlägger civil-, förvaltnings- och brottmål, inbegripet de som är relevanta för skyddet av unionens ekonomiska intressen, kommer att uppfylla kraven på att vara oberoende, opartiska och inrättade enligt lag i enlighet med artikel 19.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och det berörda unionsregelverket. Ungern åtog sig också att ta viktiga genomförandestegför inrättandet av integritetsmyndigheten senast den 19 november 2022. Efter det att kommissionens förslag lagts fram för rådet antog Ungern den 4 oktober 2022 lagen om inrättande av integritetsmyndigheten (lag XXVII från 2022 om kontroll av användningen av Europeiska unionens budgetmedel, lagen om integritetsmyndigheten), som trädde i kraft den 11 oktober 2022. Ytterligare ändringar av lagen om integritetsmyndigheten infördes som en del av de två lagförslag utgörande det tjänstepaket som lades fram för nationalförsamlingen den 15 november 2022 och med avseende på vilket omröstning skedde den 22 november 2022 och den 7 december 2022. I enlighet med kraven i den korrigerande åtgärden samrådde Ungern med Europarådet och OECD i den process som ledde fram till antagandet av lagen om integritetsmyndigheten och beaktade vissa rekommendationer. Parallellt med lagstiftningsförfarandena inledde de ungerska myndigheterna den 23 september 2022 ett förfarande för urval och utseende av ledamöter i behörighetskommittén och sedan, den 14 oktober 2022, för ledamöterna i integritetsmyndighetens styrelse, vilka slutligen utsågs den 4 november 2022. Integritetsmyndigheten höll sitt första officiella möte den 18 november 2022.

lagen om integritetsmyndigheten

tjänstepaket

| (36) | Som kommissionen konstaterade i sitt meddelande av den 30 november 2022 och bekräftade den 9 december 2022 efter en grundlig bedömning uppfyller det regelverk för integritetsmyndigheten som fastställs i lagen om integritetsmyndigheten emellertid inte de åtaganden som gjorts inom ramen för den korrigerande åtgärden, som därför inte kan anses vara fullt effektiv och adekvat enligt förordning (EU, Euratom) 2020/2092. De svaga punkter, risker och brister i den korrigerande åtgärden, som äventyrar integritetsmyndighetens ändamålsenlighet och oberoende och dess förmåga att hantera kommissionens iakttagelser är särskilt följande: i) avsaknaden av en tydlig regel om att integritetsmyndigheten ska behålla sin behörighet efter det att ett projekt har dragits tillbaka från unionsfinansiering: ii) svagheterna i systemet för rättslig prövning av upphandlande myndigheters beslut som inte följer integritetsmyndighetens rekommendationer; iii) svagheterna i uppsägningsförfarandet; iv) integritetsmyndighetens direkta befogenheter, i motsats till tillsynsbefogenheter, i förhållande till de olika grupperna av deklaranter, och avsaknaden av överföring av befogenheter till integritetsmyndigheten för kontroll av regeringsmedlemmars tillgångsdeklarationer; v) det begränsade tillämpningsområdet eftersom inte alla högrisktjänstemän omfattas av integritetsmyndighetens kontroll när det gäller tillgångsdeklarationer. Rådet anser att de brister som identifierats, särskilt de som begränsar integritetsmyndighetens befogenheter, av dessa skäl, vilka utvecklas ytterligare i kommissionens meddelande, är så allvarliga att de allvarligt undergräver integritetsmyndighetens förmåga att åtgärda de systembetingade överträdelserna av rättsstatens principer när det gäller offentlig upphandling som påverkar unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(36)

Som kommissionen konstaterade i sitt meddelande av den 30 november 2022 och bekräftade den 9 december 2022 efter en grundlig bedömning uppfyller det regelverk för integritetsmyndigheten som fastställs i lagen om integritetsmyndigheten emellertid inte de åtaganden som gjorts inom ramen för den korrigerande åtgärden, som därför inte kan anses vara fullt effektiv och adekvat enligt förordning (EU, Euratom) 2020/2092. De svaga punkter, risker och brister i den korrigerande åtgärden, som äventyrar integritetsmyndighetens ändamålsenlighet och oberoende och dess förmåga att hantera kommissionens iakttagelser är särskilt följande: i) avsaknaden av en tydlig regel om att integritetsmyndigheten ska behålla sin behörighet efter det att ett projekt har dragits tillbaka från unionsfinansiering: ii) svagheterna i systemet för rättslig prövning av upphandlande myndigheters beslut som inte följer integritetsmyndighetens rekommendationer; iii) svagheterna i uppsägningsförfarandet; iv) integritetsmyndighetens direkta befogenheter, i motsats till tillsynsbefogenheter, i förhållande till de olika grupperna av deklaranter, och avsaknaden av överföring av befogenheter till integritetsmyndigheten för kontroll av regeringsmedlemmars tillgångsdeklarationer; v) det begränsade tillämpningsområdet eftersom inte alla högrisktjänstemän omfattas av integritetsmyndighetens kontroll när det gäller tillgångsdeklarationer. Rådet anser att de brister som identifierats, särskilt de som begränsar integritetsmyndighetens befogenheter, av dessa skäl, vilka utvecklas ytterligare i kommissionens meddelande, är så allvarliga att de allvarligt undergräver integritetsmyndighetens förmåga att åtgärda de systembetingade överträdelserna av rättsstatens principer när det gäller offentlig upphandling som påverkar unionens ekonomiska intressen.

högrisktjänstemän

b)   Arbetsgrupp för korruptionsbekämpning

Arbetsgrupp för korruptionsbekämpning

| (37) | Ungern åtog sig att inrätta en arbetsgrupp för korruptionsbekämpning med uppgift att bland annat undersöka befintliga åtgärder mot korruption och utarbeta förslag för att förbättra förebyggande, upptäckt, utredning, lagföring och påföljder för korruption. En viktig del av den korrigerande åtgärden gällde att säkerställa att icke-statliga aktörer som är verksamma på området korruptionsbekämpning deltar fullständigt, strukturerat och på ett ändamålsenligt sätt tillsammans med företrädare för regeringen. Dessutom åtog Ungern sig att utföra omfattande samråd med nationella och internationella berörda parter, inbegripet kommissionen, vid utarbetandet av utkastet till lagstiftning. Ungern åtog sig att ta viktiga genomförandesteg i syfte att inrätta regelverket för den nya arbetsgruppen för korruptionsbekämpning senast den 30 september 2022. I linje med den korrigerande åtgärden föreskrivs i de relevanta bestämmelserna i lagen om integritetsmyndigheten att 50 % av ledamöterna i den nya arbetsgruppen för korruptionsbekämpning ska företräda icke-statliga aktörer och väljas ut på grundval av ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande med objektiva kriterier som rör sakkunskap och meriter. Efter framläggandet av kommissionens förslag samrådde Ungern med OECD och Europarådet och föreskrev att den nya arbetsgruppen för korruptionsbekämpning inom ramen för lagen om integritetsmyndigheten skulle inrättas. Den nya arbetsgruppen för korruptionsbekämpning inrättades slutligen den 1 december 2022. |
| --- | --- |

(37)

Ungern åtog sig att inrätta en arbetsgrupp för korruptionsbekämpning med uppgift att bland annat undersöka befintliga åtgärder mot korruption och utarbeta förslag för att förbättra förebyggande, upptäckt, utredning, lagföring och påföljder för korruption. En viktig del av den korrigerande åtgärden gällde att säkerställa att icke-statliga aktörer som är verksamma på området korruptionsbekämpning deltar fullständigt, strukturerat och på ett ändamålsenligt sätt tillsammans med företrädare för regeringen. Dessutom åtog Ungern sig att utföra omfattande samråd med nationella och internationella berörda parter, inbegripet kommissionen, vid utarbetandet av utkastet till lagstiftning. Ungern åtog sig att ta viktiga genomförandesteg i syfte att inrätta regelverket för den nya arbetsgruppen för korruptionsbekämpning senast den 30 september 2022. I linje med den korrigerande åtgärden föreskrivs i de relevanta bestämmelserna i lagen om integritetsmyndigheten att 50 % av ledamöterna i den nya arbetsgruppen för korruptionsbekämpning ska företräda icke-statliga aktörer och väljas ut på grundval av ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande med objektiva kriterier som rör sakkunskap och meriter. Efter framläggandet av kommissionens förslag samrådde Ungern med OECD och Europarådet och föreskrev att den nya arbetsgruppen för korruptionsbekämpning inom ramen för lagen om integritetsmyndigheten skulle inrättas. Den nya arbetsgruppen för korruptionsbekämpning inrättades slutligen den 1 december 2022.

| (38) | Mot bakgrund av denna utveckling och på grundval av kommissionens bedömning anser rådet att Ungern har tagit de relevanta viktiga genomförandestegstegen och att regelverket för den nya arbetsgruppen för korruptionsbekämpning enligt lagen om integritetsmyndigheten uppfyller de åtaganden som fastställts i den korrigerande åtgärden. |
| --- | --- |

(38)

Mot bakgrund av denna utveckling och på grundval av kommissionens bedömning anser rådet att Ungern har tagit de relevanta viktiga genomförandestegstegen och att regelverket för den nya arbetsgruppen för korruptionsbekämpning enligt lagen om integritetsmyndigheten uppfyller de åtaganden som fastställts i den korrigerande åtgärden.

c)   Stärka regelverket för korruptionsbekämpning

Stärka regelverket för korruptionsbekämpning

| (39) | Ungern åtog sig att senast den 30 september 2022 anta strategier för bedrägeribekämpning och korruptionsbekämpning som fastställer uppgifterna för de enheter som deltar i genomförandet av allt ekonomiskt stöd från unionen i samband med förebyggande, upptäckt och korrigering av bedrägerier, intressekonflikter och korruption. Ungern åtog sig vidare att utvidga den personkrets som omfattas av, och det materiella tillämpningsområdet för, kravet på redovisning av tillgångar från och med den 1 november 2022. Denna korrigerande åtgärd är av horisontell och systembetingad karaktär och syftar till att bekämpa korruption och säkerställa öppenhet på det politiska området. Det är därför en av de centrala korrigerande åtgärder som Ungern föreslår. |
| --- | --- |

(39)

Ungern åtog sig att senast den 30 september 2022 anta strategier för bedrägeribekämpning och korruptionsbekämpning som fastställer uppgifterna för de enheter som deltar i genomförandet av allt ekonomiskt stöd från unionen i samband med förebyggande, upptäckt och korrigering av bedrägerier, intressekonflikter och korruption. Ungern åtog sig vidare att utvidga den personkrets som omfattas av, och det materiella tillämpningsområdet för, kravet på redovisning av tillgångar från och med den 1 november 2022. Denna korrigerande åtgärd är av horisontell och systembetingad karaktär och syftar till att bekämpa korruption och säkerställa öppenhet på det politiska området. Det är därför en av de centrala korrigerande åtgärder som Ungern föreslår.

| (40) | Sedan förslaget lades fram har Ungern vidtagit ett antal åtgärder för att ta itu med de viktiga genomförandestegen för denna korrigerande åtgärd. Den 30 september 2022 antog Ungern strategin mot bedrägeri och korruption för programperioden 2021–2027 och för genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen (regeringsbeslut 1470/2022). Strategin ändrades därefter och en ny version antogs och offentliggjordes den 15 november 2022 (regeringsbeslut 1540/2022). Nationalförsamlingen antog lagen om tillgångsdeklarationer (lag XXXI från 2022) den 25 oktober 2022, som trädde i kraft den 1 november 2022 med vissa undantag. Den 15 november 2022 förelade Ungern nationalförsamlingen ett förslag till ändring av lagen om tillgångsdeklarationer, som en del av det tjänstepaket som antogs den 7 december 2022. |
| --- | --- |

(40)

Sedan förslaget lades fram har Ungern vidtagit ett antal åtgärder för att ta itu med de viktiga genomförandestegen för denna korrigerande åtgärd. Den 30 september 2022 antog Ungern strategin mot bedrägeri och korruption för programperioden 2021–2027 och för genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen (regeringsbeslut 1470/2022). Strategin ändrades därefter och en ny version antogs och offentliggjordes den 15 november 2022 (regeringsbeslut 1540/2022). Nationalförsamlingen antog lagen om tillgångsdeklarationer (lag XXXI från 2022) den 25 oktober 2022, som trädde i kraft den 1 november 2022 med vissa undantag. Den 15 november 2022 förelade Ungern nationalförsamlingen ett förslag till ändring av lagen om tillgångsdeklarationer, som en del av det tjänstepaket som antogs den 7 december 2022.

lagen om tillgångsdeklarationer

lagen om tillgångsdeklarationer

| (41) | När det gäller strategierna för bedrägeribekämpning och korruptionsbekämpning konstaterade kommissionen i sitt meddelande av den 30 november 2022 att Ungern, trots att Ungern inte höll den överenskomna tidsfristen på grund av antagandet av ändringar, hade uppfyllt de åtaganden som fastställts i den korrigerande åtgärden. När det gäller tillgångsdeklarationer konstaterade kommissionen att lagen om tillgångsdeklarationer, i linje med den korrigerande åtgärden, utvidgar den personkrets som omfattas av kravet på tillgångsdeklaration till att omfatta personer som anförtrotts högre politiska funktioner och ledamöter i nationalförsamlingen samt deras släktingar som bor i samma hushåll som den berörda personen. Lagen utvidgar också det materiella tillämpningsområdet för tillgångsdeklarationer till att omfatta alla relevanta tillgångar. På grundval av kommissionens bedömning kvarstår dock viktiga svagheter, risker och brister i det regelverk för deklaration av tillgångar som inrättats av Ungern, särskilt följande: i) bristen på klarhet och rättssäkerhet när det gäller upplysningsskyldigheten för fast egendom, inbegripet egendom utanför Ungerns jurisdiktion, ii) bristen på klarhet avseende den personkrets som omfattas av kravet på tillgångsdeklarationer samt det materiella och tidsmässiga tillämpningsområdet för redovisning av tillgångar, inkomster och ekonomiska intressen för vissa chefer, tjänstemän och ledamöter i nationalförsamlingen och för deras makar eller sambor och barn som bor i samma hushåll som den berörda personen, iii) underlåtenheten att i lagen om tillgångsdeklarationer införa en uttrycklig hänvisning till inrättandet av ett system med tillgångsdeklarationer som lämnas in elektroniskt i digitalt format och som ska lagras i en offentlig databas som är sökbar avgiftsfritt och utan att krav på registrering. Rådet anser av dessa skäl, som utvecklas ytterligare i kommissionens meddelande, att de identifierade svagheterna skapar möjliga kryphål i lagstiftningen och följaktligen undergräver den korrigerande åtgärdens ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

(41)

När det gäller strategierna för bedrägeribekämpning och korruptionsbekämpning konstaterade kommissionen i sitt meddelande av den 30 november 2022 att Ungern, trots att Ungern inte höll den överenskomna tidsfristen på grund av antagandet av ändringar, hade uppfyllt de åtaganden som fastställts i den korrigerande åtgärden. När det gäller tillgångsdeklarationer konstaterade kommissionen att lagen om tillgångsdeklarationer, i linje med den korrigerande åtgärden, utvidgar den personkrets som omfattas av kravet på tillgångsdeklaration till att omfatta personer som anförtrotts högre politiska funktioner och ledamöter i nationalförsamlingen samt deras släktingar som bor i samma hushåll som den berörda personen. Lagen utvidgar också det materiella tillämpningsområdet för tillgångsdeklarationer till att omfatta alla relevanta tillgångar. På grundval av kommissionens bedömning kvarstår dock viktiga svagheter, risker och brister i det regelverk för deklaration av tillgångar som inrättats av Ungern, särskilt följande: i) bristen på klarhet och rättssäkerhet när det gäller upplysningsskyldigheten för fast egendom, inbegripet egendom utanför Ungerns jurisdiktion, ii) bristen på klarhet avseende den personkrets som omfattas av kravet på tillgångsdeklarationer samt det materiella och tidsmässiga tillämpningsområdet för redovisning av tillgångar, inkomster och ekonomiska intressen för vissa chefer, tjänstemän och ledamöter i nationalförsamlingen och för deras makar eller sambor och barn som bor i samma hushåll som den berörda personen, iii) underlåtenheten att i lagen om tillgångsdeklarationer införa en uttrycklig hänvisning till inrättandet av ett system med tillgångsdeklarationer som lämnas in elektroniskt i digitalt format och som ska lagras i en offentlig databas som är sökbar avgiftsfritt och utan att krav på registrering. Rådet anser av dessa skäl, som utvecklas ytterligare i kommissionens meddelande, att de identifierade svagheterna skapar möjliga kryphål i lagstiftningen och följaktligen undergräver den korrigerande åtgärdens ändamålsenlighet.

d)   Säkerställa insyn i hur stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse använder unionsstöd

Säkerställa insyn i hur stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse använder unionsstöd

| (42) | Ungern åtog sig att säkerställa insyn i hur stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse använder unionsstöd genom att ändra det relevanta regelverket senast den 30 september 2022. Efter det att kommissionens förslag lagts fram antog nationalförsamlingen en lagstiftningsakt om ändring av vissa lagar om stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse som utför offentliga uppgifter, den nationella skatte- och tullförvaltningen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpnings kontroller av användningen av Europeiska unionens budgetmedel (lag XXIX från 2022), som trädde i kraft den 13 oktober 2022. |
| --- | --- |

(42)

Ungern åtog sig att säkerställa insyn i hur stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse använder unionsstöd genom att ändra det relevanta regelverket senast den 30 september 2022. Efter det att kommissionens förslag lagts fram antog nationalförsamlingen en lagstiftningsakt om ändring av vissa lagar om stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse som utför offentliga uppgifter, den nationella skatte- och tullförvaltningen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpnings kontroller av användningen av Europeiska unionens budgetmedel (lag XXIX från 2022), som trädde i kraft den 13 oktober 2022.

| (43) | I linje med den korrigerande åtgärden infördes genom lag XXIX från 2022 ändringar som utvidgade tillämpningsområdet för reglerna om offentlig upphandling och intressekonflikter till att även omfatta stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse som utför offentliga uppgifter. Regelverket hindrar dock fortfarande inte tjänstemän på högsta nivå, inbegripet högre politiska chefer från nationalförsamlingen och Ungerns autonoma organ, från att ingå i styrelser för stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse, vilket kommissionen upprepade gånger har begärt. Ungern har dessutom från och med den 1 november 2022 återinfört (genom ett undantag från det allmänna förbudet) möjligheten för högre politiska chefer att inneha andra avlönade anställningar, inbegripet i styrelser för stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse. Rådet anser av dessa skäl, som utvecklas ytterligare i kommissionens meddelande, att svagheterna i regelverket i kombination med den nya lagstiftningsutvecklingen förvärrar den eventuella intressekonflikt som den korrigerande åtgärden var avsedd att åtgärda och därför gör den otillräcklig för att bemöta kommissionens ursprungliga farhågor. |
| --- | --- |

(43)

I linje med den korrigerande åtgärden infördes genom lag XXIX från 2022 ändringar som utvidgade tillämpningsområdet för reglerna om offentlig upphandling och intressekonflikter till att även omfatta stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse som utför offentliga uppgifter. Regelverket hindrar dock fortfarande inte tjänstemän på högsta nivå, inbegripet högre politiska chefer från nationalförsamlingen och Ungerns autonoma organ, från att ingå i styrelser för stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse, vilket kommissionen upprepade gånger har begärt. Ungern har dessutom från och med den 1 november 2022 återinfört (genom ett undantag från det allmänna förbudet) möjligheten för högre politiska chefer att inneha andra avlönade anställningar, inbegripet i styrelser för stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse. Rådet anser av dessa skäl, som utvecklas ytterligare i kommissionens meddelande, att svagheterna i regelverket i kombination med den nya lagstiftningsutvecklingen förvärrar den eventuella intressekonflikt som den korrigerande åtgärden var avsedd att åtgärda och därför gör den otillräcklig för att bemöta kommissionens ursprungliga farhågor.

e)   Införa ett särskilt förfarande för vissa brott i samband med myndighetsutövning eller förvaltning av offentlig egendom

Införa ett särskilt förfarande för vissa brott i samband med myndighetsutövning eller förvaltning av offentlig egendom

| (44) | Ungern åtog sig att inrätta ett nytt förfarande för rättslig prövning vid särskilda brott i samband med myndighetsutövning eller förvaltning av offentlig egendom. Inom ramen för den korrigerande åtgärden, måste det nya förfarandet möjliggöra rättslig prövning av åklagarmyndighetens eller den utredande myndighetens beslut att avskriva en brottsanmälan eller avsluta det straffrättsliga förfarandet (dvs. att avsluta en brottsutredning utan åtal) när det gäller korruption och korruptionsrelaterade handlingar. Det nya förfarandet måste ge en undersökningsdomare befogenhet att besluta att det straffrättsliga förfarandet ska inledas eller fortsätta. Alla fysiska och juridiska personer, med undantag för offentliga myndigheter, kan lämna in ansökningar inom ramen för förfarandet, vilket också kan leda till en möjlighet att väcka åtal vid domstol. Denna korrigerande åtgärd är en övergripande åtgärd som syftar till att avhjälpa strukturella problem med effektiviteten i lagföringsåtgärderna i Ungern och säkerställa att effektiva och avskräckande åtgärder vidtas för att säkerställa skyddet av unionens ekonomiska intressen, i enlighet med artikel 325 i EUF-fördraget. Det är därför en av de centrala korrigerande åtgärder som Ungern föreslagit för att bemöta kommissionens farhågor. |
| --- | --- |

(44)

Ungern åtog sig att inrätta ett nytt förfarande för rättslig prövning vid särskilda brott i samband med myndighetsutövning eller förvaltning av offentlig egendom. Inom ramen för den korrigerande åtgärden, måste det nya förfarandet möjliggöra rättslig prövning av åklagarmyndighetens eller den utredande myndighetens beslut att avskriva en brottsanmälan eller avsluta det straffrättsliga förfarandet (dvs. att avsluta en brottsutredning utan åtal) när det gäller korruption och korruptionsrelaterade handlingar. Det nya förfarandet måste ge en undersökningsdomare befogenhet att besluta att det straffrättsliga förfarandet ska inledas eller fortsätta. Alla fysiska och juridiska personer, med undantag för offentliga myndigheter, kan lämna in ansökningar inom ramen för förfarandet, vilket också kan leda till en möjlighet att väcka åtal vid domstol. Denna korrigerande åtgärd är en övergripande åtgärd som syftar till att avhjälpa strukturella problem med effektiviteten i lagföringsåtgärderna i Ungern och säkerställa att effektiva och avskräckande åtgärder vidtas för att säkerställa skyddet av unionens ekonomiska intressen, i enlighet med artikel 325 i EUF-fördraget. Det är därför en av de centrala korrigerande åtgärder som Ungern föreslagit för att bemöta kommissionens farhågor.

| (45) | Ungern inkluderade en rad inslag i den föreslagna korrigerande åtgärden som kommissionen bedömde som positiva vid tiden för kommissionens förslag, såsom en möjlighet för juridiska personer att ansöka om prövning med detta förfarande, en garanterad privilegierad processuell ställning för den person som anmäler ett brott, det faktum att exklusiv behörighet att pröva mål inom ramen för det nya förfarandet kommer att tilldelas en specialdomstol (närmare bestämt Budas centrala distriktsdomstol), det faktum att alla domstolar och undersökningsdomare som är involverade i det nya förfarandet kommer att uppfylla kraven i artikel 19.1 i EU-fördraget och det berörda unionsregelverket samt en rimlig tidsram för förfarandet i allmänhet. Ungern åtog sig också att ta viktiga genomförandesteg för antagande och ikraftträdande av de nödvändiga ändringarna av straffprocesslagen och av relevanta genomförandebestämmelser senast den 15 november 2022. Efter det att kommissionens förslag lagts fram för rådet antog nationalförsamlingen en lag om ändring av lag XC från 2017 om straffprocesslagen (lagen om rättslig prövning) den 3 oktober 2022, som trädde i kraft den 15 november 2022 och ändrades ytterligare efter diskussioner med kommissionen och antogs i en ändrad version den 22 november 2022. Ungern inledde en förhandsgranskning vid den ungerska författningsdomstolen, som fastslog att lagen om rättslig prövning var förenlig med principen om lagföringsmonopol såsom den följer av den ungerska grundlagen. Ungern överlämnade till kommissionen slutligen utkasten till dekret om de genomförandebestämmelser som är nödvändiga för tillämpningen av det nya förfarandet för rättslig prövning och åtog sig att anta dem utan dröjsmål för att säkerställa att de träder i kraft den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(45)

Ungern inkluderade en rad inslag i den föreslagna korrigerande åtgärden som kommissionen bedömde som positiva vid tiden för kommissionens förslag, såsom en möjlighet för juridiska personer att ansöka om prövning med detta förfarande, en garanterad privilegierad processuell ställning för den person som anmäler ett brott, det faktum att exklusiv behörighet att pröva mål inom ramen för det nya förfarandet kommer att tilldelas en specialdomstol (närmare bestämt Budas centrala distriktsdomstol), det faktum att alla domstolar och undersökningsdomare som är involverade i det nya förfarandet kommer att uppfylla kraven i artikel 19.1 i EU-fördraget och det berörda unionsregelverket samt en rimlig tidsram för förfarandet i allmänhet. Ungern åtog sig också att ta viktiga genomförandesteg för antagande och ikraftträdande av de nödvändiga ändringarna av straffprocesslagen och av relevanta genomförandebestämmelser senast den 15 november 2022. Efter det att kommissionens förslag lagts fram för rådet antog nationalförsamlingen en lag om ändring av lag XC från 2017 om straffprocesslagen (lagen om rättslig prövning) den 3 oktober 2022, som trädde i kraft den 15 november 2022 och ändrades ytterligare efter diskussioner med kommissionen och antogs i en ändrad version den 22 november 2022. Ungern inledde en förhandsgranskning vid den ungerska författningsdomstolen, som fastslog att lagen om rättslig prövning var förenlig med principen om lagföringsmonopol såsom den följer av den ungerska grundlagen. Ungern överlämnade till kommissionen slutligen utkasten till dekret om de genomförandebestämmelser som är nödvändiga för tillämpningen av det nya förfarandet för rättslig prövning och åtog sig att anta dem utan dröjsmål för att säkerställa att de träder i kraft den 1 januari 2023.

lagen om rättslig prövning

| (46) | Lagen om rättslig prövning genomför ett antal av de åtaganden som föreslås i korrigeringsåtgärderna genom att införa relevanta ändringar av straffprocesslagen. Kommissionen har också välkomnat ytterligare åtgärder som vidtagits av Ungern inom ramen för ändringen av lagen om rättslig prövning, såsom integritetsmyndighetens befogenhet att lämna in en begäran om prövning eller upprepad prövning och avskaffandet av riksåklagarens befogenhet att ansöka om ett extraordinärt rättsmedel mot beslut. Som framgår av kommissionens bedömning inför dock vissa bestämmelser i lagen om rättslig prövning ett utrymme för skönsmässig bedömning i förfarandet som skulle kunna användas för att påverka resultatet av en begäran om prövning eller åtal, vilket äventyrar den korrigerande åtgärdens effektivitet och övergripande lämplighet. I synnerhet i) anges i de tillämpliga bestämmelserna inte klart vilka de rättsliga följderna blir för åklagaren av ett domstolsbeslut om upphävande av åklagarens beslut efter en ansökan om prövning. Eftersom det inte finns några garantier för att beslut till följd av en rättslig prövning kommer att följas upp på ett vederbörligt sätt genom korrekta rättsliga åtgärder från åklagarämbetet, undergräver åklagarmyndighetens utrymme för skönsmässig bedömning allvarligt den korrigerande åtgärdens effektivitet och därmed dess lämplighet. Dessutom ii) krävs enligt lagen om rättslig prövning i de fall där åtal kan begäras att grunden för begäran om åtal prövas av domstolen inom stängda dörrar och utan bevisupptagning, vilket kompletterar den preliminära prövningen av formella grunder som fastställts enligt det nya förfarandet.
  På grundval av kommissionens bedömning och de skäl som anförts till stöd för denna, utgör en sådan prövning i domstolen av grunderna för begäran om åtal en materiell filtrering som skulle riskera att föregripa eller förhindra ett avgörande i sak, utan möjlighet att begära och ta del av bevisning i målet. Detta utgör ett onödigt steg och undergräver den korrigerande åtgärdens effektivitet. Slutligen klargör lagen om rättslig prövning inte tillämpningsområdet i tiden för de nya reglerna och klargör i synnerhet inte att det nya förfarandet även kommer att tillämpas på (icke-preskriberade) brott som begåtts före den 1 januari 2023. Rådet anser av dessa skäl och de som utvecklas ytterligare i kommissionens meddelande att de identifierade svagheterna är så betydande att de allvarligt äventyrar den korrigerande åtgärdens lämplighet för att komma till rätta med problemen med ineffektiva utredningar, ineffektiv lagföring och ineffektiva påföljder för brott på området för offentlig egendom. |
| --- | --- |

(46)

Lagen om rättslig prövning genomför ett antal av de åtaganden som föreslås i korrigeringsåtgärderna genom att införa relevanta ändringar av straffprocesslagen. Kommissionen har också välkomnat ytterligare åtgärder som vidtagits av Ungern inom ramen för ändringen av lagen om rättslig prövning, såsom integritetsmyndighetens befogenhet att lämna in en begäran om prövning eller upprepad prövning och avskaffandet av riksåklagarens befogenhet att ansöka om ett extraordinärt rättsmedel mot beslut. Som framgår av kommissionens bedömning inför dock vissa bestämmelser i lagen om rättslig prövning ett utrymme för skönsmässig bedömning i förfarandet som skulle kunna användas för att påverka resultatet av en begäran om prövning eller åtal, vilket äventyrar den korrigerande åtgärdens effektivitet och övergripande lämplighet. I synnerhet i) anges i de tillämpliga bestämmelserna inte klart vilka de rättsliga följderna blir för åklagaren av ett domstolsbeslut om upphävande av åklagarens beslut efter en ansökan om prövning. Eftersom det inte finns några garantier för att beslut till följd av en rättslig prövning kommer att följas upp på ett vederbörligt sätt genom korrekta rättsliga åtgärder från åklagarämbetet, undergräver åklagarmyndighetens utrymme för skönsmässig bedömning allvarligt den korrigerande åtgärdens effektivitet och därmed dess lämplighet. Dessutom ii) krävs enligt lagen om rättslig prövning i de fall där åtal kan begäras att grunden för begäran om åtal prövas av domstolen inom stängda dörrar och utan bevisupptagning, vilket kompletterar den preliminära prövningen av formella grunder som fastställts enligt det nya förfarandet.

På grundval av kommissionens bedömning och de skäl som anförts till stöd för denna, utgör en sådan prövning i domstolen av grunderna för begäran om åtal en materiell filtrering som skulle riskera att föregripa eller förhindra ett avgörande i sak, utan möjlighet att begära och ta del av bevisning i målet. Detta utgör ett onödigt steg och undergräver den korrigerande åtgärdens effektivitet. Slutligen klargör lagen om rättslig prövning inte tillämpningsområdet i tiden för de nya reglerna och klargör i synnerhet inte att det nya förfarandet även kommer att tillämpas på (icke-preskriberade) brott som begåtts före den 1 januari 2023. Rådet anser av dessa skäl och de som utvecklas ytterligare i kommissionens meddelande att de identifierade svagheterna är så betydande att de allvarligt äventyrar den korrigerande åtgärdens lämplighet för att komma till rätta med problemen med ineffektiva utredningar, ineffektiv lagföring och ineffektiva påföljder för brott på området för offentlig egendom.

f)   Stärka revisions- och kontrollmekanismerna för att garantera en sund användning av unionsstöd

Stärka revisions- och kontrollmekanismerna för att garantera en sund användning av unionsstöd

| (47) | Ungern åtog sig att stärka revisions- och kontrollmekanismerna för att garantera en sund användning av unionsstöd genom att i relevant nationell lagstiftning inkludera bestämmelser för att stärka regler och förfaranden för att mer effektivt förebygga, upptäcka och korrigera intressekonflikter vid användning av unionens medel i enlighet med artikel 61 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (4), inbegripet en effektiv mekanism för kontroll av giltigheten hos förklaringar om intressekonflikter. Efter det att kommissionens förslag lagts fram har Ungern vidtagit ett antal åtgärder för att ta itu med de viktiga genomförandestegen för denna korrigerande åtgärd. I synnerhet antog och ändrade nationalförsamlingen lag XXVIII från 2022, som inrättade direktoratet för internrevision och integritet vid premiärministerns kansli och ger det garantier om oberoende och effektivitet. Tjänstepaketet innehöll också ett lagförslag om ändring av det regelverk som styr generaldirektoratet för revision av EU-medel (EUTAF). Ungern antog vidare regeringsdekret 373/2022 om ändring av dekret 374/2022 samt regeringsdekret 463/2022 om förstärkning av reglerna och förfarandena för att mer effektivt förebygga, upptäcka och korrigera intressekonflikter. På grundval av kommissionens meddelande av den 30 november 2022 och de skäl som lämnats däri anser rådet att Ungern har vidtagit de viktiga genomförandestegen och att de relevanta lagstiftningstexterna uppfyller de åtaganden som fastställts genom den korrigerande åtgärden. |
| --- | --- |

(47)

Ungern åtog sig att stärka revisions- och kontrollmekanismerna för att garantera en sund användning av unionsstöd genom att i relevant nationell lagstiftning inkludera bestämmelser för att stärka regler och förfaranden för att mer effektivt förebygga, upptäcka och korrigera intressekonflikter vid användning av unionens medel i enlighet med artikel 61 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (4), inbegripet en effektiv mekanism för kontroll av giltigheten hos förklaringar om intressekonflikter. Efter det att kommissionens förslag lagts fram har Ungern vidtagit ett antal åtgärder för att ta itu med de viktiga genomförandestegen för denna korrigerande åtgärd. I synnerhet antog och ändrade nationalförsamlingen lag XXVIII från 2022, som inrättade direktoratet för internrevision och integritet vid premiärministerns kansli och ger det garantier om oberoende och effektivitet. Tjänstepaketet innehöll också ett lagförslag om ändring av det regelverk som styr generaldirektoratet för revision av EU-medel (EUTAF). Ungern antog vidare regeringsdekret 373/2022 om ändring av dekret 374/2022 samt regeringsdekret 463/2022 om förstärkning av reglerna och förfarandena för att mer effektivt förebygga, upptäcka och korrigera intressekonflikter. På grundval av kommissionens meddelande av den 30 november 2022 och de skäl som lämnats däri anser rådet att Ungern har vidtagit de viktiga genomförandestegen och att de relevanta lagstiftningstexterna uppfyller de åtaganden som fastställts genom den korrigerande åtgärden.

4

EUTAF

g)   Minska andelen anbudsförfaranden med ett enda anbud som finansieras med unionsmedel

Minska andelen anbudsförfaranden med ett enda anbud som finansieras med unionsmedel

| (48) | Ungern åtog sig att sänka andelen upphandlingsförfaranden som finansieras med unionsmedel och som avslutas under 2022 med ett enda anbud till mindre än 15 %, mätt med den metod som används i resultattavlan för den inre marknaden, senast den 31 december 2022. Det viktiga genomförandesteget för denna åtgärd var resultatet av EUTAF:s första revision av efterlevnaden av metoden i resultattavlan för den inre marknaden senast den 30 september 2022. Ungern lämnade in rapporten den 7 oktober 2022 och, efter synpunkter från kommissionen, en reviderad slutlig version den 3 november 2022. I revisionen konstaterades att den metod som användes var lämplig och i linje med den metod som används i resultattavlan för den inre marknaden, med ett undantag för vilket EUTAF har utfärdat en rekommendation. På grundval av kommissionens meddelande av den 30 november 2022 och de skäl som angavs däri anser rådet att Ungern har tagit det viktiga genomförandesteget i enlighet med vad som krävdes enligt den korrigerande åtgärden. |
| --- | --- |

(48)

Ungern åtog sig att sänka andelen upphandlingsförfaranden som finansieras med unionsmedel och som avslutas under 2022 med ett enda anbud till mindre än 15 %, mätt med den metod som används i resultattavlan för den inre marknaden, senast den 31 december 2022. Det viktiga genomförandesteget för denna åtgärd var resultatet av EUTAF:s första revision av efterlevnaden av metoden i resultattavlan för den inre marknaden senast den 30 september 2022. Ungern lämnade in rapporten den 7 oktober 2022 och, efter synpunkter från kommissionen, en reviderad slutlig version den 3 november 2022. I revisionen konstaterades att den metod som användes var lämplig och i linje med den metod som används i resultattavlan för den inre marknaden, med ett undantag för vilket EUTAF har utfärdat en rekommendation. På grundval av kommissionens meddelande av den 30 november 2022 och de skäl som angavs däri anser rådet att Ungern har tagit det viktiga genomförandesteget i enlighet med vad som krävdes enligt den korrigerande åtgärden.

i)   Utveckla ett rapporteringsverktyg för förfaranden med ett enda anbud för att övervaka och rapportera om förfaranden om offentlig upphandling som avslutats efter ett enda anbud

Utveckla ett rapporteringsverktyg för förfaranden med ett enda anbud för att övervaka och rapportera om förfaranden om offentlig upphandling som avslutats efter ett enda anbud

| (49) | Ungern åtog sig att senast den 30 september 2022 utveckla ett nytt övervaknings- och rapporteringsverktyg för att mäta andelen upphandlingsförfaranden som resulterar i ett enda anbud som finansieras med nationella medel, unionsstöd eller båda. Efter det att kommissionens förslag lagts fram vidtog Ungern ett antal åtgärder för att ta itu med de viktiga genomförandestegen för denna korrigerande åtgärd. I synnerhet utvecklade Ungern ett nytt övervaknings- och rapporteringsverktyg som i revisionen anses vara operativt, funktionellt och kapabelt att övervaka andelen upphandlingsförfaranden med ett enda anbud. I linje med den korrigerande åtgärden kommer rapporteringsverktyget senast den 31 december 2022 ha vidareutvecklats för att inkludera uppgifter om geografiska beteckningar. På grundval av kommissionens meddelande av den 30 november 2022 och de skäl som angavs däri anser rådet att Ungern har tagit de viktiga genomförandestegen och att rapporteringsverktyget för förfaranden med ett enda anbud har utvecklats och är operativt i enlighet med vad som krävdes enligt den korrigerande åtgärden. |
| --- | --- |

(49)

Ungern åtog sig att senast den 30 september 2022 utveckla ett nytt övervaknings- och rapporteringsverktyg för att mäta andelen upphandlingsförfaranden som resulterar i ett enda anbud som finansieras med nationella medel, unionsstöd eller båda. Efter det att kommissionens förslag lagts fram vidtog Ungern ett antal åtgärder för att ta itu med de viktiga genomförandestegen för denna korrigerande åtgärd. I synnerhet utvecklade Ungern ett nytt övervaknings- och rapporteringsverktyg som i revisionen anses vara operativt, funktionellt och kapabelt att övervaka andelen upphandlingsförfaranden med ett enda anbud. I linje med den korrigerande åtgärden kommer rapporteringsverktyget senast den 31 december 2022 ha vidareutvecklats för att inkludera uppgifter om geografiska beteckningar. På grundval av kommissionens meddelande av den 30 november 2022 och de skäl som angavs däri anser rådet att Ungern har tagit de viktiga genomförandestegen och att rapporteringsverktyget för förfaranden med ett enda anbud har utvecklats och är operativt i enlighet med vad som krävdes enligt den korrigerande åtgärden.

j)   Utveckla ett elektroniskt system för offentlig upphandling för att öka transparensen

Utveckla ett elektroniskt system för offentlig upphandling för att öka transparensen

| (50) | För att öka transparensen vid offentlig upphandling åtog sig Ungern att på webbplatsen för det elektroniska systemet för offentlig upphandling skapa och offentliggöra en databas med information om alla meddelanden om tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling i strukturerad form, inklusive företags identifieringsnummer och namn på varje enskild konsortiemedlem och på underleverantörerna. Denna databas ska uppdateras regelbundet och vara tillgänglig för allmänheten avgiftsfritt. Efter det att kommissionens förslag hade lämnats in informerade Ungern kommissionen om att utvecklingen av en databas med de begärda funktionerna hade slutförts senast den 30 september 2022. På grundval av kommissionens bedömning av den nya databasens funktioner anser rådet att Ungern har tagit det relevanta viktiga genomförandesteget för denna åtgärd och fullgjort det. |
| --- | --- |

(50)

För att öka transparensen vid offentlig upphandling åtog sig Ungern att på webbplatsen för det elektroniska systemet för offentlig upphandling skapa och offentliggöra en databas med information om alla meddelanden om tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling i strukturerad form, inklusive företags identifieringsnummer och namn på varje enskild konsortiemedlem och på underleverantörerna. Denna databas ska uppdateras regelbundet och vara tillgänglig för allmänheten avgiftsfritt. Efter det att kommissionens förslag hade lämnats in informerade Ungern kommissionen om att utvecklingen av en databas med de begärda funktionerna hade slutförts senast den 30 september 2022. På grundval av kommissionens bedömning av den nya databasens funktioner anser rådet att Ungern har tagit det relevanta viktiga genomförandesteget för denna åtgärd och fullgjort det.

k)   Utveckla en ram för resultatmätning för bedömning av offentliga upphandlingars effektivitet och kostnadseffektivitet

Utveckla en ram för resultatmätning för bedömning av offentliga upphandlingars effektivitet och kostnadseffektivitet

| (51) | För att fullgöra sitt åtagande att utveckla en ram för resultatmätning för att bedöma effektiviteten och kostnadseffektiviteten i offentliga upphandlingar senast den 30 september 2022, vilken skulle vara operativ senast den 30 november 2022, antog Ungern den 5 september 2022 regeringsbeslut 1425/2022. Den 30 november 2022 offentliggjorde Ungern på webbplatsen för det elektroniska systemet för offentlig upphandling ett dokument i vilket ramen för resultatmätning fastställs. På grundval av kommissionens bedömning av den ram som fastställdes i regeringsbeslut 1425/2022 anser rådet att Ungern har tagit det relevanta viktiga genomförandesteget och fullgjort sina åtaganden för denna åtgärd. |
| --- | --- |

(51)

För att fullgöra sitt åtagande att utveckla en ram för resultatmätning för att bedöma effektiviteten och kostnadseffektiviteten i offentliga upphandlingar senast den 30 september 2022, vilken skulle vara operativ senast den 30 november 2022, antog Ungern den 5 september 2022 regeringsbeslut 1425/2022. Den 30 november 2022 offentliggjorde Ungern på webbplatsen för det elektroniska systemet för offentlig upphandling ett dokument i vilket ramen för resultatmätning fastställs. På grundval av kommissionens bedömning av den ram som fastställdes i regeringsbeslut 1425/2022 anser rådet att Ungern har tagit det relevanta viktiga genomförandesteget och fullgjort sina åtaganden för denna åtgärd.

o)   Använda kommissionens riskbedömningsverktyg Arachne

Använda kommissionens riskbedömningsverktyg Arachne

| (52) | När det gäller de farhågor som uttryckts om Ungerns förmåga att förbättra kontrollerna av intressekonflikter vid användningen av unionsmedel, åtog sig Ungern att tillämpa förfaranden för systematisk och utökad användning av alla funktioner i det gemensamma datautvinnings- och riskbedömningsverktyg (Arachne) som kommissionen ställer till medlemsstaternas förfogande för allt unionsstöd och för alla programperioder i syfte att på et ändamålsenligt sätt förebygga och upptäcka intressekonflikter, bedrägerier, korruption, dubbelfinansiering och andra oriktigheter. Den 30 september 2022 antog den ungerska regeringen regeringsdekret 373/2022 och ändringsdekret 374/2022, som trädde i kraft samma dag och innehöll bestämmelser för att säkerställa en regelbunden överföring av vissa uppgifter till Arachne. Samma dag överfördes det första paketet med uppgifter till Arachne-verktyget. På grundval av kommissionens bedömning att regeringsdekret 373/2022 och ändringsdekret 374/2022 innehåller detaljerade regler för en systematisk och ändamålsenlig användning av Arachne anser rådet att Ungern har tagit det relevanta viktiga genomförandesteget och fullgjort sina åtaganden för denna åtgärd. |
| --- | --- |

(52)

När det gäller de farhågor som uttryckts om Ungerns förmåga att förbättra kontrollerna av intressekonflikter vid användningen av unionsmedel, åtog sig Ungern att tillämpa förfaranden för systematisk och utökad användning av alla funktioner i det gemensamma datautvinnings- och riskbedömningsverktyg (Arachne) som kommissionen ställer till medlemsstaternas förfogande för allt unionsstöd och för alla programperioder i syfte att på et ändamålsenligt sätt förebygga och upptäcka intressekonflikter, bedrägerier, korruption, dubbelfinansiering och andra oriktigheter. Den 30 september 2022 antog den ungerska regeringen regeringsdekret 373/2022 och ändringsdekret 374/2022, som trädde i kraft samma dag och innehöll bestämmelser för att säkerställa en regelbunden överföring av vissa uppgifter till Arachne. Samma dag överfördes det första paketet med uppgifter till Arachne-verktyget. På grundval av kommissionens bedömning att regeringsdekret 373/2022 och ändringsdekret 374/2022 innehåller detaljerade regler för en systematisk och ändamålsenlig användning av Arachne anser rådet att Ungern har tagit det relevanta viktiga genomförandesteget och fullgjort sina åtaganden för denna åtgärd.

p)   Stärkt samarbete med Olaf

Stärkt samarbete med Olaf

| (53) | Ungern åtog sig att stärka samarbetet med Olaf genom att utse en behörig nationell myndighet att bistå Olaf vid kontroller på plats i Ungern när en ekonomisk aktör som omfattas av dessa kontroller vägrar att samarbeta. Ungern åtog sig också att införa en avskräckande ekonomisk sanktion som ska utdömas om en ekonomisk aktör vägrar att samarbeta med Olaf i samband med Olafs kontroller och inspektioner på plats. Efter det att kommissionens förslag lagts fram antog nationalförsamlingen den 4 oktober 2022 lag XXIX från 2022, genom vilken den befintliga lagstiftningen ändrades så att den nationella skatte- och tullmyndigheten utsågs till behörig nationell myndighet för att bistå Olaf och för att införa en avskräckande ekonomisk sanktion som ska utdömas om en ekonomisk aktör vägrar att samarbeta med Olaf. På grundval av kommissionens bedömning anser rådet att Ungern har tagit de relevanta viktiga genomförandestegen och fullgjort sina åtaganden för denna åtgärd. |
| --- | --- |

(53)

Ungern åtog sig att stärka samarbetet med Olaf genom att utse en behörig nationell myndighet att bistå Olaf vid kontroller på plats i Ungern när en ekonomisk aktör som omfattas av dessa kontroller vägrar att samarbeta. Ungern åtog sig också att införa en avskräckande ekonomisk sanktion som ska utdömas om en ekonomisk aktör vägrar att samarbeta med Olaf i samband med Olafs kontroller och inspektioner på plats. Efter det att kommissionens förslag lagts fram antog nationalförsamlingen den 4 oktober 2022 lag XXIX från 2022, genom vilken den befintliga lagstiftningen ändrades så att den nationella skatte- och tullmyndigheten utsågs till behörig nationell myndighet för att bistå Olaf och för att införa en avskräckande ekonomisk sanktion som ska utdömas om en ekonomisk aktör vägrar att samarbeta med Olaf. På grundval av kommissionens bedömning anser rådet att Ungern har tagit de relevanta viktiga genomförandestegen och fullgjort sina åtaganden för denna åtgärd.

q)   Anta en lagstiftningsakt som säkerställer ökad transparens vad gäller offentliga utgifter

Anta en lagstiftningsakt som säkerställer ökad transparens vad gäller offentliga utgifter

| (54) | Som en del av de korrigerande åtgärderna åtog sig Ungern att senast den 31 oktober 2022 anta en lagstiftningsakt som säkerställer ökad transparens vad gäller offentliga utgifter genom att föreskriva en skyldighet för alla offentliga organ att proaktivt offentliggöra en på förhand fastställd uppsättning information om användningen av offentliga medel i ett centralt register. Efter det att kommissionens förslag lagts fram antog nationalförsamlingen den 8 november 2022 lag XL från 2022, vilken den 22 november 2022 ändrades som en del av tjänstepaketet. En ytterligare ändring av bestämmelserna om inrättandet av ett ytterligare administrativt förfarandet för transparens antogs den 7 december 2022. I kommissionens bedömning konstaterades att Ungern tagit de erforderliga viktiga genomförandestegen trots en fördröjning i genomförandet. På grundval av kommissionens bedömning i den uppdaterade versionen av den 9 december 2022, kvarstår en svaghet i regelverket som undergräver dess ändamålsenlighet, särskilt avsaknaden av en skyldighet för alla upphandlande myndigheter att offentliggöra information om det saknas uppgifter om ansvarigt organ för offentliga utgifter, upphandlande myndighet eller tjänsteleverantörer, leverantörer och kapacitetsleverantörer i den minsta uppsättning uppgifter som ska läggas upp i det centrala registret. |
| --- | --- |

(54)

Som en del av de korrigerande åtgärderna åtog sig Ungern att senast den 31 oktober 2022 anta en lagstiftningsakt som säkerställer ökad transparens vad gäller offentliga utgifter genom att föreskriva en skyldighet för alla offentliga organ att proaktivt offentliggöra en på förhand fastställd uppsättning information om användningen av offentliga medel i ett centralt register. Efter det att kommissionens förslag lagts fram antog nationalförsamlingen den 8 november 2022 lag XL från 2022, vilken den 22 november 2022 ändrades som en del av tjänstepaketet. En ytterligare ändring av bestämmelserna om inrättandet av ett ytterligare administrativt förfarandet för transparens antogs den 7 december 2022. I kommissionens bedömning konstaterades att Ungern tagit de erforderliga viktiga genomförandestegen trots en fördröjning i genomförandet. På grundval av kommissionens bedömning i den uppdaterade versionen av den 9 december 2022, kvarstår en svaghet i regelverket som undergräver dess ändamålsenlighet, särskilt avsaknaden av en skyldighet för alla upphandlande myndigheter att offentliggöra information om det saknas uppgifter om ansvarigt organ för offentliga utgifter, upphandlande myndighet eller tjänsteleverantörer, leverantörer och kapacitetsleverantörer i den minsta uppsättning uppgifter som ska läggas upp i det centrala registret.

ansvarigt organ

| (55) | Sammanfattningsvis har Ungern vidtagit ett antal åtgärder för att ta itu med de (lagstiftande och icke-lagstiftande) viktiga genomförandesteg som förtecknas i bilagan till den motivering som åtföljde kommissionens förslag, och många av Ungerns åtaganden i de korrigerande åtgärderna kan anses vara fullgjorda, i enlighet med ovanstående. Dessa positiva bedömningar påverkar inte den fortsatta utvecklingen när det gäller de korrigerande åtgärder som måste styrkas i praktiken eller som kräver en längre genomförandeperiod i enlighet med Ungerns åtaganden. |
| --- | --- |

(55)

Sammanfattningsvis har Ungern vidtagit ett antal åtgärder för att ta itu med de (lagstiftande och icke-lagstiftande) viktiga genomförandesteg som förtecknas i bilagan till den motivering som åtföljde kommissionens förslag, och många av Ungerns åtaganden i de korrigerande åtgärderna kan anses vara fullgjorda, i enlighet med ovanstående. Dessa positiva bedömningar påverkar inte den fortsatta utvecklingen när det gäller de korrigerande åtgärder som måste styrkas i praktiken eller som kräver en längre genomförandeperiod i enlighet med Ungerns åtaganden.

| (56) | I ett antal korrigerande åtgärder kvarstår dock viktiga svagheter, risker och brister. I synnerhet fortsätter betydande svagheter att allvarligt undergräva lämpligheten i de korrigerande åtgärder som är av horisontell, strukturell och systembetingad karaktär och som är av central betydelse för att komma till rätta med de systembetingade överträdelserna av rättsstatens principer när det gäller offentlig upphandling, ändamålsenligheten i lagföringsåtgärder och kampen mot korruption i Ungern. Dessa svagheter äventyrar således ändamålsenligheten i de korrigerande åtgärderna som helhet. |
| --- | --- |

(56)

I ett antal korrigerande åtgärder kvarstår dock viktiga svagheter, risker och brister. I synnerhet fortsätter betydande svagheter att allvarligt undergräva lämpligheten i de korrigerande åtgärder som är av horisontell, strukturell och systembetingad karaktär och som är av central betydelse för att komma till rätta med de systembetingade överträdelserna av rättsstatens principer när det gäller offentlig upphandling, ändamålsenligheten i lagföringsåtgärder och kampen mot korruption i Ungern. Dessa svagheter äventyrar således ändamålsenligheten i de korrigerande åtgärderna som helhet.

| (57) | Med tanke på den horisontella, strukturella och systembetingade karaktären hos de åtgärder som fortfarande måste fullgöras räcker det inte att Ungern på ett tillfredsställande sätt har fullgjort ett antal åtaganden med avseende på andra punktvisa korrigerande åtgärder för att åtgärda de identifierade överträdelserna av rättsstatens principer och den inverkan de har eller riskerar att få på unionens budget. Såsom kommissionen klargjorde i sin uppdaterade bedömning av den 9 december 2022 måste de korrigerande åtgärderna, med undantag uteslutande för den korrigerande åtgärden avseende stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse, bedömas i sin helhet, som ett övergripande paket, mot bakgrund av deras övergripande lämplighet när det gäller att få ett slut på situationen och på grundval av en kvalitativ, och inte enbart kvantitativ, bedömning. |
| --- | --- |

(57)

Med tanke på den horisontella, strukturella och systembetingade karaktären hos de åtgärder som fortfarande måste fullgöras räcker det inte att Ungern på ett tillfredsställande sätt har fullgjort ett antal åtaganden med avseende på andra punktvisa korrigerande åtgärder för att åtgärda de identifierade överträdelserna av rättsstatens principer och den inverkan de har eller riskerar att få på unionens budget. Såsom kommissionen klargjorde i sin uppdaterade bedömning av den 9 december 2022 måste de korrigerande åtgärderna, med undantag uteslutande för den korrigerande åtgärden avseende stiftelser för förvaltning av tillgångar av allmänt intresse, bedömas i sin helhet, som ett övergripande paket, mot bakgrund av deras övergripande lämplighet när det gäller att få ett slut på situationen och på grundval av en kvalitativ, och inte enbart kvantitativ, bedömning.

| (58) | Som en följd därav, mot bakgrund av ovanstående bedömning, bör därför slutsatsen dras att de korrigerande åtgärder som Ungern anmält, som helhet, såsom de antagits och med hänsyn till deras detaljer och den därav följande osäkerheten om hur de ska tillämpas i praktiken, inte sätter stopp för de identifierade överträdelserna av rättsstatens principer. Eftersom de konstaterade fallen av bristande efterlevnad gäller systembetingade överträdelser påverkar de i hög grad den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten och skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt. |
| --- | --- |

(58)

Som en följd därav, mot bakgrund av ovanstående bedömning, bör därför slutsatsen dras att de korrigerande åtgärder som Ungern anmält, som helhet, såsom de antagits och med hänsyn till deras detaljer och den därav följande osäkerheten om hur de ska tillämpas i praktiken, inte sätter stopp för de identifierade överträdelserna av rättsstatens principer. Eftersom de konstaterade fallen av bristande efterlevnad gäller systembetingade överträdelser påverkar de i hög grad den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten och skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt.

| (59) | När rådet finner att villkoren i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 är uppfyllda ska det anta åtgärder på lämplig nivå för att säkerställa att unionens budget skyddas från faktiska eller potentiella konsekvenser till följd av de identifierade överträdelserna av rättsstatens principer. |
| --- | --- |

(59)

När rådet finner att villkoren i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 är uppfyllda ska det anta åtgärder på lämplig nivå för att säkerställa att unionens budget skyddas från faktiska eller potentiella konsekvenser till följd av de identifierade överträdelserna av rättsstatens principer.

| (60) | Mot bakgrund av de överträdelser av rättsstatens principer som konstaterats i detta beslut och deras betydande inverkan på unionens budget, och med tanke på att de korrigerande åtgärder som Ungern hittills har antagit uppvisar betydande svagheter som allvarligt äventyrar deras lämplighet för att åtgärda överträdelserna, anser rådet att den relaterade risken för unionsbudgeten är fortsatt hög. Enligt skäl 18 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 bör den berörda medlemsstatens samarbetsvilja vederbörligen beaktas när det bestäms vilka åtgärder som ska antas. Kommissionen ansåg inledningsvis att en rimlig uppskattning för risken för budgeten motsvarar 65 % av medlen i de berörda programmen. Mot bakgrund av antalet och betydelsen av de korrigerande åtgärder som Ungern har genomfört på ett tillfredsställande sätt för att åtgärda de identifierade överträdelserna av rättsstatens principer skulle det emellertid vara en rimlig uppskattning att fastställa risken för budgeten i 55 % av de berörda programmen. I enlighet med detta bör 55 % av åtagandena i de berörda programmen, när de godkänts, innehållas. Denna nivå kan anses vara en rimlig uppskattning av inverkan på eller de allvarliga riskerna för unionsbudgeten till följd av de identifierade överträdelserna av rättsstatens principer, med beaktande av Ungerns samarbetsvilja under förfarandet, såsom den framgår av de genomförda korrigerande åtgärderna, och är därför proportionell mot bakgrund av det mål att skydda unionsbudgeten som fastställs i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. |
| --- | --- |

(60)

Mot bakgrund av de överträdelser av rättsstatens principer som konstaterats i detta beslut och deras betydande inverkan på unionens budget, och med tanke på att de korrigerande åtgärder som Ungern hittills har antagit uppvisar betydande svagheter som allvarligt äventyrar deras lämplighet för att åtgärda överträdelserna, anser rådet att den relaterade risken för unionsbudgeten är fortsatt hög. Enligt skäl 18 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 bör den berörda medlemsstatens samarbetsvilja vederbörligen beaktas när det bestäms vilka åtgärder som ska antas. Kommissionen ansåg inledningsvis att en rimlig uppskattning för risken för budgeten motsvarar 65 % av medlen i de berörda programmen. Mot bakgrund av antalet och betydelsen av de korrigerande åtgärder som Ungern har genomfört på ett tillfredsställande sätt för att åtgärda de identifierade överträdelserna av rättsstatens principer skulle det emellertid vara en rimlig uppskattning att fastställa risken för budgeten i 55 % av de berörda programmen. I enlighet med detta bör 55 % av åtagandena i de berörda programmen, när de godkänts, innehållas. Denna nivå kan anses vara en rimlig uppskattning av inverkan på eller de allvarliga riskerna för unionsbudgeten till följd av de identifierade överträdelserna av rättsstatens principer, med beaktande av Ungerns samarbetsvilja under förfarandet, såsom den framgår av de genomförda korrigerande åtgärderna, och är därför proportionell mot bakgrund av det mål att skydda unionsbudgeten som fastställs i förordning (EU, Euratom) 2020/2092.

rimlig uppskattning

| (61) | När det gäller valet mellan de olika typer av åtgärder som avses i artikel 5 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 anser rådet att innehållandet av budgetåtaganden som följer av de berörda programmen när de väl har godkänts innebär ett effektivt och snabbt skydd av unionsbudgeten genom att det förhindrar att de överträdelser av rättsstatens principer som konstateras i detta beslut påverkar den budget som anslås till de berörda programmen. Samtidigt tillåter ett innehållande av budgetåtagandena fortfarande Ungern att börja genomföra dessa program i enlighet med tillämpliga regler, vilket innebär att sammanhållningspolitikens mål och slutmottagarnas ställning bevaras. Vidare är ett innehållande av budgetåtaganden, till skillnad från andra möjliga åtgärder, av tillfällig karaktär och har inte slutgiltiga följdverkningar i enlighet med artikel 7.3 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. Åtgärden kan därför upphävas enligt det förfarande som föreskrivs i den artikeln utan att unionsfinansiering går förlorad, förutsatt att situationen korrigeras fullt ut inom två år. I enlighet med proportionalitetsprincipen är den valda åtgärden därför tillräcklig för att uppnå skydd av unionsbudgeten samtidigt som den är minst betungande med beaktande av omständigheterna i det enskilda fallet. |
| --- | --- |

(61)

När det gäller valet mellan de olika typer av åtgärder som avses i artikel 5 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 anser rådet att innehållandet av budgetåtaganden som följer av de berörda programmen när de väl har godkänts innebär ett effektivt och snabbt skydd av unionsbudgeten genom att det förhindrar att de överträdelser av rättsstatens principer som konstateras i detta beslut påverkar den budget som anslås till de berörda programmen. Samtidigt tillåter ett innehållande av budgetåtagandena fortfarande Ungern att börja genomföra dessa program i enlighet med tillämpliga regler, vilket innebär att sammanhållningspolitikens mål och slutmottagarnas ställning bevaras. Vidare är ett innehållande av budgetåtaganden, till skillnad från andra möjliga åtgärder, av tillfällig karaktär och har inte slutgiltiga följdverkningar i enlighet med artikel 7.3 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. Åtgärden kan därför upphävas enligt det förfarande som föreskrivs i den artikeln utan att unionsfinansiering går förlorad, förutsatt att situationen korrigeras fullt ut inom två år. I enlighet med proportionalitetsprincipen är den valda åtgärden därför tillräcklig för att uppnå skydd av unionsbudgeten samtidigt som den är minst betungande med beaktande av omständigheterna i det enskilda fallet.

| (62) | Beträffande de identifierade överträdelserna med avseende på allmännyttiga truster uppvisar regelverket i Ungern svagheter, såsom anges ovan, som inte har avhjälpt den risk för intressekonflikter som den korrigerande åtgärden var avsedd att åtgärda. Mot bakgrund av den korrigerande åtgärden inte är lämplig kvarstår en allvarlig risk för unionsbudgeten som bäst kan åtgärdas genom ett förbud mot att ingå nya rättsliga åtaganden med allmännyttiga truster och enheter som underhålls av dem inom ramen för program under direkt eller indirekt förvaltning. En sådan åtgärd påverkar inte de totala anslagen från unionsprogram under direkt och indirekt förvaltning, som fortfarande kan användas för andra enheter, och är därför tillräcklig för att uppnå ett skydd av budgeten samtidigt som den står i proportion till vad som är strikt nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(62)

Beträffande de identifierade överträdelserna med avseende på allmännyttiga truster uppvisar regelverket i Ungern svagheter, såsom anges ovan, som inte har avhjälpt den risk för intressekonflikter som den korrigerande åtgärden var avsedd att åtgärda. Mot bakgrund av den korrigerande åtgärden inte är lämplig kvarstår en allvarlig risk för unionsbudgeten som bäst kan åtgärdas genom ett förbud mot att ingå nya rättsliga åtaganden med allmännyttiga truster och enheter som underhålls av dem inom ramen för program under direkt eller indirekt förvaltning. En sådan åtgärd påverkar inte de totala anslagen från unionsprogram under direkt och indirekt förvaltning, som fortfarande kan användas för andra enheter, och är därför tillräcklig för att uppnå ett skydd av budgeten samtidigt som den står i proportion till vad som är strikt nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (63) | I enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 påverkar detta beslut inte Ungerns skyldigheter att genomföra de program och fonder som berörs av detta beslut, och särskilt inte dess skyldigheter gentemot slutliga mottagare eller bidragsmottagare, inbegripet skyldigheten att göra utbetalningar enligt de tillämpliga sektorsspecifika eller finansiella reglerna. Ungern ska rapportera till kommissionen om sitt fullgörande av dessa skyldigheter var tredje månad från och med antagandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(63)

I enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 påverkar detta beslut inte Ungerns skyldigheter att genomföra de program och fonder som berörs av detta beslut, och särskilt inte dess skyldigheter gentemot slutliga mottagare eller bidragsmottagare, inbegripet skyldigheten att göra utbetalningar enligt de tillämpliga sektorsspecifika eller finansiella reglerna. Ungern ska rapportera till kommissionen om sitt fullgörande av dessa skyldigheter var tredje månad från och med antagandet av detta beslut.

| (64) | Ungern bör regelbundet underrätta kommissionen om genomförandet av de korrigerande åtgärder som landet har åtagit sig, särskilt de åtgärder som måste styrkas i praktiken eller som kräver en längre genomförandeperiod. |
| --- | --- |

(64)

Ungern bör regelbundet underrätta kommissionen om genomförandet av de korrigerande åtgärder som landet har åtagit sig, särskilt de åtgärder som måste styrkas i praktiken eller som kräver en längre genomförandeperiod.

| (65) | Kommissionen bör fortsätta att övervaka situationen i Ungern och vid behov utöva sina befogenheter enligt förordning (EU, Euratom) 2020/2092. I synnerhet bör kommissionen snabbt bedöma hur genomförandet av de korrigerande åtgärder som Ungern föreslagit utvecklas, och därmed utan dröjsmål förelägga rådet de förslag som krävs för att upphäva åtgärderna enligt artikel 7 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkoren för antagandet av dessa inte längre är uppfyllda. Kommissionen bör regelbundet informera rådet. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen bör fortsätta att övervaka situationen i Ungern och vid behov utöva sina befogenheter enligt förordning (EU, Euratom) 2020/2092. I synnerhet bör kommissionen snabbt bedöma hur genomförandet av de korrigerande åtgärder som Ungern föreslagit utvecklas, och därmed utan dröjsmål förelägga rådet de förslag som krävs för att upphäva åtgärderna enligt artikel 7 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkoren för antagandet av dessa inte längre är uppfyllda. Kommissionen bör regelbundet informera rådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Villkoren i artikel 4.1 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 är uppfyllda för antagande av lämpliga åtgärder för skydd av unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatens principer i Ungern.

2.   De korrigerande åtgärder som Ungern föreslagit på grundval av artikel 6.5 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 är inte fullt ut lämpliga för att åtgärda slutsatserna i den underrättelse som kommissionen skickade till Ungern den 27 april 2022.

Artikel 2

1.   55 % av budgetåtagandena för följande operativa program i sammanhållningspolitiken, när de godkänts, ska innehållas:

| a) | Det operativa programmet för miljö och energieffektivitet plus. |
| --- | --- |

a)

Det operativa programmet för miljö och energieffektivitet plus.

| b) | Det operativa programmet för integrerad transport plus. |
| --- | --- |

b)

Det operativa programmet för integrerad transport plus.

| c) | Det operativa programmet för territoriell utveckling och utbyggnad plus. |
| --- | --- |

c)

Det operativa programmet för territoriell utveckling och utbyggnad plus.

2.   När kommissionen genomför unionsbudgeten inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning enligt artikel 62.1 a och c i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ska inga rättsliga åtaganden ingås med allmännyttiga truster som inrättats på grundval av Ungerns lag IX från 2021 eller med enheter som underhålls av en sådan allmännyttig trust.

Artikel 3

Ungern ska senast den 16 mars 2023, och därefter var tredje månad, underrätta kommissionen om genomförandet av de korrigerande åtgärder som Ungern har åtagit sig genom sitt andra svar, inbegripet de ytterligare åtagandena i Ungerns skrivelse av den 13 september 2022.

Artikel 4

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

4

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/110 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/110

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2022/2507

av den 19 december 2022

om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 augusti 2010 antog rådet beslut 2010/452/Gusp (1) om förlängning av Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia), inrättat genom rådets gemensamma åtgärd 2008/736/Gusp (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 12 augusti 2010 antog rådet beslut 2010/452/Gusp (1) om förlängning av Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia), inrättat genom rådets gemensamma åtgärd 2008/736/Gusp (2).

| (2) | Den 17 oktober 2022 antog rådet beslut (Gusp) 2022/1970 (3) avseende utplacering i Armenien av EU-experter från EUMM Georgia till och med den 19 december 2022. |
| --- | --- |

(2)

Den 17 oktober 2022 antog rådet beslut (Gusp) 2022/1970 (3) avseende utplacering i Armenien av EU-experter från EUMM Georgia till och med den 19 december 2022.

| (3) | Den 25 november 2022 antog rådet beslut (Gusp) 2022/2318 (4) genom vilket EUMM Georgia förlängdes till och med den 14 december 2024. |
| --- | --- |

(3)

Den 25 november 2022 antog rådet beslut (Gusp) 2022/2318 (4) genom vilket EUMM Georgia förlängdes till och med den 14 december 2024.

| (4) | En strategisk bedömning av den uppgift som infördes genom beslut (Gusp) 2022/1970 föranledde kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att dra slutsatsen att EUMM Georgia från och med den 20 december 2022 tillfälligt bör placera ut en grupp i Armenien för att öka unionens medvetenhet om säkerhetssituationen, i syfte att bidra till planeringen och förberedelserna av ett eventuellt civilt uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) i Armenien. |
| --- | --- |

(4)

En strategisk bedömning av den uppgift som infördes genom beslut (Gusp) 2022/1970 föranledde kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att dra slutsatsen att EUMM Georgia från och med den 20 december 2022 tillfälligt bör placera ut en grupp i Armenien för att öka unionens medvetenhet om säkerhetssituationen, i syfte att bidra till planeringen och förberedelserna av ett eventuellt civilt uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) i Armenien.

| (5) | Beslut 2010/452/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2010/452/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

| (6) | EUMM Georgia kommer att genomföras i en situation som kan förvärras och hindra att de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget uppnås. |
| --- | --- |

(6)

EUMM Georgia kommer att genomföras i en situation som kan förvärras och hindra att de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget uppnås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I beslut 2010/452/Gusp ska artikel 3a ersättas med följande:

”Artikel 3a

EUMM Georgia ska placera ut en grupp i Armenien för att öka unionens medvetenhet om säkerhetssituationen, i syfte att bidra till planeringen och förberedelserna av ett eventuellt civilt GSFP-uppdrag i Armenien.

Uppgiften ska upphöra när rådet så beslutar.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 20 december 2022.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2022.

På rådets vägnar

J. SÍKELA

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/452/Gusp av den 12 augusti 2010 om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia (EUT L 213, 13.8.2010, s. 43).

1

(2)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/736/Gusp av den 15 september 2008 om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia (EUT L 248, 17.9.2008, s. 26).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2022/1970 av den 17 oktober 2022 om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia (EUT L 270, 18.10.2022, s. 93).

3

(4)  Rådets beslut (Gusp) 2022/2318 av den 25 november 2022 om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia (EUT L 307, 28.11.2022, s. 133).

4

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/112

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/2508

av den 9 december 2022

om fastställande av BAT-slutsatser för textilindustrin, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp

[delgivet med nr C(2022) 8984]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (1), särskilt artikel 13.5, och

av följande skäl:

| (1) | Slutsatserna om bästa tillgängliga teknik (BAT-slutsatser) används som referens vid fastställande av tillståndsvillkoren för anläggningar som omfattas av kapitel II i direktiv 2010/75/EU, och de behöriga myndigheterna bör fastställa utsläppsgränsvärden som säkerställer att utsläppen under normala driftsförhållanden inte överstiger de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-slutsatserna. |
| --- | --- |

(1)

Slutsatserna om bästa tillgängliga teknik (BAT-slutsatser) används som referens vid fastställande av tillståndsvillkoren för anläggningar som omfattas av kapitel II i direktiv 2010/75/EU, och de behöriga myndigheterna bör fastställa utsläppsgränsvärden som säkerställer att utsläppen under normala driftsförhållanden inte överstiger de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-slutsatserna.

| (2) | Det forum bestående av företrädare för medlemsstaterna, de berörda industrierna och icke-statliga miljöskyddsorganisationer som inrättats genom kommissionens beslut av den 16 maj 2011 (2) lämnade den 10 maj 2022 i enlighet med artikel 13.4 i direktiv 2010/75/EU sitt yttrande till kommissionen om det föreslagna innehållet i BAT-referensdokumentet för textilindustrin. Yttrandet finns allmänt tillgängligt (3). |
| --- | --- |

(2)

Det forum bestående av företrädare för medlemsstaterna, de berörda industrierna och icke-statliga miljöskyddsorganisationer som inrättats genom kommissionens beslut av den 16 maj 2011 (2) lämnade den 10 maj 2022 i enlighet med artikel 13.4 i direktiv 2010/75/EU sitt yttrande till kommissionen om det föreslagna innehållet i BAT-referensdokumentet för textilindustrin. Yttrandet finns allmänt tillgängligt (3).

| (3) | De BAT-slutsatser som återfinns i bilagan till detta beslut beaktar yttrandet från forumet om det föreslagna innehållet i BAT-referensdokumentet. De innehåller de viktigaste delarna i BAT-referensdokumentet. |
| --- | --- |

(3)

De BAT-slutsatser som återfinns i bilagan till detta beslut beaktar yttrandet från forumet om det föreslagna innehållet i BAT-referensdokumentet. De innehåller de viktigaste delarna i BAT-referensdokumentet.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 75.1 i direktiv 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 75.1 i direktiv 2010/75/EU.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas de BAT-slutsatser för textilindustrin som anges i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2022.

På kommissionens vägnar

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Kommissionens beslut av den 16 maj 2011 om inrättande av ett forum för informationsutbytet enligt artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp (EUT C 146, 17.5.2011, s. 3).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/fdb14511-4fc5-4b90-b495-79033a1787af?p=1&n=10&sort=modified_DESC.

3

---

BILAGA

1.   SLUTSATSER OM BÄSTA TILLGÄNGLIGA TEKNIK (BAT-SLUTSATSER) FÖR TEXTILINDUSTRIN

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa BAT-slutsatser avser följande verksamheter som specificeras i bilaga I till direktiv 2010/75/EU:

| 6.2. | Förbehandling (tvättning, blekning och mercerisering) eller färgning av textilfibrer eller textilier där behandlingskapaciteten överstiger 10 ton per dygn. |
| --- | --- |

6.2.

Förbehandling (tvättning, blekning och mercerisering) eller färgning av textilfibrer eller textilier där behandlingskapaciteten överstiger 10 ton per dygn.

| 6.11. | Oberoende utförd rening av avloppsvatten som inte omfattas av direktiv 91/271/EEG, förutsatt att den huvudsakliga föroreningsbelastningen härrör från de verksamheter som omfattas av dessa BAT-slutsatser. |
| --- | --- |

6.11.

Oberoende utförd rening av avloppsvatten som inte omfattas av direktiv 91/271/EEG, förutsatt att den huvudsakliga föroreningsbelastningen härrör från de verksamheter som omfattas av dessa BAT-slutsatser.

Dessa BAT-slutsatser omfattar även följande:

| — | Följande verksamheter, när de är direkt förknippade med de verksamheter som anges i punkt 6.2 i bilaga I till direktiv 2010/75/EU:






  — | Beläggning. |
| --- | --- | --- |

—

Följande verksamheter, när de är direkt förknippade med de verksamheter som anges i punkt 6.2 i bilaga I till direktiv 2010/75/EU:

—

Beläggning.

| — | Kemtvätt. |
| --- | --- |

—

Kemtvätt.

| — | Tygproduktion. |
| --- | --- |

—

Tygproduktion.

| — | Efterbehandling. |
| --- | --- |

—

Efterbehandling.

| — | Laminering. |
| --- | --- |

—

Laminering.

| — | Tryckning. |
| --- | --- |

—

Tryckning.

| — | Svedning. |
| --- | --- |

—

Svedning.

| — | Karbonisering av ull. |
| --- | --- |

—

Karbonisering av ull.

| — | Valkning av ull. |
| --- | --- |

—

Valkning av ull.

| — | Spinning av fibrer (andra fibrer än konstfibrer). |
| --- | --- |

—

Spinning av fibrer (andra fibrer än konstfibrer).

| — | Tvättning eller sköljning i samband med färgning, tryckning eller efterbehandling. |
| --- | --- |

—

Tvättning eller sköljning i samband med färgning, tryckning eller efterbehandling.

| — | Gemensam rening av avloppsvatten från olika källor, förutsatt att den huvudsakliga föroreningsbelastningen härrör från de verksamheter som omfattas av dessa BAT-slutsatser och att avloppsvattenreningen inte omfattas av direktiv 91/271/EEG. |
| --- | --- |

—

Gemensam rening av avloppsvatten från olika källor, förutsatt att den huvudsakliga föroreningsbelastningen härrör från de verksamheter som omfattas av dessa BAT-slutsatser och att avloppsvattenreningen inte omfattas av direktiv 91/271/EEG.

| — | Förbränningsanläggningar på platsen som är direkt förknippade med de verksamheter som omfattas av dessa BAT-slutsatser, förutsatt att de gasformiga förbränningsprodukterna kommer i direkt kontakt med textilfibrerna eller textilierna (t.ex. direkt uppvärmning, torkning eller värmefixering) eller om strålningsvärmen och/eller ledningsvärmen överförs genom en fast vägg (indirekt uppvärmning) utan att använda en intermediär värmebärare i vätskeform. |
| --- | --- |

—

Förbränningsanläggningar på platsen som är direkt förknippade med de verksamheter som omfattas av dessa BAT-slutsatser, förutsatt att de gasformiga förbränningsprodukterna kommer i direkt kontakt med textilfibrerna eller textilierna (t.ex. direkt uppvärmning, torkning eller värmefixering) eller om strålningsvärmen och/eller ledningsvärmen överförs genom en fast vägg (indirekt uppvärmning) utan att använda en intermediär värmebärare i vätskeform.

Dessa BAT-slutsatser omfattar inte följande:

| — | Beläggning och laminering med en förbrukningskapacitet av organiskt lösningsmedel som överstiger 150 kg per timme eller mer än 200 ton per år. Detta omfattas av BAT-slutsatserna för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier (STS). |
| --- | --- |

—

Beläggning och laminering med en förbrukningskapacitet av organiskt lösningsmedel som överstiger 150 kg per timme eller mer än 200 ton per år. Detta omfattas av BAT-slutsatserna för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier (STS).

| — | Produktion av konstfibrer och garn. Detta omfattas eventuellt av de BAT-slutsatser som omfattar sektorn för produktion av polymerer. |
| --- | --- |

—

Produktion av konstfibrer och garn. Detta omfattas eventuellt av de BAT-slutsatser som omfattar sektorn för produktion av polymerer.

| — | Avhårning av hudar och skinn. Detta omfattas eventuellt av BAT-slutsatserna gällande garvning av hudar och skinn (TAN). |
| --- | --- |

—

Avhårning av hudar och skinn. Detta omfattas eventuellt av BAT-slutsatserna gällande garvning av hudar och skinn (TAN).

Andra BAT-slutsatser och referensdokument som kan vara av betydelse för de verksamheter som omfattas av dessa BAT-slutsatser är exempelvis följande:

| — | Ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier (STS). |
| --- | --- |

—

Ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier (STS).

| — | Avfallsförbränning (WI). |
| --- | --- |

—

Avfallsförbränning (WI).

| — | Avfallsbehandling (WT). |
| --- | --- |

—

Avfallsbehandling (WT).

| — | Utsläpp från lagring (EFS). |
| --- | --- |

—

Utsläpp från lagring (EFS).

| — | Energieffektivitet (ENE). |
| --- | --- |

—

Energieffektivitet (ENE).

| — | Industriella kylsystem (ICS). |
| --- | --- |

—

Industriella kylsystem (ICS).

| — | Övervakning av utsläpp till luft och vatten från IED-anläggningar (ROM). |
| --- | --- |

—

Övervakning av utsläpp till luft och vatten från IED-anläggningar (ROM).

| — | Ekonomi och tvärmediaeffekter (ECM). |
| --- | --- |

—

Ekonomi och tvärmediaeffekter (ECM).

Dessa BAT-slutsatser gäller utan att det påverkar tillämpningen av annan relevant lagstiftning, t.ex. om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (CLP), om biocidprodukter (BPR) eller om energieffektivitet (principen om energieffektivitet först).

DEFINITIONER

I dessa BAT-slutsatser gäller följande definitioner:

| Allmänna termer |
| --- |
| Använd term | Definition |
| Förhållandet luftflöde till textil | Förhållandet mellan det totala volymflödet avgaser (uttryckt i Nm3/h) från utsläppspunkten i en enhet för textilbehandling (t.ex. spannram) och motsvarande produktion av den textil som ska behandlas (torra textilier, uttryckt i kg/h). |
| Cellulosamaterial | Cellulosamaterial inbegriper bomull och viskos. |
| Kanaliserade utsläpp | Utsläpp av föroreningar till luft genom någon form av rör, kanal, skorsten etc. |
| Kontinuerlig mätning | Mätning som görs med ett automatiskt mätsystem som är permanent installerat på platsen. |
| Avklistring | Förbehandling av textila material för att avlägsna klistermedel från vävt tyg. |
| Diffusa utsläpp | Ej kanaliserade utsläpp till luft. |
| Direkt utsläpp | Utsläpp till en vattenrecipient utan ytterligare avloppsvattenrening nedströms. |
| Kemtvätt | Tvätt av textila material med ett organiskt lösningsmedel. |
| Befintlig textilanläggning | En textilanläggning som inte är en ny textilanläggning. |
| Tygproduktion | Produktion av tyg, t.ex. genom vävning eller stickning. |
| Efterbehandling | Mekanisk och/eller kemisk behandling som syftar till att ge de färdiga textila materialen egenskaper såsom utseende, känsel eller grepp, vattenavvisning eller flamsäkerhet. |
| Flamlaminering | Ytan på termoplastiskt skum smälts med hjälp av gasollåga. Skummet valsas därefter samman med tygmaterialet. |
| Farligt ämne | Farligt ämne enligt definitionen i artikel 3.18 i direktiv 2010/75/EU. |
| Farligt avfall | Farligt avfall enligt definitionen i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (1). |
| Indirekt utsläpp | Utsläpp som inte är ett direkt utsläpp. |
| Badförhållande | För batchprocesser: viktförhållande mellan de torra textila materialen och det processbad som används. |
| Fördelningskoefficient för n-oktanol/vatten | Förhållandet mellan jämviktskoncentrationerna för ett ämne som lösts i ett tvåfassystem bestående av de i stort sett icke-blandbara lösningsmedlen n-oktanol och vatten. |
| Omfattande uppgradering av textilanläggning | En större förändring av en textilanläggnings utformning eller teknik, som innebär omfattande modifieringar eller utbyte av process- och/eller reningstekniker och tillhörande utrustning. |
| Massflöde | Massan av ett visst ämne eller en viss parameter som släpps ut under en fastställd tidsperiod. |
| Ny textilanläggning | En textilanläggning på platsen för anläggningen som erhållit drifttillstånd efter offentliggörandet av dessa BAT-slutsatser eller en textilanläggning som helt ersätter en tidigare textilanläggning efter offentliggörandet av dessa BAT-slutsatser. |
| Organiskt lösningsmedel | Organiskt lösningsmedel enligt definitionen i artikel 3.46 i direktiv 2010/75/EU. |
| Periodisk mätning | Mätning under bestämda tidsintervall genom manuella eller automatiserade metoder. |
| Upptagning | För kontinuerliga processer, viktförhållandet mellan den vätska som de textila materialen har tagit upp och de torra textila materialen. |
| Processkemikalier | Ämnen och/eller blandningar enligt definitionen i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (2) som används i processen/processerna, inbegripet klistermedel, blekningskemikalier, färger, tryckpastor och efterbehandlingskemikalier. Processkemikalier kan innehålla farliga ämnen och/eller SVHC-ämnen. |
| Processbad | Lösning och/eller suspension som innehåller processkemikalier. |
| Restupptagning | Våta textila materials återstående kapacitet att ta upp ytterligare vätska (efter den första upptagningen). |
| Urkokning | Förbehandling av textila material som består i att tvätta det inkommande textila materialet. |
| Svedning | Avlägsnande av fibrer på tygets yta genom att låta tyget passera en låga eller mot heta plattor. |
| Klistring | Impregnering av garn med processkemikalier i syfte att skydda garnet och ge smörjning vid vävning. |
| SVHC-ämnen | Ämnen som uppfyller kriterierna i artikel 57 och har tagits upp på kandidatförteckningen över särskilt farliga ämnen (ämnen som inger mycket stora betänkligheter, SVHC) i enlighet med Reach-förordningen ((EG) nr 1907/2006). |
| Syntetmaterial | Syntetmaterial inbegriper polyester, polyamid och akryl. |
| Textila material | Textilfibrer och/eller textilier. |
| Värmebehandling | Värmebehandling av textila material inbegriper termofixering, värmefixering eller processteg (t.ex. torkning, härdning) inom de verksamheter som omfattas av dessa BAT-slutsatser (t.ex. beläggning, färgning, förbehandling, efterbehandling, tryckning och laminering). |

Allmänna termer

Använd term

Definition

Förhållandet luftflöde till textil

Förhållandet mellan det totala volymflödet avgaser (uttryckt i Nm3/h) från utsläppspunkten i en enhet för textilbehandling (t.ex. spannram) och motsvarande produktion av den textil som ska behandlas (torra textilier, uttryckt i kg/h).

Cellulosamaterial

Cellulosamaterial inbegriper bomull och viskos.

Kanaliserade utsläpp

Utsläpp av föroreningar till luft genom någon form av rör, kanal, skorsten etc.

Kontinuerlig mätning

Mätning som görs med ett automatiskt mätsystem som är permanent installerat på platsen.

Avklistring

Förbehandling av textila material för att avlägsna klistermedel från vävt tyg.

Diffusa utsläpp

Ej kanaliserade utsläpp till luft.

Direkt utsläpp

Utsläpp till en vattenrecipient utan ytterligare avloppsvattenrening nedströms.

Kemtvätt

Tvätt av textila material med ett organiskt lösningsmedel.

Befintlig textilanläggning

En textilanläggning som inte är en ny textilanläggning.

Tygproduktion

Produktion av tyg, t.ex. genom vävning eller stickning.

Efterbehandling

Mekanisk och/eller kemisk behandling som syftar till att ge de färdiga textila materialen egenskaper såsom utseende, känsel eller grepp, vattenavvisning eller flamsäkerhet.

Flamlaminering

Ytan på termoplastiskt skum smälts med hjälp av gasollåga. Skummet valsas därefter samman med tygmaterialet.

Farligt ämne

Farligt ämne enligt definitionen i artikel 3.18 i direktiv 2010/75/EU.

Farligt avfall

Farligt avfall enligt definitionen i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (1).

Indirekt utsläpp

Utsläpp som inte är ett direkt utsläpp.

Badförhållande

För batchprocesser: viktförhållande mellan de torra textila materialen och det processbad som används.

Fördelningskoefficient för n-oktanol/vatten

Förhållandet mellan jämviktskoncentrationerna för ett ämne som lösts i ett tvåfassystem bestående av de i stort sett icke-blandbara lösningsmedlen n-oktanol och vatten.

Omfattande uppgradering av textilanläggning

En större förändring av en textilanläggnings utformning eller teknik, som innebär omfattande modifieringar eller utbyte av process- och/eller reningstekniker och tillhörande utrustning.

Massflöde

Massan av ett visst ämne eller en viss parameter som släpps ut under en fastställd tidsperiod.

Ny textilanläggning

En textilanläggning på platsen för anläggningen som erhållit drifttillstånd efter offentliggörandet av dessa BAT-slutsatser eller en textilanläggning som helt ersätter en tidigare textilanläggning efter offentliggörandet av dessa BAT-slutsatser.

Organiskt lösningsmedel

Organiskt lösningsmedel enligt definitionen i artikel 3.46 i direktiv 2010/75/EU.

Periodisk mätning

Mätning under bestämda tidsintervall genom manuella eller automatiserade metoder.

Upptagning

För kontinuerliga processer, viktförhållandet mellan den vätska som de textila materialen har tagit upp och de torra textila materialen.

Processkemikalier

Ämnen och/eller blandningar enligt definitionen i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (2) som används i processen/processerna, inbegripet klistermedel, blekningskemikalier, färger, tryckpastor och efterbehandlingskemikalier. Processkemikalier kan innehålla farliga ämnen och/eller SVHC-ämnen.

Processbad

Lösning och/eller suspension som innehåller processkemikalier.

Restupptagning

Våta textila materials återstående kapacitet att ta upp ytterligare vätska (efter den första upptagningen).

Urkokning

Förbehandling av textila material som består i att tvätta det inkommande textila materialet.

Svedning

Avlägsnande av fibrer på tygets yta genom att låta tyget passera en låga eller mot heta plattor.

Klistring

Impregnering av garn med processkemikalier i syfte att skydda garnet och ge smörjning vid vävning.

SVHC-ämnen

Ämnen som uppfyller kriterierna i artikel 57 och har tagits upp på kandidatförteckningen över särskilt farliga ämnen (ämnen som inger mycket stora betänkligheter, SVHC) i enlighet med Reach-förordningen ((EG) nr 1907/2006).

Syntetmaterial

Syntetmaterial inbegriper polyester, polyamid och akryl.

Textila material

Textilfibrer och/eller textilier.

Värmebehandling

Värmebehandling av textila material inbegriper termofixering, värmefixering eller processteg (t.ex. torkning, härdning) inom de verksamheter som omfattas av dessa BAT-slutsatser (t.ex. beläggning, färgning, förbehandling, efterbehandling, tryckning och laminering).

| Föroreningar och parametrar |
| --- |
| Använd term | Definition |
| Antimon | Antimon, uttryckt som Sb, innefattar alla oorganiska och organiska antimonföreningar, lösta eller bundna till partiklar. |
| AOX | Adsorberbara organiskt bundna halogener, uttryckt som Cl, vilket innefattar adsorberbart organiskt bundet klor, brom och jod. |
| BOD
  n | Biokemisk syreförbrukning. Den mängd syre som krävs för biokemisk oxidation av det organiska materialet till koldioxid inom n dygn (där n vanligtvis är 5 eller 7). BODn är en indikator för masskoncentrationen av biologiskt nedbrytbara organiska föreningar. |
| Krom | Krom, uttryckt som Cr, vilket innefattar alla oorganiska och organiska kromföreningar, lösta eller bundna till partiklar. |
| CO | Kolmonoxid. |
| COD | Kemisk syreförbrukning. Den mängd syre som krävs för fullständig kemisk oxidation av det organiska materialet till koldioxid med användning av dikromat. COD är en indikator för masskoncentrationen av organiska föreningar. |
| Koppar | Koppar, uttryckt som Cu, innefattar alla oorganiska och organiska kopparföreningar, lösta eller bundna till partiklar. |
| CMR-ämnen | Ämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska. Detta inbegriper CMR-ämnen i kategorierna 1A, 1B och 2, i enlighet med definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (3) i dess ändrade lydelse, dvs. med följande koder för faroangivelse: H340, H341, H350, H351, H360 och H361. |
| Stoft | Den totala mängden partiklar (i luft). |
| HOI | Oljeindex. Summan av de föreningar som är extraherbara med ett kolvätelösningsmedel (inklusive långkedjiga eller förgrenade alifatiska, alicykliska, aromatiska eller alkylsubstituerade aromatiska kolväten). |
| NH3 | Ammoniak. |
| Nickel | Nickel, uttryckt som Ni, vilket innefattar alla oorganiska och organiska nickelföreningar, lösta eller bundna till partiklar. |
| NOX | Summan av kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2), uttryckt som NO2. |
| SOx | Summan av svaveldioxid (SO2), svaveltrioxid (SO3) och aerosoler av svavelsyra, uttryckt som SO2. |
| Sulfid, som lätt frigörs | Summan av lösta sulfider och sådana olösta sulfider som lätt frigörs vid surgörning, uttryckt som S2-. |
| TOC | Totalt organiskt kol, uttryckt som C (i vatten), innefattar alla organiska föreningar. |
| TN | Totalkväve, uttryckt som N, innefattar fri ammoniak och ammoniumkväve (NH4-N), nitritkväve (NO2-N), nitratkväve (NO3-N) och organiskt bundet kväve. |
| TP | Totalfosfor, uttryckt som P, innefattar alla oorganiska och organiska fosforföreningar, lösta eller bundna till partiklar. |
| TSS | Totalt suspenderat material. Masskoncentrationen av allt suspenderat fast material (i vatten), uppmätt genom filtrering via glasfiberfilter och gravimetri. |
| TVOC | Totalt flyktigt organiskt kol, uttryckt som C (i luft). |
| VOC | Flyktig organisk förening enligt definitionen i artikel 3.45 I direktiv 2010/75/EU. |
| Zink | Zink, uttryckt som Zn, innefattar alla oorganiska och organiska zinkföreningar, lösta eller bundna till partiklar. |

Föroreningar och parametrar

Använd term

Definition

Antimon

Antimon, uttryckt som Sb, innefattar alla oorganiska och organiska antimonföreningar, lösta eller bundna till partiklar.

AOX

Adsorberbara organiskt bundna halogener, uttryckt som Cl, vilket innefattar adsorberbart organiskt bundet klor, brom och jod.

BOD
  n

Biokemisk syreförbrukning. Den mängd syre som krävs för biokemisk oxidation av det organiska materialet till koldioxid inom n dygn (där n vanligtvis är 5 eller 7). BODn är en indikator för masskoncentrationen av biologiskt nedbrytbara organiska föreningar.

Krom

Krom, uttryckt som Cr, vilket innefattar alla oorganiska och organiska kromföreningar, lösta eller bundna till partiklar.

CO

Kolmonoxid.

COD

Kemisk syreförbrukning. Den mängd syre som krävs för fullständig kemisk oxidation av det organiska materialet till koldioxid med användning av dikromat. COD är en indikator för masskoncentrationen av organiska föreningar.

Koppar

Koppar, uttryckt som Cu, innefattar alla oorganiska och organiska kopparföreningar, lösta eller bundna till partiklar.

CMR-ämnen

Ämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska. Detta inbegriper CMR-ämnen i kategorierna 1A, 1B och 2, i enlighet med definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (3) i dess ändrade lydelse, dvs. med följande koder för faroangivelse: H340, H341, H350, H351, H360 och H361.

Stoft

Den totala mängden partiklar (i luft).

HOI

Oljeindex. Summan av de föreningar som är extraherbara med ett kolvätelösningsmedel (inklusive långkedjiga eller förgrenade alifatiska, alicykliska, aromatiska eller alkylsubstituerade aromatiska kolväten).

NH3

Ammoniak.

Nickel

Nickel, uttryckt som Ni, vilket innefattar alla oorganiska och organiska nickelföreningar, lösta eller bundna till partiklar.

NOX

Summan av kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2), uttryckt som NO2.

SOx

Summan av svaveldioxid (SO2), svaveltrioxid (SO3) och aerosoler av svavelsyra, uttryckt som SO2.

Sulfid, som lätt frigörs

Summan av lösta sulfider och sådana olösta sulfider som lätt frigörs vid surgörning, uttryckt som S2-.

TOC

Totalt organiskt kol, uttryckt som C (i vatten), innefattar alla organiska föreningar.

TN

Totalkväve, uttryckt som N, innefattar fri ammoniak och ammoniumkväve (NH4-N), nitritkväve (NO2-N), nitratkväve (NO3-N) och organiskt bundet kväve.

TP

Totalfosfor, uttryckt som P, innefattar alla oorganiska och organiska fosforföreningar, lösta eller bundna till partiklar.

TSS

Totalt suspenderat material. Masskoncentrationen av allt suspenderat fast material (i vatten), uppmätt genom filtrering via glasfiberfilter och gravimetri.

TVOC

Totalt flyktigt organiskt kol, uttryckt som C (i luft).

VOC

Flyktig organisk förening enligt definitionen i artikel 3.45 I direktiv 2010/75/EU.

Zink

Zink, uttryckt som Zn, innefattar alla oorganiska och organiska zinkföreningar, lösta eller bundna till partiklar.

FÖRKORTNINGAR

I dessa BAT-slutsatser används följande förkortningar:

| Förkortning | Definition |
| --- | --- |
| CMS | Kemikaliehanteringssystem |
| DTPA | Dietylentriaminpentaättiksyra |
| EDTA | Etylendiamintetraättiksyra |
| EMS | Miljöledningssystem |
| ESP | Elektrofilter (elfilter) |
| IED | Industriutsläppsdirektivet (2010/75/EU) |
| OTNOC | Andra förhållanden än normala driftförhållanden |
| PFAS | Per- och polyfluorerade alkylsubstanser |

Förkortning

Definition

CMS

Kemikaliehanteringssystem

DTPA

Dietylentriaminpentaättiksyra

EDTA

Etylendiamintetraättiksyra

EMS

Miljöledningssystem

ESP

Elektrofilter (elfilter)

IED

Industriutsläppsdirektivet (2010/75/EU)

OTNOC

Andra förhållanden än normala driftförhållanden

PFAS

Per- och polyfluorerade alkylsubstanser

ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN

Bästa tillgängliga teknik

Det finns inget krav på att använda de tekniker som anges och beskrivs i dessa BAT-slutsatser och de ska inte heller betraktas som fullständiga och heltäckande. Andra tekniker kan användas om de ger ett miljöskydd som är åtminstone likvärdigt.

Om inget annat anges är BAT-slutsatserna allmänt tillämpliga.

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för utsläpp till luft

De utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för utsläpp till luft som anges i dessa BAT-slutsatser avser koncentrationsvärden (massa utsläppt ämne per volym avgas) under följande standardförhållanden: torr gas vid en temperatur på 273,15 K och ett tryck på 101,3 kPa, utan korrigering för syrehalt och uttryckt i enheten mg/Nm3.

Följande definition gäller för medelvärdesperioder i fråga om BAT-AEL-värden för utsläpp till luft.

| Typ av mätning | Medelvärdesperiod | Definition |
| --- | --- | --- |
| Periodisk | Medelvärde under provtagningsperioden | Medelvärde för tre på varandra följande provtagningar/mätningar om minst 30 minuter vardera  (4). |

Typ av mätning

Medelvärdesperiod

Definition

Periodisk

Medelvärde under provtagningsperioden

Medelvärde för tre på varandra följande provtagningar/mätningar om minst 30 minuter vardera  (4).

Vid beräkning av massflöden med avseende på BAT 9, BAT 26, BAT 27 och tabell 1.5 och tabell 1.6, där avgaser från en typ av källa (t.ex. spannram) släpps ut genom två eller flera separata utsläppspunkter, men enligt den behöriga myndighetens bedömning skulle kunna släppas ut genom en gemensam utsläppspunkt, ska dessa utsläppspunkter betraktas som en enda utsläppspunkt (se även BAT 23). Massflöden på anläggningsnivå kan användas som alternativ.

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för utsläpp till vatten

BAT-AEL för utsläpp till vatten som anges i dessa BAT-slutsatser avser koncentrationer (massa utsläppt ämne per volym vatten), uttryckta i mg/l.

Medelvärdesperioderna för utsläppsnivåerna som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) avser ettdera av följande två alternativ:

| — | Vid kontinuerliga utsläpp, dygnsmedelvärden, det vill säga 24-timmars flödesproportionella samlingsprov. |
| --- | --- |

—

Vid kontinuerliga utsläpp, dygnsmedelvärden, det vill säga 24-timmars flödesproportionella samlingsprov.

| — | Vid satsvisa utsläpp, medelvärden under utsläppstiden uppmätta i form av flödesproportionella samlingsprov eller, förutsatt att avloppsvattnet är tillräckligt blandat och homogent, ett stickprov som tas före utsläppet. |
| --- | --- |

—

Vid satsvisa utsläpp, medelvärden under utsläppstiden uppmätta i form av flödesproportionella samlingsprov eller, förutsatt att avloppsvattnet är tillräckligt blandat och homogent, ett stickprov som tas före utsläppet.

Tidsproportionella samlingsprov kan användas om det kan visas att flödesstabiliteten är tillräckligt hög. Alternativt kan stickprov tas, förutsatt att avloppsvattnet är tillräckligt blandat och homogent.

I fråga om totalt organiskt kol (TOC) och kemisk syreförbrukning (COD) är beräkningen av den genomsnittliga reningsgraden som avses i dessa BAT-slutsatser (se tabell 1.3) baserad på föroreningsbelastningen hos det vatten som kommer in i respektive lämnar avloppsreningsverket.

Utsläppsnivåerna som motsvarar bästa tillgängliga teknik gäller vid den punkt där utsläppen lämnar anläggningen.

Övriga miljöprestandanivåer

Indikativa nivåer gällande specifik energianvändning

De indikativa miljöprestandanivåerna gällande specifik energianvändning avser årsmedelvärden som beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

där

| energianvändning | : | total årlig mängd värme och el som förbrukas vid värmebehandling, minus den värme som återvinns vid värmebehandling, uttryckt i MWh/år, |
| --- | --- | --- |
| aktivitetsgrad | : | total årlig mängd textila material som värmebehandlas, uttryckt i ton/år. |

energianvändning

:

total årlig mängd värme och el som förbrukas vid värmebehandling, minus den värme som återvinns vid värmebehandling, uttryckt i MWh/år,

aktivitetsgrad

:

total årlig mängd textila material som värmebehandlas, uttryckt i ton/år.

Indikativa nivåer gällande specifik vattenförbrukning

De indikativa miljöprestandanivåerna gällande specifik vattenförbrukning avser årsmedelvärden som beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

där

| vattenförbrukning | : | total årlig mängd vatten som förbrukas av en viss process (t.ex. blekning) inbegripet vatten som används för tvättning och sköljning av de textila materialen och för rengöring av utrustning, minus det vatten som återanvänds och/eller återvinns i processen, uttryckt i m3/år, |
| --- | --- | --- |
| aktivitetsgrad | : | total årlig mängd textila material som behandlas i en viss process (t.ex. blekning), uttryckt i ton/år. |

vattenförbrukning

:

total årlig mängd vatten som förbrukas av en viss process (t.ex. blekning) inbegripet vatten som används för tvättning och sköljning av de textila materialen och för rengöring av utrustning, minus det vatten som återanvänds och/eller återvinns i processen, uttryckt i m3/år,

aktivitetsgrad

:

total årlig mängd textila material som behandlas i en viss process (t.ex. blekning), uttryckt i ton/år.

Specifik återvinningsnivå för ullfett som motsvarar bästa tillgängliga teknik

Miljöprestandanivån gällande specifik återvinning av ullfett avser ett årsmedelvärde som beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

där

| andel ullfett som återvinns | : | total årlig mängd ullfett som återvinns från förbehandling av råull genom urkokning, uttryckt i kg/år, |
| --- | --- | --- |
| aktivitetsgrad | : | total årlig mängd råull som förbehandlas genom urkokning, uttryckt i ton/år. |

andel ullfett som återvinns

:

total årlig mängd ullfett som återvinns från förbehandling av råull genom urkokning, uttryckt i kg/år,

aktivitetsgrad

:

total årlig mängd råull som förbehandlas genom urkokning, uttryckt i ton/år.

Lutåtervinningsnivå som motsvarar bästa tillgängliga teknik

Miljöprestandanivån gällande lutåtervinning avser ett årsmedelvärde som beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

där

| andel lut som återvinns | : | total årlig mängd lut som återvinns från använt sköljvatten efter mercerisering, uttryckt i kg/år, |
| --- | --- | --- |
| andel lut före återvinning | : | total årlig mängd lut i det använda sköljvattnet efter mercerisering, uttryckt i kg/år. |

andel lut som återvinns

:

total årlig mängd lut som återvinns från använt sköljvatten efter mercerisering, uttryckt i kg/år,

andel lut före återvinning

:

total årlig mängd lut i det använda sköljvattnet efter mercerisering, uttryckt i kg/år.

1.1   
  Allmänna BAT-slutsatser

1.1.1   Övergripande miljöprestanda

| BAT 1. | För att förbättra den övergripande miljöprestandan är bästa tillgängliga teknik att utarbeta och genomföra ett miljöledningssystem som omfattar samtliga av följande delar:







  i) | Engagemang, ledarskap och ansvarighet från ledningens sida, inklusive den högsta ledningen, för genomförandet av ett effektivt miljöledningssystem. |
| --- | --- | --- |

BAT 1.

i)

Engagemang, ledarskap och ansvarighet från ledningens sida, inklusive den högsta ledningen, för genomförandet av ett effektivt miljöledningssystem.

| ii) | En analys som inbegriper fastställande av organisationens sammanhang, identifiering av berörda parters behov och förväntningar, identifiering av egenskaper hos anläggningen som är kopplade till möjliga risker för miljön (eller människors hälsa), samt identifiering av tillämpliga rättsliga krav i fråga om miljön. |
| --- | --- |

ii)

En analys som inbegriper fastställande av organisationens sammanhang, identifiering av berörda parters behov och förväntningar, identifiering av egenskaper hos anläggningen som är kopplade till möjliga risker för miljön (eller människors hälsa), samt identifiering av tillämpliga rättsliga krav i fråga om miljön.

| iii) | Framtagning av en miljöpolicy som innefattar fortlöpande förbättring av anläggningens miljöprestanda. |
| --- | --- |

iii)

Framtagning av en miljöpolicy som innefattar fortlöpande förbättring av anläggningens miljöprestanda.

| iv) | Fastställande av mål och resultatindikatorer gällande betydelsefulla miljöaspekter, vilket innefattar ett säkerställande av att tillämpliga rättsliga krav efterlevs. |
| --- | --- |

iv)

Fastställande av mål och resultatindikatorer gällande betydelsefulla miljöaspekter, vilket innefattar ett säkerställande av att tillämpliga rättsliga krav efterlevs.

| v) | Planering och genomförande av nödvändiga förfaranden och åtgärder (inklusive korrigerande och förebyggande åtgärder när detta behövs) för att uppnå miljömålen och undvika miljörisker. |
| --- | --- |

v)

Planering och genomförande av nödvändiga förfaranden och åtgärder (inklusive korrigerande och förebyggande åtgärder när detta behövs) för att uppnå miljömålen och undvika miljörisker.

| vi) | Fastställande av strukturer, roller och ansvarsområden i fråga om miljöaspekter och miljömål och tillhandahållande av de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs. |
| --- | --- |

vi)

Fastställande av strukturer, roller och ansvarsområden i fråga om miljöaspekter och miljömål och tillhandahållande av de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs.

| vii) | Säkerställande av att personal vars arbete kan påverka anläggningens miljöprestanda har nödvändig kompetens och medvetenhet (t.ex. genom tillhandahållande av information och utbildning). |
| --- | --- |

vii)

Säkerställande av att personal vars arbete kan påverka anläggningens miljöprestanda har nödvändig kompetens och medvetenhet (t.ex. genom tillhandahållande av information och utbildning).

| viii) | Intern och extern kommunikation. |
| --- | --- |

viii)

Intern och extern kommunikation.

| ix) | Främjande av medarbetarnas delaktighet i goda miljöledningsrutiner. |
| --- | --- |

ix)

Främjande av medarbetarnas delaktighet i goda miljöledningsrutiner.

| x) | Framtagning och upprätthållande av en miljöledningshandledning och skriftliga rutiner för att styra och kontrollera verksamheter med en betydande miljöpåverkan, liksom av relevant dokumentation. |
| --- | --- |

x)

Framtagning och upprätthållande av en miljöledningshandledning och skriftliga rutiner för att styra och kontrollera verksamheter med en betydande miljöpåverkan, liksom av relevant dokumentation.

| xi) | Effektiv operativ planering och processtyrning. |
| --- | --- |

xi)

Effektiv operativ planering och processtyrning.

| xii) | Genomförande av lämpliga underhållsprogram. |
| --- | --- |

xii)

Genomförande av lämpliga underhållsprogram.

| xiii) | Beredskap och rutiner för nödsituationer, vilket innefattar förebyggande och/eller begränsning av de negativa (miljömässiga) följderna av nödsituationer. |
| --- | --- |

xiii)

Beredskap och rutiner för nödsituationer, vilket innefattar förebyggande och/eller begränsning av de negativa (miljömässiga) följderna av nödsituationer.

| xiv) | När en (ny) anläggning eller en del därav konstrueras (eller konstrueras om), beaktande av dess miljöpåverkan under hela livslängden, vilket innefattar byggande, underhåll, drift och avveckling. |
| --- | --- |

xiv)

När en (ny) anläggning eller en del därav konstrueras (eller konstrueras om), beaktande av dess miljöpåverkan under hela livslängden, vilket innefattar byggande, underhåll, drift och avveckling.

| xv) | Införande av ett program för övervakning och mätning; information kan vid behov hittas i referensrapporten om övervakning av utsläpp till luft och vatten från IED-anläggningar. |
| --- | --- |

xv)

Införande av ett program för övervakning och mätning; information kan vid behov hittas i referensrapporten om övervakning av utsläpp till luft och vatten från IED-anläggningar.

| xvi) | Regelbunden jämförelse med andra verksamheter inom samma bransch. |
| --- | --- |

xvi)

Regelbunden jämförelse med andra verksamheter inom samma bransch.

| xvii) | Periodiskt återkommande oberoende (i den mån det är möjligt) intern revision och periodiskt återkommande oberoende extern revision för att bedöma miljöprestandan och fastställa huruvida miljöledningssystemet fungerar som planerat och har genomförts och upprätthållits på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

xvii)

Periodiskt återkommande oberoende (i den mån det är möjligt) intern revision och periodiskt återkommande oberoende extern revision för att bedöma miljöprestandan och fastställa huruvida miljöledningssystemet fungerar som planerat och har genomförts och upprätthållits på ett korrekt sätt.

| xviii) | Utvärdering av orsaker till avvikelser, genomförande av korrigerande åtgärder vid avvikelser, granskning av korrigerande åtgärders effektivitet och fastställande av om liknande avvikelser finns eller skulle kunna uppkomma. |
| --- | --- |

xviii)

Utvärdering av orsaker till avvikelser, genomförande av korrigerande åtgärder vid avvikelser, granskning av korrigerande åtgärders effektivitet och fastställande av om liknande avvikelser finns eller skulle kunna uppkomma.

| xix) | Periodiskt återkommande översyn, från den högsta ledningens sida, av miljöledningssystemet och dess fortsatta lämplighet, tillräcklighet och effektivitet. |
| --- | --- |

xix)

Periodiskt återkommande översyn, från den högsta ledningens sida, av miljöledningssystemet och dess fortsatta lämplighet, tillräcklighet och effektivitet.

| xx) | Bevakning och beaktande av utvecklingen av renare tekniker. |
| --- | --- |

xx)

Bevakning och beaktande av utvecklingen av renare tekniker.

Specifikt för textilindustrin är bästa tillgängliga teknik även att innefatta följande delar i miljöledningssystemet:

| xxi) | En förteckning över input och output (se BAT 2). |
| --- | --- |

xxi)

En förteckning över input och output (se BAT 2).

| xxii) | En hanteringsplan för andra förhållanden än normala driftsförhållanden (se BAT 3). |
| --- | --- |

xxii)

En hanteringsplan för andra förhållanden än normala driftsförhållanden (se BAT 3).

| xxiii) | En vattenhanteringsplan och vattenrevisioner (se BAT 10). |
| --- | --- |

xxiii)

En vattenhanteringsplan och vattenrevisioner (se BAT 10).

| xxiv) | En energieffektiviseringsplan och energibesiktningar (se BAT 11). |
| --- | --- |

xxiv)

En energieffektiviseringsplan och energibesiktningar (se BAT 11).

| xxv) | Ett kemikaliehanteringssystem (se BAT 14). |
| --- | --- |

xxv)

Ett kemikaliehanteringssystem (se BAT 14).

| xxvi) | En avfallshanteringsplan (se BAT 29). |
| --- | --- |

xxvi)

En avfallshanteringsplan (se BAT 29).

Anmärkning

Genom förordning (EG) nr 1221/2009 inrättas Europeiska unionens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas), som är ett exempel på ett miljöledningssystem som är i överensstämmelse med denna bästa tillgängliga teknik.

Tillämplighet

Miljöledningssystemets detaljnivå och grad av formalisering hänger i allmänhet samman med anläggningens typ, storlek och komplexitet och med den miljöpåverkan anläggningen kan ha.

| BAT 2. | För att förbättra den övergripande miljöprestandan är bästa tillgängliga teknik att, som en del av miljöledningssystemet (se BAT 1), införa, upprätthålla och regelbundet se över (bland annat när en betydande förändring sker) en förteckning över input och output som omfattar samtliga av följande delar:







  I. | Information om produktionsprocess(erna), inklusive






  a) | förenklade flödesscheman för processerna som visar utsläppens ursprung, |
| --- | --- | --- | --- |

BAT 2.

I.

Information om produktionsprocess(erna), inklusive

a)

förenklade flödesscheman för processerna som visar utsläppens ursprung,

| b) | beskrivningar av processintegrerade tekniker och reningstekniker för avloppsvatten/avgaser för att förhindra eller minska utsläpp, inklusive vilka resultat de ger (t.ex. reningsgrad). |
| --- | --- |

b)

beskrivningar av processintegrerade tekniker och reningstekniker för avloppsvatten/avgaser för att förhindra eller minska utsläpp, inklusive vilka resultat de ger (t.ex. reningsgrad).

| II. | Information om mängden av och egenskaper hos de material som används, inbegripet textila material (se BAT 5 a) och processkemikalier (se BAT 15). |
| --- | --- |

II.

Information om mängden av och egenskaper hos de material som används, inbegripet textila material (se BAT 5 a) och processkemikalier (se BAT 15).

| III. | Information om vattenförbrukning och vattenanvändning (t.ex. flödesdiagram och massbalanser för vatten). |
| --- | --- |

III.

Information om vattenförbrukning och vattenanvändning (t.ex. flödesdiagram och massbalanser för vatten).

| IV. | Information om energiförbrukning och energianvändning. |
| --- | --- |

IV.

Information om energiförbrukning och energianvändning.

| V. | Information om avloppsvattenflödenas kvantitet och egenskaper, t.ex.






  a) | medelvärden och variabilitet i fråga om flöde, pH-värde, temperatur och konduktivitet, |
| --- | --- | --- |

V.

Information om avloppsvattenflödenas kvantitet och egenskaper, t.ex.

a)

medelvärden och variabilitet i fråga om flöde, pH-värde, temperatur och konduktivitet,

| b) | medelvärden för koncentration och massflöde för relevanta ämnen/parametrar (t.ex. COD/TOC, kväveföreningar, fosfor, metaller, prioriterade ämnen, mikroplast) och deras variabilitet, |
| --- | --- |

b)

medelvärden för koncentration och massflöde för relevanta ämnen/parametrar (t.ex. COD/TOC, kväveföreningar, fosfor, metaller, prioriterade ämnen, mikroplast) och deras variabilitet,

| c) | uppgifter om toxicitet, bioelimination och bionedbrytbarhet (t.ex. BOD
  n
  , BOD
  n
  /COD-kvot, resultat av Zahn–Wellens-test, potential för biologisk hämning [t.ex. hämning av aktivt slam]). |
| --- | --- |

c)

uppgifter om toxicitet, bioelimination och bionedbrytbarhet (t.ex. BOD
  n
  , BOD
  n
  /COD-kvot, resultat av Zahn–Wellens-test, potential för biologisk hämning [t.ex. hämning av aktivt slam]).

| VI. | Information om avgasflödenas egenskaper, t.ex.






  a) | medelvärden och variation i fråga om flöde och temperatur, |
| --- | --- | --- |

VI.

Information om avgasflödenas egenskaper, t.ex.

a)

medelvärden och variation i fråga om flöde och temperatur,

| b) | medelvärde för koncentration och massflöde för relevanta ämnen/parametrar (t.ex. stoft, organiska föreningar) och deras variabilitet, utsläppsfaktorer kan användas för att bedöma variabiliteten för utsläpp till luft (se avsnitt 1.9.1), |
| --- | --- |

b)

medelvärde för koncentration och massflöde för relevanta ämnen/parametrar (t.ex. stoft, organiska föreningar) och deras variabilitet, utsläppsfaktorer kan användas för att bedöma variabiliteten för utsläpp till luft (se avsnitt 1.9.1),

| c) | antändlighet, nedre och övre explosionsgränser, reaktivitet och farliga egenskaper, |
| --- | --- |

c)

antändlighet, nedre och övre explosionsgränser, reaktivitet och farliga egenskaper,

| d) | förekomsten av andra ämnen som kan påverka luftreningsanläggningarna eller anläggningens säkerhet (t.ex. vattenånga, stoft). |
| --- | --- |

d)

förekomsten av andra ämnen som kan påverka luftreningsanläggningarna eller anläggningens säkerhet (t.ex. vattenånga, stoft).

| VII. | Information om mängden av och egenskaperna hos det avfall som genereras. |
| --- | --- |

VII.

Information om mängden av och egenskaperna hos det avfall som genereras.

Tillämplighet

Förteckningens omfattning (t.ex. detaljnivå) och beskaffenhet hänger i allmänhet samman med anläggningens beskaffenhet, storlek och komplexitet och med den miljöpåverkan anläggningen kan ha.

| BAT 3. | För att minska förekomsten av andra förhållanden än normala driftsförhållanden och minska utsläppen under sådana förhållanden är bästa tillgängliga teknik att, som en del av miljöledningssystemet (se BAT 1), upprätta och genomföra en riskbaserad hanteringsplan som omfattar samtliga av följande delar:







  i) | Identifiering av potentiella andra förhållanden än normala driftsförhållanden (t.ex. att utrustning som är kritisk för skyddet av miljön [kritisk utrustning] går sönder) och av grundorsakerna till och möjliga konsekvenser av sådana förhållanden samt regelbunden genomgång och uppdatering av en förteckning över identifierade andra förhållanden än normala driftsförhållanden efter den periodiska bedömning som nämns nedan. |
| --- | --- | --- |

BAT 3.

i)

Identifiering av potentiella andra förhållanden än normala driftsförhållanden (t.ex. att utrustning som är kritisk för skyddet av miljön [kritisk utrustning] går sönder) och av grundorsakerna till och möjliga konsekvenser av sådana förhållanden samt regelbunden genomgång och uppdatering av en förteckning över identifierade andra förhållanden än normala driftsförhållanden efter den periodiska bedömning som nämns nedan.

| ii) | Lämplig utformning av kritisk utrustning (t.ex. avloppsrening, tekniker för avgasrening). |
| --- | --- |

ii)

Lämplig utformning av kritisk utrustning (t.ex. avloppsrening, tekniker för avgasrening).

| iii) | Utarbetande och genomförande av en inspektionsplan och förebyggande underhållsplan för kritisk utrustning (se BAT 1 xii). |
| --- | --- |

iii)

Utarbetande och genomförande av en inspektionsplan och förebyggande underhållsplan för kritisk utrustning (se BAT 1 xii).

| iv) | Övervakning (dvs. uppskattning eller om möjligt mätning) och registrering av utsläpp under andra förhållanden än normala driftsförhållanden och därmed sammanhängande omständigheter. |
| --- | --- |

iv)

Övervakning (dvs. uppskattning eller om möjligt mätning) och registrering av utsläpp under andra förhållanden än normala driftsförhållanden och därmed sammanhängande omständigheter.

| v) | Periodisk bedömning av de utsläpp som sker under andra förhållanden än normala driftsförhållanden (t.ex. händelsers frekvens och varaktighet samt mängden föroreningar som släpps ut) och genomförande av korrigerande åtgärder vid behov. |
| --- | --- |

v)

Periodisk bedömning av de utsläpp som sker under andra förhållanden än normala driftsförhållanden (t.ex. händelsers frekvens och varaktighet samt mängden föroreningar som släpps ut) och genomförande av korrigerande åtgärder vid behov.

| vi) | Regelbunden översyn och uppdatering av förteckningen över identifierade andra förhållanden än normala driftsförhållanden i punkt i) enligt den periodiska bedömningen i punkt v. |
| --- | --- |

vi)

Regelbunden översyn och uppdatering av förteckningen över identifierade andra förhållanden än normala driftsförhållanden i punkt i) enligt den periodiska bedömningen i punkt v.

| vii) | Regelbunden testning av backupsystem. |
| --- | --- |

vii)

Regelbunden testning av backupsystem.

Tillämplighet

Detaljnivå och grad av formalisering för hanteringsplanen för andra förhållanden än normala driftsförhållanden hänger i allmänhet samman med anläggningens typ, storlek och komplexitet och med den miljöpåverkan anläggningen kan ha.

| BAT 4. | För att förbättra den övergripande miljöprestandan är bästa tillgängliga teknik att använda avancerade system för processövervakning och processtyrning. |
| --- | --- |

BAT 4.

Beskrivning

Övervakningen och styrningen av processer genomförs med automatiserade onlinesystem som är utrustade med sensorer och kontroller och som använder anslutningar för återkoppling för att snabbt analysera och anpassa centrala processparametrar i syfte att uppnå optimala processförhållanden (t.ex. optimal upptagning av processkemikalier).

Centrala processparametrar inbegriper

| — | processbadets volym, pH-värde och temperatur, |
| --- | --- |

—

processbadets volym, pH-värde och temperatur,

| — | mängd textila material som behandlas, |
| --- | --- |

—

mängd textila material som behandlas,

| — | dosering av processkemikalier, |
| --- | --- |

—

dosering av processkemikalier,

| — | torkningsparametrar (se även BAT 13 d). |
| --- | --- |

—

torkningsparametrar (se även BAT 13 d).

| BAT 5. | För att förbättra den övergripande miljöprestandan är bästa tillgängliga teknik att använda båda de tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Användning av textila material med ett minimerat innehåll av föroreningar | Kriterier för val av inkommande textila material (inbegripet återvunna textila material) fastställ för att minimera innehållet av föroreningar, inbegripet farliga ämnen, biologiskt svårnedbrytbara ämnen och SVHC-ämnen. Dessa kriterier kan grundas på certifieringssystem eller standarder.
  Regelbundna kontroller genomförs för att verifiera att inkommande textila material uppfyller de fördefinierade kriterierna. Dessa kontroller kan bestå av mätningar och/eller verifiering av information som lämnas av leverantörer och/eller producenter av textila material.
  Kontrollerna kan omfatta innehållet av






  — | ektoparasitmedel (veterinärmedicinska läkemedel) och biocider i inkommande fibrer av råull eller delvis beredd ull, |

BAT 5.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Användning av textila material med ett minimerat innehåll av föroreningar

Kriterier för val av inkommande textila material (inbegripet återvunna textila material) fastställ för att minimera innehållet av föroreningar, inbegripet farliga ämnen, biologiskt svårnedbrytbara ämnen och SVHC-ämnen. Dessa kriterier kan grundas på certifieringssystem eller standarder.

Regelbundna kontroller genomförs för att verifiera att inkommande textila material uppfyller de fördefinierade kriterierna. Dessa kontroller kan bestå av mätningar och/eller verifiering av information som lämnas av leverantörer och/eller producenter av textila material.

Kontrollerna kan omfatta innehållet av

—

ektoparasitmedel (veterinärmedicinska läkemedel) och biocider i inkommande fibrer av råull eller delvis beredd ull,

| — | biocider i de inkommande bomullsfibrerna, |
| --- | --- |

—

biocider i de inkommande bomullsfibrerna,

| — | restprodukter från tillverkningen i inkommande syntetfibrer (t.ex. monomer, biprodukter från syntes av polymerer, katalysatorer, lösningsmedel), |
| --- | --- |

—

restprodukter från tillverkningen i inkommande syntetfibrer (t.ex. monomer, biprodukter från syntes av polymerer, katalysatorer, lösningsmedel),

| — | mineraloljor (som t.ex. används för lindning, spolning, spinning och stickning) i inkommande textila material. |
| --- | --- |

—

mineraloljor (som t.ex. används för lindning, spolning, spinning och stickning) i inkommande textila material.

| — | klistermedel i inkommande textila material. |
| --- | --- |

—

klistermedel i inkommande textila material.

Allmänt tillämpligt.

b.

Användning av textila material med minskade behandlingsbehov

Användning av textila material med inneboende egenskaper som minskar behovet av behandling. Dessa material inbegriper

| — | spinnfärgade konstfibrer, |
| --- | --- |

—

spinnfärgade konstfibrer,

| — | fibrer med inneboende flamskyddande egenskaper, |
| --- | --- |

—

fibrer med inneboende flamskyddande egenskaper,

| — | elastanfibrer eller blandningar av elastanfibrer och andra polymerfiber som innehåller mindre mängder silikonoljor och lösningsmedelsrester, |
| --- | --- |

—

elastanfibrer eller blandningar av elastanfibrer och andra polymerfiber som innehåller mindre mängder silikonoljor och lösningsmedelsrester,

| — | blandningar av syntetfibrer och termoplastiska elastomerer, |
| --- | --- |

—

blandningar av syntetfibrer och termoplastiska elastomerer,

| — | polyesterfibrer som kan färgas utan carriers. |
| --- | --- |

—

polyesterfibrer som kan färgas utan carriers.

Tillämpligheten kan begränsas av produktspecifikationer.

1.1.2   Övervakning

| BAT 6. | Bästa tillgängliga teknik är att minst en gång per år övervaka följande:







  — | Den årliga förbrukningen av vatten, energi och använt material, inbegripet textila material och processkemikalier. |
| --- | --- | --- |

BAT 6.

—

Den årliga förbrukningen av vatten, energi och använt material, inbegripet textila material och processkemikalier.

| — | Den årliga mängd avloppsvatten som genereras. |
| --- | --- |

—

Den årliga mängd avloppsvatten som genereras.

| — | Den årliga mängd material som återvinns eller återanvänds. |
| --- | --- |

—

Den årliga mängd material som återvinns eller återanvänds.

| — | Den årliga mängden av varje typ av avfall som genereras och skickas för bortskaffande. |
| --- | --- |

—

Den årliga mängden av varje typ av avfall som genereras och skickas för bortskaffande.

Beskrivning

Övervakningen omfattar företrädesvis direkta mätningar. Beräkningar eller registrering, t.ex. med hjälp av lämpliga mätare eller fakturor, kan även användas. Övervakningen ska i så stor utsträckning som möjligt ske på processnivå och ta hänsyn till alla betydande förändringar i processerna.

| BAT 7. | I fråga om avloppsvattenflöden, enligt identifieringen i förteckningen över input och output (se BAT 2), är bästa tillgängliga teknik att övervaka viktiga parametrar (t.ex. genom kontinuerlig övervakning av avloppsvattnets flöde, pH-värde och temperatur) på viktiga platser (t.ex. vid avloppsvattenförbehandlingens inlopp och/eller utlopp, vid den slutliga avloppsvattenreningens inlopp och vid den punkt där utsläppen lämnar anläggningen). |
| --- | --- |

BAT 7.

Beskrivning

När bioeliminering/bionedbrytbarhet och hämmande effekter är viktiga parametrar (se t.ex. BAT 19) genomförs övervakningen innan den biologiska reningen i fråga om

| — | bioeliminering/bionedbrytbarhet enligt standarderna EN ISO 9888 eller EN ISO 7827, och |
| --- | --- |

—

bioeliminering/bionedbrytbarhet enligt standarderna EN ISO 9888 eller EN ISO 7827, och

| — | hämmande effekter på den biologiska reningen enligt standarderna EN ISO 9509 eller EN ISO 8192
  med en lägsta övervakningsfrekvens som ska fastställas efter karakterisering av avloppsvatten. |
| --- | --- |

—

hämmande effekter på den biologiska reningen enligt standarderna EN ISO 9509 eller EN ISO 8192

med en lägsta övervakningsfrekvens som ska fastställas efter karakterisering av avloppsvatten.

Karakteriseringen av avloppsvatten genomförs innan textilanläggningen tas i drift eller innan ett tillstånd för textilanläggningen uppdateras för första gången efter det att dessa BAT-slutsatser har offentliggjorts samt efter varje förändring (t.ex. ändring av ”recept”) av textilanläggningen som kan öka föroreningsbelastningen.

| BAT 8. | Bästa tillgängliga teknik är att övervaka utsläppen till vatten med åtminstone den frekvens som anges nedan och i enlighet med EN-standarder. Om EN-standarder saknas är bästa tillgängliga teknik att använda ISO-standarder, nationella standarder eller andra internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet.











  Ämne(n)/parameter | Standard/standarder | Verksamheter/processer | Lägsta övervakningsfrekvens | Övervakning med koppling till |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX)  (5) | EN ISO 9562 | Alla verksamheter/processer | En gång i månaden  (6) | BAT 20 |
| Biokemisk syreförbrukning (BOD
  n
  )  (7) | Flera olika EN-standarder finns (t.ex. EN 1899-1, EN ISO 5815-1) | En gång i månaden |
| Bromerade flamskyddsmedel  (5) | EN-standard finns för vissa polybromerade difenyletrar (dvs. EN 16694) | Efterbehandling med flamskyddsmedel | En gång var tredje månad |
| Kemisk syreförbrukning (COD)  (8) | EN-standard saknas | Alla verksamheter/processer | En gång om dagen  (9)
   (10) |
| Färg | EN ISO 7887 | Färgning | En gång i månaden  (6) |
| Oljeindex (HOI)  (5) | EN ISO 9377-2 | Alla verksamheter/processer | Var tredje månad  (11) |
| Metaller/halvmetaller | Antimon (Sb) | Flera EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 och EN ISO 15586) | Förbehandling och/eller färgning av textila material av polyester | En gång i månaden  (6) |
| Efterbehandling med flamskyddsmedel innehållande antimontrioxid |
| Krom (Cr) | Färgning med krombetningsmedel eller färger som innehåller krom (t.ex. metallkomplexfärgämnen) |
| Koppar (Cu) | Färgning
  Tryckning med färger |
| Nickel (Ni) |
| Zink (Zn)  (5) | Alla verksamheter/processer |
| Sexvärt krom (Cr[VI]) | Flera olika EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 10304-3 och EN ISO 23913) | Färgning med krombetningsmedel | En gång i månaden |
| Bekämpningsmedel  (5) | EN-standarder finns för vissa bekämpningsmedel (t.ex. EN 12918, EN 16693 och EN ISO 27108) | Förbehandling av råull genom urkokning | Ska fastställas efter karakterisering av avloppsvatten  (12) |
| Per- och polyfluorerade alkylsubstanser (PFAS)  (5) | EN-standard saknas | Alla verksamheter/processer | En gång var tredje månad |
| Sulfid, som lätt frigörs (S2-) | EN-standard saknas | Färgning med svavelfärger | En gång per vecka eller en gång per månad  (6) |
| Tensider | Alkylfenoler och alkylfenoletoxylater  (5) | EN-standarder finns för vissa nonjoniska tensider, t.ex. alkylfenoler och alkylfenoletoxylater (dvs. EN ISO 18857-1 och EN ISO 18857-2) | Alla verksamheter/processer | En gång var tredje månad |
| Övriga tensider | EN 903 för anjoniska tensider | Var tredje månad  (11) |
| EN-standard saknas för katjoniska tensider |
| Totalkväve (TN) | Flera EN-standarder finns (t.ex. EN 12260 och EN ISO 11905-1) | En gång om dagen  (9)
   (10) |
| Totalt organiskt kol (TOC)  (8) | EN 1484 | En gång om dagen  (9)
   (10) |
| Totalfosfor (TP) | Flera EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2 och EN ISO 11885) | En gång om dagen  (9)
   (10) |
| Totalt suspenderat material (TSS) | EN 872 | En gång om dagen  (9)
   (10) |
| Toxicitet  (13) | Fiskrom (Danio rerio) | EN ISO 15088 | Ska fastställas utifrån en riskbedömning efter karakterisering av avloppsvatten  (12) |
| Dafnia (Daphnia magna Straus) | EN ISO 6341 |
| Luminiscerande bakterier (Vibrio fischeri) | Flera EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2 och EN ISO 11348-3) |
| Andmat (Lemna minor) | Flera olika EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 20079 och
  EN ISO 20227) |
| Alger | Flera olika EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 8692, EN ISO 10253 och EN ISO 10710) |

BAT 8.

Ämne(n)/parameter

Standard/standarder

Verksamheter/processer

Lägsta övervakningsfrekvens

Övervakning med koppling till

Adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX)  (5)

EN ISO 9562

Alla verksamheter/processer

En gång i månaden  (6)

BAT 20

Biokemisk syreförbrukning (BOD
  n
  )  (7)

Flera olika EN-standarder finns (t.ex. EN 1899-1, EN ISO 5815-1)

En gång i månaden

Bromerade flamskyddsmedel  (5)

EN-standard finns för vissa polybromerade difenyletrar (dvs. EN 16694)

Efterbehandling med flamskyddsmedel

En gång var tredje månad

Kemisk syreförbrukning (COD)  (8)

EN-standard saknas

Alla verksamheter/processer

En gång om dagen  (9)
   (10)

Färg

EN ISO 7887

Färgning

En gång i månaden  (6)

Oljeindex (HOI)  (5)

EN ISO 9377-2

Alla verksamheter/processer

Var tredje månad  (11)

Metaller/halvmetaller

Antimon (Sb)

Flera EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 och EN ISO 15586)

Förbehandling och/eller färgning av textila material av polyester

En gång i månaden  (6)

Efterbehandling med flamskyddsmedel innehållande antimontrioxid

Krom (Cr)

Färgning med krombetningsmedel eller färger som innehåller krom (t.ex. metallkomplexfärgämnen)

Koppar (Cu)

Färgning

Tryckning med färger

Nickel (Ni)

Zink (Zn)  (5)

Alla verksamheter/processer

Sexvärt krom (Cr[VI])

Flera olika EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 10304-3 och EN ISO 23913)

Färgning med krombetningsmedel

En gång i månaden

Bekämpningsmedel  (5)

EN-standarder finns för vissa bekämpningsmedel (t.ex. EN 12918, EN 16693 och EN ISO 27108)

Förbehandling av råull genom urkokning

Ska fastställas efter karakterisering av avloppsvatten  (12)

Per- och polyfluorerade alkylsubstanser (PFAS)  (5)

EN-standard saknas

Alla verksamheter/processer

En gång var tredje månad

Sulfid, som lätt frigörs (S2-)

EN-standard saknas

Färgning med svavelfärger

En gång per vecka eller en gång per månad  (6)

Tensider

Alkylfenoler och alkylfenoletoxylater  (5)

EN-standarder finns för vissa nonjoniska tensider, t.ex. alkylfenoler och alkylfenoletoxylater (dvs. EN ISO 18857-1 och EN ISO 18857-2)

Alla verksamheter/processer

En gång var tredje månad

Övriga tensider

EN 903 för anjoniska tensider

Var tredje månad  (11)

EN-standard saknas för katjoniska tensider

Totalkväve (TN)

Flera EN-standarder finns (t.ex. EN 12260 och EN ISO 11905-1)

En gång om dagen  (9)
   (10)

Totalt organiskt kol (TOC)  (8)

EN 1484

En gång om dagen  (9)
   (10)

Totalfosfor (TP)

Flera EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2 och EN ISO 11885)

En gång om dagen  (9)
   (10)

Totalt suspenderat material (TSS)

EN 872

En gång om dagen  (9)
   (10)

Toxicitet  (13)

Fiskrom (Danio rerio)

EN ISO 15088

Ska fastställas utifrån en riskbedömning efter karakterisering av avloppsvatten  (12)

Dafnia (Daphnia magna Straus)

EN ISO 6341

Luminiscerande bakterier (Vibrio fischeri)

Flera EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2 och EN ISO 11348-3)

Andmat (Lemna minor)

Flera olika EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 20079 och

EN ISO 20227)

Alger

Flera olika EN-standarder finns (t.ex. EN ISO 8692, EN ISO 10253 och EN ISO 10710)

| BAT 9. | Bästa tillgängliga teknik är att övervaka kanaliserade utsläpp till luft med åtminstone den frekvens som anges nedan och i enlighet med EN-standarder. Om EN-standarder saknas är bästa tillgängliga teknik att använda ISO-standarder, nationella standarder eller andra internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet.










  Ämne/parameter | Standard/standarder | Verksamheter/processer | Lägsta övervakningsfrekvens  (14) | Övervakning med koppling till |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CO | EN 15058 | Svedning | En gång vart tredje år | — |
| Förbränning |
| Flamlaminering |
| Stoft | EN 13284–1 | Svedning | En gång per år  (15) | BAT 27 |
| Förbränning |
| Värmebehandling i anslutning till förbehandling, färgning, tryckning och efterbehandling |
| CMR-ämne (annat än formaldehyd)  (16) | EN-standarder saknas | Beläggning  (17) | En gång om året | — |
| Flamlaminering  (17) |
| Efterbehandling  (17) |
| Värmebehandlingar i anslutning till beläggning, laminering och efterbehandling  (17) |
| Formaldehyd  (16) | EN-standard under utarbetande | Beläggning  (17) | En gång om året | BAT 26 |
| Flamlaminering |
| Tryckning  (17) |
| Svedning |
| Efterbehandling  (17) |
| Värmebehandling  (17) |
| NH3
   (16) | EN ISO 21877 | Beläggning  (17) | En gång om året | BAT 28 |
| Tryckning  (18) |
| Efterbehandling  (17) |
| Värmebehandlingar i anslutning till beläggning, tryckning och efterbehandling  (17) |
| NOX | EN 14792 | Svedning | En gång vart tredje år | — |
| Förbränning |
| SO2
   (18) | EN 14791 | Förbränning | En gång vart tredje år | — |
| TVOC  (16) | EN 12619 | Beläggning | En gång per år  (19) | BAT 26 |
| Färgning |
| Efterbehandling |
| Laminering |
| Tryckning |
| Svedning |
| Termofixering eller värmefixering |
| Värmebehandlingar i anslutning till beläggning, färgning, laminering, tryckning och efterbehandling |

BAT 9.

Ämne/parameter

Standard/standarder

Verksamheter/processer

Lägsta övervakningsfrekvens  (14)

Övervakning med koppling till

CO

EN 15058

Svedning

En gång vart tredje år

—

Förbränning

Flamlaminering

Stoft

EN 13284–1

Svedning

En gång per år  (15)

BAT 27

Förbränning

Värmebehandling i anslutning till förbehandling, färgning, tryckning och efterbehandling

CMR-ämne (annat än formaldehyd)  (16)

EN-standarder saknas

Beläggning  (17)

En gång om året

—

Flamlaminering  (17)

Efterbehandling  (17)

Värmebehandlingar i anslutning till beläggning, laminering och efterbehandling  (17)

Formaldehyd  (16)

EN-standard under utarbetande

Beläggning  (17)

En gång om året

BAT 26

Flamlaminering

Tryckning  (17)

Svedning

Efterbehandling  (17)

Värmebehandling  (17)

NH3
   (16)

EN ISO 21877

Beläggning  (17)

En gång om året

BAT 28

Tryckning  (18)

Efterbehandling  (17)

Värmebehandlingar i anslutning till beläggning, tryckning och efterbehandling  (17)

NOX

EN 14792

Svedning

En gång vart tredje år

—

Förbränning

SO2
   (18)

EN 14791

Förbränning

En gång vart tredje år

—

TVOC  (16)

EN 12619

Beläggning

En gång per år  (19)

BAT 26

Färgning

Efterbehandling

Laminering

Tryckning

Svedning

Termofixering eller värmefixering

Värmebehandlingar i anslutning till beläggning, färgning, laminering, tryckning och efterbehandling

1.1.3   Vattenförbrukning och generering av avloppsvatten

| BAT 10. | För att minska vattenförbrukning och generering av avloppsvatten är bästa tillgängliga teknik att använda teknikerna a, b och c och en lämplig kombination av teknikerna d till j som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| Hanteringstekniker |
| a. | Vattenhanteringsplan och vattenrevisioner | En vattenhanteringsplan och vattenrevisioner ingår i miljöledningssystemet (se BAT 1) och innefattar






  — | flödesdiagram och massbalanser för vatten vid textilanläggningen och processer som en del av förteckningen över input och output som nämns i BAT 2, |

BAT 10.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

Hanteringstekniker

a.

Vattenhanteringsplan och vattenrevisioner

En vattenhanteringsplan och vattenrevisioner ingår i miljöledningssystemet (se BAT 1) och innefattar

—

flödesdiagram och massbalanser för vatten vid textilanläggningen och processer som en del av förteckningen över input och output som nämns i BAT 2,

| — | fastställande av vatteneffektivitetsmål, |
| --- | --- |

—

fastställande av vatteneffektivitetsmål,

| — | införande av vattenoptimeringstekniker (t.ex. reglering av vattenanvändningen, vattenåteranvändning/vattenåtervinning, samt detektering och reparation av läckor). |
| --- | --- |

—

införande av vattenoptimeringstekniker (t.ex. reglering av vattenanvändningen, vattenåteranvändning/vattenåtervinning, samt detektering och reparation av läckor).

Vattenrevisioner utförs minst en gång om året för att säkerställa att målen i vattenhanteringsplanen uppfylls och att rekommendationerna i vattenrevisionerna följs upp och genomförs.

Vattenhanteringsplanen och vattenrevisionerna får integreras i den övergripande vattenhanteringsplanen för ett större industriområde.

Vattenhanteringsplanens och vattenrevisionernas detaljnivå hänger i allmänhet samman med textilanläggningens typ, storlek och komplexitet.

b.

Optimering av produktionen

I detta ingår

| — | en optimerad kombination av processer (t.ex. kombineras förbehandlingsprocesser, blekning av textila material undviks innan färgning i mörka nyanser), |
| --- | --- |

—

en optimerad kombination av processer (t.ex. kombineras förbehandlingsprocesser, blekning av textila material undviks innan färgning i mörka nyanser),

| — | optimerad planering av batchprocesser (t.ex. genomförs färgning av textila material i mörka nyanser efter färgning i ljusa nyanser med samma färgningsutrustning). |
| --- | --- |

—

optimerad planering av batchprocesser (t.ex. genomförs färgning av textila material i mörka nyanser efter färgning i ljusa nyanser med samma färgningsutrustning).

Allmänt tillämpligt.

Tekniker för utformning och drift

c.

Separering av förorenade och icke-förorenade vattenflöden

Vattenflöden samlas in separat, på grundval av innehållet av föroreningar och de reningstekniker som krävs. Förorenade vattenflöden (t.ex. använda processbad) och icke-förorenade vattenflöden (t.ex. kylvatten) som kan återanvändas utan rening separeras från avloppsvattenflöden som kräver rening.

Tillämpligheten för befintliga textilanläggningar kan begränsas på grund av utformningen av vattenuppsamlingssystemet och bristen på utrymme för tillfälliga lagringstankar.

d.

Processer som kräver lite eller inget vatten

Processer som omfattar plasma- eller laserbehandling, och processer som använder lite vatten såsom ozonbehandling.

Tillämpningen kan begränsas på grund av de textila materialens egenskaper och/eller produktspecifikationer.

e.

Optimering av den mängd processbad som används

Batchprocesser genomförs med system med lägre badförhållande (se avsnitt 1.9.4).

Kontinuerliga processer genomförs med låg-volyms appliceringssystem såsom sprayning (se avsnitt 1.9.4).

Allmänt tillämpligt.

f.

Optimerad rengöring av utrustningen

I detta ingår

| — | vattenfri rengöring (t.ex. genom avtorkning eller borstning av tankarnas inre ytor, mekanisk förrengöring av skrapor, schabloner för rotationstryckning och tryckvalsar [se BAT 44]), |
| --- | --- |

—

vattenfri rengöring (t.ex. genom avtorkning eller borstning av tankarnas inre ytor, mekanisk förrengöring av skrapor, schabloner för rotationstryckning och tryckvalsar [se BAT 44]),

| — | flera olika rengöringssteg med små mängder vatten; vattnet i det sista rengöringssteget kan återanvändas för att rengöra en annan del av utrustningen. |
| --- | --- |

—

flera olika rengöringssteg med små mängder vatten; vattnet i det sista rengöringssteget kan återanvändas för att rengöra en annan del av utrustningen.

Tillämpligheten för vattenfri rengöring i befintliga textilanläggningar kan begränsas av utrustningens tillgänglighet (t.ex. slutna och halvslutna system).

g.

Optimerade batchprocesser, tvättning och sköljning av textila material

I detta ingår

| — | användning av extratankar för tillfällig lagring av






  — | använt tvätt- eller sköljvatten, |
| --- | --- | --- |

—

användning av extratankar för tillfällig lagring av

—

använt tvätt- eller sköljvatten,

| — | färska eller använda processbad. |
| --- | --- |

—

färska eller använda processbad.

| — | tömning och fyllning i flera olika steg för att skölja och tvätta med små mängder vatten. |
| --- | --- |

—

tömning och fyllning i flera olika steg för att skölja och tvätta med små mängder vatten.

Användningen av extratankar i befintliga textilanläggningar kan begränsas av brist på utrymme.

h.

Optimerade kontinuerliga processer, tvättning och sköljning av textila material

I detta ingår

| — | direkt beredning av processbad baserad på grundval av onlinemätningar av upptaget, |
| --- | --- |

—

direkt beredning av processbad baserad på grundval av onlinemätningar av upptaget,

| — | automatisk stängning av tillflödet av tvättvatten när tvättmaskinen stannar, |
| --- | --- |

—

automatisk stängning av tillflödet av tvättvatten när tvättmaskinen stannar,

| — | motströms sköljning och tvättning, |
| --- | --- |

—

motströms sköljning och tvättning,

| — | mellanliggande mekanisk avvattning av textila material (se BAT 13 a) för att minska överföringen av processkemikalier. |
| --- | --- |

—

mellanliggande mekanisk avvattning av textila material (se BAT 13 a) för att minska överföringen av processkemikalier.

Allmänt tillämpligt.

Tekniker för återanvändning och återvinning

i.

Återanvändning och/eller återvinning av vatten

Vattenflöden kan separeras (se BAT 10 c) och/eller förbehandlas (t.ex. membranfiltrering, indunstning) före återanvändning och/eller återvinning, t.ex. för rengöring, sköljning, kylning eller vid beredning av textila material. Graden av återanvändning/återvinning av vatten begränsas av innehållet av föroreningar i vattenflödena. Återanvändning och/eller återvinning av vatten från flera textilanläggningar som är i drift på samma plats kan integreras i den övergripande vattenhanteringen på ett större industriområde (t.ex. genom att använda gemensam avloppsvattenrening).

Allmänt tillämpligt.

j.

Återanvändning av processbad

Processbad, inbegripet processbad som avskils ur textila material genom mekanisk avvattning (se BAT 13 a), återanvänds efter analys och tillsatser om så krävs.

Graden av återanvändning av processbadet begränsas av förändringar i dess kemiska sammansättning, eller av dess innehåll av föroreningar samt hållbarhet.

Allmänt tillämpligt.

Tabell 1.1

Indikativa miljöprestandanivåer gällande specifik vattenförbrukning

| Särskild process/särskilda processer | Indikativa nivåer (årsmedelvärde)
  (m3/ton) |
| --- | --- |
| Blekning | Batch | 10 –32  (20) |
| Kontinuerlig | 3 –8 |
| Urkokning av cellulosamaterial | Batch | 5 –15  (20) |
| Kontinuerlig | 5 –12  (20) |
| Avklistring av cellulosamaterial | 5 –12  (20) |
| Kombinerad blekning, urkokning och avklistring av cellulosamaterial | 9 –20  (20) |
| Mercerisering | 2 –13  (20) |
| Tvättning av syntetmaterial | 5 –20  (20) |
| Batchfärgning | Tyg | 10 –150  (20) |
| Garn | 3 –140  (20)
   (21) |
| Lösfiber | 13 –60 |
| Kontinuerlig färgning | 2 –16  (20)
   (22) |

Särskild process/särskilda processer

Indikativa nivåer (årsmedelvärde)

(m3/ton)

Blekning

Batch

10 –32  (20)

Kontinuerlig

3 –8

Urkokning av cellulosamaterial

Batch

5 –15  (20)

Kontinuerlig

5 –12  (20)

Avklistring av cellulosamaterial

5 –12  (20)

Kombinerad blekning, urkokning och avklistring av cellulosamaterial

9 –20  (20)

Mercerisering

2 –13  (20)

Tvättning av syntetmaterial

5 –20  (20)

Batchfärgning

Tyg

10 –150  (20)

Garn

3 –140  (20)
   (21)

Lösfiber

13 –60

Kontinuerlig färgning

2 –16  (20)
   (22)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 6.

1.1.4   Energieffektivitet

| BAT 11. | För en effektiv energianvändning är bästa tillgängliga teknik att använda teknikerna a, b, c och d och en lämplig kombination av teknikerna e till k som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| Hanteringstekniker |
| a. | Energieffektiviseringsplan och energibesiktningar | En energieffektiviseringsplan och energibesiktningar ingår i miljöledningssystemet (se BAT 1) och innefattar






  — | energiflödesdiagram för textilanläggningarna och processerna som en del av förteckningen över input och output (se BAT 2), |

BAT 11.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

Hanteringstekniker

a.

Energieffektiviseringsplan och energibesiktningar

En energieffektiviseringsplan och energibesiktningar ingår i miljöledningssystemet (se BAT 1) och innefattar

—

energiflödesdiagram för textilanläggningarna och processerna som en del av förteckningen över input och output (se BAT 2),

| — | fastställande av energieffektivitetsmål (t.ex. MWh/ton textila material som beretts), |
| --- | --- |

—

fastställande av energieffektivitetsmål (t.ex. MWh/ton textila material som beretts),

| — | genomförande av åtgärder för att nå målen i fråga. |
| --- | --- |

—

genomförande av åtgärder för att nå målen i fråga.

Besiktningar utförs minst en gång om året för att säkerställa att målen i energieffektiviseringsplanen uppfylls och att rekommendationerna i energibesiktningarna följs upp och genomförs.

Energieffektiviseringsplanens och energibesiktningarnas detaljnivå hänger i allmänhet samman med textilanläggningens typ, storlek och komplexitet.

b.

Optimering av produktionen

Optimerad planering av tygbatcher som ska genomgå värmebehandling i syfte att minimera utrustningens tomgångstid.

Allmänt tillämpligt.

Val och optimering av processer och utrustning

c.

Användning av allmänna energisparande tekniker

I detta ingår

| — | underhåll och kontroll av brännare, |
| --- | --- |

—

underhåll och kontroll av brännare,

| — | energieffektiva motorer, |
| --- | --- |

—

energieffektiva motorer,

| — | energieffektiv belysning, |
| --- | --- |

—

energieffektiv belysning,

| — | optimering av system för ångdistribution, t.ex. genom att använda en mindre ångpanna nära processen, |
| --- | --- |

—

optimering av system för ångdistribution, t.ex. genom att använda en mindre ångpanna nära processen,

| — | regelbundna inspektioner och regelbundet underhåll av systemen för ångdistribution för att förebygga eller minska ångläckage, |
| --- | --- |

—

regelbundna inspektioner och regelbundet underhåll av systemen för ångdistribution för att förebygga eller minska ångläckage,

| — | processtyrningssystem, |
| --- | --- |

—

processtyrningssystem,

| — | varvtalsreglering, |
| --- | --- |

—

varvtalsreglering,

| — | optimering av luftkonditionering och uppvärmning av byggnader. |
| --- | --- |

—

optimering av luftkonditionering och uppvärmning av byggnader.

Allmänt tillämpligt.

d.

Optimering av uppvärmningsbehov

I detta ingår

| — | minskning av värmeförluster genom att isolera utrustningens komponenter och genom att täcka tankar och tråg som innehåller varma processbad, |
| --- | --- |

—

minskning av värmeförluster genom att isolera utrustningens komponenter och genom att täcka tankar och tråg som innehåller varma processbad,

| — | optimering av sköljvattnets temperatur, |
| --- | --- |

—

optimering av sköljvattnets temperatur,

| — | undvikande av att överhetta processbaden. |
| --- | --- |

—

undvikande av att överhetta processbaden.

Allmänt tillämpligt.

e.

Färgning vått-i-vått eller efterbehandling av tyg

Färg- och efterbehandlingsbad appliceras direkt på det våta tyget, och därmed undviks ett mellanliggande torksteg. Lämplig planering av produktionssteg och dosering av kemikalier måste övervägas.

Eventuellt inte tillämpligt om kemikalierna inte kan tas upp av tyget på grund av otillräcklig restupptagning.

f.

Kraftvärme

Kraftvärmeproduktion (produktion av både värme och el) där värmen (som huvudsakligen kommer från ångan som lämnar turbinen) används för att producera varmvatten/ånga som ska användas i industriprocesser/industriell verksamhet eller i ett nät för fjärrvärme/fjärrkyla.

Tillämpligheten på befintliga textilanläggningar kan begränsas av textilanläggningens utformning och/eller brist på utrymme.

Värmeåtervinningstekniker

g.

Återvinning av varmt kylvatten

Se BAT 10 i. Därigenom undanröjs behovet av att värma kallt vatten.

Allmänt tillämpligt.

h.

Återanvändning av varma processbad

Se BAT 10 j. Därigenom undanröjs behovet av att värma kalla processbad.

i.

Återvinning av värme från avloppsvatten

Värme från avloppsvatten återvinns genom värmeväxlare, t.ex. för att värma upp processbad.

j.

Återvinning av värme från avgaser

Värme från avgaser (t.ex. från värmebehandling av textila material, ångpannor) återvinns genom värmeväxlare och används (t.ex. för att värma upp processvatten eller förvärma förbränningsluft).

k.

Återvinning av värme från ånganvändning

Värme från t.ex. varmt kondensat och utblåsning återvinns.

| BAT 12. | För att öka energieffektiviteten vid användning av tryckluft är bästa tillgängliga teknik att använda en kombination av de tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Optimal utformning av tryckluftssystemet | Flera kompressorer ger luft med olika trycknivåer. Därigenom undviks onödig produktion av högtrycksluft. | Endast tillämpligt för nya textilanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar. |
| b. | Optimal användning av tryckluftssystemet | Produktionen av tryckluft stoppas under lång avstängning eller tomgångstid för utrustningen, och enskilda områden kan isoleras (t.ex. med ventiler) från resten av systemet, i synnerhet om de används sällan. | Allmänt tillämpligt. |
| c. | Kontroll av läckor i tryckluftssystemet | De vanligaste källorna till luftläckage inspekteras och underhålls regelbundet (t.ex. kopplingar, slangar, rör, rördelar, tryckregulatorer). |
| d. | Återanvändning och/eller återvinning av varmt kylvatten eller varm kylluft från luftkompressorer | Varm kylluft (t.ex. från luftkylda luftkompressorer) återanvänds och/eller återvinns (t.ex. för torkning av spolar och härvor vid behov). Se BAT 11 g för återanvändning och/eller återvinning av varmt kylvatten. |

BAT 12.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Optimal utformning av tryckluftssystemet

Flera kompressorer ger luft med olika trycknivåer. Därigenom undviks onödig produktion av högtrycksluft.

Endast tillämpligt för nya textilanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar.

b.

Optimal användning av tryckluftssystemet

Produktionen av tryckluft stoppas under lång avstängning eller tomgångstid för utrustningen, och enskilda områden kan isoleras (t.ex. med ventiler) från resten av systemet, i synnerhet om de används sällan.

Allmänt tillämpligt.

c.

Kontroll av läckor i tryckluftssystemet

De vanligaste källorna till luftläckage inspekteras och underhålls regelbundet (t.ex. kopplingar, slangar, rör, rördelar, tryckregulatorer).

d.

Återanvändning och/eller återvinning av varmt kylvatten eller varm kylluft från luftkompressorer

Varm kylluft (t.ex. från luftkylda luftkompressorer) återanvänds och/eller återvinns (t.ex. för torkning av spolar och härvor vid behov). Se BAT 11 g för återanvändning och/eller återvinning av varmt kylvatten.

| BAT 13. | För att öka energieffektiviteten vid värmebehandling är bästa tillgängliga teknik att använda samtliga tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| Tekniker för att minska användningen av värme |
| a. | Mekanisk avvattning av textila material | Textila materials vatteninnehåll minskas med mekaniska tekniker (t.ex. centrifugering, pressning och/eller vakuumextraktion). | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Undvik övertorkning av textila material | De textila materialen torkas inte till en halt som understiger deras naturliga fukthalt. |
| Tekniker för utformning och drift |
| c. | Optimering av luftcirkulationen i spannramar | I detta ingår






  — | anpassning av antalet luftdysor till tygets bredd. |

BAT 13.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

Tekniker för att minska användningen av värme

a.

Mekanisk avvattning av textila material

Textila materials vatteninnehåll minskas med mekaniska tekniker (t.ex. centrifugering, pressning och/eller vakuumextraktion).

Allmänt tillämpligt.

b.

Undvik övertorkning av textila material

De textila materialen torkas inte till en halt som understiger deras naturliga fukthalt.

Tekniker för utformning och drift

c.

Optimering av luftcirkulationen i spannramar

I detta ingår

—

anpassning av antalet luftdysor till tygets bredd.

| — | säkerställande av att avståndet mellan dysorna och tyget är så kort som möjligt, |
| --- | --- |

—

säkerställande av att avståndet mellan dysorna och tyget är så kort som möjligt,

| — | säkerställande av att det tryckfall som orsakas av spannramens interna komponenter är så litet som möjligt. |
| --- | --- |

—

säkerställande av att det tryckfall som orsakas av spannramens interna komponenter är så litet som möjligt.

Endast tillämpligt för nya textilanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar.

d.

Avancerad processtyrning och kontroll av torkning

Torkningsparametrarna övervakas och kontrolleras (se BAT 4). Dessa parametrar inbegriper

| — | tilluftens fukthalt och temperatur, |
| --- | --- |

—

tilluftens fukthalt och temperatur,

| — | temperatur på textila material och luften i torken, |
| --- | --- |

—

temperatur på textila material och luften i torken,

| — | frånluftens fukthalt och temperatur, torkeffekten optimeras av en lämplig fukthalt (t.ex. över 0,1 kg vatten/kg torr luft), |
| --- | --- |

—

frånluftens fukthalt och temperatur, torkeffekten optimeras av en lämplig fukthalt (t.ex. över 0,1 kg vatten/kg torr luft),

| — | tygets kvarvarande fukthalt. |
| --- | --- |

—

tygets kvarvarande fukthalt.

Frånluftflödet anpassas för att optimera torkeffekten och minskas under torkutrustningens tomgångsperioder.

Allmänt tillämpligt.

e.

Mikrovågstorkar eller högfrekvenstorkar

Torkning av textila material med högeffektiva mikrovågstorkar eller högfrekvenstorkar.

Inte tillämpligt på textila material som innehåller metalliska delar eller fibrer.

Endast tillämpligt för nya textilanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar.

Värmeåtervinningstekniker

f.

Återvinning av värme från avgaser

Se BAT 11 j.

Endast tillämpligt om avgasflödet är tillräckligt.

Tabell 1.2

Indikativa miljöprestandanivåer gällande specifik energianvändning

| Process | Indikativ nivå (årsmedelvärde)
  (MWh/ton) |
| --- | --- |
| Värmebehandling | 0,5 –4,4 |

Process

Indikativ nivå (årsmedelvärde)

(MWh/ton)

Värmebehandling

0,5 –4,4

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 6.

1.1.5   Hantering, förbrukning och utbyte av kemikalier

| BAT 14. | För att förbättra den övergripande miljöprestandan är bästa tillgängliga teknik att utarbeta och implementera ett kemikaliehanteringssystem som är en del av miljöledningssystemet (se BAT 1) och som omfattar samtliga av följande delar:







  I. | En strategi för att minska förbrukningen av och riskerna förknippade med processkemikalier, inbegripet en inköpsrutin för att välja ut mindre skadliga processkemikalier och deras leverantörer i syfte att minimera användningen av och riskerna förknippade med farliga ämnen och SVHC-ämnen samt undvika inköp av en alltför stor mängd processkemikalier. Valet av processkemikalier grundas på följande:






  a) | En jämförande analys av deras bioeliminering/bionedbrytbarhet, ekotoxicitet och potential att släppas ut i miljön (vilket när det gäller utsläpp till luft kan bedömas genom att t.ex. använda utsläppsfaktorer [se avsnitt 1.9.1]), |
| --- | --- | --- | --- |

BAT 14.

I.

En strategi för att minska förbrukningen av och riskerna förknippade med processkemikalier, inbegripet en inköpsrutin för att välja ut mindre skadliga processkemikalier och deras leverantörer i syfte att minimera användningen av och riskerna förknippade med farliga ämnen och SVHC-ämnen samt undvika inköp av en alltför stor mängd processkemikalier. Valet av processkemikalier grundas på följande:

a)

En jämförande analys av deras bioeliminering/bionedbrytbarhet, ekotoxicitet och potential att släppas ut i miljön (vilket när det gäller utsläpp till luft kan bedömas genom att t.ex. använda utsläppsfaktorer [se avsnitt 1.9.1]),

| b) | Karakterisering av de risker som är förenade med processkemikalierna, på grundval av kemikaliernas faroklassificering, vägar genom textilanläggningen, potentiella utsläpp och exponeringsnivå, |
| --- | --- |

b)

Karakterisering av de risker som är förenade med processkemikalierna, på grundval av kemikaliernas faroklassificering, vägar genom textilanläggningen, potentiella utsläpp och exponeringsnivå,

| c) | Potentialen för återvinning och återanvändning (se BAT 16 f och g samt BAT 39), |
| --- | --- |

c)

Potentialen för återvinning och återanvändning (se BAT 16 f och g samt BAT 39),

| d) | Den regelbundna (t.ex. årliga) analysen av substitutionsmöjligheter för att identifiera potentiella nya tillgängliga och säkrare alternativ till användningen av (grupper av) farliga ämnen och SVHC-ämnen, t.ex. PFAS, ftalater, bromerade flamskyddsmedel och ämnen som innehåller krom (VI). Detta kan uppnås genom att ändra process(er) eller använda andra processkemikalier med ingen eller mindre miljöpåverkan, |
| --- | --- |

d)

Den regelbundna (t.ex. årliga) analysen av substitutionsmöjligheter för att identifiera potentiella nya tillgängliga och säkrare alternativ till användningen av (grupper av) farliga ämnen och SVHC-ämnen, t.ex. PFAS, ftalater, bromerade flamskyddsmedel och ämnen som innehåller krom (VI). Detta kan uppnås genom att ändra process(er) eller använda andra processkemikalier med ingen eller mindre miljöpåverkan,

| e) | Den förutseende analysen av förändringar i regelverket med koppling till farliga ämnen och SVHC-ämnen samt säkerställande av överensstämmelse med tillämpliga rättsliga krav. |
| --- | --- |

e)

Den förutseende analysen av förändringar i regelverket med koppling till farliga ämnen och SVHC-ämnen samt säkerställande av överensstämmelse med tillämpliga rättsliga krav.

Förteckningen över processkemikalier (se BAT 15) kan användas för att tillhandahålla och bevara den information som krävs vid valet av processkemikalier.

Kriterierna för att välja processkemikalier och deras leverantörer kan grundas på certifieringssystem eller standarder. I sådana fall kontrolleras processkemikaliernas och deras leverantörers efterlevnad av dessa system eller standarder regelbundet.

| II. | Mål och handlingsplaner för att undvika eller minska användningen av och riskerna förknippade med farliga ämnen och SVHC-ämnen. |
| --- | --- |

II.

Mål och handlingsplaner för att undvika eller minska användningen av och riskerna förknippade med farliga ämnen och SVHC-ämnen.

| III. | Utveckling och genomförande av förfaranden för inköp, hantering, lagring och användning av processkemikalier (se BAT 21), bortskaffande av avfall som innehåller processkemikalier och returer av oanvända processkemikalier (se BAT 29 d), för att förhindra eller minska utsläppen till miljön. |
| --- | --- |

III.

Utveckling och genomförande av förfaranden för inköp, hantering, lagring och användning av processkemikalier (se BAT 21), bortskaffande av avfall som innehåller processkemikalier och returer av oanvända processkemikalier (se BAT 29 d), för att förhindra eller minska utsläppen till miljön.

Tillämplighet

Kemikaliehanteringssystemets detaljnivå hänger i allmänhet samman med textilanläggningens typ, storlek och komplexitet.

| BAT 15. | För att förbättra den övergripande miljöprestandan är bästa tillgängliga teknik att utarbeta och införa en kemikalieförteckning som en del av miljöledningssystemet (se BAT 14). |
| --- | --- |

BAT 15.

Beskrivning

Kemikalieförteckningen är datorbaserad och innehåller information om

| — | namnet på processkemikalierna, |
| --- | --- |

—

namnet på processkemikalierna,

| — | mängd, plats och hållbarhet för de processkemikalier som köps in, återvinns (se BAT 16 g), lagras, används och återlämnas till leverantörer, |
| --- | --- |

—

mängd, plats och hållbarhet för de processkemikalier som köps in, återvinns (se BAT 16 g), lagras, används och återlämnas till leverantörer,

| — | sammansättning och fysikalisk-kemiska egenskaper hos processkemikalier (t.ex. löslighet, ångtryck, fördelningskoefficient för n-oktanol/vatten), inbegripet egenskaper med skadliga effekter på miljön och/eller människors hälsa (t.ex. ekotoxicitet, bioeliminering/bionedbrytbarhet). |
| --- | --- |

—

sammansättning och fysikalisk-kemiska egenskaper hos processkemikalier (t.ex. löslighet, ångtryck, fördelningskoefficient för n-oktanol/vatten), inbegripet egenskaper med skadliga effekter på miljön och/eller människors hälsa (t.ex. ekotoxicitet, bioeliminering/bionedbrytbarhet).

Sådan information kan hämtas från säkerhetsdatablad, tekniska datablad och andra källor.

| BAT 16. | För att minska förbrukningen av kemikalier är bästa tillgängliga teknik att använda samtliga tekniker som anges nedan.









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Minskat behov av processkemikalier | I detta ingår






  — | regelbunden översyn och optimering av processkemikaliers och processbads sammansättning, |

BAT 16.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Minskat behov av processkemikalier

I detta ingår

—

regelbunden översyn och optimering av processkemikaliers och processbads sammansättning,

| — | optimering av produktionen (se BAT 10 b). |
| --- | --- |

—

optimering av produktionen (se BAT 10 b).

Allmänt tillämpligt.

b.

Minskad användning av komplexbildare

Användning av mjukt/avhärdat vatten minskar den mängd komplexbildare som används i processbaden, t.ex. för färgning eller blekning (se BAT 38 b).

Ej tillämpligt på tvättning och sköljning.

c.

Behandling av textila material med enzymer

Enzymer väljs (se BAT 14.I d) och används för att katalysera reaktioner med textila material i syfte att minska förbrukningen av processkemikalier (t.ex. vid avklistring, blekning och/eller tvättning).

Tillämpligheten kan begränsas av tillgången till lämpliga enzymer.

d.

Automatiska system för beredning och dosering av processkemikalier och processbad

Automatiska system för vägning, dosering, upplösning, mätning och fördelning som säkerställer exakt försörjning av processkemikalier och processbad till produktionsmaskinerna.

Se BAT 4.

Tillämpligheten på befintliga textilanläggningar kan begränsas av brist på utrymme, avståndet mellan beredning och produktionsmaskiner samt av frekventa ändringar av processkemikalier och processbad.

e.

Optimering av mängden processkemikalier som används

Se BAT 10 e.

Allmänt tillämpligt.

f.

Återanvändning av processbad

Se BAT 10 j.

Allmänt tillämpligt.

g.

Återvinning och användning av överblivna processkemikalier

Överblivna processkemikalier återvinns (t.ex. genom noggrann rensning av rörledningar och fullständig tömning av förpackningar) och används i processen. Graden av användning kan begränsas av innehållet av föroreningar i processkemikalierna och deras hållbarhet.

Allmänt tillämpligt.

| BAT 17. | För att förhindra eller minska utsläppen till vatten av biologiskt svårnedbrytbara ämnen är bästa tillgängliga teknik att använda samtliga tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Utbyte av alkylfenoler och alkylfenoletoxylater | Alkylfenoler och alkylfenoletoxylater byts ut till bionedbrytbara tensider, t.ex. alkoholetoxylater. | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Utbyte av biologiskt svårnedbrytbara komplexbildare som innehåller fosfor eller kväve | Komplexbildare som innehåller fosfor (t.ex. trifosfat) eller kväve (t.ex. aminopolykarboxylsyror såsom EDTA eller DTPA) byts ut till bionedbrytbara/bioeliminerbara ämnen, t.ex.






  — | polykarboxylater (t.ex. polyakrylater), |

BAT 17.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Utbyte av alkylfenoler och alkylfenoletoxylater

Alkylfenoler och alkylfenoletoxylater byts ut till bionedbrytbara tensider, t.ex. alkoholetoxylater.

Allmänt tillämpligt.

b.

Utbyte av biologiskt svårnedbrytbara komplexbildare som innehåller fosfor eller kväve

Komplexbildare som innehåller fosfor (t.ex. trifosfat) eller kväve (t.ex. aminopolykarboxylsyror såsom EDTA eller DTPA) byts ut till bionedbrytbara/bioeliminerbara ämnen, t.ex.

—

polykarboxylater (t.ex. polyakrylater),

| — | salter av hydroxikarboxylsyror (t.ex. glukonater, citrater), |
| --- | --- |

—

salter av hydroxikarboxylsyror (t.ex. glukonater, citrater),

| — | sockerbaserade sampolymer av akrylsyra, |
| --- | --- |

—

sockerbaserade sampolymer av akrylsyra,

| — | metylglycindiättiksyra (MGDA), L-glutaminsyra-N,N-diättiksyra (GLDA) och iminodisuccinsyra (IDS), |
| --- | --- |

—

metylglycindiättiksyra (MGDA), L-glutaminsyra-N,N-diättiksyra (GLDA) och iminodisuccinsyra (IDS),

| — | fosfonater (t.ex. aminotrimetylenfosfonsyra [ATMP], dietylentriaminpentametylenfosfonsyra [DTPMP] och 1-hydroxietyliden-1,1-difosfonsyra [HEDP]). |
| --- | --- |

—

fosfonater (t.ex. aminotrimetylenfosfonsyra [ATMP], dietylentriaminpentametylenfosfonsyra [DTPMP] och 1-hydroxietyliden-1,1-difosfonsyra [HEDP]).

Allmänt tillämpligt.

c.

Utbyte av mineraloljebaserade skumdämpare

Mineraloljebaserade skumdämpare byts ut till bionedbrytbara ämnen, t.ex. skumdämpare som baseras på syntetisk esterolja.

Allmänt tillämpligt.

1.1.6   Utsläpp till vatten

| BAT 18. | För att minska avloppsvattenvolymen samt förhindra eller minska de föroreningsbelastningar som släpps ut till reningsverket och utsläppen till vatten är bästa tillgängliga teknik att använda en integrerad strategi för hantering och rening av avloppsvatten som omfattar en lämplig kombination av de tekniker som anges nedan i följande prioritetsordning:







  — | Processintegrerade tekniker (se BAT 10 och BAT-slutsatserna i avsnitten 1.2–1.7). |
| --- | --- | --- |

BAT 18.

—

Processintegrerade tekniker (se BAT 10 och BAT-slutsatserna i avsnitten 1.2–1.7).

| — | Tekniker för att återvinna och återanvända processbad (se BAT 10 j och BAT 39), separat uppsamling av avloppsvattenflöden och pastor (t.ex. tryckpastor och beläggningspastor) som innehåller höga koncentrationer av föroreningar som inte kan behandlas tillräckligt genom biologisk rening. Dessa avloppsvattenflöden och pastor antingen förbehandlas (se BAT 19) eller hanteras som avfall (se BAT 30). |
| --- | --- |

—

Tekniker för att återvinna och återanvända processbad (se BAT 10 j och BAT 39), separat uppsamling av avloppsvattenflöden och pastor (t.ex. tryckpastor och beläggningspastor) som innehåller höga koncentrationer av föroreningar som inte kan behandlas tillräckligt genom biologisk rening. Dessa avloppsvattenflöden och pastor antingen förbehandlas (se BAT 19) eller hanteras som avfall (se BAT 30).

| — | Tekniker för (slutlig) avloppsvattenrening (se BAT 20). |
| --- | --- |

—

Tekniker för (slutlig) avloppsvattenrening (se BAT 20).

Beskrivning

Den integrerade strategin för hantering och rening av avloppsvatten grundas på informationen i förteckningen över input och output (se BAT 2).

| BAT 19. | För att minska utsläppen till vatten är bästa tillgängliga teknik att förbehandla (separat uppsamlade) avloppsvattenflöden och pastor (t.ex. tryckpastor och beläggningspastor) som innehåller höga koncentrationer av föroreningar som inte kan behandlas tillräckligt genom biologisk rening. |
| --- | --- |

BAT 19.

Beskrivning

Sådana avloppsvattenflöden och pastor inbegriper

| — | använda färg-, beläggnings- eller efterbehandlingsfoulardbad från kontinuerliga och/eller halvkontinuerliga behandlingar, |
| --- | --- |

—

använda färg-, beläggnings- eller efterbehandlingsfoulardbad från kontinuerliga och/eller halvkontinuerliga behandlingar,

| — | avklistringsbad, |
| --- | --- |

—

avklistringsbad,

| — | använda tryck- och beläggningspastor. |
| --- | --- |

—

använda tryck- och beläggningspastor.

Förbehandlingen genomförs som en del av en integrerad strategi för hantering och rening av avloppsvatten (se BAT 18) och är vanligtvis nödvändig för att

| — | skydda den biologiska avloppsvattenreningen (nedströms) mot hämmande eller giftiga föreningar, |
| --- | --- |

—

skydda den biologiska avloppsvattenreningen (nedströms) mot hämmande eller giftiga föreningar,

| — | avlägsna föreningar som inte kan renas i tillräckligt hög grad under den biologiska avloppsvattenreningen (t.ex. giftiga föreningar, biologiskt svårnedbrytbara organiska föreningar, organiska föreningar som förekommer i höga koncentrationer och metaller), |
| --- | --- |

—

avlägsna föreningar som inte kan renas i tillräckligt hög grad under den biologiska avloppsvattenreningen (t.ex. giftiga föreningar, biologiskt svårnedbrytbara organiska föreningar, organiska föreningar som förekommer i höga koncentrationer och metaller),

| — | avlägsna föreningar som i annat fall skulle kunna avgå till luften från avloppssystemet eller under den biologiska avloppsvattenreningen (t.ex. sulfid), |
| --- | --- |

—

avlägsna föreningar som i annat fall skulle kunna avgå till luften från avloppssystemet eller under den biologiska avloppsvattenreningen (t.ex. sulfid),

| — | avlägsna föreningar som har andra negativa effekter (t.ex. korrosion i utrustningen, oönskad reaktion med andra ämnen, kontaminering av avloppsslam). |
| --- | --- |

—

avlägsna föreningar som har andra negativa effekter (t.ex. korrosion i utrustningen, oönskad reaktion med andra ämnen, kontaminering av avloppsslam).

Ovannämnda föreningar som ska avlägsnas inbegriper fosfororganiska och bromerade flamskyddsmedel, PFAS, ftalater och föreningar som innehåller krom (VI).

Förbehandling av dessa avloppsvattenflöden genomförs vanligtvis så nära källan som möjligt för att undvika utspädning. De förbehandlingstekniker som används beror på de föroreningar som behandlingen är inriktad på och kan omfatta adsorption, filtrering, fällning, kemisk oxidation och kemisk reduktion (se BAT 20).

Avloppsvattenflödenas och pastornas biologiska eliminerbarhet/bionedbrytbarhet innan de avleds till biologisk rening nedströms är åtminstone:

| — | 80 % efter sju dagar (för adapterat slam) när detta bestäms enligt standard EN ISO 9888, eller |
| --- | --- |

—

80 % efter sju dagar (för adapterat slam) när detta bestäms enligt standard EN ISO 9888, eller

| — | 70 % efter 28 dagar när detta bestäms enligt standard EN ISO 7827. |
| --- | --- |

—

70 % efter 28 dagar när detta bestäms enligt standard EN ISO 7827.

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 7.

| BAT 20. | För att minska utsläppen till vatten är bästa tillgängliga teknik att använda en lämplig kombination av de tekniker som anges nedan:









  Teknik  (23) | Typiska föroreningar som tekniken är inriktad på | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| Förbehandling av enskilda avloppsvattenflöden, t.ex. |
| a. | Adsorption | Adsorberbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar (t.ex. AOX i färgämnen, fosfororganiska flamskyddsmedel) | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Fällning | Fällningsbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara eller
  hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen) |
| c. | Koagulering och flockning | Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen) |
| d. | Kemisk oxidation (t.ex. oxidation med ozon, väteperoxid eller UV-ljus) | Oxiderbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar (t.ex. optiska vitmedel och azofärgämnen, sulfid) |
| e. | Kemisk reduktion | Reducerbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara
  eller hämmande föroreningar (t.ex. sexvärt krom (Cr[VI])) |
| f. | Anaerob förbehandling | Biologiskt nedbrytbara organiska föreningar (t.ex. azofärgämnen, tryckpastor) |
| g. | Filtrering (t.ex. nanofiltrering) | Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar |
| Förbehandling av kombinerade avloppsvattenflöden, t.ex. |
| h. | Fysisk avskiljning (t.ex. skivfilter, silar, sandavskiljare, fettavskiljare, oljeavskiljare eller primära sedimenteringstankar) | Grövre föroreningar, suspenderat material, olja/fett | Allmänt tillämpligt. |
| i. | Utjämning | Alla föroreningar |
| j. | Neutralisering | Syror, alkalier |
| Primär rening, t.ex. |
| k. | Sedimentering | Suspenderat material och partikelbundna metaller eller biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar | Allmänt tillämpligt. |
| l. | Fällning | Fällningsbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara eller
  hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen) |
| m. | Koagulering och flockning | Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen) | Allmänt tillämpligt. |
| Sekundär rening (biologisk behandling), t.ex. |
| n. | Aktivslamprocess | Biologiskt nedbrytbara organiska föreningar | Allmänt tillämpligt. |
| o. | Membranbioreaktor |
| p. | Nitrifikation/denitrifikation (när behandlingen innefattar en biologisk behandling) | Totalkväve, ammonium/ammoniak | Nitrifikation är eventuellt inte tillämpligt vid höga kloridkoncentrationer (t.ex. över 10 g/l). Nitrifikation är eventuellt inte tillämpligt när avloppsvattnets temperatur är låg (t.ex. under 12 °C). |
| Tertiär rening, t.ex. |
| q. | Koagulering och flockning | Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen) | Allmänt tillämpligt. |
| r. | Fällning | Fällningsbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen) |
| s. | Adsorption | Adsorberbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar (t.ex. AOX i färgämnen). |
| t. | Kemisk oxidation (t.ex. oxidation med ozon, väteperoxid eller UV-ljus) | Oxiderbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar (t.ex. optiska vitmedel och azofärgämnen, sulfid) |
| u. | Flotation | Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar |
| v. | Filtrering (t.ex. sandfiltrering) |
| Avancerad rening för återvinning av avloppsvatten, t.ex.
   (24) |
| w. | Filtrering (t.ex. sandfiltrering eller membranfiltrering) | Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar | Allmänt tillämpligt. |
| x. | Indunstning | Lösliga föroreningar (t.ex. salter) |

BAT 20.

Teknik  (23)

Typiska föroreningar som tekniken är inriktad på

Tillämplighet

Förbehandling av enskilda avloppsvattenflöden, t.ex.

a.

Adsorption

Adsorberbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar (t.ex. AOX i färgämnen, fosfororganiska flamskyddsmedel)

Allmänt tillämpligt.

b.

Fällning

Fällningsbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara eller

hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen)

c.

Koagulering och flockning

Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen)

d.

Kemisk oxidation (t.ex. oxidation med ozon, väteperoxid eller UV-ljus)

Oxiderbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar (t.ex. optiska vitmedel och azofärgämnen, sulfid)

e.

Kemisk reduktion

Reducerbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara

eller hämmande föroreningar (t.ex. sexvärt krom (Cr[VI]))

f.

Anaerob förbehandling

Biologiskt nedbrytbara organiska föreningar (t.ex. azofärgämnen, tryckpastor)

g.

Filtrering (t.ex. nanofiltrering)

Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar

Förbehandling av kombinerade avloppsvattenflöden, t.ex.

h.

Fysisk avskiljning (t.ex. skivfilter, silar, sandavskiljare, fettavskiljare, oljeavskiljare eller primära sedimenteringstankar)

Grövre föroreningar, suspenderat material, olja/fett

Allmänt tillämpligt.

i.

Utjämning

Alla föroreningar

j.

Neutralisering

Syror, alkalier

Primär rening, t.ex.

k.

Sedimentering

Suspenderat material och partikelbundna metaller eller biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar

Allmänt tillämpligt.

l.

Fällning

Fällningsbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara eller

hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen)

m.

Koagulering och flockning

Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen)

Allmänt tillämpligt.

Sekundär rening (biologisk behandling), t.ex.

n.

Aktivslamprocess

Biologiskt nedbrytbara organiska föreningar

Allmänt tillämpligt.

o.

Membranbioreaktor

p.

Nitrifikation/denitrifikation (när behandlingen innefattar en biologisk behandling)

Totalkväve, ammonium/ammoniak

Nitrifikation är eventuellt inte tillämpligt vid höga kloridkoncentrationer (t.ex. över 10 g/l). Nitrifikation är eventuellt inte tillämpligt när avloppsvattnets temperatur är låg (t.ex. under 12 °C).

Tertiär rening, t.ex.

q.

Koagulering och flockning

Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen)

Allmänt tillämpligt.

r.

Fällning

Fällningsbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar (t.ex. metaller i färgämnen)

s.

Adsorption

Adsorberbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar (t.ex. AOX i färgämnen).

t.

Kemisk oxidation (t.ex. oxidation med ozon, väteperoxid eller UV-ljus)

Oxiderbara lösta biologiskt icke-nedbrytbara föroreningar eller hämmande föroreningar (t.ex. optiska vitmedel och azofärgämnen, sulfid)

u.

Flotation

Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar

v.

Filtrering (t.ex. sandfiltrering)

Avancerad rening för återvinning av avloppsvatten, t.ex.
   (24)

w.

Filtrering (t.ex. sandfiltrering eller membranfiltrering)

Suspenderat material och partikelbundna biologiskt icke-nedbrytbara eller hämmande föroreningar

Allmänt tillämpligt.

x.

Indunstning

Lösliga föroreningar (t.ex. salter)

Tabell 1.3

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för direkta utsläpp

| Ämne/parameter | Verksamheter/processer | BAT-AEL  (25)

  (mg/liter) |
| --- | --- | --- |
| Adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX)  (26) | Alla verksamheter/processer | 0,1 –0,4  (27) |
| Kemisk syreförbrukning (COD)  (28) | 40 –100  (29)
   (30) |
| Oljeindex (HOI)  (26) | 1 –7 |
| Metaller/halvmetaller | Antimon (Sb) | Förbehandling och/eller färgning av textila material av polyester | 0,1 –0,2  (31) |
| Efterbehandling med flamskyddsmedel innehållande antimontrioxid |
| Krom (Cr) | Färgning med krombetningsmedel eller färger som innehåller krom (t.ex. metallkomplexfärgämnen) | 0,01 –0,1  (32) |
| Koppar (Cu) | Färgning
  Tryckning med färger | 0,03 –0,4 |
| Nickel (Ni) | 0,01 –0,1  (33) |
| Zink (Zn)  (26) | Alla verksamheter/processer | 0,04 –0,5  (34) |
| Sulfid, som lätt frigörs (S2-) | Färgning med svavelfärger | < 1 |
| Totalkväve (TN) | Alla verksamheter/processer | 5 –15  (35) |
| Totalt organiskt kol (TOC)  (28) | 13 –30  (30)
   (36) |
| Totalfosfor (TP) | 0,4 –2 |
| Totalt suspenderat material (TSS) | 5 –30 |

Ämne/parameter

Verksamheter/processer

BAT-AEL  (25)

(mg/liter)

Adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX)  (26)

Alla verksamheter/processer

0,1 –0,4  (27)

Kemisk syreförbrukning (COD)  (28)

40 –100  (29)
   (30)

Oljeindex (HOI)  (26)

1 –7

Metaller/halvmetaller

Antimon (Sb)

Förbehandling och/eller färgning av textila material av polyester

0,1 –0,2  (31)

Efterbehandling med flamskyddsmedel innehållande antimontrioxid

Krom (Cr)

Färgning med krombetningsmedel eller färger som innehåller krom (t.ex. metallkomplexfärgämnen)

0,01 –0,1  (32)

Koppar (Cu)

Färgning

Tryckning med färger

0,03 –0,4

Nickel (Ni)

0,01 –0,1  (33)

Zink (Zn)  (26)

Alla verksamheter/processer

0,04 –0,5  (34)

Sulfid, som lätt frigörs (S2-)

Färgning med svavelfärger

< 1

Totalkväve (TN)

Alla verksamheter/processer

5 –15  (35)

Totalt organiskt kol (TOC)  (28)

13 –30  (30)
   (36)

Totalfosfor (TP)

0,4 –2

Totalt suspenderat material (TSS)

5 –30

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 8.

Tabell 1.4

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för indirekta utsläpp

| Ämne/parameter | Verksamheter/processer | BAT-AEL  (37)
   (38)

  (mg/liter) |
| --- | --- | --- |
| Adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX)  (39) | Alla processer | 0,1 –0,4  (40) |
| Oljeindex (HOI)  (39) | Alla processer | 1 –7 |
| Metaller/halvmetaller | Antimon (Sb) | Förbehandling och/eller färgning av textila material av polyester | 0,1 –0,2  (41) |
| Efterbehandling med flamskyddsmedel innehållande antimontrioxid |
| Krom (Cr) | Färgning med krombetningsmedel eller färger som innehåller krom (t.ex. metallkomplexfärgämnen) | 0,01 –0,1  (42) |
| Koppar (Cu) | Färgning
  Tryckning med färger | 0,03 –0,4 |
| Nickel (Ni) | Färgning
  Tryckning med färger | 0,01 –0,1  (43) |
| Zink (Zn)  (39) | Alla processer | 0,04 –0,5  (44) |
| Sulfid, som lätt frigörs (S2-) | Färgning med svavelfärger | < 1 |

Ämne/parameter

Verksamheter/processer

BAT-AEL  (37)
   (38)

(mg/liter)

Adsorberbara organiskt bundna halogener (AOX)  (39)

Alla processer

0,1 –0,4  (40)

Oljeindex (HOI)  (39)

Alla processer

1 –7

Metaller/halvmetaller

Antimon (Sb)

Förbehandling och/eller färgning av textila material av polyester

0,1 –0,2  (41)

Efterbehandling med flamskyddsmedel innehållande antimontrioxid

Krom (Cr)

Färgning med krombetningsmedel eller färger som innehåller krom (t.ex. metallkomplexfärgämnen)

0,01 –0,1  (42)

Koppar (Cu)

Färgning

Tryckning med färger

0,03 –0,4

Nickel (Ni)

Färgning

Tryckning med färger

0,01 –0,1  (43)

Zink (Zn)  (39)

Alla processer

0,04 –0,5  (44)

Sulfid, som lätt frigörs (S2-)

Färgning med svavelfärger

< 1

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 8.

1.1.7   Utsläpp till mark och grundvatten

| BAT 21. | För att förhindra eller minska utsläpp till mark och grundvatten och förbättra den övergripande prestandan när det gäller hantering och lagring av processkemikalier är bästa tillgängliga teknik att använda samtliga tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Tekniker för att minska sannolikheten för och miljöpåverkan av att process- och lagringstankar svämmar över eller brister i sin funktion. | I detta ingår






  — | långsam nedsänkning och avlägsnande av textila material från processbad för att undvika spill, |

BAT 21.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Tekniker för att minska sannolikheten för och miljöpåverkan av att process- och lagringstankar svämmar över eller brister i sin funktion.

I detta ingår

—

långsam nedsänkning och avlägsnande av textila material från processbad för att undvika spill,

| — | automatisk nivåjustering i processbad (se BAT 4), |
| --- | --- |

—

automatisk nivåjustering i processbad (se BAT 4),

| — | undvikande av direktinsprutning av vatten för att värma eller kyla processbadet, |
| --- | --- |

—

undvikande av direktinsprutning av vatten för att värma eller kyla processbadet,

| — | överfyllnadsskydd, |
| --- | --- |

—

överfyllnadsskydd,

| — | avledning av bräddningar till en annan tank, |
| --- | --- |

—

avledning av bräddningar till en annan tank,

| — | placering av tankar för vätskor (processkemikalier och flytande avfall) i en lämplig sekundär inneslutning; denna ska åtminstone rymma den största tankens volym inom den sekundära inneslutningen, |
| --- | --- |

—

placering av tankar för vätskor (processkemikalier och flytande avfall) i en lämplig sekundär inneslutning; denna ska åtminstone rymma den största tankens volym inom den sekundära inneslutningen,

| — | isolering av tankar och sekundär inneslutning (t.ex. stängning av ventiler), |
| --- | --- |

—

isolering av tankar och sekundär inneslutning (t.ex. stängning av ventiler),

| — | säkerställande av att ytorna i process- och lagringsområdena är ogenomsläppliga för de aktuella vätskorna. |
| --- | --- |

—

säkerställande av att ytorna i process- och lagringsområdena är ogenomsläppliga för de aktuella vätskorna.

Allmänt tillämpligt.

b.

Regelbundna inspektioner och regelbundet underhåll av textilanläggningen och utrustningen

Textilanläggningen och utrustningen inspekteras och underhålls regelbundet så att en korrekt funktion kan säkerställas; detta arbete innefattar i synnerhet kontroll av att ventiler, pumpar, rör, tankar och avgränsningar/invallningar är hela och/eller läckagefria och att varningssystemen (t.ex. översvämningsdetektorer) fungerar korrekt.

c.

Optimerad plats för lagring av processkemikalier

Platserna för lagring är belägna på ett sätt som eliminerar eller minimerar onödig transport av processkemikalier inom textilanläggningen (t.ex. minimeras transportavstånden på platsen).

Tillämpligheten på befintliga textilanläggningar kan begränsas av brist på utrymme.

d.

Särskilt område för avlastning av processkemikalier som innehåller farliga ämnen

Processkemikalier som innehåller farliga ämnen lastas av på en avgränsad yta. Eventuellt spill samlas in och skickas vidare för behandling.

Allmänt tillämpligt.

e.

Separat lagring av processkemikalier

Inkompatibla processkemikalier förvaras separerade. Åtskiljandet baseras på fysisk separering och på kemikalieförteckningen (se BAT 15).

f.

Hantering och lagring av förpackningar som innehåller processkemikalier

Förpackningar som innehåller processkemikalier i vätskeform töms helt och hållet med hjälp av tyngdkraften eller mekaniska metoder (t.ex. borstning, avtorkning) utan att använda vatten. Förpackningar som innehåller processkemikalier i pulverform töms med hjälp av tyngdkraften när det gäller små förpackningar och med hjälp av sug när det gäller stora förpackningar. Tomma förpackningar förvaras på en särskild plats.

1.1.8   Utsläpp till luft

| BAT 22. | För att minska diffusa utsläpp till luft (t.ex. VOC från användning av organiska lösningsmedel) är bästa tillgängliga teknik att samla diffusa utsläpp och leda avgaserna till behandling. |
| --- | --- |

BAT 22.

Tillämplighet

När det gäller befintliga textilanläggningar kan tillämpningen begränsas på grund av driftsmässiga hinder eller av den stora luftvolym som ska avledas.

| BAT 23. | För att underlätta energiåtervinning och minskning av kanaliserade utsläpp till luft är bästa tillgängliga teknik att begränsa antalet utsläppspunkter. |
| --- | --- |

BAT 23.

Beskrivning

Kombinerad behandling av avgaser med liknande egenskaper säkerställer en mer ändamålsenlig och effektiv behandling jämfört med separat behandling av individuella avgasflöden. Den utsträckning i vilken antalet utsläppspunkter kan begränsas beror på tekniska (t.ex. förenlighet när det gäller enskilda avgasflöden) och ekonomiska faktorer (t.ex. avstånd mellan olika utsläppspunkter). Försiktighet iakttas så att begränsningen av antalet utsläppspunkter inte leder till att utsläppen späds ut.

| BAT 24. | För att förhindra utsläpp av organiska föreningar till luft från kemtvätt och från urkokning med organiska lösningsmedel är bästa tillgängliga teknik att avleda luften från dessa processer för att behandla den genom adsorption med aktivt kol (se avsnitt 1.9.2) och helt recirkulera den. |
| --- | --- |

BAT 24.

| BAT 25. | För att minska utsläppen av organiska föreningar till luft från förbehandling av stickade syntetiska textila material är bästa tillgängliga teknik att tvätta dem före termofixering eller värmefixering. |
| --- | --- |

BAT 25.

Tillämplighet

Tillämpligheten kan begränsas av tygets konstruktion.

| BAT 26. | För att förhindra eller minska kanaliserade utsläpp av organiska föreningar till luft från svedning, värmebehandling, beläggning och laminering är bästa tillgängliga teknik att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan.









  Teknik | Typiska föroreningar som tekniken är inriktad på | Beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Förebyggande tekniker |
| a. | Val och användning av blandningar av kemikalier (”recept”) som leder till låga utsläpp av organiska föreningar | Organiska föreningar | Blandningar med låga utsläpp av organiska föreningar väljs och används med hänsyn till produktspecifikationer (se BAT 14, BAT 17, BAT 50 och BAT 51). Exempelvis kan utsläppsfaktorer användas för valet (se avsnitt 1.9.1). |
| Reningstekniker |
| b. | Kondensation | Organiska föreningar med undantag för formaldehyd | Se avsnitt 1.9.2. |
| c. | Termisk oxidation | Organiska föreningar |
| d. | Våtskrubbning | Organiska föreningar |
| e. | Adsorption | Organiska föreningar med undantag för formaldehyd |

BAT 26.

Teknik

Typiska föroreningar som tekniken är inriktad på

Beskrivning

Förebyggande tekniker

a.

Val och användning av blandningar av kemikalier (”recept”) som leder till låga utsläpp av organiska föreningar

Organiska föreningar

Blandningar med låga utsläpp av organiska föreningar väljs och används med hänsyn till produktspecifikationer (se BAT 14, BAT 17, BAT 50 och BAT 51). Exempelvis kan utsläppsfaktorer användas för valet (se avsnitt 1.9.1).

Reningstekniker

b.

Kondensation

Organiska föreningar med undantag för formaldehyd

Se avsnitt 1.9.2.

c.

Termisk oxidation

Organiska föreningar

d.

Våtskrubbning

Organiska föreningar

e.

Adsorption

Organiska föreningar med undantag för formaldehyd

Tabell 1.5

Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för kanaliserade utsläpp av organiska föreningar och formaldehyd till luft

| Ämne/parameter | Verksamheter/processer (inbegripet tillhörande värmebehandlingar) | BAT-AEL (medelvärde under provtagningsperioden)
  (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Formaldehyd | Beläggning  (45) | 1 –5  (46)
   (47) |
| Flamlaminering |
| Tryckning  (45) |
| Svedning |
| Efterbehandling  (45) |
| TVOC | Beläggning | 3 –40  (46)
   (48)
   (49) |
| Färgning |
| Efterbehandling |
| Laminering |
| Tryckning |
| Svedning |
| Termofixering eller värmefixering |

Ämne/parameter

Verksamheter/processer (inbegripet tillhörande värmebehandlingar)

BAT-AEL (medelvärde under provtagningsperioden)

(mg/Nm3)

Formaldehyd

Beläggning  (45)

1 –5  (46)
   (47)

Flamlaminering

Tryckning  (45)

Svedning

Efterbehandling  (45)

TVOC

Beläggning

3 –40  (46)
   (48)
   (49)

Färgning

Efterbehandling

Laminering

Tryckning

Svedning

Termofixering eller värmefixering

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 9.

| BAT 27. | För att minska kanaliserade stoftutsläpp till luft från svedning och värmebehandling, med undantag för termofixering och värmefixering, är bästa tillgängliga teknik att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan:








  Teknik | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| a. | Cyklon | Se avsnitt 1.9.2. Cyklon används främst som förbehandling innan ytterligare stoftrening (t.ex. för grovt stoft). |
| b. | Elfilter (ESP) | Se avsnitt 1.9.2. |
| c. | Våtskrubbning |

BAT 27.

Teknik

Beskrivning

a.

Cyklon

Se avsnitt 1.9.2. Cyklon används främst som förbehandling innan ytterligare stoftrening (t.ex. för grovt stoft).

b.

Elfilter (ESP)

Se avsnitt 1.9.2.

c.

Våtskrubbning

Tabell 1.6

Utsläppsnivå som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för kanaliserade stoftutsläpp till luft från svedning och värmebehandling, med undantag för termofixering och värmefixering

| Ämne/parameter | BAT-AEL (medelvärde under provtagningsperioden) (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Stoft | < 2 –10  (50) |

Ämne/parameter

BAT-AEL (medelvärde under provtagningsperioden) (mg/Nm3)

Stoft

< 2 –10  (50)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 9.

| BAT 28. | För att förhindra eller minska kanaliserade ammoniakutsläpp till luft från beläggning, tryckning och efterbehandling, inbegripet värmebehandling i samband med dessa processer, är bästa tillgängliga teknik att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan:








  Teknik | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Förebyggande tekniker |
| a. | Val och användning av blandningar av kemikalier (”recept”) som leder till låga ammoniakutsläpp | Blandningar med låga ammoniakutsläpp väljs och används med hänsyn till produktspecifikationer (se BAT 14, BAT 17, BAT 46, BAT 47, BAT 50 och BAT 51). Exempelvis kan utsläppsfaktorer användas för valet (se avsnitt 1.9.1). |
| Reningstekniker |
| b. | Våtskrubbning | Se avsnitt 1.9.2. |

BAT 28.

Teknik

Beskrivning

Förebyggande tekniker

a.

Val och användning av blandningar av kemikalier (”recept”) som leder till låga ammoniakutsläpp

Blandningar med låga ammoniakutsläpp väljs och används med hänsyn till produktspecifikationer (se BAT 14, BAT 17, BAT 46, BAT 47, BAT 50 och BAT 51). Exempelvis kan utsläppsfaktorer användas för valet (se avsnitt 1.9.1).

Reningstekniker

b.

Våtskrubbning

Se avsnitt 1.9.2.

Tabell 1.7

Utsläppsnivå som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) för kanaliserade ammoniakutsläpp till luft från beläggning, tryckning och efterbehandling, inbegripet värmebehandling i samband med dessa processer

| Ämne/parameter | BAT-AEL  (51) (medelvärde under provtagningsperioden)
  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| NH3 | 3 –10  (52) |

Ämne/parameter

BAT-AEL  (51) (medelvärde under provtagningsperioden)

(mg/Nm3)

NH3

3 –10  (52)

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 9.

1.1.9   Avfall

| BAT 29. | För att förhindra eller minska generering av avfall och minska den mängd avfall som skickas för bortskaffande är bästa tillgängliga teknik att använda samtliga tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Avfallsplan | En avfallsplan är en del av miljöledningssystemet (se BAT 1) och utgörs av flera åtgärder som syftar till att






  — | minimera generering av avfall, |

BAT 29.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Avfallsplan

En avfallsplan är en del av miljöledningssystemet (se BAT 1) och utgörs av flera åtgärder som syftar till att

—

minimera generering av avfall,

| — | optimera återanvändning, regenerering, materialutnyttjande och/eller återvinning av avfall och |
| --- | --- |

—

optimera återanvändning, regenerering, materialutnyttjande och/eller återvinning av avfall och

| — | säkerställa ett korrekt bortskaffande av avfall. |
| --- | --- |

—

säkerställa ett korrekt bortskaffande av avfall.

Avfallsplanens detaljnivå hänger i allmänhet samman med textilanläggningens typ, storlek och komplexitet.

b.

Läglig användning av processkemikalier

Kriterierna fastställs tydligt med anknytning till exempelvis längsta lagringstid för processkemikalier och relevanta parametrar övervakas för att undvika att processkemikalier fördärvas.

Allmänt tillämpligt.

c.

Återanvändning/återvinning av förpackningar

Förpackningar för processkemikalier väljs för att göra det enklare att tömma dem fullständigt (t.ex. med tanke på storleken på förpackningens öppning och typ av förpackningsmaterial). Efter det att förpackningen har tömts (se BAT 21) blir den återanvänd, returneras till leverantören eller skickas för materialåtervinning.

d.

Återlämning av oanvända processkemikalier

Oanvända processkemikalier (dvs. som är kvar i deras originalbehållare) returneras till leverantörerna.

Allmänt tillämpligt.

| BAT 30. | För att förbättra den övergripande miljöprestandan för avfallshantering, i synnerhet för att förhindra eller minska utsläpp till miljön, är bästa tillgängliga teknik att använda den teknik som anges nedan innan avfallet skickas för bortskaffande.







  Teknik | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Separat insamling och lagring av avfall som är förorenat med farliga ämnen och/eller SVHC-ämnen | Avfall som är förorenat med farliga ämnen och/eller SVHC-ämnen (t.ex. efterbehandlingskemikalier såsom flamskyddsmedel och olje-, vatten- och smutsavvisningsmedel) samlas in och förvaras separat. Dessa avfallstyper kan innehålla höga koncentrationer av föroreningar såsom fosfororganiska och bromerade flamskyddsmedel, PFAS, ftalater och föreningar som innehåller krom (VI) (se BAT 18) och innefattar i synnerhet






  — | flytande avfall (t.ex. första sköljvattnet från efterbehandling med flamskyddsmedel), beläggning och tryckpastor, |

BAT 30.

Teknik

Beskrivning

Separat insamling och lagring av avfall som är förorenat med farliga ämnen och/eller SVHC-ämnen

Avfall som är förorenat med farliga ämnen och/eller SVHC-ämnen (t.ex. efterbehandlingskemikalier såsom flamskyddsmedel och olje-, vatten- och smutsavvisningsmedel) samlas in och förvaras separat. Dessa avfallstyper kan innehålla höga koncentrationer av föroreningar såsom fosfororganiska och bromerade flamskyddsmedel, PFAS, ftalater och föreningar som innehåller krom (VI) (se BAT 18) och innefattar i synnerhet

—

flytande avfall (t.ex. första sköljvattnet från efterbehandling med flamskyddsmedel), beläggning och tryckpastor,

| — | pappersavfall, trasor, absorbenter, |
| --- | --- |

—

pappersavfall, trasor, absorbenter,

| — | laboratorieavfall, |
| --- | --- |

—

laboratorieavfall,

| — | slam från avloppsvattenbehandling |
| --- | --- |

—

slam från avloppsvattenbehandling

1.2   
  BAT-slutsatser för förbehandling av fibrer av råull genom urkokning

BAT-slutsatserna i detta avsnitt gäller för förbehandling av fibrer av råull genom urkokning och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

| BAT 31. | För att använda resurser effektivt samt minska vattenförbrukningen och generering av avloppsvatten är bästa tillgängliga teknik att återvinna ullfett och recirkulera avloppsvatten. |
| --- | --- |

BAT 31.

Beskrivning

Avloppsvatten från urkokning av ull behandlas (t.ex. genom en kombination av centrifugering och sedimentering) för att separera fett, smuts och vatten. Fett återvinns, vatten återvinns delvis till urkokning och smuts skickas för ytterligare behandling.

Tabell 1.8

Miljöprestandanivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEPL) för återvinning av ullfett från förbehandling av fibrer av råull genom urkokning

| Typ av ull | Enhet | BAT-AEPL (årsmedelvärde) |
| --- | --- | --- |
| Grovull (dvs. en ullfiberdiameter som vanligtvis är större än 35 μm) | kg återvunnet fett per ton fibrer av råull som förbehandlas genom urkokning | 10 –15 |
| Extra- och superfin ull (dvs. en ullfiberdiameter som vanligtvis är mindre än 20 μm) | 50 –60 |

Typ av ull

Enhet

BAT-AEPL (årsmedelvärde)

Grovull (dvs. en ullfiberdiameter som vanligtvis är större än 35 μm)

kg återvunnet fett per ton fibrer av råull som förbehandlas genom urkokning

10 –15

Extra- och superfin ull (dvs. en ullfiberdiameter som vanligtvis är mindre än 20 μm)

50 –60

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 6.

| BAT 32. | För en effektiv energianvändning är bästa tillgängliga teknik att använda samtliga tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Täckta urkokningstankar | Urkokningstankar utrustas med lock för att förhindra värmeförluster genom konvektion eller indunstning (se BAT 11 c). | Endast tillämpligt för nya textilanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar. |
| b. | Optimerad temperatur i den sista urkokningstanken | Temperaturen i den sista urkokningstanken optimeras för att öka effektiviteten i efterföljande mekaniska avvattning (se BAT 13 a) och torkning av ullen. | Allmänt tillämpligt. |
| c. | Direktupphettning | Urkokningstankar och torkar är direktuppvärmda för att förhindra sådana värmeförluster som sker i samband med generering och distribuering av ånga. | Endast tillämpligt för nya textilanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar. |

BAT 32.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Täckta urkokningstankar

Urkokningstankar utrustas med lock för att förhindra värmeförluster genom konvektion eller indunstning (se BAT 11 c).

Endast tillämpligt för nya textilanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar.

b.

Optimerad temperatur i den sista urkokningstanken

Temperaturen i den sista urkokningstanken optimeras för att öka effektiviteten i efterföljande mekaniska avvattning (se BAT 13 a) och torkning av ullen.

Allmänt tillämpligt.

c.

Direktupphettning

Urkokningstankar och torkar är direktuppvärmda för att förhindra sådana värmeförluster som sker i samband med generering och distribuering av ånga.

Endast tillämpligt för nya textilanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar.

| BAT 33. | För att använda resurser effektivt och minska den mängd avfall som skickas för bortskaffande är bästa tillgängliga teknik att biologiskt behandla organiska rester från förbehandling genom urkokning av fibrer av råull (t.ex. smuts, slam från avloppsvattenrening). |
| --- | --- |

BAT 33.

Beskrivning

Organiska rester behandlas t.ex. genom kompostering.

1.3   
  BAT-slutsatser för spinning av fibrer (andra än konstfibrer) och produktion av tyg

BAT-slutsatserna i detta avsnitt gäller för spinning av fibrer (andra fibrer än konstfibrer) och produktion av tyg och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

| BAT 34. | För att minska utsläppen till vatten från användning av klistermedel är bästa tillgängliga teknik att använda samtliga tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Val av klistermedel | Klistermedel med förbättrad miljöprestanda när det gäller den mängd som krävs, tvättbarhet, återvinningsbarhet och/eller biologiskt eliminerbarhet/bionedbrytbarhet (t.ex. modifierad stärkelse, vissa galaktomannaner och karboximetylcellulosa) väljs (se BAT 14) och används. | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Förvätning av bomullsgarn | Bomullsgarnet doppas i varmt vatten före klistring. Det gör det möjligt att minska den mängd klistermedel som används. | Tillämpligheten kan begränsas av produktspecifikationer (t.ex. när fibrerna måste utsättas för hög spänning under vävning). |
| c. | Kompakt ringspinning | Fibersträngarna komprimeras med hjälp av sug eller mekanisk eller magnetisk komprimering. Det gör det möjligt att minska den mängd klistermedel som används. | Tillämpligheten kan begränsas av produktspecifikationer (t.ex. hårighet eller garnets tekniska egenskaper). |

BAT 34.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Val av klistermedel

Klistermedel med förbättrad miljöprestanda när det gäller den mängd som krävs, tvättbarhet, återvinningsbarhet och/eller biologiskt eliminerbarhet/bionedbrytbarhet (t.ex. modifierad stärkelse, vissa galaktomannaner och karboximetylcellulosa) väljs (se BAT 14) och används.

Allmänt tillämpligt.

b.

Förvätning av bomullsgarn

Bomullsgarnet doppas i varmt vatten före klistring. Det gör det möjligt att minska den mängd klistermedel som används.

Tillämpligheten kan begränsas av produktspecifikationer (t.ex. när fibrerna måste utsättas för hög spänning under vävning).

c.

Kompakt ringspinning

Fibersträngarna komprimeras med hjälp av sug eller mekanisk eller magnetisk komprimering. Det gör det möjligt att minska den mängd klistermedel som används.

Tillämpligheten kan begränsas av produktspecifikationer (t.ex. hårighet eller garnets tekniska egenskaper).

| BAT 35. | För att förbättra den övergripande miljöprestandan för spinning och stickning är bästa tillgängliga teknik att undvika användning av mineraloljor. |
| --- | --- |

BAT 35.

Beskrivning

Mineraloljor byts ut till syntetiska oljor och/eller esteroljor med förbättrad miljöprestanda när det gäller tvättbarhet och biologisk eliminerbarhet/bionedbrytbarhet.

| BAT 36. | För en effektiv energianvändning är bästa tillgängliga teknik att använda teknik a och en av eller båda teknikerna b och c som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Användning av allmänna energisparande tekniker för spinning och vävning | I detta ingår






  — | minskning, i så stor utsträckning som möjligt, av produktionsområdets volym (t.ex. genom att installera ett undertak) för att minska den mängd energi som krävs för att fukta inomhusluften, |

BAT 36.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Användning av allmänna energisparande tekniker för spinning och vävning

I detta ingår

—

minskning, i så stor utsträckning som möjligt, av produktionsområdets volym (t.ex. genom att installera ett undertak) för att minska den mängd energi som krävs för att fukta inomhusluften,

| — | användning av avancerade sensorer som detekterar när trådar går av och stoppar spinn- eller vävmaskinerna. |
| --- | --- |

—

användning av avancerade sensorer som detekterar när trådar går av och stoppar spinn- eller vävmaskinerna.

Allmänt tillämpligt.

b.

Användning av energisparande tekniker för spinning

I detta ingår

| — | användning av lättare spindlar och bobiner i spinnmaskiner, |
| --- | --- |

—

användning av lättare spindlar och bobiner i spinnmaskiner,

| — | användning av spindelolja med optimal viskositet, |
| --- | --- |

—

användning av spindelolja med optimal viskositet,

| — | upprätthållande av optimal smörjningsnivå för garnet, |
| --- | --- |

—

upprätthållande av optimal smörjningsnivå för garnet,

| — | optimering av ringdiametern med hänsyn till garnets diameter i spinnmaskiner, |
| --- | --- |

—

optimering av ringdiametern med hänsyn till garnets diameter i spinnmaskiner,

| — | gradvis igångsättning av ringspinnmaskiner, |
| --- | --- |

—

gradvis igångsättning av ringspinnmaskiner,

| — | användning av vortex-spinning, |
| --- | --- |

—

användning av vortex-spinning,

| — | optimering av rörelsen hos tomma bobinhållare i konlindningsmaskiner. |
| --- | --- |

—

optimering av rörelsen hos tomma bobinhållare i konlindningsmaskiner.

Allmänt tillämpligt.

c.

Användning av energisparande tekniker för vävning

I detta ingår

| — | undvikande av överdrivet lufttryck för vävning med luftstråle, |
| --- | --- |

—

undvikande av överdrivet lufttryck för vävning med luftstråle,

| — | användning av vävstol för dubbel bredd för stora batcher. |
| --- | --- |

—

användning av vävstol för dubbel bredd för stora batcher.

En vävstol för dubbel bredd är eventuellt enbart tillämpligt för nya textilanläggningar och vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar.

1.4   
  BAT-slutsatser för förbehandling av andra textila material än fibrer av råull

BAT-slutsatserna i detta avsnitt gäller för förbehandling av andra textila material än fibrer av råull och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

| BAT 37. | För en effektiv resurs- och energianvändning samt minskad vattenförbrukning och generering av avloppsvatten är bästa tillgängliga teknik att använda både teknikerna a och b, i kombination med teknik c eller i kombination med teknik d nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kombinerad förbehandling av bomullstextilier | Olika förbehandlingar av bomullstextilier (t.ex. tvättning, avklistring, urkokning och blekning) genomförs samtidigt. | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Cold-pad-batch behandling av bomullstextilier | Avklistring och/eller blekning genomförs med tekniken cold-pad-batch (se avsnitt 1.9.4). | Allmänt tillämpligt. |
| c. | Enskilt eller begränsat antal avklistringsbad | Antalet avklistringsbad för att avlägsna olika typer av klistermedel begränsas. I vissa fall, t.ex. för olika cellulosamaterial, kan ett enda oxiderande avklistringsbad användas. | Allmänt tillämpligt. |
| d. | Återvinning och återanvändning av vattenlösliga klistermedel | När avklistring genomförs genom tvättning med varmt vatten återvinns vattenlösliga klistermedel (t.ex. polyvinylalkohol och karboximetylcellulosa) från tvättvattnet genom ultrafiltrering. Koncentratet återanvänds för klistring och permeatet återanvänds för tvättning. | Enbart tillämpligt om klistring och avklistring genomförs vid samma textilanläggning. Eventuellt inte tillämpligt för syntetiska klistermedel (t.ex. sådana som innehåller polyesterpolyol, polyakrylat eller polyvinylacetat). |

BAT 37.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Kombinerad förbehandling av bomullstextilier

Olika förbehandlingar av bomullstextilier (t.ex. tvättning, avklistring, urkokning och blekning) genomförs samtidigt.

Allmänt tillämpligt.

b.

Cold-pad-batch behandling av bomullstextilier

Avklistring och/eller blekning genomförs med tekniken cold-pad-batch (se avsnitt 1.9.4).

Allmänt tillämpligt.

c.

Enskilt eller begränsat antal avklistringsbad

Antalet avklistringsbad för att avlägsna olika typer av klistermedel begränsas. I vissa fall, t.ex. för olika cellulosamaterial, kan ett enda oxiderande avklistringsbad användas.

Allmänt tillämpligt.

d.

Återvinning och återanvändning av vattenlösliga klistermedel

När avklistring genomförs genom tvättning med varmt vatten återvinns vattenlösliga klistermedel (t.ex. polyvinylalkohol och karboximetylcellulosa) från tvättvattnet genom ultrafiltrering. Koncentratet återanvänds för klistring och permeatet återanvänds för tvättning.

Enbart tillämpligt om klistring och avklistring genomförs vid samma textilanläggning. Eventuellt inte tillämpligt för syntetiska klistermedel (t.ex. sådana som innehåller polyesterpolyol, polyakrylat eller polyvinylacetat).

| BAT 38. | För att förhindra eller minska utsläppen till vatten av föreningar och komplexbildare som innehåller klor är bästa tillgängliga teknik att använda en av eller båda de tekniker som anges nedan.









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Klorfri blekning | Blekning genomförs med klorfria blekningskemikalier (t.ex. väteperoxid, perättiksyra eller ozon), ofta i kombination med förbehandling med enzymer (se BAT 16 c). | Eventuellt inte tillämpligt på blekning av lin och andra bastfiber. |
| b. | Optimerad blekning med väteperoxid | Användning av komplexbildare kan undvikas helt och hållet eller minimeras genom att minska koncentrationen av hydroxylradikaler i samband med blekning. Detta uppnås genom att






  — | använda mjukt/avhärdat vatten, |

BAT 38.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Klorfri blekning

Blekning genomförs med klorfria blekningskemikalier (t.ex. väteperoxid, perättiksyra eller ozon), ofta i kombination med förbehandling med enzymer (se BAT 16 c).

Eventuellt inte tillämpligt på blekning av lin och andra bastfiber.

b.

Optimerad blekning med väteperoxid

Användning av komplexbildare kan undvikas helt och hållet eller minimeras genom att minska koncentrationen av hydroxylradikaler i samband med blekning. Detta uppnås genom att

—

använda mjukt/avhärdat vatten,

| — | på förhand avlägsna metallföroreningar från textila material (t.ex. genom magnetseparering, kemisk behandling eller förtvättning), |
| --- | --- |

—

på förhand avlägsna metallföroreningar från textila material (t.ex. genom magnetseparering, kemisk behandling eller förtvättning),

| — | kontrollera pH-värde och väteperoxidkoncentration i samband med blekning. |
| --- | --- |

—

kontrollera pH-värde och väteperoxidkoncentration i samband med blekning.

Allmänt tillämpligt.

| BAT 39. | För att använda resurser effektivt och minska mängden alkali som släpps ut till avloppsvattenrening är bästa tillgängliga teknik att återvinna lut som används för mercerisering. |
| --- | --- |

BAT 39.

Beskrivning

Lut återvinns från sköljvatten genom indunstning och renas ytterligare om så krävs. Före indunstning avlägsnas föroreningar från sköljvattnet med hjälp av t.ex. filter och/eller mikrofiltrering.

Tillämplighet

Tillämpningen kan begränsas på grund av bristen på lämplig återvunnen värme och/eller en låg luthalt.

Tabell 1.9

Miljöprestandanivå som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEPL) för återvinning av lut som används för mercerisering

| Enhet | BAT-AEPL (årsmedelvärde) |
| --- | --- |
| % lut som återvinns | 75 –95 |

Enhet

BAT-AEPL (årsmedelvärde)

% lut som återvinns

75 –95

Tillhörande övervakning beskrivs i BAT 6.

1.5   
  BAT-slutsatser för färgning

BAT-slutsatserna i detta avsnitt gäller för färgning och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

| BAT 40. | För att använda resurser effektivt och minska utsläppen till vatten från färgning är bästa tillgängliga teknik att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan:








  Teknik | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Tekniker för batchfärgning och kontinuerlig färgning |
| a. | Val av färger | Färger med dispergeringsmedel som är bionedbrytbara (t.ex. baserade på fettsyraestrar) väljs. |
| b. | Färgning med egaliseringsmedel som tillverkats av återvunnen vegetabilisk olja | Egaliseringsmedel som tillverkats av återvunnen vegetabilisk olja används i färgning vid hög temperatur av polyester och färgning av protein- och polyamidfibrer. |
| Tekniker för batchfärgning |
| c. | pH-kontrollerad färgning | När det gäller textila material med zwitterjoniska egenskaper genomförs färgningen vid en konstant temperatur och kontrolleras genom att färgbadets pH-värde gradvis sänks under de textila materialens isoelektriska punkt. |
| d. | Optimerat avlägsnande av ofixerade färgämnen inom reaktivfärgning | Ofixerade färgämnen avlägsnas från de textila materialen med hjälp av enzymer (t.ex. lackas, lipas) (se BAT 16 c) och/eller vinylpolymerer. Därigenom minskar det antal sköljsteg som behövs. |
| Tekniker för batchfärgning |
| e. | System för lägre badförhållande | Se avsnitt 1.9.4. |
| Tekniker för kontinuerlig färgning |
| f. | Låg-volyms appliceringssystem | Se avsnitt 1.9.4. |

BAT 40.

Teknik

Beskrivning

Tekniker för batchfärgning och kontinuerlig färgning

a.

Val av färger

Färger med dispergeringsmedel som är bionedbrytbara (t.ex. baserade på fettsyraestrar) väljs.

b.

Färgning med egaliseringsmedel som tillverkats av återvunnen vegetabilisk olja

Egaliseringsmedel som tillverkats av återvunnen vegetabilisk olja används i färgning vid hög temperatur av polyester och färgning av protein- och polyamidfibrer.

Tekniker för batchfärgning

c.

pH-kontrollerad färgning

När det gäller textila material med zwitterjoniska egenskaper genomförs färgningen vid en konstant temperatur och kontrolleras genom att färgbadets pH-värde gradvis sänks under de textila materialens isoelektriska punkt.

d.

Optimerat avlägsnande av ofixerade färgämnen inom reaktivfärgning

Ofixerade färgämnen avlägsnas från de textila materialen med hjälp av enzymer (t.ex. lackas, lipas) (se BAT 16 c) och/eller vinylpolymerer. Därigenom minskar det antal sköljsteg som behövs.

Tekniker för batchfärgning

e.

System för lägre badförhållande

Se avsnitt 1.9.4.

Tekniker för kontinuerlig färgning

f.

Låg-volyms appliceringssystem

Se avsnitt 1.9.4.

| BAT 41. | För att använda resurser effektivt och minska utsläppen till vatten från färgning av cellulosamaterial är bästa tillgängliga teknik att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| Teknik för färgning med svavel- och kypfärg |
| a. | Minimerad användning av svavelbaserade reduktionsmedel | Färgning genomförs utan natriumsulfid eller hydrosulfit som reduktionsmedel.
  Om detta inte är möjligt används delvis kemiskt förreducerade färger (t.ex. indigofärger) så att mindre natriumsulfid och hydrosulfit tillsätts för färgning. | Tillämpligheten kan begränsas av produktspecifikationer (t.ex. nyans). |
| Tekniker för kontinuerlig färgning med kypfärg |
| b. | Val av kypfärger | Kypfärger som inte har en benägenhet att fälla under textilens användningsfas väljs. Hjälpmedel (t.ex. polyglykoler) används för att möjliggöra färgning med mindre eller helt utan efterföljande ångbehandling, oxidation och tvättning samt säkerställa lämplig färgbeständighet. | Eventuellt inte tillämpligt för färgning med mörka nyanser. |
| Tekniker för färgning med reaktivfärger |
| c. | Användning av polyfunktionella reaktivfärger | Polyfunktionella reaktivfärger med mer än en reaktiv funktionell grupp används för att ge en hög grad av fixering vid uppdragsfärgning. | Allmänt tillämpligt. |
| d. | Cold-pad-batch färgning | Färgning genomförs med tekniken cold-pad-batch (se avsnitt 1.9.4). | Allmänt tillämpligt. |
| e. | Optimerad sköljning | Sköljning efter färgning med reaktivfärger genomförs vid hög temperatur (t.ex. upp till 95 °C) och utan användning av tensider. Sköljvattnets värme återvinns (se BAT 11 i). | Allmänt tillämpligt. |
| Tekniker för kontinuerlig färgning med reaktivfärger |
| f. | Användning av koncentrerad alkalilösning | Vid cold-pad-batch färgning (se avsnitt 1.9.4) används vattenhaltiga alkalilösningar utan natriumsilikat för att fixera färger. | Eventuellt inte tillämpligt för färgning med mörka nyanser. |
| g. | Ångfixering av reaktivfärger | Reaktivfärgerna fixeras med ånga, vilket gör att man kan undvika att använda kemikalier för fixering. | Tillämpningen kan begränsas av de textila materialens egenskaper och av produktspecifikationerna (t.ex. högkvalitativ färgning av polyester/ bomullsblandningar). |

BAT 41.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

Teknik för färgning med svavel- och kypfärg

a.

Minimerad användning av svavelbaserade reduktionsmedel

Färgning genomförs utan natriumsulfid eller hydrosulfit som reduktionsmedel.

Om detta inte är möjligt används delvis kemiskt förreducerade färger (t.ex. indigofärger) så att mindre natriumsulfid och hydrosulfit tillsätts för färgning.

Tillämpligheten kan begränsas av produktspecifikationer (t.ex. nyans).

Tekniker för kontinuerlig färgning med kypfärg

b.

Val av kypfärger

Kypfärger som inte har en benägenhet att fälla under textilens användningsfas väljs. Hjälpmedel (t.ex. polyglykoler) används för att möjliggöra färgning med mindre eller helt utan efterföljande ångbehandling, oxidation och tvättning samt säkerställa lämplig färgbeständighet.

Eventuellt inte tillämpligt för färgning med mörka nyanser.

Tekniker för färgning med reaktivfärger

c.

Användning av polyfunktionella reaktivfärger

Polyfunktionella reaktivfärger med mer än en reaktiv funktionell grupp används för att ge en hög grad av fixering vid uppdragsfärgning.

Allmänt tillämpligt.

d.

Cold-pad-batch färgning

Färgning genomförs med tekniken cold-pad-batch (se avsnitt 1.9.4).

Allmänt tillämpligt.

e.

Optimerad sköljning

Sköljning efter färgning med reaktivfärger genomförs vid hög temperatur (t.ex. upp till 95 °C) och utan användning av tensider. Sköljvattnets värme återvinns (se BAT 11 i).

Allmänt tillämpligt.

Tekniker för kontinuerlig färgning med reaktivfärger

f.

Användning av koncentrerad alkalilösning

Vid cold-pad-batch färgning (se avsnitt 1.9.4) används vattenhaltiga alkalilösningar utan natriumsilikat för att fixera färger.

Eventuellt inte tillämpligt för färgning med mörka nyanser.

g.

Ångfixering av reaktivfärger

Reaktivfärgerna fixeras med ånga, vilket gör att man kan undvika att använda kemikalier för fixering.

Tillämpningen kan begränsas av de textila materialens egenskaper och av produktspecifikationerna (t.ex. högkvalitativ färgning av polyester/ bomullsblandningar).

| BAT 42. | För att minska utsläppen till vatten från färgning av ull är bästa tillgängliga teknik att använda en av de tekniker som anges nedan i följande prioritetsordning:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Optimerad reaktivfärgning | Ullfärgning genomförs med reaktivfärger utan krombetningsmedel. | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Optimerad metallkomplexfärgning | Färgning genomförs med metallkomplexfärger under optimerade förhållanden när det gäller pH-värde, använda hjälpmedel och syra i syfte att öka upptagningen från färgbadet och fixeringen av färgerna. | Eventuellt inte tillämpligt för färgning med mörka nyanser. |
| c. | Minimerad användning av kromater | Om användning av natrium- eller kaliumdikromat tillåts som betningsmedel doseras dikromat som en funktion av mängden färg som ullen tar upp. Färgningsparametrar (t.ex. färgbadets pH-värde och temperatur) optimeras för att säkerställa att färgen i färgbadet tas upp i så stor utsträckning som möjligt. | Allmänt tillämpligt. |

BAT 42.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Optimerad reaktivfärgning

Ullfärgning genomförs med reaktivfärger utan krombetningsmedel.

Allmänt tillämpligt.

b.

Optimerad metallkomplexfärgning

Färgning genomförs med metallkomplexfärger under optimerade förhållanden när det gäller pH-värde, använda hjälpmedel och syra i syfte att öka upptagningen från färgbadet och fixeringen av färgerna.

Eventuellt inte tillämpligt för färgning med mörka nyanser.

c.

Minimerad användning av kromater

Om användning av natrium- eller kaliumdikromat tillåts som betningsmedel doseras dikromat som en funktion av mängden färg som ullen tar upp. Färgningsparametrar (t.ex. färgbadets pH-värde och temperatur) optimeras för att säkerställa att färgen i färgbadet tas upp i så stor utsträckning som möjligt.

Allmänt tillämpligt.

| BAT 43. | För att minska utsläppen till vatten från färgning av polyester med dispersionsfärger är bästa tillgängliga teknik att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Batchfärgning utan carriers | Batchfärgning av polyester och ullfria polyesterblandningar genomförs vid hög temperatur (t.ex. 130 °C) utan användning av carriers. | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Användning av miljövänliga carriers vid batchfärgning | Batchfärgning av polyester/ullblandningar genomförs med klorfria och bionedbrytbara carriers. |
| c. | Optimerad desorption av ofixerad färg vid batchfärgning | I detta ingår






  — | användning av en accelerator för desorption som baseras på derivat av karboxylsyra, |

BAT 43.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Batchfärgning utan carriers

Batchfärgning av polyester och ullfria polyesterblandningar genomförs vid hög temperatur (t.ex. 130 °C) utan användning av carriers.

Allmänt tillämpligt.

b.

Användning av miljövänliga carriers vid batchfärgning

Batchfärgning av polyester/ullblandningar genomförs med klorfria och bionedbrytbara carriers.

c.

Optimerad desorption av ofixerad färg vid batchfärgning

I detta ingår

—

användning av en accelerator för desorption som baseras på derivat av karboxylsyra,

| — | användning av ett reduktionsmedel som kan användas i färgbadets sura förhållanden, |
| --- | --- |

—

användning av ett reduktionsmedel som kan användas i färgbadets sura förhållanden,

| — | användning av dispersionsfärger som kan desorberas i alkaliska förhållanden genom hydrolys i stället för reduktion. |
| --- | --- |

—

användning av dispersionsfärger som kan desorberas i alkaliska förhållanden genom hydrolys i stället för reduktion.

Användning av ett reduktionsmedel som kan användas i sura förhållanden är eventuellt inte tillämpligt på polyester/elastanblandningar.

Användning av färger som är desorberbara i alkaliska förhållanden kan begränsas av produktspecifikationer (t.ex. färgbeständighet och nyans).

1.6   
  BAT-slutsatser för tryckning

BAT-slutsatserna i detta avsnitt gäller för tryckning och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

| BAT 44. | För att minska vattenförbrukningen och generering av avloppsvatten är bästa tillgängliga teknik att optimera rengöringen av tryckutrustningen. |
| --- | --- |

BAT 44.

Beskrivning

I detta ingår

| — | mekaniskt avlägsnande av tryckpastan, |
| --- | --- |

—

mekaniskt avlägsnande av tryckpastan,

| — | automatisk start och stopp för tillförseln av tvättvatten, |
| --- | --- |

—

automatisk start och stopp för tillförseln av tvättvatten,

| — | återanvändning och/eller återvinning av tvättvatten (se BAT 10 i). |
| --- | --- |

—

återanvändning och/eller återvinning av tvättvatten (se BAT 10 i).

| BAT 45. | För effektiv resursanvändning är bästa tillgängliga teknik att använda en kombination av de tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| Val av tryckteknik |
| a. | Digital tryckning med färgspruta | Datorkontrollerad påförning av färg på textila material. | Endast tillämpligt för nya textilanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar. |
| b. | Transfertryckning på syntetiska textila material | Designen trycks först på ett trycksubstrat (t.ex. papper) med hjälp av valda dispersionsfärger och överförs sedan till tyget genom hög temperatur och tryck. |
| Teknik för utformning och drift |
| c. | Optimerad användning av tryckpasta | I detta ingår






  — | minimering av volymen i systemet för tillförsel av tryckpasta (t.ex. minimering av rörens längd och diameter), |

BAT 45.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

Val av tryckteknik

a.

Digital tryckning med färgspruta

Datorkontrollerad påförning av färg på textila material.

Endast tillämpligt för nya textilanläggningar eller vid omfattande uppgraderingar av textilanläggningar.

b.

Transfertryckning på syntetiska textila material

Designen trycks först på ett trycksubstrat (t.ex. papper) med hjälp av valda dispersionsfärger och överförs sedan till tyget genom hög temperatur och tryck.

Teknik för utformning och drift

c.

Optimerad användning av tryckpasta

I detta ingår

—

minimering av volymen i systemet för tillförsel av tryckpasta (t.ex. minimering av rörens längd och diameter),

| — | säkerställande av enhetlig spridning av pastan över tryckmaskinens hela bredd, |
| --- | --- |

—

säkerställande av enhetlig spridning av pastan över tryckmaskinens hela bredd,

| — | stopp för tillförseln av tryckpasta strax före tryckningen är färdig, |
| --- | --- |

—

stopp för tillförseln av tryckpasta strax före tryckningen är färdig,

| — | manuell tillsats av tryckpasta för småskalig användning. |
| --- | --- |

—

manuell tillsats av tryckpasta för småskalig användning.

Allmänt tillämpligt.

Återvinning och återanvändning av tryckpasta

d.

Återvinning av resttryckpasta vid rotationsscreentryckning

Resttryckpasta i försörjningssystemet trycks tillbaka till dess originalbehållare.

Tillämpligheten på befintliga textilanläggningar kan begränsas av utrustningen.

e.

Återanvändning av resttryckpasta

Resttryckpasta samlas upp, sorteras efter typ, lagras och återanvänds.

Graden av återanvändning av tryckpasta begränsas av dess hållbarhet.

Allmänt tillämpligt.

| BAT 46. | För att förhindra ammoniakutsläpp till luft och förhindra generering av avloppsvatten som innehåller urea från tryckning med reaktivfärger på cellulosamaterial är bästa tillgängliga teknik att använda en av de tekniker som anges nedan:








  Teknik | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| a. | Minskning av innehållet av urea i tryckpastor | Tryckningen genomförs med en mindre mängd urea i tryckpastor och genom att kontrollera fukthalten i textila material. |
| b. | Tvåstegstryckning | Tryckning genomförs utan urea genom två foularderingssteg med mellanliggande torkning och tillsats av fixeringsmedel (t.ex. natriumsilikat). |

BAT 46.

Teknik

Beskrivning

a.

Minskning av innehållet av urea i tryckpastor

Tryckningen genomförs med en mindre mängd urea i tryckpastor och genom att kontrollera fukthalten i textila material.

b.

Tvåstegstryckning

Tryckning genomförs utan urea genom två foularderingssteg med mellanliggande torkning och tillsats av fixeringsmedel (t.ex. natriumsilikat).

| BAT 47. | För att minska utsläppen av organiska föreningar (t.ex. formaldehyd) och ammoniak till luft från tryckning med pigment är bästa tillgängliga teknik att använda tryckkemikalier med förbättrad miljöprestanda. |
| --- | --- |

BAT 47.

Beskrivning

I detta ingår

| — | förtjockningsmedel utan eller med en låg halt av flyktiga organiska föreningar, |
| --- | --- |

—

förtjockningsmedel utan eller med en låg halt av flyktiga organiska föreningar,

| — | fixeringsmedel med låg potential att avge formaldehyd, |
| --- | --- |

—

fixeringsmedel med låg potential att avge formaldehyd,

| — | bindemedel med låg halt av ammoniak och låg potential att avge formaldehyd. |
| --- | --- |

—

bindemedel med låg halt av ammoniak och låg potential att avge formaldehyd.

1.7   
  BAT-slutsatser för efterbehandling

BAT-slutsatserna i detta avsnitt gäller för efterbehandling och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

1.7.1   Skrynkelfribehandling

| BAT 48. | För att minska utsläppen av formaldehyd till luft från skrynkelfribehandling av textila material som är tillverkade av cellulosafibrer och/eller blandningar av cellulosa- och syntetfibrer är bästa tillgängliga teknik att använda tvärbindningsmedel med ingen eller låg potential att avge formaldehyd. |
| --- | --- |

BAT 48.

1.7.2   Mjukgörandebehandling

| BAT 49. | För att förbättra mjukgörandebehandlingens övergripande miljöprestanda är bästa tillgängliga teknik att använda en av de tekniker som anges nedan:








  Teknik | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| a. | Låg-volyms applicering av mjukgörare | Se avsnitt 1.9.4.
  Mjukgörare tillförs inte i färgbadet, utan appliceras i en separat process genom foulardering, sprayning eller skumbeläggning. |
| b. | Mjukgörandebehandling av textila material i bomull med enzymer | Se BAT 16 c.
  Enzymer används för mjukgörandebehandling, eventuellt i kombination med tvättning eller färgning. |

BAT 49.

Teknik

Beskrivning

a.

Låg-volyms applicering av mjukgörare

Se avsnitt 1.9.4.

Mjukgörare tillförs inte i färgbadet, utan appliceras i en separat process genom foulardering, sprayning eller skumbeläggning.

b.

Mjukgörandebehandling av textila material i bomull med enzymer

Se BAT 16 c.

Enzymer används för mjukgörandebehandling, eventuellt i kombination med tvättning eller färgning.

1.7.3   Flamskyddsbehandling

| BAT 50. | För att förbättra den övergripande miljöprestandan, särskilt för att förhindra eller minska utsläppen till miljön och avfall, för flamskyddsbehandling är bästa tillgängliga teknik att använda en eller båda de tekniker som anges nedan (teknik a bör prioriteras):









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Användning av textila material med inneboende flamskyddsegenskaper | Textilier som inte kräver efterbehandling med flamskyddsmedel används. | Tillämpligheten kan begränsas av produktspecifikationer (t.ex. flamskydd). |
| b. | Val av flamskyddsmedel | Flamskyddsmedel väljs med beaktande av






  — | de risker som förknippas med dem, särskilt när det gäller persistens och toxicitet, inbegripet möjlighet till substitution (t.ex. bromerade flamskyddsmedel, se BAT 14.I d), |

BAT 50.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Användning av textila material med inneboende flamskyddsegenskaper

Textilier som inte kräver efterbehandling med flamskyddsmedel används.

Tillämpligheten kan begränsas av produktspecifikationer (t.ex. flamskydd).

b.

Val av flamskyddsmedel

Flamskyddsmedel väljs med beaktande av

—

de risker som förknippas med dem, särskilt när det gäller persistens och toxicitet, inbegripet möjlighet till substitution (t.ex. bromerade flamskyddsmedel, se BAT 14.I d),

| — | sammansättning och form när det gäller de textila material som ska behandlas, |
| --- | --- |

—

sammansättning och form när det gäller de textila material som ska behandlas,

| — | produktspecifikationerna (t.ex. kombinerat flamskydd och olje-, vatten- och smutsavvisning, tvättbarhet). |
| --- | --- |

—

produktspecifikationerna (t.ex. kombinerat flamskydd och olje-, vatten- och smutsavvisning, tvättbarhet).

Allmänt tillämpligt.

1.7.4   Olje-, vatten- och smutsavvisningsbehandling

| BAT 51. | För att förbättra den övergripande miljöprestandan, särskilt för att förhindra eller minska utsläpp till miljön och avfall, från olje-, vatten- och smutsavvisningsbehandling, är bästa tillgängliga teknik att använda olje-, vatten- och smutsavvisningsmedel med förbättrad miljöprestanda. |
| --- | --- |

BAT 51.

Beskrivning

Olje-, vatten- och smutsavvisningsmedel väljs med beaktande av

| — | de risker som förknippas med dem, särskilt när det gäller persistens och toxicitet, inbegripet substitution (t.ex. PFAS, se BAT 14.I d), |
| --- | --- |

—

de risker som förknippas med dem, särskilt när det gäller persistens och toxicitet, inbegripet substitution (t.ex. PFAS, se BAT 14.I d),

| — | sammansättning och form när det gäller de textila material som ska behandlas, |
| --- | --- |

—

sammansättning och form när det gäller de textila material som ska behandlas,

| — | produktspecifikationer (t.ex. kombinerad olje-, vatten- och smutsavvisning och flamskydd). |
| --- | --- |

—

produktspecifikationer (t.ex. kombinerad olje-, vatten- och smutsavvisning och flamskydd).

1.7.5   Krympfribehandling av ull

| BAT 52. | För att minska utsläppen till vatten från krympfribehandling av ull är bästa tillgängliga teknik att använda klorfria kemikalier vid antifiltbehandling. |
| --- | --- |

BAT 52.

Beskrivning

Oorganiska salter av peroximonosvavelsyra används för krympfribehandling av ull.

Tillämplighet

Tillämpligheten kan begränsas av produktspecifikationer (t.ex. krympning).

1.7.6   Malskydd

| BAT 53. | För att minska förbrukningen av malskyddsmedel är bästa tillgängliga teknik att använda en eller en kombination av de tekniker som anges nedan:









  Teknik | Beskrivning | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Val av färghjälpmedel | När malskyddsmedel tillsätts direkt i färgbadet väljs färghjälpmedel (t.ex. egaliseringsmedel) som inte hindrar upptagningen av malskyddsmedel. | Allmänt tillämpligt. |
| b. | Låg-volyms applicering av malskyddsmedel | Se avsnitt 1.9.4.
  När det gäller sprayning återvinns överskott av malskyddslösning från de textila materialen genom centrifugering och återanvänds. | Allmänt tillämpligt. |

BAT 53.

Teknik

Beskrivning

Tillämplighet

a.

Val av färghjälpmedel

När malskyddsmedel tillsätts direkt i färgbadet väljs färghjälpmedel (t.ex. egaliseringsmedel) som inte hindrar upptagningen av malskyddsmedel.

Allmänt tillämpligt.

b.

Låg-volyms applicering av malskyddsmedel

Se avsnitt 1.9.4.

När det gäller sprayning återvinns överskott av malskyddslösning från de textila materialen genom centrifugering och återanvänds.

Allmänt tillämpligt.

1.8   
  BAT-slutsatser för laminering

BAT-slutsatsen i detta avsnitt gäller för laminering och gäller utöver de allmänna BAT-slutsatserna i avsnitt 1.1.

| BAT 54. | För att minska utsläppen av organiska föreningar till luft från laminering är bästa tillgängliga teknik att använda smältlimslaminering i stället för flamlaminering. |
| --- | --- |

BAT 54.

Beskrivning

Flytande polymerer appliceras på textilier utan användning av en låga.

Tillämplighet

Eventuellt inte tillämpligt på tunna textilier och kan begränsas av hur starkt laminatet och det textila materialet är sammanbundet.

1.9   
  Beskrivning av tekniker

1.9.1   Teknik för att välja processkemikalier, förhindra eller minska utsläpp till luft

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| Utsläppsfaktorer | Utsläppsfaktorer är representativa värden som används för att relatera den utsläppta mängden av ett ämne till en process som är förknippad med utsläppet av det ämnet. Utsläppsfaktorer beräknas utifrån utsläppsmätningar enligt ett förbestämt protokoll med hänsyn till de textila materialen och referensförhållanden för processer (t.ex. härdningstid och temperatur). De uttrycks som massan av ett ämne som släpps ut delat med massan av textila material som behandlas enligt referensförhållandena för processerna (t.ex. gram organiskt kol som släpps ut per kg textila material som behandlas vid ett avgasflöde på 20 m3/h). Mängd av, farliga egenskaper hos och sammansättning i blandningen av processkemikalier och det textila materialets upptagning av dem tas i beaktande. |

Teknik

Beskrivning

Utsläppsfaktorer

Utsläppsfaktorer är representativa värden som används för att relatera den utsläppta mängden av ett ämne till en process som är förknippad med utsläppet av det ämnet. Utsläppsfaktorer beräknas utifrån utsläppsmätningar enligt ett förbestämt protokoll med hänsyn till de textila materialen och referensförhållanden för processer (t.ex. härdningstid och temperatur). De uttrycks som massan av ett ämne som släpps ut delat med massan av textila material som behandlas enligt referensförhållandena för processerna (t.ex. gram organiskt kol som släpps ut per kg textila material som behandlas vid ett avgasflöde på 20 m3/h). Mängd av, farliga egenskaper hos och sammansättning i blandningen av processkemikalier och det textila materialets upptagning av dem tas i beaktande.

1.9.2   Tekniker för att minska utsläppen till luft

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| Adsorption | Avlägsnande av föroreningar från avgasflöden genom att de fastnar på en fast yta (aktivt kol används vanligen som adsorbent). Adsorption kan vara regenerativ eller icke-regenerativ.
  Vid icke-regenerativ adsorption regenereras inte det använda adsorptionsmedlet utan bortskaffas.
  Vid regenerativ adsorption desorberas sedan adsorbatet med t.ex. ånga (ofta på platsen) för återanvändning eller bortskaffande, och adsorptionsmedlet återanvänds. För kontinuerlig drift används normalt fler än två adsorptionsfilter parallellt, där ett av dem befinner sig i desorptionsfasen. |
| Kondensation | Kondensation är en teknik som avlägsnar ångor av organiska och oorganiska föreningar från ett avgasflöde genom att temperaturen sänks under gasens daggpunkt. |
| Cyklon | Utrustning för avlägsnande av stoft från ett avgasflöde genom centrifugalkraft, vanligtvis i en konformad kammare. |
| Elfilter (ESP) | I ett elfilter laddas partiklar och avskiljs under inverkan av ett elektriskt fält. Elfilter kan användas för en mängd olika driftsförhållanden. Reningsgraden kan bero på antalet fält, uppehållstiden (storleken) och vilka anordningar som används för att avlägsna partiklar uppströms. Normalt har elfilter mellan två och fem elektriska fält. Elfiltren kan vara av torr eller våt typ beroende på den teknik som används för att samla in stoftet från elektroderna. |
| Termisk oxidation | Oxidation av brännbara gaser och luktämnen i ett avgasflöde genom att en blandning av föroreningar och luft eller syrgas värms upp över självantändningspunkten i en förbränningskammare, varpå temperaturen hålls hög tillräckligt länge för att gaserna ska förbrännas fullständigt till koldioxid och vatten. |
| Våtskrubbning | Avlägsnande av gasformiga eller partikelformiga föroreningar från ett avgasflöde genom massöverföring till vatten eller en vattenlösning. Det kan även förekomma en kemisk reaktion (t.ex. i en syraskrubber eller en alkalisk skrubber). |

Teknik

Beskrivning

Adsorption

Avlägsnande av föroreningar från avgasflöden genom att de fastnar på en fast yta (aktivt kol används vanligen som adsorbent). Adsorption kan vara regenerativ eller icke-regenerativ.

Vid icke-regenerativ adsorption regenereras inte det använda adsorptionsmedlet utan bortskaffas.

Vid regenerativ adsorption desorberas sedan adsorbatet med t.ex. ånga (ofta på platsen) för återanvändning eller bortskaffande, och adsorptionsmedlet återanvänds. För kontinuerlig drift används normalt fler än två adsorptionsfilter parallellt, där ett av dem befinner sig i desorptionsfasen.

Kondensation

Kondensation är en teknik som avlägsnar ångor av organiska och oorganiska föreningar från ett avgasflöde genom att temperaturen sänks under gasens daggpunkt.

Cyklon

Utrustning för avlägsnande av stoft från ett avgasflöde genom centrifugalkraft, vanligtvis i en konformad kammare.

Elfilter (ESP)

I ett elfilter laddas partiklar och avskiljs under inverkan av ett elektriskt fält. Elfilter kan användas för en mängd olika driftsförhållanden. Reningsgraden kan bero på antalet fält, uppehållstiden (storleken) och vilka anordningar som används för att avlägsna partiklar uppströms. Normalt har elfilter mellan två och fem elektriska fält. Elfiltren kan vara av torr eller våt typ beroende på den teknik som används för att samla in stoftet från elektroderna.

Termisk oxidation

Oxidation av brännbara gaser och luktämnen i ett avgasflöde genom att en blandning av föroreningar och luft eller syrgas värms upp över självantändningspunkten i en förbränningskammare, varpå temperaturen hålls hög tillräckligt länge för att gaserna ska förbrännas fullständigt till koldioxid och vatten.

Våtskrubbning

Avlägsnande av gasformiga eller partikelformiga föroreningar från ett avgasflöde genom massöverföring till vatten eller en vattenlösning. Det kan även förekomma en kemisk reaktion (t.ex. i en syraskrubber eller en alkalisk skrubber).

1.9.3   Tekniker för att minska utsläpp till vatten

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| Aktivslamprocess | Biologisk oxidation av lösta organiska ämnen med syre genom användning av mikroorganismers metabolism. I närvaron av löst syre (insprutat som luft eller ren syrgas) omvandlas de organiska komponenterna till koldioxid, vatten eller andra metaboliter och biomassa (dvs. det aktiva slammet). Mikroorganismerna hålls suspenderade i avloppsvattnet och hela blandningen luftas mekaniskt. Den aktiva slamblandningen skickas till en separeringsanläggning varifrån slammet återvinns till luftningstanken. |
| Adsorption | Separationsmetod genom vilken föreningar i en vätska (t.ex. avloppsvatten) tas upp på en fast yta (vanligtvis aktivt kol). |
| Anaerob behandling | Biologisk omvandling av lösta organiska och oorganiska föroreningar i avsaknad av syre med hjälp av mikroorganismers metabolism. Omvandlingsprodukterna inbegriper metan, koldioxid och sulfid. Processen genomförs i en lufttät totalomblandad reaktor.
  De vanligaste använda reaktortyperna är






  — | anaerob kontaktreaktor, |

Teknik

Beskrivning

Aktivslamprocess

Biologisk oxidation av lösta organiska ämnen med syre genom användning av mikroorganismers metabolism. I närvaron av löst syre (insprutat som luft eller ren syrgas) omvandlas de organiska komponenterna till koldioxid, vatten eller andra metaboliter och biomassa (dvs. det aktiva slammet). Mikroorganismerna hålls suspenderade i avloppsvattnet och hela blandningen luftas mekaniskt. Den aktiva slamblandningen skickas till en separeringsanläggning varifrån slammet återvinns till luftningstanken.

Adsorption

Separationsmetod genom vilken föreningar i en vätska (t.ex. avloppsvatten) tas upp på en fast yta (vanligtvis aktivt kol).

Anaerob behandling

Biologisk omvandling av lösta organiska och oorganiska föroreningar i avsaknad av syre med hjälp av mikroorganismers metabolism. Omvandlingsprodukterna inbegriper metan, koldioxid och sulfid. Processen genomförs i en lufttät totalomblandad reaktor.

De vanligaste använda reaktortyperna är

—

anaerob kontaktreaktor,

| — | uppåtströmmande anaerob slambädd (UASB), |
| --- | --- |

—

uppåtströmmande anaerob slambädd (UASB),

| — | reaktor med fast bädd, |
| --- | --- |

—

reaktor med fast bädd,

| — | reaktor med expanderad bädd. |
| --- | --- |

—

reaktor med expanderad bädd.

Kemisk oxidation

Organiska föreningar oxideras till mindre skadliga och lättare biologiskt nedbrytbara föreningar. Teknikerna innefattar våt oxidation eller oxidation med ozon eller väteperoxid, eventuellt med hjälp av katalysatorer eller UV-strålning. Kemisk oxidation används även för att bryta ned organiska föreningar som orsakar lukt-, smak- och färgdefekter och för desinficering.

Kemisk reduktion

Vid kemisk reduktion omvandlas föroreningar genom kemiska reduktionsmedel till mindre skadliga föreningar.

Koagulering och flockning

Koagulering och flockning används för att avskilja suspenderat fast material från avloppsvatten och görs ofta i flera steg. Koagulering utförs genom att koaguleringsmedel med en laddning som är motsatt den hos det suspenderade materialet tillsätts. Flockning utförs genom tillsats av polymerer, så att kollisioner mellan mikroflockpartiklar får dem att slås samman till större flockar. Flockarna separeras sedan genom sedimentering, flotation med luft eller filtrering.

Utjämning

Balansering av flöden och föroreningsbelastningar genom användning av tankar eller andra hanteringstekniker.

Indunstning

Användning av destillation för att koncentrera vattenlösningar med högkokande ämnen för vidare användning, behandling eller bortskaffande (t.ex. förbränning av avloppsvatten), genom omvandling av vatten till ångfas. Destillationen utförs vanligtvis i flerstegsenheter med ökande vakuum för att begränsa energibehovet. Vattenångan kondenseras för att återanvändas eller släpps ut som avloppsvatten.

Filtrering

Avskiljning av fast material från avloppsvatten genom att vattnet får passera ett poröst medium, t.ex. sandfiltrering eller membranfiltrering (se membranfiltrering nedan).

Flotation

Avskiljning av fasta eller vätskeformiga partiklar från avloppsvatten genom att låta dem fångas upp av små gasbubblor, vanligtvis av luft. De flytande partiklarna samlas på vattenytan och fångas upp med skimmers.

Membranbioreaktor

En kombination av rening med aktivt slam och membranfiltrering. Två varianter används: a) en extern återcirkulationsslinga mellan tanken med aktivt slam och membranmodulen, eller b) nedsänkning av membranmodulen i den luftade tanken med aktivt slam, där avloppsvattnet filtreras genom ett membran bestående av ihåliga fibrer och där biomassan blir kvar i tanken.

Membranfiltrering

Mikrofiltrering, ultrafiltrering, nanofiltrering och omvänd osmos är membranfiltreringsprocesser som på ena sidan av membranet kvarhåller och koncentrerar föroreningar, t.ex. suspenderade partiklar och kolloidala partiklar, som finns i avloppsvattnet. De skiljer sig åt när det gäller membranens porstorlekar och hydrostatiskt tryck.

Neutralisering

Justering av avloppsvattnets pH-värde till en neutral nivå (ungefär 7) genom tillsats av kemikalier. Natriumhydroxid (NaOH) eller kalciumhydroxid (Ca(OH)2) kan användas för att höja pH-värdet, medan svavelsyra (H2SO4), saltsyra (HCl) eller koldioxid (CO2) kan användas för att sänka pH-värdet. Vissa föroreningar kan fällas ut som olösliga föreningar vid neutralisering.

Nitrifikation/denitrifikation

En process i två steg som vanligtvis ingår i biologiska avloppsreningsverk. Det första steget är den aeroba nitrifikationen där mikroorganismer oxiderar ammonium (NH4
  +) till mellanprodukten nitrit (NO2
  -), som därefter oxideras vidare till nitrat (NO3
  -). I det efterföljande anoxiska denitrifikationssteget reducerar mikroorganismer nitratet till kvävgas på kemisk väg.

Oljeavskiljning

Separering av olja och vatten, inbegripet efterföljande avlägsnande av oljan genom gravimetrisk avskiljning av fri olja, genom användning av separationsutrustning eller emulsionsbrytning (med hjälp av emulsionsbrytande kemikalier som metallsalter, mineralsyror, adsorbenter och organiska polymerer).

Siktar och sandavskiljare

Avskiljning av vatten och olösliga föroreningar såsom sand, fibrer, ludd och andra grova material från textilspillvatten genom filtrering genom siktar eller gravitationens inverkan i sandfång.

Fällning

Omvandling av lösta förorenande ämnen till olösliga föreningar genom tillsats av utfällningsmedel. De fasta utfällningar som bildas separeras sedan genom sedimentering, flotation med luft eller filtrering.

Sedimentering

Avskiljning av suspenderade partiklar genom fällning till följd av gravitationens inverkan.

1.9.4   Tekniker för att minska förbrukningen av vatten, energi och kemikalier

| Teknik | Beskrivning |
| --- | --- |
| Cold-pad-batch behandling | Vid cold-pad-batch behandling appliceras processbadet genom foulardering (t.ex. med en foulard) och det impregnerade tyget roteras långsamt i rumstemperatur under en längre tid. Denna teknik gör det möjligt att minska förbrukningen av kemikalier och kräver inte efterföljande steg såsom värmefixering, och därigenom minskar energianvändningen. |
| System för lägre badförhållande (för batchprocesser) | Ett lägre badförhållande kan uppnås genom att förbättra kontakten mellan de textila materialen och processbadet (t.ex. genom att skapa turbulens i processbadet), genom avancerad processövervakning, genom förbättrad dosering och applicering av processbad (t.ex. genom sprejning eller sprutning) och genom att undvika att blanda processbad med tvätt- eller sköljvatten. |
| Låg-volyms appliceringssystem (för kontinuerliga processer) | Tyget impregneras med processbad genom sprejning, vakuumsug genom tyget, skumbeläggning, foulardering och valsimpregnering (processbad i utrymmet mellan två valsar) eller i tankar med reducerad volym etc. |

Teknik

Beskrivning

Cold-pad-batch behandling

Vid cold-pad-batch behandling appliceras processbadet genom foulardering (t.ex. med en foulard) och det impregnerade tyget roteras långsamt i rumstemperatur under en längre tid. Denna teknik gör det möjligt att minska förbrukningen av kemikalier och kräver inte efterföljande steg såsom värmefixering, och därigenom minskar energianvändningen.

System för lägre badförhållande (för batchprocesser)

Ett lägre badförhållande kan uppnås genom att förbättra kontakten mellan de textila materialen och processbadet (t.ex. genom att skapa turbulens i processbadet), genom avancerad processövervakning, genom förbättrad dosering och applicering av processbad (t.ex. genom sprejning eller sprutning) och genom att undvika att blanda processbad med tvätt- eller sköljvatten.

Låg-volyms appliceringssystem (för kontinuerliga processer)

Tyget impregneras med processbad genom sprejning, vakuumsug genom tyget, skumbeläggning, foulardering och valsimpregnering (processbad i utrymmet mellan två valsar) eller i tankar med reducerad volym etc.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(4)  För alla parametrar för vilka 30-minutersprovtagningar/-mätningar är olämpliga och/eller ett medelvärde för tre på varandra följande provtagningar/mätningar inte är ändamålsenligt, till följd av provtagningsbegränsningar eller analytiska begränsningar och/eller till följd av driftsförhållanden, kan en mer representativ provtagningsmetod/mätmetod användas.

(5)  Övervakning är endast aktuellt om ämnet/ämnena eller parametern/parametrarna i fråga (inbegripet grupper av ämnen och enskilda ämnen i en grupp av ämnen) identifieras som relevanta i avloppsvattenflödet enligt förteckningen över input och output som nämns i BAT 2.

(6)  Vid indirekt utsläpp kan övervakningsfrekvensen minskas till en gång var tredje månad om avloppsreningsverket nedströms är utformat och utrustat på lämpligt sätt för att minska de aktuella föroreningarna.

(7)  Övervakning är endast aktuellt vid direkt utsläpp.

(8)  TOC-övervakning och COD-övervakning är alternativa möjligheter. TOC-övervakning bör väljas i första hand eftersom denna övervakning inte kräver användning av mycket giftiga föreningar.

(9)  Vid indirekt utsläpp kan övervakningsfrekvensen minskas till en gång varje månad om avloppsreningsverket nedströms är utformat och utrustat på lämpligt sätt för att minska de aktuella föroreningarna.

(10)  Om det kan visas att utsläppsnivåerna är tillräckligt stabila kan en lägre övervakningsfrekvens (en gång i månaden) användas.

(11)  Vid indirekt utsläpp kan övervakningsfrekvensen minskas till en gång var sjätte månad om avloppsreningsverket nedströms är utformat och utrustat på lämpligt sätt för att minska de aktuella föroreningarna.

(12)  Karakteriseringen av avloppsvatten genomförs innan textilanläggningen tas i drift eller innan ett tillstånd för textilanläggningen uppdateras för första gången efter det att dessa BAT-slutsatser har offentliggjorts samt efter varje förändring (t.ex. ändring av ”recept”) av textilanläggningen som kan öka föroreningsbelastningen.

(13)  Antingen den känsligaste toxicitetsparametern eller en lämplig kombination av toxicitetsparametrar kan användas.

(14)  Mätningarna utförs, i den mån det är möjligt, vid högsta förväntade utsläppsnivå under normala driftsförhållanden.

(15)  Om massflödet av stoft är mindre än 50 g/h kan den lägsta övervakningsfrekvensen minskas till en gång vart tredje år.

(16)  Övervakningsresultaten rapporteras tillsammans med förhållandet luftflöde till textil under mätperioden.

(17)  Övervakning är endast aktuellt om ämnet i fråga identifieras som relevant i avgasflödet enligt förteckningen över input och output som nämns i BAT 2.

(18)  Övervakning är inte aktuellt om enbart naturgas, eller enbart LPG (liquefied petroleum gas), används som bränsle.

(19)  Om massflödet av TVOC är mindre än 200 g/h kan den lägsta övervakningsfrekvensen minskas till en gång vart tredje år.

(20)  Den nedre änden av intervallet kan nås med en hög grad av vattenåtervinning (t.ex. platser med integrerad vattenhantering för flera textilanläggningar).

(21)  Intervallet gäller även för kombinerad batchfärgning av garn och lösfiber.

(22)  Den övre änden av intervallet kan vara högre och upp till 100 m3/ton för textilanläggningar som använder en kombination av kontinuerliga processer och batchprocesser.

(23)  Beskrivningar av teknikerna finns i avsnitt 1.9.3.

(24)  Minimalt utsläpp av avloppsvatten (t.ex. ”nollutsläpp av vätskor”) kan uppnås genom att använda en kombination av tekniker, inbegripet avancerade reningstekniker för att återvinna avloppsvatten.

(25)  Medelvärdesperioderna är definierade under Allmänna överväganden.

(26)  BAT-AEL-värdena är endast tillämpliga om ämnet/parametern i fråga identifieras som relevant i avloppsvattenflödet enligt förteckningen över input och output som nämns i BAT 2.

(27)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 0,8 mg/l när polyester- och/eller modakrylfibrer färgas.

(28)  Antingen BAT-AEL för COD eller BAT-AEL för TOC tillämpas. BAT-AEL för TOC bör väljas i första hand eftersom TOC-övervakning inte kräver användning av mycket giftiga föreningar.

(29)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högst 150 mg/l

| — | när den specifika utsläppta avloppsvattenmängden understiger 25 m3/ton behandlade textila material som rullande årsmedelvärde eller |
| --- | --- |

—

när den specifika utsläppta avloppsvattenmängden understiger 25 m3/ton behandlade textila material som rullande årsmedelvärde eller

| — | när reningsgraden är ≥ 95 % som rullande årsmedelvärde. |
| --- | --- |

—

när reningsgraden är ≥ 95 % som rullande årsmedelvärde.

(30)  Inga BAT-AEL-värden gäller för biokemisk syreförbrukning (BOD). Som en vägledning är årsmedelvärdet för BOD5-nivån i utflödet från ett biologiskt avloppsreningsverk normalt ≤ 10 mg/l.

(31)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 1,2 mg/l när polyester- och/eller modakrylfibrer färgas.

(32)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 0,3 mg/l när polyamid-, ull- eller silkesfibrer färgas med metallkomplexfärger.

(33)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 0,2 mg/l vid färgning eller tryckning med reaktivfärger eller pigment som innehåller nickel.

(34)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 0,8 mg/l när viskosfiber behandlas eller vid färgning med katjonfärger som innehåller zink.

(35)  BAT-AEL-värdet är eventuellt inte tillämpligt när avloppsvattnets temperatur är låg (t.ex. under 12 °C) under längre perioder.

(36)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högst 50 mg/l

| — | när den specifika utsläppta avloppsvattenmängden understiger 25 m3/ton behandlade textila material som rullande årsmedelvärde eller |
| --- | --- |

—

när den specifika utsläppta avloppsvattenmängden understiger 25 m3/ton behandlade textila material som rullande årsmedelvärde eller

| — | när reningsgraden är ≥ 95 % som rullande årsmedelvärde. |
| --- | --- |

—

när reningsgraden är ≥ 95 % som rullande årsmedelvärde.

(37)  Medelvärdesperioderna är definierade under Allmänna överväganden.

(38)  BAT-AEL-värdena är eventuellt inte tillämpliga om ett avloppsreningsverk nedströms är utformat och tillräckligt utrustat för att rena de aktuella föroreningarna, förutsatt att detta inte leder till en högre föroreningsnivå i miljön.

(39)  BAT-AEL-värdena är endast tillämpligt om ämnet/parametern i fråga identifieras som relevant i avloppsvattenflödet enligt förteckningen över input och output som nämns i BAT 2.

(40)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 0,8 mg/l när polyester- och/eller modakrylfibrer färgas.

(41)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 1,2 mg/l när polyester- och/eller modakrylfibrer färgas.

(42)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 0,3 mg/l när polyamid-, ull- eller silkesfibrer färgas med metallkomplexfärger.

(43)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 0,2 mg/l vid färgning eller tryckning med reaktivfärger eller pigment som innehåller nickel.

(44)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 0,8 mg/l när viskosfiber behandlas eller vid färgning med katjonfärger som innehåller zink.

(45)  BAT-AEL-värdet är endast tillämpligt om formaldehyd identifieras som relevant i avgasflödet på grundval av förteckningen över input och output som anges i BAT 2.

(46)  För de verksamheter som anges i del 1 punkterna 3 och 9 i bilaga VII till direktivet om industriutsläpp gäller BAT-AEL-intervallen enbart i den mån de leder till lägre utsläppsnivåer än utsläppsgränsvärdena i del 2 och 4 i bilaga VII till direktivet.

(47)  För efterbehandlingsprocesser med skrynkelfribehandling, vatten-, olje- och smutsavvisningsmedel och/eller flamskyddsmedel kan den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet vara högre och högst 10 mg/Nm3.

(48)  Den nedre änden av BAT-AEL-intervallet uppnås normalt vid användning av termisk oxidation.

(49)  BAT-AEL är inte tillämpligt om massflödet för TVOC är lägre än 200 g/h för utsläppspunkt(er) där

| — | reningstekniker inte används och |
| --- | --- |

—

reningstekniker inte används och

| — | inga CMR-ämnen identifieras som relevanta i avgasflödet enligt förteckningen över input och output som nämns i BAT 2. |
| --- | --- |

—

inga CMR-ämnen identifieras som relevanta i avgasflödet enligt förteckningen över input och output som nämns i BAT 2.

(50)  BAT-AEL är inte tillämpligt om massflödet för stoft är lägre än 50 g/h för utsläppspunkt(er) där

| — | reningstekniker inte används och |
| --- | --- |

—

reningstekniker inte används och

| — | inga CMR-ämnen identifieras som relevanta i avgasflödet enligt förteckningen över input och output som nämns i BAT 2. |
| --- | --- |

—

inga CMR-ämnen identifieras som relevanta i avgasflödet enligt förteckningen över input och output som nämns i BAT 2.

(51)  BAT-AEL-värdet är endast tillämpligt om NH3 identifieras som relevant i avgasflödet på grundval av förteckningen över input och output som anges i BAT 2.

(52)  Den övre gränsen för BAT-AEL-intervallet kan vara högre och högst 20 mg/Nm3 när ammoniumsulfamat används som flamskyddsmedel eller ammoniak används för härdning (se BAT 50).

---

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/162

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/2509

av den 15 december 2022

om fastställande av kvantitativa begränsningar och tilldelning av kvoter för ämnen som kontrolleras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1005/2009 om ämnen som bryter ned ozonskiktet, för perioden 1 januari–31 december 2023

[delgivet med nr C(2022) 9109]

(Endast de bulgariska, engelska, finska, franska, iriska, italienska, kroatiska, lettiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska texterna är giltiga)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1005/2009 av den 16 september 2009 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1), särskilt artiklarna 10.2 och 16.1, och

av följande skäl:

| (1) | Övergång till fri omsättning i unionen av importerade kontrollerade ämnen omfattas av kvantitativa begränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Övergång till fri omsättning i unionen av importerade kontrollerade ämnen omfattas av kvantitativa begränsningar.

| (2) | Kommissionen ska fastställa dessa begränsningar och tilldela företag kvoter. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen ska fastställa dessa begränsningar och tilldela företag kvoter.

| (3) | Kommissionen ska också fastställa de mängder andra kontrollerade ämnen än klorfluorkolväten som får användas för viktiga laboratorie- och analysändamål och besluta om vilka företag som får använda dem. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen ska också fastställa de mängder andra kontrollerade ämnen än klorfluorkolväten som får användas för viktiga laboratorie- och analysändamål och besluta om vilka företag som får använda dem.

| (4) | Vid fastställandet av de kvoter som ska tilldelas för viktiga laboratorie- och analysändamål måste de kvantitativa begränsningar som anges i artikel 10.6 i förordning (EG) nr 1005/2009 följas genom tillämpning av kommissionens förordning (EU) nr 537/2011 (2). Dessa kvantitativa begränsningar inkluderar mängder klorfluorkolväten som licensierats för laboratorie- och analysändamål, och därför bör även produktion och import av klorfluorkolväten för dessa ändamål omfattas av denna tilldelning. |
| --- | --- |

(4)

Vid fastställandet av de kvoter som ska tilldelas för viktiga laboratorie- och analysändamål måste de kvantitativa begränsningar som anges i artikel 10.6 i förordning (EG) nr 1005/2009 följas genom tillämpning av kommissionens förordning (EU) nr 537/2011 (2). Dessa kvantitativa begränsningar inkluderar mängder klorfluorkolväten som licensierats för laboratorie- och analysändamål, och därför bör även produktion och import av klorfluorkolväten för dessa ändamål omfattas av denna tilldelning.

| (5) | Kommissionen har offentliggjort ett meddelande till företag som avser att under 2023 till eller från Europeiska unionen importera eller exportera kontrollerade ämnen som bryter ned ozonskiktet och till företag som avser att under 2023 (3) producera eller importera dessa ämnen för laboratorie- och analysändamål och har som ett resultat av detta underrättats om planerad import under 2023. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har offentliggjort ett meddelande till företag som avser att under 2023 till eller från Europeiska unionen importera eller exportera kontrollerade ämnen som bryter ned ozonskiktet och till företag som avser att under 2023 (3) producera eller importera dessa ämnen för laboratorie- och analysändamål och har som ett resultat av detta underrättats om planerad import under 2023.

| (6) | De kvantitativa begränsningarna och kvoterna bör fastställas för perioden 1 januari–31 december 2023, i linje med den årliga rapporteringscykeln enligt Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet. |
| --- | --- |

(6)

De kvantitativa begränsningarna och kvoterna bör fastställas för perioden 1 januari–31 december 2023, i linje med den årliga rapporteringscykeln enligt Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 25.1 i förordning (EG) nr 1005/2009. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 25.1 i förordning (EG) nr 1005/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kvantitativa begränsningar för övergång till fri omsättning

De kvantiteter kontrollerade ämnen som omfattas av förordning (EG) nr 1005/2009 och som får övergå till fri omsättning i unionen under 2023 från källor utanför unionen ska vara följande:

| Kontrollerade ämnen | Kvantitet (ozonnedbrytande potential [ODP] kilogram) |
| --- | --- |
| Grupp I (klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115) och grupp II (andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner) | 500 550,00 |
| Grupp III (haloner) | 26 559 050,00 |
| Grupp IV (koltetraklorid) | 385 552,20 |
| Grupp V (1,1,1-trikloretan) | 2 500 000,00 |
| Grupp VI (metylbromid) | 588 835,20 |
| Grupp VII (bromfluorkolväten) | 4 788,16 |
| Grupp VIII (klorfluorkolväten) | 4 878 559,75 |
| Grupp IX (bromklormetan) | 264 024,00 |

Kontrollerade ämnen

Kvantitet (ozonnedbrytande potential [ODP] kilogram)

Grupp I (klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115) och grupp II (andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner)

500 550,00

Grupp III (haloner)

26 559 050,00

Grupp IV (koltetraklorid)

385 552,20

Grupp V (1,1,1-trikloretan)

2 500 000,00

Grupp VI (metylbromid)

588 835,20

Grupp VII (bromfluorkolväten)

4 788,16

Grupp VIII (klorfluorkolväten)

4 878 559,75

Grupp IX (bromklormetan)

264 024,00

Artikel 2

Tilldelning av kvoter för övergång till fri omsättning

1.   Tilldelningen av kvoter för klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115 och andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner under perioden 1 januari–31 december 2023 ska avse de ändamål och de företag som anges i bilaga I.

2.   Tilldelningen av kvoter för haloner under perioden 1 januari–31 december 2023 ska avse de ändamål och de företag som anges i bilaga II.

3.   Tilldelningen av kvoter för koltetraklorid under perioden 1 januari–31 december 2023 ska avse de ändamål och de företag som anges i bilaga III.

4.   Tilldelningen av kvoter för 1,1,1-trikloretan under perioden 1 januari–31 december 2023 ska avse de ändamål och de företag som anges i bilaga IV.

5.   Tilldelningen av kvoter för metylbromid under perioden 1 januari–31 december 2023 ska avse de ändamål och de företag som anges i bilaga V.

6.   Tilldelningen av kvoter för bromfluorkolväten under perioden 1 januari–31 december 2023 ska avse de ändamål och de företag som anges i bilaga VI.

7.   Tilldelningen av kvoter för bromfluorkolväten under perioden 1 januari–31 december 2023 ska avse de ändamål och de företag som anges i bilaga VII.

8.   Tilldelningen av kvoter för bromklormetan under perioden 1 januari–31 december 2023 ska avse de ändamål och de företag som anges i bilaga VIII.

9.   Kvoterna för de enskilda företagen fastställs i bilaga IX.

Artikel 3

Kvoter för laboratorie- och analysändamål

Kvoterna för import och produktion av kontrollerade ämnen avsedda för laboratorie- och analysändamål under 2023 ska tilldelas de företag som förtecknas i bilaga X.

De maximala kvantiteter som respektive företag får producera eller importera under 2023 för laboratorie- och analysändamål anges i bilaga XI.

Artikel 4

Giltighetstid

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2023 till och med den 31 december 2023.

Artikel 5

Adressater

Detta beslut riktar sig till följande företag.

| 1 | A-Gas Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Bei den Kämpen 22 |
| 21220 Seevetal |
| Tyskland |

1

A-Gas Deutschland GmbH

Bei den Kämpen 22

21220 Seevetal

Tyskland

2

| A-Gas Italia s.r.l. |
| --- |
| Via Cavour 96 |
| 67051 Avezzano |
| Italien |

A-Gas Italia s.r.l.

Via Cavour 96

67051 Avezzano

Italien

3

| Abcr GmbH |
| --- |
| Im Schlehert 10 |
| 76187 Karlsruhe |
| Tyskland |

Abcr GmbH

Im Schlehert 10

76187 Karlsruhe

Tyskland

4

| AGC Pharma Chemicals Europe |
| --- |
| Cami de la Pomereda 13 |
| 08380 Malgrat de Mar |
| Spanien |

AGC Pharma Chemicals Europe

Cami de la Pomereda 13

08380 Malgrat de Mar

Spanien

5

| Agilent Technologies Deutschland GmbH |
| --- |
| Hewlett-Packard-Str. 8 |
| D-76337 Waldbronn |
| Tyskland |

Agilent Technologies Deutschland GmbH

Hewlett-Packard-Str. 8

D-76337 Waldbronn

Tyskland

6

| Airsense Analytics GmbH |
| --- |
| Hagenower Str. 73 |
| 19061 Schwerin |
| Tyskland |

Airsense Analytics GmbH

Hagenower Str. 73

19061 Schwerin

Tyskland

7

| Albemarle Europe SPRL |
| --- |
| Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |
| Belgien |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

Belgien

8

| Arkema France |
| --- |
| Rue Estienne d’Orves 420 |
| 92705 Colombes Cedex |
| Frankrike |

Arkema France

Rue Estienne d’Orves 420

92705 Colombes Cedex

Frankrike

9

| Ateliers Bigata SASU |
| --- |
| Rue Jean-Baptiste Perrin 10 |
| 33320 Eysines |
| Frankrike |

Ateliers Bigata SASU

Rue Jean-Baptiste Perrin 10

33320 Eysines

Frankrike

10

| BASF Agri-Production S.A.S. |
| --- |
| Rue de Verdun 32 |
| 76410 Saint-Aubin Les Elbeuf |
| Frankrike |

BASF Agri-Production S.A.S.

Rue de Verdun 32

76410 Saint-Aubin Les Elbeuf

Frankrike

11

| Bayer AG |
| --- |
| Alfred-Nobel-Str. 50 |
| 40789 Monheim |
| Tyskland |

Bayer AG

Alfred-Nobel-Str. 50

40789 Monheim

Tyskland

12

| Biovit d.o.o. |
| --- |
| Varazdinska ulica - Odvojak II 15 |
| HR-42000 Varazdin |
| Kroatien |

Biovit d.o.o.

Varazdinska ulica - Odvojak II 15

HR-42000 Varazdin

Kroatien

13

| BTC B.V. |
| --- |
| Albert Thijsstraat 65 |
| 6471WX Eygelshoven |
| Nederländerna |

BTC B.V.

Albert Thijsstraat 65

6471WX Eygelshoven

Nederländerna

14

| Ceram Optec SIA |
| --- |
| Skanstes street 7 K-1 |
| LV-1013 Riga |
| Lettland |

Ceram Optec SIA

Skanstes street 7 K-1

LV-1013 Riga

Lettland

15

| Chemours Netherlands B.V. |
| --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313LA Dordrecht |
| Nederländerna |

Chemours Netherlands B.V.

Baanhoekweg 22

3313LA Dordrecht

Nederländerna

16

| CPAChem Ltd |
| --- |
| Ivanka Terzieva 2 |
| 6065 Bogomilovo |
| Bulgarien |

CPAChem Ltd

Ivanka Terzieva 2

6065 Bogomilovo

Bulgarien

17

| Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH |
| --- |
| Industriepark Hoechst D821 |
| 65926 Frankfurt |
| Tyskland |

Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH

Industriepark Hoechst D821

65926 Frankfurt

Tyskland

18

| Dyneon GmbH |
| --- |
| Industrieparkstr. 1 |
| 84508 Burgkirchen |
| Tyskland |

Dyneon GmbH

Industrieparkstr. 1

84508 Burgkirchen

Tyskland

19

| EAF protect s.r.o. |
| --- |
| Karlovarská 131/50 |
| 35002 Cheb 2 |
| Tjeckien |

EAF protect s.r.o.

Karlovarská 131/50

35002 Cheb 2

Tjeckien

20

| Euroapi France |
| --- |
| La paterie 4 |
| 63480 Vertolaye |
| Frankrike |

Euroapi France

La paterie 4

63480 Vertolaye

Frankrike

21

| Fermion oy |
| --- |
| Koivu-Mankkaan tie 6 |
| 02200 Esbo |
| Finland |

Fermion oy

Koivu-Mankkaan tie 6

02200 Esbo

Finland

22

| FOT LTD |
| --- |
| Ovcha kupel 13 |
| 1618 Sofia |
| Bulgarien |

FOT LTD

Ovcha kupel 13

1618 Sofia

Bulgarien

23

| Gedeon Richter plc |
| --- |
| Gyömrői út 19–21. |
| H-1103 Budapest |
| Ungern |

Gedeon Richter plc

Gyömrői út 19–21.

H-1103 Budapest

Ungern

24

| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH |
| --- |
| Ruhrstr. 113 |
| 22761 Hamburg |
| Tyskland |

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH

Ruhrstr. 113

22761 Hamburg

Tyskland

25

| Gielle Industries di Luigi Galantucci |
| --- |
| Via Ferri Rocco 32 |
| 70022 Altamura |
| Italien |

Gielle Industries di Luigi Galantucci

Via Ferri Rocco 32

70022 Altamura

Italien

26

| Hovione FarmaCiencia SA |
| --- |
| Quinta de S. Pedro - Sete Casas |
| 2674–506 Loures |
| Portugal |

Hovione FarmaCiencia SA

Quinta de S. Pedro - Sete Casas

2674–506 Loures

Portugal

27

| Hugen Maintenance for Aircraft B.V. |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 Duiven |
| Nederländerna |

Hugen Maintenance for Aircraft B.V.

Marketing 43

6921 Duiven

Nederländerna

28

| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 RE Duiven |
| Nederländerna |

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv

Marketing 43

6921 RE Duiven

Nederländerna

29

| I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce |
| --- |
| Pionierów 39 |
| 41–711 Ruda Śląska |
| Polen |

I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce

Pionierów 39

41–711 Ruda Śląska

Polen

30

| ICL Europe Cooperatief U.A. |
| --- |
| Koningin Wilhelminaplein 30 |
| 1062 KR Amsterdam |
| Nederländerna |

ICL Europe Cooperatief U.A.

Koningin Wilhelminaplein 30

1062 KR Amsterdam

Nederländerna

31

| Interscience B.V. |
| --- |
| Tinstraat 16 |
| 4823AA Breda |
| Nederländerna |

Interscience B.V.

Tinstraat 16

4823AA Breda

Nederländerna

32

| L’Hotellier SAS |
| --- |
| Rue Henri Poincaré 4 |
| 92160 Antony |
| Frankrike |

L’Hotellier SAS

Rue Henri Poincaré 4

92160 Antony

Frankrike

33

| Labmix24 GmbH |
| --- |
| Industriestr. 18A |
| 46499 Hamminkeln |
| Tyskland |

Labmix24 GmbH

Industriestr. 18A

46499 Hamminkeln

Tyskland

34

| Laboratorios Miret S.A. |
| --- |
| Geminis 4 |
| 08228 Terrassa |
| Spanien |

Laboratorios Miret S.A.

Geminis 4

08228 Terrassa

Spanien

35

| Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox |
| --- |
| JFK Drive |
| D12FP79 Dublin |
| Irland |

Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox

JFK Drive

D12FP79 Dublin

Irland

36

| LGC Standards GmbH |
| --- |
| Mercatorstr. 51 |
| 46485 Wesel |
| Tyskland |

LGC Standards GmbH

Mercatorstr. 51

46485 Wesel

Tyskland

37

| Lufthansa Technik AG |
| --- |
| Weg beim Jäger 193 |
| 22335 Hamburg |
| Tyskland |

Lufthansa Technik AG

Weg beim Jäger 193

22335 Hamburg

Tyskland

38

| Martec SpA |
| --- |
| Via dell’industria 1 |
| I-20060 Vignate |
| Italien |

Martec SpA

Via dell’industria 1

I-20060 Vignate

Italien

39

| Mebrom NV |
| --- |
| Suikerkaai 66 |
| 9060 Zelzate |
| Belgien |

Mebrom NV

Suikerkaai 66

9060 Zelzate

Belgien

40

| Mebrom Technology NV |
| --- |
| Antwerpsesteenweg 45 |
| 2830 Willebroek |
| Belgien |

Mebrom Technology NV

Antwerpsesteenweg 45

2830 Willebroek

Belgien

41

| Neochema GmbH |
| --- |
| Uwe-Zeidler-Ring 10 |
| 55294 Bodenheim |
| Tyskland |

Neochema GmbH

Uwe-Zeidler-Ring 10

55294 Bodenheim

Tyskland

42

| P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- |
| Mialki Szlak 52 |
| 80–717 Gdansk |
| Polen |

P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o.

Mialki Szlak 52

80–717 Gdansk

Polen

43

| Philipps-Universität Marburg |
| --- |
| Biegenstrasse 10 |
| 35032 Marburg |
| Tyskland |

Philipps-Universität Marburg

Biegenstrasse 10

35032 Marburg

Tyskland

44

| R.P. Chem s.r.l. |
| --- |
| Via San Michele 47 |
| 31032 Casale sul Sile (TV) |
| Italien |

R.P. Chem s.r.l.

Via San Michele 47

31032 Casale sul Sile (TV)

Italien

45

| Restek France |
| --- |
| Avenue du General de Gaulle 7 |
| 91090 Lisses |
| Frankrike |

Restek France

Avenue du General de Gaulle 7

91090 Lisses

Frankrike

46

| Restek GmbH |
| --- |
| Schaberweg 23 |
| Bad Homburg |
| Tyskland |

Restek GmbH

Schaberweg 23

Bad Homburg

Tyskland

47

| Restek S.r.l. |
| --- |
| Via G. Miglioli 2/A |
| 20063 Cernusco sul Naviglio |
| Italien |

Restek S.r.l.

Via G. Miglioli 2/A

20063 Cernusco sul Naviglio

Italien

48

| Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. |
| --- |
| Psary Wolnosci 20 |
| 51–180 Wroclaw |
| Polen |

Savi Technologie sp. z o.o. sp. k.

Psary Wolnosci 20

51–180 Wroclaw

Polen

49

| Sigma Aldrich Chimie sarl |
| --- |
| Rue de Luzais 80 |
| 38070 Saint Quentin Fallavier |
| Frankrike |

Sigma Aldrich Chimie sarl

Rue de Luzais 80

38070 Saint Quentin Fallavier

Frankrike

50

| Sigma-Aldrich Chemie GmbH |
| --- |
| Riedstraße 2 |
| 89555 Steinheim |
| Tyskland |

Sigma-Aldrich Chemie GmbH

Riedstraße 2

89555 Steinheim

Tyskland

51

| Societe Air France Industries |
| --- |
| Aeroport de Paris |
| 94290 Villeneuve le Roi |
| Frankrike |

Societe Air France Industries

Aeroport de Paris

94290 Villeneuve le Roi

Frankrike

52

| Solvay Fluor GmbH |
| --- |
| Hans-Boeckler-Allee 20 |
| 30173 Hannover |
| Tyskland |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Boeckler-Allee 20

30173 Hannover

Tyskland

53

| Solvay France S.A |
| --- |
| Rue des Cuirassiers, Immeuble Silex 2 Solvay 9 |
| 69003 Lyon |
| Frankrike |

Solvay France S.A

Rue des Cuirassiers, Immeuble Silex 2 Solvay 9

69003 Lyon

Frankrike

54

| Solvay Specialty Polymers Italy SpA |
| --- |
| Viale Lombardia 20 |
| 20021 Bollate |
| Italien |

Solvay Specialty Polymers Italy SpA

Viale Lombardia 20

20021 Bollate

Italien

55

| Sterling Chemical Malta Limited |
| --- |
| Hal Far Industrial Estate HF 51 |
| 1504 Floriana |
| Malta |

Sterling Chemical Malta Limited

Hal Far Industrial Estate HF 51

1504 Floriana

Malta

56

| Sterling SpA |
| --- |
| Via della Carboneria 30 |
| 06073 Solomeo - Corciano (PG) |
| Italien |

Sterling SpA

Via della Carboneria 30

06073 Solomeo - Corciano (PG)

Italien

57

| Tazzetti SAU |
| --- |
| Calle Roma 2 |
| 28813 Torres de la Alameda |
| Spanien |

Tazzetti SAU

Calle Roma 2

28813 Torres de la Alameda

Spanien

58

| Tazzetti SpA |
| --- |
| Corso Europa 600/A |
| 10088 Volpiano |
| Italien |

Tazzetti SpA

Corso Europa 600/A

10088 Volpiano

Italien

59

| Techlab SARL |
| --- |
| La tannerie 4C |
| 57072 Metz Cedex 3 |
| Frankrike |

Techlab SARL

La tannerie 4C

57072 Metz Cedex 3

Frankrike

60

| TEGA - Technische Gase und Gastechnik GmbH |
| --- |
| Werner-von-Siemens-Str. 18 |
| D-97076 Würzburg |
| Tyskland |

TEGA - Technische Gase und Gastechnik GmbH

Werner-von-Siemens-Str. 18

D-97076 Würzburg

Tyskland

61

| Ultra Scientific Italia srl |
| --- |
| Via emilia 51/D |
| 40011 Anzola emilia |
| Italien |

Ultra Scientific Italia srl

Via emilia 51/D

40011 Anzola emilia

Italien

62

| Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH |
| --- |
| Alt-Herrenwyk 12 |
| 23569 Lübeck |
| Tyskland |

Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH

Alt-Herrenwyk 12

23569 Lübeck

Tyskland

63

| Valliscor Europa Limited |
| --- |
| City Quay 13–18 |
| D02 ED70 Dublin |
| Irland |

Valliscor Europa Limited

City Quay 13–18

D02 ED70 Dublin

Irland

64

| Vatro-Servis d.o.o. |
| --- |
| Dravska 61 |
| 42202 Trnovec Bartolovecki |
| Kroatien |

Vatro-Servis d.o.o.

Dravska 61

42202 Trnovec Bartolovecki

Kroatien

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2022.

På kommissionens vägnar

Frans TIMMERMANS

Verkställande vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 286, 31.10.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 537/2011 av den 1 juni 2011 om mekanismen för tilldelning av de mängder kontrollerade ämnen som tillåts för laboratorie- och analysändamål inom unionen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1005/2009 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (EUT L 147, 2.6.2011, s. 4).

2

(3)  
  EUT C 104, 4.3.2022, s. 46.

3

---

BILAGA I

GRUPPERNA I och II

Importkvoter för klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115 och andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner som tilldelas importörer i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2009 för användning som råmaterial och agenser i tillverkningsprocesser under perioden 1 januari–31 december 2023.

| Företag |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Tazzetti SAU (ES) |
| Tazzetti SpA (IT) |
| TEGA - Technische Gase und Gastechnik GmbH (DE) |

Företag

Abcr GmbH (DE)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

TEGA - Technische Gase und Gastechnik GmbH (DE)

---

BILAGA II

GRUPP III

Importkvoter för haloner som tilldelas importörer i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2009 för användning som råmaterial och för användningsområden av avgörande betydelse under perioden 1 januari–31 december 2023.

| Företag |
| --- |
| A-Gas Deutschland GmbH (DE) |
| A-Gas Italia s.r.l. (IT) |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Ateliers Bigata SASU (FR) |
| BASF Agri-Production S.A.S. (FR) |
| BTC B.V. (NL) |
| EAF protect s.r.o. (CZ) |
| Gielle Industries di Luigi Galantucci (IT) |
| Hugen Maintenance for Aircraft B.V. (NL) |
| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL) |
| L'Hotellier SAS (FR) |
| Lufthansa Technik AG (DE) |
| Martec SpA (IT) |
| P.U. Poz-PLiszka Sp. z o.o. (PL) |
| Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. (PL) |
| Societe Air France Industries (FR) |
| UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH (DE) |
| Vatro-Servis d.o.o. (HR) |

Företag

A-Gas Deutschland GmbH (DE)

A-Gas Italia s.r.l. (IT)

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ateliers Bigata SASU (FR)

BASF Agri-Production S.A.S. (FR)

BTC B.V. (NL)

EAF protect s.r.o. (CZ)

Gielle Industries di Luigi Galantucci (IT)

Hugen Maintenance for Aircraft B.V. (NL)

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL)

L'Hotellier SAS (FR)

Lufthansa Technik AG (DE)

Martec SpA (IT)

P.U. Poz-PLiszka Sp. z o.o. (PL)

Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. (PL)

Societe Air France Industries (FR)

UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH (DE)

Vatro-Servis d.o.o. (HR)

---

BILAGA III

GRUPP IV

Importkvoter för koltetraklorid som tilldelas importörer i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2009 för användning som råmaterial och agens i tillverkningsprocesser under perioden 1 januari–31 december 2023.

| Företag |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Ceram Optec SIA (LV) |

Företag

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ceram Optec SIA (LV)

---

BILAGA IV

GRUPP V

Importkvoter för 1,1,1-trikloretan som tilldelas importörer i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2009 för användning som råmaterial under perioden 1 januari–31 december 2023.

| Företag |
| --- |
| Arkema France (FR) |

Företag

Arkema France (FR)

---

BILAGA V

GRUPP VI

Importkvoter för metylbromid som tilldelas importörer i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2009 för användning som råmaterial under perioden 1 januari–31 december 2023.

| Företag |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Euroapi France (FR) |
| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE) |
| ICL Europe Cooperatief U.A. (NL) |
| Mebrom NV (BE) |
| Mebrom Technology NV (BE) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |

Företag

Abcr GmbH (DE)

Euroapi France (FR)

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Mebrom NV (BE)

Mebrom Technology NV (BE)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

---

BILAGA VI

GRUPP VII

Importkvoter för bromfluorkolväten som tilldelas importörer i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2009 för användning som råmaterial under perioden 1 januari–31 december 2023.

| Företag |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Euroapi France (FR) |
| Fermion oy (FI) |
| Hovione FarmaCiencia SA (PT) |
| R.P. Chem s.r.l. (IT) |
| Sterling Chemical Malta Limited (MT) |
| Sterling SpA (IT) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Företag

Abcr GmbH (DE)

Euroapi France (FR)

Fermion oy (FI)

Hovione FarmaCiencia SA (PT)

R.P. Chem s.r.l. (IT)

Sterling Chemical Malta Limited (MT)

Sterling SpA (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

BILAGA VII

GRUPP VIII

Importkvoter för klorfluorkolväte som tilldelas importörer i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2009 för användning som råmaterial under perioden 1 januari–31 december 2023.

| Företag |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Bayer AG (DE) |
| Chemours Netherlands B.V. (NL) |
| Dyneon GmbH (DE) |
| Solvay Fluor GmbH (DE) |
| Solvay France S.A (FR) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Tazzetti SAU (ES) |
| Tazzetti SpA (IT) |

Företag

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Bayer AG (DE)

Chemours Netherlands B.V. (NL)

Dyneon GmbH (DE)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay France S.A (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

---

BILAGA VIII

GRUPP IX

Importkvoter för bromklormetan som tilldelas importörer i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2009 för användning som råmaterial under perioden 1 januari–31 december 2023.

| Företag |
| --- |
| Albemarle Europe SPRL (BE) |
| ICL Europe Cooperatief U.A. (NL) |
| Laboratorios Miret SA (ES) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Företag

Albemarle Europe SPRL (BE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Laboratorios Miret SA (ES)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

BILAGA IX

(Kommersiellt känslig – konfidentiell – får ej offentliggöras)

---

BILAGA X

Företag som har rätt att producera eller importera för laboratorie- och analysändamål under 2023

Kvoten kontrollerade ämnen som får användas för laboratorie- och analysändamål tilldelas följande företag:

| Företag

  Abcr GmbH (DE) |
| --- |
| AGC Pharma Chemicals Europe (ES) |
| Agilent Technologies Deutschland GmbH (DE) |
| Airsense Analytics GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Bayer AG (DE) |
| Biovit d.o.o. (HR) |
| CPAChem Ltd (BG) |
| Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH (DE) |
| Fot LTD (BG) |
| Gedeon Richter plc (HU) |
| I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce (PL) |
| Interscience B.V. (NL) |
| Labmix24 GmbH (DE) |
| Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox (IE) |
| LGC Standards GmbH (DE) |
| Neochema GmbH (DE) |
| Philipps-Universität Marburg (DE) |
| Restek France (FR) |
| Restek GmbH (DE) |
| Restek S.r.l. (IT) |
| Sigma Aldrich Chimie sarl (FR) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| Solvay Fluor GmbH (DE) |
| Solvay France S.A (FR) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Techlab SARL (FR) |
| Ultra Scientific Italia srl (IT) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Företag

Abcr GmbH (DE)

AGC Pharma Chemicals Europe (ES)

Agilent Technologies Deutschland GmbH (DE)

Airsense Analytics GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Bayer AG (DE)

Biovit d.o.o. (HR)

CPAChem Ltd (BG)

Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH (DE)

Fot LTD (BG)

Gedeon Richter plc (HU)

I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce (PL)

Interscience B.V. (NL)

Labmix24 GmbH (DE)

Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox (IE)

LGC Standards GmbH (DE)

Neochema GmbH (DE)

Philipps-Universität Marburg (DE)

Restek France (FR)

Restek GmbH (DE)

Restek S.r.l. (IT)

Sigma Aldrich Chimie sarl (FR)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay France S.A (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Techlab SARL (FR)

Ultra Scientific Italia srl (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

BILAGA XI

(Kommersiellt känslig – konfidentiell – får ej offentliggöras)

---

REKOMMENDATIONER

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/179 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/179

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2022/2510

av den 8 december 2022

om inrättande av en europeisk bedömningsram för kemikalier och material med säker och hållbar design

EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | I den europeiska gröna given (1) fastställs fyra sammanlänkade politiska mål för omställningen till en hållbar ekonomi och ett hållbart samhälle: klimatneutralitet, skydd av biologisk mångfald, cirkulär ekonomi och en nollutsläppsambition för en giftfri miljö. |
| --- | --- |

(1)

I den europeiska gröna given (1) fastställs fyra sammanlänkade politiska mål för omställningen till en hållbar ekonomi och ett hållbart samhälle: klimatneutralitet, skydd av biologisk mångfald, cirkulär ekonomi och en nollutsläppsambition för en giftfri miljö.

| (2) | EU:s strategi för hållbar finansiering (2) syftar till att stödja finansieringen av omställningen till en hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

(2)

EU:s strategi för hållbar finansiering (2) syftar till att stödja finansieringen av omställningen till en hållbar ekonomi.

| (3) | I taxonomiförordningen (3) fastställs fyra villkor som en ekonomisk verksamhet måste uppfylla för att anses vara miljömässigt hållbar. Där fastställs också sex miljömål, bland annat övergången till en cirkulär ekonomi samt förebyggande och begränsning av föroreningar. |
| --- | --- |

(3)

I taxonomiförordningen (3) fastställs fyra villkor som en ekonomisk verksamhet måste uppfylla för att anses vara miljömässigt hållbar. Där fastställs också sex miljömål, bland annat övergången till en cirkulär ekonomi samt förebyggande och begränsning av föroreningar.

| (4) | I kemikaliestrategin för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö (4) (kemikaliestrategin) meddelade kommissionen att den skulle utveckla kriterier för design som är inriktad på säkerhet och hållbarhet (säker och hållbar design) för kemikalier och material. Kommissionen kommer också att uppmuntra medlemsstaterna, industrin och andra berörda parter att prioritera innovation som syftar till att, i möjligaste mån, ersätta ämnen som inger betänkligheter (5) i alla sektorer, såsom textilier, material som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel, informations- och kommunikationsteknik, byggmaterial, koldioxidsnål mobilitet, batterier och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

(4)

I kemikaliestrategin för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö (4) (kemikaliestrategin) meddelade kommissionen att den skulle utveckla kriterier för design som är inriktad på säkerhet och hållbarhet (säker och hållbar design) för kemikalier och material. Kommissionen kommer också att uppmuntra medlemsstaterna, industrin och andra berörda parter att prioritera innovation som syftar till att, i möjligaste mån, ersätta ämnen som inger betänkligheter (5) i alla sektorer, såsom textilier, material som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel, informations- och kommunikationsteknik, byggmaterial, koldioxidsnål mobilitet, batterier och förnybara energikällor.

| (5) | Europaparlamentet har antagit en resolution (6) om kemikaliestrategin i vilken betonas behovet av att utveckla kriterier för säker och hållbar design i syfte att bidra till att förebygga och begränsa föroreningar, förbättra spårbarheten för farliga kemikalier i produkter och främja att de ersätts med säkrare och hållbarare alternativ. I rådets slutsatser om kemikaliestrategin (7) av den 15 mars 2021 uppmanas kommissionen också att i samarbete med medlemsstaterna och i samråd med berörda parter snabbt utarbeta harmoniserade, tydliga och exakta definitioner och, när det är adekvat, kriterier eller principer för de begrepp som är avgörande för att kemikaliestrategin ska genomföras på ett effektivt sätt, som t.ex. kemikalier som är designade för att vara säkra och hållbara (kemikalier med säker och hållbar design). |
| --- | --- |

(5)

Europaparlamentet har antagit en resolution (6) om kemikaliestrategin i vilken betonas behovet av att utveckla kriterier för säker och hållbar design i syfte att bidra till att förebygga och begränsa föroreningar, förbättra spårbarheten för farliga kemikalier i produkter och främja att de ersätts med säkrare och hållbarare alternativ. I rådets slutsatser om kemikaliestrategin (7) av den 15 mars 2021 uppmanas kommissionen också att i samarbete med medlemsstaterna och i samråd med berörda parter snabbt utarbeta harmoniserade, tydliga och exakta definitioner och, när det är adekvat, kriterier eller principer för de begrepp som är avgörande för att kemikaliestrategin ska genomföras på ett effektivt sätt, som t.ex. kemikalier som är designade för att vara säkra och hållbara (kemikalier med säker och hållbar design).

| (6) | I handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (8) anges att kommissionen kommer att stödja ersättning och eliminering av farliga ämnen genom forskning och innovation. |
| --- | --- |

(6)

I handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (8) anges att kommissionen kommer att stödja ersättning och eliminering av farliga ämnen genom forskning och innovation.

| (7) | I EU:s handlingsplan för nollförorening av luft, vatten och mark (9) och förslaget till en förordning om att inrätta en ram för ekodesignkrav för hållbara produkter (10) betonas åtagandet att säkerställa att kemikalier och material designas för att vara så säkra och hållbara som möjligt under hela sin livscykel, så att materialcyklerna är giftfria. |
| --- | --- |

(7)

I EU:s handlingsplan för nollförorening av luft, vatten och mark (9) och förslaget till en förordning om att inrätta en ram för ekodesignkrav för hållbara produkter (10) betonas åtagandet att säkerställa att kemikalier och material designas för att vara så säkra och hållbara som möjligt under hela sin livscykel, så att materialcyklerna är giftfria.

| (8) | En första sektorsspecifik hänvisning till säker och hållbar design finns i EU:s strategi för hållbara och cirkulära textilier (11). I strategin betonas vikten av att ta fram kriterier för säker och hållbar design för kemikalier och material i syfte att stödja industrin att ersätta eller, om detta inte är möjligt, minimera ämnen som inger betänkligheter i textilprodukter. |
| --- | --- |

(8)

En första sektorsspecifik hänvisning till säker och hållbar design finns i EU:s strategi för hållbara och cirkulära textilier (11). I strategin betonas vikten av att ta fram kriterier för säker och hållbar design för kemikalier och material i syfte att stödja industrin att ersätta eller, om detta inte är möjligt, minimera ämnen som inger betänkligheter i textilprodukter.

| (9) | Även EU:s medborgare inser behovet av att agera. En Eurobarometerundersökning från 2020 (12) visade att 84 % av européerna oroar sig för hur kemikalier som förekommer i vardagsprodukter påverkar deras hälsa, och 90 % oroar sig för kemikaliernas miljöpåverkan. |
| --- | --- |

(9)

Även EU:s medborgare inser behovet av att agera. En Eurobarometerundersökning från 2020 (12) visade att 84 % av européerna oroar sig för hur kemikalier som förekommer i vardagsprodukter påverkar deras hälsa, och 90 % oroar sig för kemikaliernas miljöpåverkan.

| (10) | Flera hundra ämnen har redan identifierats som ämnen som inger mycket stora betänkligheter enligt förordning (EG) nr 1907/2006 (13) om registrering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach-förordningen), och många fler skulle omfattas av definitionen för ämnen som inger betänkligheter enligt förslaget till en förordning om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för hållbara produkter (14). |
| --- | --- |

(10)

Flera hundra ämnen har redan identifierats som ämnen som inger mycket stora betänkligheter enligt förordning (EG) nr 1907/2006 (13) om registrering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach-förordningen), och många fler skulle omfattas av definitionen för ämnen som inger betänkligheter enligt förslaget till en förordning om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för hållbara produkter (14).

| (11) | För att omställningen till kemikalier och material med säker och hållbar design ska vara framgångsrik krävs en gemensam förståelse av säkerhets- och hållbarhetsaspekter (15). Det är därför nödvändigt att utveckla en europeisk bedömningsram för kemikalier och material med säker och hållbar design som kan bidra till att fastställa säkerhets- och hållbarhetskriterier, i syfte att garantera samstämmighet mellan aktörer, sektorer och värdekedjor. |
| --- | --- |

(11)

För att omställningen till kemikalier och material med säker och hållbar design ska vara framgångsrik krävs en gemensam förståelse av säkerhets- och hållbarhetsaspekter (15). Det är därför nödvändigt att utveckla en europeisk bedömningsram för kemikalier och material med säker och hållbar design som kan bidra till att fastställa säkerhets- och hållbarhetskriterier, i syfte att garantera samstämmighet mellan aktörer, sektorer och värdekedjor.

| (12) | Den planerade ramen bör möjliggöra en övergripande bedömning av kemikaliers och materials säkerhet och hållbarhet under hela deras livscykel och stödja design, utveckling, produktion och användning av kemikalier och material som har önskad funktion samtidigt som de är säkra och hållbara. Tillämpningen av ramen kommer att göra det möjligt att fastställa kriterier för säker och hållbar design som bidrar till att sätta en hög standard för kemikaliers och materials säkerhet och hållbarhet. |
| --- | --- |

(12)

Den planerade ramen bör möjliggöra en övergripande bedömning av kemikaliers och materials säkerhet och hållbarhet under hela deras livscykel och stödja design, utveckling, produktion och användning av kemikalier och material som har önskad funktion samtidigt som de är säkra och hållbara. Tillämpningen av ramen kommer att göra det möjligt att fastställa kriterier för säker och hållbar design som bidrar till att sätta en hög standard för kemikaliers och materials säkerhet och hållbarhet.

| (13) | Översynen av dimensioner, aspekter, metoder, indikatorer och verktyg (16) för säkerhet och hållbarhet, som utgör grunden för bilagan till denna rekommendation, är huvudsakligen inriktad på kemisk säkerhet och miljömässig hållbarhet även om den innehåller hänvisningar till ett antal ytterligare socioekonomiska hållbarhetsaspekter. Bedömningar av socioekonomiska aspekter utöver dem som redan har beaktats kan vara nödvändiga för att få fram ytterligare information och möjliggöra mer välgrundade beslut, särskilt vid främjande av ersättning. Sådana hänsyn kan, när det är relevant, komma att beaktas vid tillämpningen av ramen. |
| --- | --- |

(13)

Översynen av dimensioner, aspekter, metoder, indikatorer och verktyg (16) för säkerhet och hållbarhet, som utgör grunden för bilagan till denna rekommendation, är huvudsakligen inriktad på kemisk säkerhet och miljömässig hållbarhet även om den innehåller hänvisningar till ett antal ytterligare socioekonomiska hållbarhetsaspekter. Bedömningar av socioekonomiska aspekter utöver dem som redan har beaktats kan vara nödvändiga för att få fram ytterligare information och möjliggöra mer välgrundade beslut, särskilt vid främjande av ersättning. Sådana hänsyn kan, när det är relevant, komma att beaktas vid tillämpningen av ramen.

| (14) | Syftet med den planerade ramen för säker och hållbar design är att den ska gå i spetsen för forskning och innovation och främja användning av den senaste vetenskapliga kunskapen för att uppnå högsta ambitionsnivå i fråga om säkerhet och hållbarhet inom innovation. |
| --- | --- |

(14)

Syftet med den planerade ramen för säker och hållbar design är att den ska gå i spetsen för forskning och innovation och främja användning av den senaste vetenskapliga kunskapen för att uppnå högsta ambitionsnivå i fråga om säkerhet och hållbarhet inom innovation.

| (15) | Målet bör vara att ramen ska bli en global innovationsreferens i vår strävan efter den gröna industriella omställningen, för att i möjligaste mån ersätta produktion och användning av ämnen som inger betänkligheter, främja användningen av hållbara resurser och råvaror vid tillverkning av kemikalier och material, minimera inverkan av produktion och användning av kemikalier och material under hela deras livscykel på klimatet på miljön och på människors hälsa samt driva på industrins och offentliga myndigheters investeringar i FoI i rätt riktning. |
| --- | --- |

(15)

Målet bör vara att ramen ska bli en global innovationsreferens i vår strävan efter den gröna industriella omställningen, för att i möjligaste mån ersätta produktion och användning av ämnen som inger betänkligheter, främja användningen av hållbara resurser och råvaror vid tillverkning av kemikalier och material, minimera inverkan av produktion och användning av kemikalier och material under hela deras livscykel på klimatet på miljön och på människors hälsa samt driva på industrins och offentliga myndigheters investeringar i FoI i rätt riktning.

| (16) | Genom denna rekommendation föreslås en europeisk ram för säker och hållbar design som en referenspunkt för medlemsstaterna, industrin, den akademiska värden, forsknings- och teknikorganisationer samt för organ som tillhandahåller riktmärken för kemikalier och material med säker och hållbar design. |
| --- | --- |

(16)

Genom denna rekommendation föreslås en europeisk ram för säker och hållbar design som en referenspunkt för medlemsstaterna, industrin, den akademiska värden, forsknings- och teknikorganisationer samt för organ som tillhandahåller riktmärken för kemikalier och material med säker och hållbar design.

| (17) | I rekommendationen fastställs en testperiod för ramen med en frivillig rapporteringsmekanism för medlemsstaterna och berörda parter under testperioden. Ett förfarande för översyn av ramen kommer att inledas senast vid slutet av testperioden. På grundval av den återkoppling som samlas in under testperioden kommer kommissionen att överväga att i bedömningen inbegripa fler infallsvinklar, t.ex. ytterligare säkerhets- och miljöaspekter samt ekonomiska och sociala hållbarhetsaspekter, när det är relevant. |
| --- | --- |

(17)

I rekommendationen fastställs en testperiod för ramen med en frivillig rapporteringsmekanism för medlemsstaterna och berörda parter under testperioden. Ett förfarande för översyn av ramen kommer att inledas senast vid slutet av testperioden. På grundval av den återkoppling som samlas in under testperioden kommer kommissionen att överväga att i bedömningen inbegripa fler infallsvinklar, t.ex. ytterligare säkerhets- och miljöaspekter samt ekonomiska och sociala hållbarhetsaspekter, när det är relevant.

| (18) | I enlighet med kemikaliestrategin kommer ökade offentliga och privata investeringar för att tillhandahålla säkra och hållbara kemikalier, och utökad innovationskapacitet inom kemikalieindustrin, att vara avgörande för utvecklingen av nya lösningar och för att stödja både den gröna och den digitala omställningen. Visionen för 2030, som är grunden för denna rekommendation, bör därför säkerställa att framtida initiativ från Europa, samt nationella och internationella initiativ för säkra och hållbara kemikalier och material, bygger på den föreslagna ramen. Kommissionen kommer att främja rekommendationen i internationella forum. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med kemikaliestrategin kommer ökade offentliga och privata investeringar för att tillhandahålla säkra och hållbara kemikalier, och utökad innovationskapacitet inom kemikalieindustrin, att vara avgörande för utvecklingen av nya lösningar och för att stödja både den gröna och den digitala omställningen. Visionen för 2030, som är grunden för denna rekommendation, bör därför säkerställa att framtida initiativ från Europa, samt nationella och internationella initiativ för säkra och hållbara kemikalier och material, bygger på den föreslagna ramen. Kommissionen kommer att främja rekommendationen i internationella forum.

| (19) | I syfte att skapa incitament för att testa ramen och i synnerhet för att ta itu med ämnen som inger betänkligheter kommer kommissionen att stödja testperioden. Detta kommer särskilt att göras genom åtgärder inom ramprogrammet Horisont Europa för utveckling av kemikalier och material med säker och hållbar design, samt utveckling och förbättring av testmetoder och bedömningsverktyg för att utöka de bedömningsmöjligheter som ramen erbjuder. |
| --- | --- |

(19)

I syfte att skapa incitament för att testa ramen och i synnerhet för att ta itu med ämnen som inger betänkligheter kommer kommissionen att stödja testperioden. Detta kommer särskilt att göras genom åtgärder inom ramprogrammet Horisont Europa för utveckling av kemikalier och material med säker och hållbar design, samt utveckling och förbättring av testmetoder och bedömningsverktyg för att utöka de bedömningsmöjligheter som ramen erbjuder.

| (20) | Kommissionen har också tagit fram en strategisk forsknings- och innovationsplan för säkra och hållbara kemikalier och material (17), i vilken viktiga forsknings- och innovationsområden identifieras för kemikaliers och materials hela livscykel (design, produktion, användning och bortskaffande/återvinning/sanering), i syfte att underlätta och stödja den industriella omställningen till säkra och hållbara kemikalier och material på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen har också tagit fram en strategisk forsknings- och innovationsplan för säkra och hållbara kemikalier och material (17), i vilken viktiga forsknings- och innovationsområden identifieras för kemikaliers och materials hela livscykel (design, produktion, användning och bortskaffande/återvinning/sanering), i syfte att underlätta och stödja den industriella omställningen till säkra och hållbara kemikalier och material på europeisk och nationell nivå.

| (21) | Kommissionen är medveten om vilka data som behövs för att genomföra den planerade ramen och kommer att fortsätta främja sökbara, tillgängliga, kompatibla och återanvändbara data (s.k. FAIR-data). Kommissionen utvecklar även en EU-gemensam dataplattform för kemikalier (18) i syfte att underlätta delning av, tillgång till och återanvändning av befintliga data som används i unionens rättsakter om kemikalier. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen är medveten om vilka data som behövs för att genomföra den planerade ramen och kommer att fortsätta främja sökbara, tillgängliga, kompatibla och återanvändbara data (s.k. FAIR-data). Kommissionen utvecklar även en EU-gemensam dataplattform för kemikalier (18) i syfte att underlätta delning av, tillgång till och återanvändning av befintliga data som används i unionens rättsakter om kemikalier.

| (22) | Denna rekommendation är förenlig med subsidiaritetsprincipen eftersom den planerade ramen för säker och hållbar design uppfyller behoven inom det europeiska forskningsområdet och den inre marknaden för kemikalier och material, där det finns ett behov av samsyn på europeisk nivå i fråga om säkerhet och hållbarhet för kemikalier och material. Den är också förenlig med proportionalitetsprincipen eftersom den kombinerar inrättandet av ramen med en testperiod utan rättsligt bindande åtgärder, utan att detta påverkar befintlig eller framtida (unions)lagstiftning om kemikalier och material. |
| --- | --- |

(22)

Denna rekommendation är förenlig med subsidiaritetsprincipen eftersom den planerade ramen för säker och hållbar design uppfyller behoven inom det europeiska forskningsområdet och den inre marknaden för kemikalier och material, där det finns ett behov av samsyn på europeisk nivå i fråga om säkerhet och hållbarhet för kemikalier och material. Den är också förenlig med proportionalitetsprincipen eftersom den kombinerar inrättandet av ramen med en testperiod utan rättsligt bindande åtgärder, utan att detta påverkar befintlig eller framtida (unions)lagstiftning om kemikalier och material.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

1.   SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | Genom denna rekommendation föreslås att det inrättas en europeisk ram avseende kemikalier och material med säker och hållbar design för forsknings- och innovationsverksamhet. Närmare uppgifter om testperioden och ramen, som bygger på tekniska rapporter från kommissionens gemensamma forskningscentrum (19)
  , (20), finns i bilagan till denna rekommendation. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Den planerade ramen består av metoder för att bedöma säkerhets- och hållbarhetsaspekterna av en kemikalie eller ett material. De resultat som erhålls från tillämpningen av ramen kommer att göra det möjligt att fastställa kriterier för säker och hållbar design, inbegripet poängsystem och tröskelvärden som tas fram utifrån de erhållna resultaten. Processen med att fastställa kriterierna kommer att inledas parallellt med översynen av ramen. Syftet med denna rekommendation är att inleda testningen av bedömningsramen och få in återkoppling i syfte att förbättra ramens relevans, tillförlitlighet och funktionsduglighet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna, industrin (inklusive små och medelstora företag), den akademiska världen samt forsknings- och teknikorganisationer som bidrar till eller arbetar med utveckling av kemikalier och material. Rekommendationen uppmanar dem att använda ramen i sina forsknings- och innovationsprogram som rör kemikalier eller material. De uppmanas också att hänvisa till ramen i relevanta policy- eller strategidokument. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Medlemsstaterna, industrin, den akademiska världen och forsknings- och teknikorganisationer bör även säkerställa att de metoder, modeller och data som produceras och används vid tillämpning av ramen överensstämmer med de vägledande FAIR-principerna om sökbarhet, tillgänglighet, driftskompatibilitet och återanvändbarhet. |
| --- | --- |

1.4

2.   ANVÄNDNING I MEDLEMSSTATERNA

Medlemsstaterna uppmanas att göra följande:

| 2.1 | Främja ramen i sina nationella forsknings- och innovationsprogram och stödja testperioden genom tillämpningar och användningsfall. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Öka tillgången till FAIR-data av hög kvalitet för bedömning av säkerhet och hållbarhet, genom att införliva denna aspekt i sina nationella forsknings- och innovationsprogram och i relaterade strategier, när det är relevant. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Stödja förbättringen av, och tillgängliggöra nya, bedömningsmetoder, modeller och verktyg för integrering i ramen i syfte att förbättra bedömningen av säkerhet och hållbarhet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Stödja utvecklingen av läroplaner för att säkerställa att de färdigheter som behövs för att genomföra ramen lärs ut. |
| --- | --- |

2.4

3.   ANVÄNDNING INOM INDUSTRIN, DEN AKADEMISKA VÄRLDEN och FORSKNINGS- OCH TEKNIKORGANISATIONER

Industrin (inklusive små och medelstora företag), den akademiska världen samt forsknings- och teknikorganisationer uppmanas att göra följande:

| 3.1 | Använda ramen i sina FoI-processer för att utveckla kemikalier eller material och på så sätt stödja testperioden. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tillgängliggöra FAIR-data av hög kvalitet för bedömning av säkerhet och hållbarhet utan att åsidosätta immateriella rättigheter och, om det är relevant, säkerhetshänsyn. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Stödja utveckling och tillgängliggörande av nya metoder, modeller och verktyg för bedömning, som kan integreras i ramen i syfte att förbättra säkerhets- och hållbarhetsbedömningarna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Stödja utvecklingen av yrkesutbildnings- och utbildningsplaner för att säkerställa undervisning i de färdigheter som krävs för att genomföra ramen. |
| --- | --- |

3.4

4.   RAPPORTERING AV HUR REKOMMENDATIONEN TILLÄMPAS

| 4.1 | Medlemsstaterna, industrin, den akademiska världen och forsknings- och teknikorganisationerna uppmanas att rapportera till kommissionen om genomförandet av denna rekommendation under testperioden. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | För att underlätta rapporteringen kommer kommissionen att tillgängliggöra en rapporteringsmall. Följande information bör ingå i rapporteringen:






  — | Hur medlemsstater, industri, universitet samt forsknings- och teknikorganisationer använder ramen i sina program och verksamheter, både inom forskning och innovation och på annat håll. |
| --- | --- | --- |

4.2

—

Hur medlemsstater, industri, universitet samt forsknings- och teknikorganisationer använder ramen i sina program och verksamheter, både inom forskning och innovation och på annat håll.

| — | Initiativ och användningsfall för att testa ramen. |
| --- | --- |

—

Initiativ och användningsfall för att testa ramen.

| — | Initiativ för utveckling av nya metoder, modeller och verktyg för att bedöma säkerhet och hållbarhet och hur resultaten av dem kan erhållas och användas. |
| --- | --- |

—

Initiativ för utveckling av nya metoder, modeller och verktyg för att bedöma säkerhet och hållbarhet och hur resultaten av dem kan erhållas och användas.

| — | Initiativ för utveckling av kemikalier och material med säker och hållbar design. |
| --- | --- |

—

Initiativ för utveckling av kemikalier och material med säker och hållbar design.

| — | Bedömningsrapporter med resultaten från testningen av ramen. |
| --- | --- |

—

Bedömningsrapporter med resultaten från testningen av ramen.

| — | Problem och flaskhalsar som identifierats med hjälp av ramen. |
| --- | --- |

—

Problem och flaskhalsar som identifierats med hjälp av ramen.

| — | Information om inrättandet av poängsystem och tröskelvärden som kan stödja fastställandet av kriterier för säker och hållbar design i en reviderad ram. |
| --- | --- |

—

Information om inrättandet av poängsystem och tröskelvärden som kan stödja fastställandet av kriterier för säker och hållbar design i en reviderad ram.

Utfärdad i Bryssel den 8 december 2022.

På kommissionens vägnar

Mariya GABRIEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2021) 390 final.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

3

(4)  COM(2020) 667 final.

4

(5)  Enligt definitionen i kemikaliestrategin för hållbarhet (COM(2020) 667 final).

5

(6)  Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2020 om en kemikaliestrategi för hållbarhet (2020/2531(RSP)), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0201_SV.pdf

6

(7)  Rådets slutsatser 6941/21 av den 15 mars 2021, Sustainable Chemicals Strategy of the Union: Time to Deliver, https://www.consilium.europa.eu/media/48827/st06941-en21.pdf

7

Sustainable Chemicals Strategy of the Union: Time to Deliver

(8)  COM(2020) 98 final.

8

(9)  COM(2021) 400 final.

9

(10)  COM(2022) 142 final.

10

(11)  COM(2022) 141 final.

11

(12)  Eurobarometerundersökning (2020) Attitudes of Europeans towards the Environment – March 2020, https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2257

12

Attitudes of Europeans towards the Environment – March 2020

(13)  https://echa.europa.eu/candidate-list-table

13

(14)  COM(2022) 142 final.

14

(15)  Europeiska kommissionen 2021, Mapping study for the development of Sustainable by Design criteria, https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/f679c200-a314-11eb-9585-01aa75ed71a1

15

Mapping study for the development of Sustainable by Design criteria

(16)  Caldeira, C., et al. Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools, EUR 30991 EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2022, ISBN 978-92-76–47560–6 (online), doi:10.2760/879069 (online), JRC127109, 2022.

16

Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools

(17)  Europeiska kommissionen, Strategic Research and Innovation Plan for Safe and Sustainable Chemicals and Materials, Europeiska unionens publikationsbyrå, 2022, ISBN 978-92-76–49115–6, doi 10.2777/876851.

17

Strategic Research and Innovation Plan for Safe and Sustainable Chemicals and Materials

(18)  COM(2020) 667 final.

18

(19)  Caldeira C., Farcal L., Moretti,C., et al. Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2022, ISBN 978-92-76–47560–6, doi:10.2760/879069

19

Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools

(20)  Caldeira C., Farcal L., Garmendia, I., et al., Safe and sustainable by design chemicals and materials: Framework for the definition of safe and sustainable by design criteria for chemicals and materials, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2022, ISBN 978-92-76–53264–4, doi: 10.2760/487955.

20

Safe and sustainable by design chemicals and materials: Framework for the definition of safe and sustainable by design criteria for chemicals and materials,

---

BILAGA

Ram för framtida fastställande av kriterier för kemikalier och material med säker och hållbar design och förfarandet för bedömning av kemikalier och material

Innehållsförteckning

| 1. | Principer som ligger till grund för ramen för säker och hållbar design | 184 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Ramens funktioner och struktur | 184 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Del 1: Vägledande principer för (re)design | 185 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Del 2: Bedömning av säkerhet och hållbarhet | 188 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Farobedömning (steg 1) | 190 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Aspekter på människors hälsa och säkerhet vad gäller tillverkning och bearbetning (steg 2) | 193 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Aspekter på människors hälsa och miljöaspekter vid den slutliga tillämpningen (steg 3) | 199 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Bedömning av miljömässig hållbarhet (steg 4) | 199 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 5. | Bedömningsförfarande och rapportering | 204 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Översikt över datakällor till stöd för säkerhets- och hållbarhetsbedömningen | 205 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   Principer som ligger till grund för ramen för säker och hållbar design

En uppsättning principer har fastställts för utvecklingen av den nya ramen för säker och hållbar design.

| — | Fastställ en hierarki som sätter säkerheten först, i syfte att undvika misslyckade ersättningar. |
| --- | --- |

—

Fastställ en hierarki som sätter säkerheten först, i syfte att undvika misslyckade ersättningar.

| — | Fastställ uteslutningskriterier för design av kemikalier och material i syfte att stimulera hållbar forskning och innovation som inte bara bygger på de data som anges i kraven i EU:s kemikalielagstiftning utan också på data som inte omfattas av dessa krav. |
| --- | --- |

—

Fastställ uteslutningskriterier för design av kemikalier och material i syfte att stimulera hållbar forskning och innovation som inte bara bygger på de data som anges i kraven i EU:s kemikalielagstiftning utan också på data som inte omfattas av dessa krav.

| — | Fokusera på att gradvis minimera miljöbelastningen genom att använda dynamiska gränser och avgränsningar, så att ramen blir ett verktyg för att hantera förbättringar i hela innovationsprocessen. |
| --- | --- |

—

Fokusera på att gradvis minimera miljöbelastningen genom att använda dynamiska gränser och avgränsningar, så att ramen blir ett verktyg för att hantera förbättringar i hela innovationsprocessen.

| — | Säkerställ optimal användning av tillgängliga data om skadliga effekter. Varje (ny) kemikalie eller varje (nytt) material bör jämföras med hela spektrumet av strukturellt eller funktionellt likartade ämnen, för bedömning av förväntad potential att orsaka negativa effekter på människors hälsa eller på miljön. |
| --- | --- |

—

Säkerställ optimal användning av tillgängliga data om skadliga effekter. Varje (ny) kemikalie eller varje (nytt) material bör jämföras med hela spektrumet av strukturellt eller funktionellt likartade ämnen, för bedömning av förväntad potential att orsaka negativa effekter på människors hälsa eller på miljön.

| — | Kommunicera åtgärder för säker och hållbar design som vidtagits i hela leveranskedjan. Gör alla relevanta och icke-konfidentiella data tillgängliga i ett sökbart, tillgängligt, kompatibelt och återanvändbart format (FAIR-format) för ökad öppenhet och ansvarsskyldighet och bättre fullgörande av aktsamhetskravet. |
| --- | --- |

—

Kommunicera åtgärder för säker och hållbar design som vidtagits i hela leveranskedjan. Gör alla relevanta och icke-konfidentiella data tillgängliga i ett sökbart, tillgängligt, kompatibelt och återanvändbart format (FAIR-format) för ökad öppenhet och ansvarsskyldighet och bättre fullgörande av aktsamhetskravet.

| — | Främja användningen av en enhetlig ram av olika berörda parter, däribland industrin och beslutsfattarna. |
| --- | --- |

—

Främja användningen av en enhetlig ram av olika berörda parter, däribland industrin och beslutsfattarna.

2.   Ramens funktioner och struktur

Ramen för säker och hållbar design är en allmän strategi för att bedöma och fastställa kriterier för säkerhet och hållbarhet för kemikalier och material under hela innovationsprocessen. Den kan tillämpas på utvecklingen av nya kemikalier och material eller vid en ny bedömning av befintliga kemikalier eller material. När det gäller befintliga kemikalier och material kan ramen användas i) för att stödja omformningen av produktionsprocesserna i syfte att göra dem säkrare och mer hållbara genom utvärdering av alternativa processer eller ii) för att jämföra dem med hjälp av kriterierna för säker och hållbar design (t.ex. vid innovation genom ersättning med kemikalier som har bättre prestanda eller vid urval för tillämpningar längre fram i processen).

Ramen består av en del för (re)design samt en säkerhets- och hållbarhetsbedömning för de olika stadierna i kemikaliens eller materialets livscykel, med beaktande av funktionalitet och slutanvändning. Även om ramen inte omfattar en bedömning av produkters säkerhet och hållbarhet, tar den upp hur kemikalierna eller materialen används i produkter.

Ramen för säker och hållbar design innehåller följande två komponenter:

| 1. | En del för (re)design, vid vilken vägledande designprinciper föreslås för att stödja en säker och hållbar utformning av kemikalier och material. |
| --- | --- |

1.

En del för (re)design, vid vilken vägledande designprinciper föreslås för att stödja en säker och hållbar utformning av kemikalier och material.

| 2. | En del för säkerhets- och hållbarhetsbedömning, vid vilken den berörda kemikaliens eller materialets säkerhet och hållbarhet bedöms. |
| --- | --- |

2.

En del för säkerhets- och hållbarhetsbedömning, vid vilken den berörda kemikaliens eller materialets säkerhet och hållbarhet bedöms.

Ramen för säker och hållbar design kan hjälpa till med innovationsprocessens olika stadier (design, planering, experimentell testning och prototyputveckling) då beslut fattas om att gå vidare med, överge eller modifiera innovationsarbetet. Bedömningen av säkerhet och hållbarhet bör inledas så tidigt som möjligt i innovationsprocessen för att säkerställa att principerna om säker och hållbar design tillämpas vid design av en kemikalie eller ett material. Efter det bör bedömningen göras iterativt vid de efterföljande utvecklingsstadierna, allt eftersom mer information blir tillgänglig. Ramen bör medge flexibilitet i genomförandet för att säkerställa anpassning till övergripande eller produktspecifik lagstiftning eller till lagstadgade undantag.

Den föreslagna bedömningen av säkerhet och hållbarhet följer en hierarkisk strategi där säkerhetsaspekterna beaktas först och därefter hållbarhetsaspekterna.

Det första steget är att garantera säkerheten genom att betrakta kemikalier eller material med vissa farliga egenskaper (vad gäller både människors hälsa och miljön) som att de inte är designade för att vara hållbara, även om deras design följer de rekommenderade designprinciperna eller har relativt liten miljöpåverkan. Om kemikalien eller materialet i fråga uppfyller minimikriterierna för säkerhet kan bedömningen gå vidare till miljöhållbarhetsaspekterna. Vid framtida tillämpning av ramen kan även socioekonomiska hållbarhetsaspekter utvärderas som kompletterande bedömning.

Denna stegvisa strategi är avsedd att minska bedömningsbördan eftersom det i de inledande stegen föreslås att man ska identifiera ”oöverkomliga” problem. Om man till exempel identifierar säkerhetsproblem vid bedömningen av en kemikalie eller ett material skulle en livscykelanalys endast göras efter det att dessa problem är åtgärdade, dvs. genom att fastställa om riskhanteringsåtgärder kan åtgärda säkerhetsproblemen. Beroende på varje organisations arbetsmetoder kan dock de olika stegen genomföras samtidigt.

3.   Del 1: Vägledande principer för (re)design

Ramen för säker och hållbar design omfattar följande tre nivåer av begreppet design:

| 1. | Molekylär design, för att designa nya kemikalier och material på grundval av deras kemiska struktur. |
| --- | --- |

1.

Molekylär design, för att designa nya kemikalier och material på grundval av deras kemiska struktur.

| 2. | Processdesign, för att göra produktionsprocessen säkrare och mer hållbar, både för kemikalier och material som är under utveckling och för befintliga kemikalier och material. |
| --- | --- |

2.

Processdesign, för att göra produktionsprocessen säkrare och mer hållbar, både för kemikalier och material som är under utveckling och för befintliga kemikalier och material.

| 3. | Produktdesign, där bedömningen av säker och hållbar design är ett stöd i valet av kemikalier eller material som uppfyller funktionskraven hos den slutprodukt i vilken de används. |
| --- | --- |

3.

Produktdesign, där bedömningen av säker och hållbar design är ett stöd i valet av kemikalier eller material som uppfyller funktionskraven hos den slutprodukt i vilken de används.

Syftet med denna del är att tillhandahålla vägledning om de principer som ska beaktas vid (re)design för att maximera möjligheterna till ett lyckat resultat av säkerhets- och hållbarhetsbedömningen. I denna del bör man fastställa det mål, den omfattning och de systemgränser som kommer att bestämma bedömningsparametrarna för kemikalien eller materialet i fråga. Detta inbegriper olika val, t.ex. huruvida en blandning ska bedömas som ett enskilt ämne eller som en sammansättning av blandningskomponenter. Att rätta sig efter dessa principer gör inte nödvändigtvis att det är möjligt att dra slutsatser om kemikaliernas och materialens säkerhets- och hållbarhetsprestanda. Detta kräver en bedömning av säkerhet och hållbarhet enligt nästa del.

Designprinciperna sammanfattas i tabell 1 (icke uttömmande förteckning). De härrör från befintlig bästa praxis, t.ex. principer för grön kemi (1), principer för grön teknik (2), kemiska hållbarhetskriterier (3), den tyska miljöbyråns (UBA) gyllene regler (4) samt principer för cirkulär kemi (5). Andra principer från bästa praxis kan också övervägas.

Tabell 1

Icke uttömmande förteckning över vägledande designprinciper, tillhörande definitioner och exempel på åtgärder vid (re)design

| Designprincip | Definition | Exempel på åtgärder |
| --- | --- | --- |
| Materialeffektivitet | Införliva alla kemikalier eller material som används i en process i slutprodukten eller helt återvinna dem i processen och därigenom använda färre råvaror och generera mindre avfall. | Maximera utbytet under reaktionen för att minska förbrukningen av kemikalier eller material.
  Återvinn mer oreagerade kemikalier eller material.
  Välj material och processer som minimerar avfallsgenereringen.
  Identifiera användningen av kritiska råvaror  (6) i syfte att minimera eller ersätta dem. |
| Minimera användningen av farliga kemikalier eller material | Bevara produkternas funktionalitet samtidigt som användningen av farliga kemikalier eller material minskas eller helt undviks när det är möjligt.
  Använd bästa teknik för att undvika exponering för en kemikalie eller ett material i alla stadier av dess livscykel. | Minska och/eller eliminera farliga kemikalier eller material i produktionsprocesserna.
  Omforma produktionsprocesserna för att minimera användningen av farliga kemikalier/material.
  Eliminera förekomsten av farliga kemikalier eller material i slutprodukterna. |
| Utforma processen för god energieffektivitet | Minimera den energi som används för att producera en kemikalie eller ett material i produktionsprocessen och/eller i leveranskedjan. | Välj eller utveckla (produktions)processer som






  a. | har alternativa och mindre energiintensiva produktions-/separationstekniker, |

Designprincip

Definition

Exempel på åtgärder

Materialeffektivitet

Införliva alla kemikalier eller material som används i en process i slutprodukten eller helt återvinna dem i processen och därigenom använda färre råvaror och generera mindre avfall.

Maximera utbytet under reaktionen för att minska förbrukningen av kemikalier eller material.

Återvinn mer oreagerade kemikalier eller material.

Välj material och processer som minimerar avfallsgenereringen.

Identifiera användningen av kritiska råvaror  (6) i syfte att minimera eller ersätta dem.

Minimera användningen av farliga kemikalier eller material

Bevara produkternas funktionalitet samtidigt som användningen av farliga kemikalier eller material minskas eller helt undviks när det är möjligt.

Använd bästa teknik för att undvika exponering för en kemikalie eller ett material i alla stadier av dess livscykel.

Minska och/eller eliminera farliga kemikalier eller material i produktionsprocesserna.

Omforma produktionsprocesserna för att minimera användningen av farliga kemikalier/material.

Eliminera förekomsten av farliga kemikalier eller material i slutprodukterna.

Utforma processen för god energieffektivitet

Minimera den energi som används för att producera en kemikalie eller ett material i produktionsprocessen och/eller i leveranskedjan.

Välj eller utveckla (produktions)processer som

a.

har alternativa och mindre energiintensiva produktions-/separationstekniker,

| b. | maximerar energiåteranvändningen (t.ex. genom integrering av värmenät och kraftvärme), |
| --- | --- |

b.

maximerar energiåteranvändningen (t.ex. genom integrering av värmenät och kraftvärme),

| c. | har färre produktionssteg, |
| --- | --- |

c.

har färre produktionssteg,

| d. | använder katalysatorer, inbegripet enzymer, |
| --- | --- |

d.

använder katalysatorer, inbegripet enzymer,

| e. | minskar ineffektiviteten och utnyttjar tillgänglig restenergi i processen eller reaktionsvägar vid lägre temperatur. |
| --- | --- |

e.

minskar ineffektiviteten och utnyttjar tillgänglig restenergi i processen eller reaktionsvägar vid lägre temperatur.

Använd förnybara energikällor

Bevara resurserna genom resursslutna kretslopp eller användning av förnybara material och energikällor.

Främja användningen av råvaror som

| a. | är förnybara, |
| --- | --- |

a.

är förnybara,

| b. | är cirkulära, |
| --- | --- |

b.

är cirkulära,

| c. | inte skapar inte konkurrens om marken, |
| --- | --- |

c.

inte skapar inte konkurrens om marken,

| d. | inte har negativ påverkan på den biologiska mångfalden, |
| --- | --- |

d.

inte har negativ påverkan på den biologiska mångfalden,

eller processer som

| a. | använder förnybara energikällor med låga koldioxidutsläpp och som inte har skadliga effekter på den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

a.

använder förnybara energikällor med låga koldioxidutsläpp och som inte har skadliga effekter på den biologiska mångfalden.

Förebygg och undvik farliga utsläpp

Använd teknik för att minimera eller undvika farliga utsläpp eller utsläpp av föroreningar i miljön.

Välj material eller processer som

| a. | minimerar genereringen av farligt avfall och farliga biprodukter, |
| --- | --- |

a.

minimerar genereringen av farligt avfall och farliga biprodukter,

| b. | minimerar genereringen av utsläpp (t.ex. flyktiga organiska föreningar, totalt organiskt kol, försurande och eutrofierande föroreningar samt tungmetaller). |
| --- | --- |

b.

minimerar genereringen av utsläpp (t.ex. flyktiga organiska föreningar, totalt organiskt kol, försurande och eutrofierande föroreningar samt tungmetaller).

Designa för slutet av livscykeln

Designa kemikalier och material så att de, när de har tjänat sitt syfte, bryts ner till kemikalier som inte utgör någon risk för miljön eller för människor.

Designa kemikalier och material på ett sådant sätt att de lämpar sig för återanvändning, avfallsinsamling, sortering och återvinning/återanvändning.

Undvik att använda kemikalier eller material som hindrar slutbehandlingsprocesser, t.ex. återvinning.

Välj material som är

| a. | mer hållbara (längre livslängd och mindre underhåll), |
| --- | --- |

a.

mer hållbara (längre livslängd och mindre underhåll),

| b. | lätta att separera och sortera, |
| --- | --- |

b.

lätta att separera och sortera,

| c. | värdefulla även efter användning (kommersiell efterlivstid), |
| --- | --- |

c.

värdefulla även efter användning (kommersiell efterlivstid),

| d. | fullständigt bionedbrytbara för användningar som oundvikligen leder till utsläpp i miljön eller i avloppsvatten. |
| --- | --- |

d.

fullständigt bionedbrytbara för användningar som oundvikligen leder till utsläpp i miljön eller i avloppsvatten.

Ta hänsyn till hela livscykeln

Använd designprinciperna på hela livscykeln, från råvaruförsörjningskedjan till den uttjänta slutprodukten.

Fundera på

| a. | användning av återanvändbara förpackningar för den kemikalie eller det material som bedöms och för kemikalier eller material i dess distributionskedja, |
| --- | --- |

a.

användning av återanvändbara förpackningar för den kemikalie eller det material som bedöms och för kemikalier eller material i dess distributionskedja,

| b. | energieffektiv logistik (t.ex. minskning av transporterade mängder, byte av transportmedel), |
| --- | --- |

b.

energieffektiv logistik (t.ex. minskning av transporterade mängder, byte av transportmedel),

| c. | minskning av transportavstånden i leveranskedjan. |
| --- | --- |

c.

minskning av transportavstånden i leveranskedjan.

4.   Del 2: Bedömning av säkerhet och hållbarhet

När designprinciperna har förtecknats är nästa del en säkerhets- och hållbarhetsbedömning som består av fyra steg. De första tre stegen omfattar främst olika aspekter av kemikaliers eller materials säkerhet. Dessa tre första steg bygger på kunskap som genererats genom EU:s kemikalielagstiftning, t.ex. Reach-förordningen (EG) nr 1907/2006 (om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier), CLP-förordningen (EG) nr 1272/2008 (om klassificering, märkning och förpackning av ämnen), eller direktiv 89/391/EEG om säkerhet och hälsa, som är anpassad till FoI-tillämpningen av design för säkerhet och hållbarhet. Det fjärde steget omfattar miljöaspekten av hållbarhet. Beroende på hur ramen för säker och hållbar design tillämpas kan det även vara värt att bedöma de socioekonomiska aspekterna av hållbarhet, exempelvis som ett ytterligare komplement till den huvudsakliga säkerhets- och hållbarhetsbedömningen vid framtida tillämpning av ramen.

Även om de fyra stegen presenteras i ordningsföljd kan de utföras parallellt allt eftersom informationen blir tillgänglig vid olika tidpunkter under den berörda kemikaliens eller materialets livscykel och beroende på om det gäller bedömning av nya eller befintliga kemikalier eller material.

Varje steg består av aspekter som kan mätas med hjälp av indikatorer. Indikatorerna bedöms med hjälp av de metoder som föreslås i ramen. Vid tillämpning av ramen kan ett kriterium utgöras av en aspekt med en bedömningsmetod samt ett lägsta tröskelvärde eller målvärde (som kan ligga till grund för ett beslut om kemikaliens eller materialets säkerhet eller hållbarhet). I detta skede finns tröskelvärden för steg 1 tillgängliga eftersom de fastställs i EU:s kemikalielagstiftning om kemikalier (CLP- och Reach-förordningarna).

I detta skede är ramen för säker och hållbar design endast tillämplig på innovationsstadiet för utveckling av kemikalier och material, i enlighet med förklaringen under del 1. Ramen är därmed inte i strid med unionens rättsliga skyldigheter för kemikalier och material.

Steg 1 – Bedömning av faror (inneboende egenskaper)

I detta steg undersöks kemikaliens eller materialets inneboende egenskaper för förståelse av dess faroprofil (7) (hälsofaror, miljöfaror och fysikaliska faror) innan säkerheten bedöms för dess produktion, bearbetning och användning.

Steg 2 – Aspekter på människors hälsa och säkerhet vad gäller tillverkning och bearbetning

I detta steg bedöms hälso- och säkerhetsaspekterna vid produktion och bearbetning av kemikalien eller materialet i fråga. Produktion avser hela produktionsprocessen från råvaruutvinning till tillverkning av kemikalien eller materialet i fråga, inbegripet återvinning eller avfallshantering.

Syftet är att bedöma om produktionen och bearbetningen av kemikalien eller materialet i fråga utgör någon risk för arbetstagarna i enlighet med, eller bortom, EU:s arbetsmiljödirektiv.

Steg 3 – Aspekter på människors hälsa och miljöaspekter vid den slutliga tillämpningen

I detta steg bedöms farorna och riskerna med den slutliga tillämpningen av kemikalien eller materialet i fråga. Det omfattar användarspecifik exponering för kemikalien eller materialet och tillhörande risker.

Syftet är att bedöma om användning av en kemikalie eller ett material i den slutliga tillämpningen utgör någon risk för människors hälsa eller för miljön.

Steg 4 – Bedömning av miljömässig hållbarhet

I det fjärde steget beaktas miljöhållbarhetseffekter under hela livscykeln för kemikalier/material genom en livscykelanalys som omfattar bedömning av flera påverkanskategorier, såsom klimatförändringar och resursanvändning. Toxicitet och ekotoxicitet beaktas också i detta steg och avser effekter som orsakas av utsläpp under hela livscykeln till människor och till miljön via delar av miljön (t.ex. mark, vatten luft) inbegripet mobilitet mellan delarna, och inte genom direkt exponering (som ingår i steg 3).

| 1) | Farliga egenskaper hos kemikalien eller materialet i fråga |
| --- | --- |

1)

Farliga egenskaper hos kemikalien eller materialet i fråga

Image 7

| 2) | Aspekter på människors hälsa och säkerhet vad gäller tillverkning och bearbetning |
| --- | --- |

2)

Aspekter på människors hälsa och säkerhet vad gäller tillverkning och bearbetning

Image 8

| 3) | Faror och risker med den slutliga tillämpningen av kemikalien eller materialet i fråga. |
| --- | --- |

3)

Faror och risker med den slutliga tillämpningen av kemikalien eller materialet i fråga.

Image 9

| 4) | Miljöpåverkan under kemikaliens eller materialets hela livscykel |
| --- | --- |

4)

Miljöpåverkan under kemikaliens eller materialets hela livscykel

Image 10

Figur 2: Illustration av säkerhets- och hållbarhetsaspekter på kemikalier eller material som omfattas av säkerhets- och hållbarhetsbedömningen. Färgade rutor visar vilket livscykelstadium som omfattas. Den röda pricken avser den kemikalie eller det material som bedöms, medan de gula och grå prickarna avser alla andra ämnen som släpps ut under dess livscykel (t.ex. andra toxiska kemikalier som släpps ut vid extraktion av råmaterialet eller som resultat av energi som används i produktionsprocessen).

4.1   Farobedömning (steg 1)

I EU:s lagstiftning om kemikalier (Reach- och CLP-förordningarna) delas kemiska faror in i hälsofaror, miljöfaror och fysikaliska faror. Dessa faror är vidare indelade i faroklasser och farokategorier, vilka ingår i farobedömningen. Syftet är att fastställa kriterier för säker och hållbar design med avseende på kemikaliers och materials inneboende egenskaper som kan ha skadliga effekter på människor eller på miljön. Detta bygger på de faroklasser och farokategorier som fastställs i CLP-förordningen. Bedömningen av säker och hållbar design är frivillig och kopplad till forsknings- och innovationsverksamhet. Tillämpningsområdet kan därför vara bredare än det som omfattas av förordningarna. De tre huvudsakliga farokategorierna är följande:

| 1. | Inneboende farliga egenskaper som är relevanta för människors hälsa (hälsofaror). |
| --- | --- |

1.

Inneboende farliga egenskaper som är relevanta för människors hälsa (hälsofaror).

| 2. | Inneboende farliga egenskaper som är relevanta för miljön (miljöfaror). |
| --- | --- |

2.

Inneboende farliga egenskaper som är relevanta för miljön (miljöfaror).

| 3. | Farliga fysikaliska egenskaper (fysikaliska faror). |
| --- | --- |

3.

Farliga fysikaliska egenskaper (fysikaliska faror).

Klassificeringen av farliga egenskaper vad gäller säker och hållbar design är nära förknippad med relevanta EU-initiativ, t.ex. kemikaliestrategin för hållbarhet (8), förslaget till förordning om hållbara produkter (9) och EU:s hållbara finansiering (10). De klassificeringskriterier för ämnen och blandningar som fastställs i CLP-förordningen måste konsulteras för all närmare information om bedömningsmetoderna.

I förordningen om testmetoder (11) fastställs de testmetoder som ska användas för att ta fram data för farobedömningen och metoderna bygger i stor utsträckning på OECD:s riktlinjer för testning av kemikalier (12), som utgör ett av de viktigaste verktygen globalt för bedömning av kemikaliers potentiella skadliga effekter på människors hälsa och miljön. De metoder som rekommenderas för att bedöma de farliga egenskaperna finns dessutom med i Echas vägledning om tillämpningen av CLP-kriterierna (13), vilket stöder CLP-kriterierna för farliga egenskaper. Ytterligare stöd för bedömningsmetoderna finns i Europeiska kemikaliemyndighetens (Echa) vägledning om informationskrav och kemikaliesäkerhetsbedömning (14), i vilken informationskraven beskrivs och hur de ska uppfyllas i enlighet med Reach-förordningen. Vid klassificering för en bedömning av säker och hållbar design kan ytterligare faroklasser övervägas redan nu, såsom långlivad, bioackumulerande och toxisk (PBT), mycket långlivad och mycket bioackumulerande (vPvB), långlivad, mobil och toxisk (PMT), mycket långlivad och mycket mobil (vPvM) samt hormonstörande. Även om dessa faroklasser ännu inte finns i CLP-förordningen kan utkasten till kriterier som håller på att utarbetas tillämpas redan nu.

För bedömningen av aspekterna i tabell 2 (15) föreslås en stegvis metod beroende på vilka data som finns tillgängliga. Eftersom den tillgängliga informationen för nyutvecklade kemikalier eller material kan vara begränsad i början av processen är en stegvis metod fördelaktig för att kunna karakterisera faror så tidigt som möjligt i innovationsskedet (dvs. vid design av kemikalien eller materialet) genom att till exempel använda nya metoder för att generera data och kunskap. En stegvis metod gör det möjligt att identifiera misstänkt farliga kemikalier eller material tidigt i innovationsprocessen och därmed fatta välgrundade beslut (t.ex. ytterligare bedömning av faran, utfasning av ämnet, begära mer data under kemikaliens eller materialets livscykel). Höghastighetsscreening, datorbaserade modeller, jämförelse med andra ämnen (read-across) och andra alternativa metoder bör användas inledningsvis så att endast de mest lovande kandidaterna (de minst farliga kemikalierna eller materialen) testas på de högre stegen i enlighet med lagstadgade krav för kemikalier som ska släppas ut på marknaden. Om bedömningen gäller en befintlig kemikalie (t.ex. en som redan finns på marknaden) bör nya metoder användas för att åtgärda eventuella brister i de data som behövs för att uppfylla informationskraven för aspekterna i tabell 2. En genomgång av tillgängliga forskningsdata bör också göras innan beslut fattas om behovet av ytterligare studier, särskilt sådana som omfattar försöksdjur.

Tabell 2

Förteckning över aspekter (farliga egenskaper) som är relevanta för steg 1

| Gruppdefinition | Hälsofaror | Miljöfaror | Fysikaliska faror |
| --- | --- | --- | --- |
| Grupp A:

  Omfattar de mest skadliga ämnena (enligt kemikaliestrategin för hållbarhet), bland annat ämnen som inger mycket stora betänkligheter (SVHC-ämnen) (dvs. ämnen som uppfyller kriterierna i artikel 57 a–f i Reach-förordningen) och som identifierats i enlighet med artikel 59.1 i Reach-förordningen (16), (17) | — | Cancerframkallande, kat. 1A och 1B |

Gruppdefinition

Hälsofaror

Miljöfaror

Fysikaliska faror

Grupp A:

Omfattar de mest skadliga ämnena (enligt kemikaliestrategin för hållbarhet), bland annat ämnen som inger mycket stora betänkligheter (SVHC-ämnen) (dvs. ämnen som uppfyller kriterierna i artikel 57 a–f i Reach-förordningen) och som identifierats i enlighet med artikel 59.1 i Reach-förordningen (16), (17)

—

Cancerframkallande, kat. 1A och 1B

| — | Mutagenitet i könsceller, kat. 1A och 1B |
| --- | --- |

—

Mutagenitet i könsceller, kat. 1A och 1B

| — | Reproduktions-/utvecklingstoxicitet, kat. 1A och 1B |
| --- | --- |

—

Reproduktions-/utvecklingstoxicitet, kat. 1A och 1B

| — | Hormonstörande, kat. 1 (hälsofara för människor) |
| --- | --- |

—

Hormonstörande, kat. 1 (hälsofara för människor)

| — | Luftvägssensibiliserande, kat. 1 |
| --- | --- |

—

Luftvägssensibiliserande, kat. 1

| — | Specifik organtoxicitet – upprepad exponering (STOT-RE), kat. 1, inklusive immuntoxicitet och neurotoxicitet |
| --- | --- |

—

Specifik organtoxicitet – upprepad exponering (STOT-RE), kat. 1, inklusive immuntoxicitet och neurotoxicitet

| — | Långlivade, bioackumulerande och toxiska/mycket långlivade och mycket bioackumulerande ämnen (PBT/vPvB-ämnen) |
| --- | --- |

—

Långlivade, bioackumulerande och toxiska/mycket långlivade och mycket bioackumulerande ämnen (PBT/vPvB-ämnen)

| — | Långlivade, mobila och toxiska/mycket långlivade och mycket mobila ämnen (PMT/vPvB-ämnen) (18) |
| --- | --- |

—

Långlivade, mobila och toxiska/mycket långlivade och mycket mobila ämnen (PMT/vPvB-ämnen) (18)

| — | Hormonstörande, kat. 1 (miljöfara) |
| --- | --- |

—

Hormonstörande, kat. 1 (miljöfara)

Grupp B:

Omfattar ämnen som inger betänkligheter enligt beskrivningen i kemikaliestrategin för hållbarhet och definitionen i artikel 2.28 i förslaget om ekodesign för hållbara produkter (19), men som inte ingår i grupp A

| — | Hudsensibiliserande, kat. 1 |
| --- | --- |

—

Hudsensibiliserande, kat. 1

| — | Cancerframkallande, kat. 2 |
| --- | --- |

—

Cancerframkallande, kat. 2

| — | Mutagenitet i könsceller, kat. 2 |
| --- | --- |

—

Mutagenitet i könsceller, kat. 2

| — | Reproduktions-/utvecklingstoxiskt, kat. 2 |
| --- | --- |

—

Reproduktions-/utvecklingstoxiskt, kat. 2

| — | Specifik organtoxicitet – upprepad exponering (STOT RE), kat. 2






  — | Specifik organtoxicitet – enstaka exponering (STOT SE), kat. 1 och 2 |
| --- | --- | --- |

—

Specifik organtoxicitet – upprepad exponering (STOT RE), kat. 2

—

Specifik organtoxicitet – enstaka exponering (STOT SE), kat. 1 och 2

| — | Hormonstörande, kat. 2 (hälsofara för människor) |
| --- | --- |

—

Hormonstörande, kat. 2 (hälsofara för människor)

| — | Farligt för ozonskiktet |
| --- | --- |

—

Farligt för ozonskiktet

| — | Kronisk miljötoxicitet (kronisk akvatisk toxicitet) |
| --- | --- |

—

Kronisk miljötoxicitet (kronisk akvatisk toxicitet)

| — | Hormonstörande, kat. 2 (miljöfara) |
| --- | --- |

—

Hormonstörande, kat. 2 (miljöfara)

Grupp C:

Omfattar övriga faroklasser som inte ingår i grupp A eller B

| — | Akut toxicitet |
| --- | --- |

—

Akut toxicitet

| — | Frätande på huden |
| --- | --- |

—

Frätande på huden

| — | Hudirritation |
| --- | --- |

—

Hudirritation

| — | Allvarlig ögonskada/ögonirritation |
| --- | --- |

—

Allvarlig ögonskada/ögonirritation

| — | Fara vid aspiration (kat. 1) |
| --- | --- |

—

Fara vid aspiration (kat. 1)

| — | Specifik organtoxicitet – enstaka exponering (STOT SE), kat. 3 |
| --- | --- |

—

Specifik organtoxicitet – enstaka exponering (STOT SE), kat. 3

| — | Kronisk miljötoxicitet (kronisk akvatisk toxicitet) |
| --- | --- |

—

Kronisk miljötoxicitet (kronisk akvatisk toxicitet)

| — | Explosivt |
| --- | --- |

—

Explosivt

| — | Brandfarliga gaser, vätskor och fasta ämnen |
| --- | --- |

—

Brandfarliga gaser, vätskor och fasta ämnen

| — | Oxiderande gaser, vätskor och fasta ämnen |
| --- | --- |

—

Oxiderande gaser, vätskor och fasta ämnen

| — | Gaser under tryck |
| --- | --- |

—

Gaser under tryck

| — | Självreaktivt |
| --- | --- |

—

Självreaktivt

| — | Pyrofora vätskor och fast ämnen |
| --- | --- |

—

Pyrofora vätskor och fast ämnen

| — | Självupphettande |
| --- | --- |

—

Självupphettande

| — | Utvecklar brandfarlig gas vid kontakt med vatten |
| --- | --- |

—

Utvecklar brandfarlig gas vid kontakt med vatten

| — | Organiska peroxider |
| --- | --- |

—

Organiska peroxider

| — | Frätande egenskaper |
| --- | --- |

—

Frätande egenskaper

| — | Okänsliggjorda explosiva ämnen |
| --- | --- |

—

Okänsliggjorda explosiva ämnen

4.2   Aspekter på människors hälsa och säkerhet vad gäller tillverkning och bearbetning (steg 2)

Aspekterna som ingår i detta steg rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen vid produktion och bearbetning av en kemikalie eller ett material. Risken bör uppskattas som en kombination av farorna med kemikalien eller materialet, exponering vid de olika processerna och befintliga åtgärder för riskhantering.

För denna del av bedömningen är det viktigt att identifiera alla produktions- och bearbetningssteg, de ämnen som används vid vart och ett av dem (t.ex. ingångskemikalier eller -material, processämnen), de ämnen som kan produceras under processerna (flyktiga organiska föreningar, biprodukter etc.) och identifiera deras farlighet och risker för arbetstagarna. Driftförhållandena (hur ämnet används i processen, huruvida bearbetningen är sluten eller öppen, koncentrationen av ämnet vid beredningen) tillsammans med utsläppspotentialen (flyktighet, dammbildning, fugacitet, temperatur, tryck) samt befintliga åtgärder för riskhantering (t.ex. lokal frånluftsventilation) avgör sannolikheten för att arbetstagare ska exponeras och den potentiella exponeringsvägen (inandning, via huden, oralt intag).

Liksom i steg 1 kan en stegvis metod användas, beroende på tillgången till data.

Det finns olika kvalitativa/förenklade modeller tillgängliga (så kallade modeller för control-banding) för bedömning av säkerhet och riskhantering på arbetsplatsen. Dessa modeller är utformade för att karakterisera risken på arbetsplatsen med hjälp av en grundläggande metod (Tier 1), om hela den uppsättning data som krävs för att göra en kvantitativ bedömning inte är tillgänglig. Modellerna bygger på att poäng eller nivåer tilldelas vissa av följande variabler, som ska beaktas vid riskkarakteriseringen:

| — | Kemikaliernas farlighet. |
| --- | --- |

—

Kemikaliernas farlighet.

| — | Exponeringens frekvens och varaktighet. |
| --- | --- |

—

Exponeringens frekvens och varaktighet.

| — | Mängden av kemikalien eller materialet i fråga som används eller förekommer. |
| --- | --- |

—

Mängden av kemikalien eller materialet i fråga som används eller förekommer.

| — | Fysikaliska egenskaper hos kemikalien eller materialet i fråga, såsom flyktighet eller dammbildning. |
| --- | --- |

—

Fysikaliska egenskaper hos kemikalien eller materialet i fråga, såsom flyktighet eller dammbildning.

| — | Driftförhållanden. |
| --- | --- |

—

Driftförhållanden.

| — | Typen av befintliga åtgärder för riskhantering. |
| --- | --- |

—

Typen av befintliga åtgärder för riskhantering.

Det finns två slags modeller: modeller som uppskattar den potentiella exponeringsrisken (dessa omfattar inte de vidtagna förebyggande åtgärder som indatavariabel) och modeller som uppskattar den förväntade exponeringsrisken (de uppskattar den slutliga risken, med beaktande av eventuella förebyggande åtgärder, om sådana vidtagits).

Resultatet är en kategorisering i olika risknivåer i syfte att avgöra om risken är godtagbar och, om det behövs, vilka typer av förebyggande åtgärder som måste vidtas.

Bland de rekommenderade bedömningsverktygen för steg 2 finns det verktyg med riktad riskbedömning i flera steg som utvecklats av Europeiska centrumet för ekotoxikologi och kemiska ämnens toxikologi (ECETOC). ECETOC TRA (20) har utvecklats för att underlätta registrering av kemikalier i enlighet med Reach-förordningen och används i stor utsträckning av industrin, och är känd av små och medelstora företag. Vid användning av detta verktyg rekommenderas Echas vägledning (kapitel R12 Användningsbeskrivning) (21) för att fastställa kemikaliens eller materialets användning i olika stadier, eftersom den vägledningen används som referens i verktyget. Även andra modeller och verktyg är tillgängliga, t.ex. Chesar (22) (som också är relevant för steg 3 där mer information finns), Internationella arbetsorganisationens (ILO) modell (23), den tyska German Hazardous Substances Column Model med stöd av verktyget Easy-to-use Workplace Control Scheme for Hazardous Substances
   (24), INRS-modellen (25), den nederländska Stoffenmanager-modellen (26) eller den belgiska REGETOX-modellen (27).

Exempel på relevanta aspekter och indikatorer som ska bedömas i steg 2 anges i tabell 3. Dessa är anpassningar från den tyska modellen German Hazardous Substance Column Model som utvecklats av Tysklands nationella institut för säkerhet och hälsa (BauA) (28). För fallet kroniska hälsofaror för människor är de kopplade till grupperingen av faroklasser i steg 1. Den tyska modellen har i första hand utvecklats för att stödja bedömning vid ersättning av farliga ämnen men metoden kan anpassas för andra syften med användning av samma information.

Tabell 3

Exempel på aspekter och indikatorer som är relevanta för steg 2, anpassade från den tyska kolumnmodellen, German Hazardous Substances Column Model.

| Aspekt | Underaspekter och indikatorer |
| --- | --- |
| Akuta hälsofaror | Kroniska hälsofaror | Fysikaliska egenskaper | Faror orsakade av utsläpp | Processrelaterat riskbidrag |
| Process med mycket hög risk | — | Akut toxiska ämnen eller blandningar, kat. 1 eller 2 (H300, H310, H330) |

Aspekt

Underaspekter och indikatorer

Akuta hälsofaror

Kroniska hälsofaror

Fysikaliska egenskaper

Faror orsakade av utsläpp

Processrelaterat riskbidrag

Process med mycket hög risk

—

Akut toxiska ämnen eller blandningar, kat. 1 eller 2 (H300, H310, H330)

| — | Ämnen eller blandningar som vid kontakt med syror frisätter mycket giftiga gaser (EUH032) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som vid kontakt med syror frisätter mycket giftiga gaser (EUH032)

| — | Hälsofaror liknande grupp A i steg 1 |
| --- | --- |

—

Hälsofaror liknande grupp A i steg 1

| — | Instabila explosiva ämnen eller blandningar (H200) |
| --- | --- |

—

Instabila explosiva ämnen eller blandningar (H200)

| — | Explosiva ämnen, blandningar eller föremål, avsnitt 1.1 (H201), 1.2 (H202), 1.3 (H203), 1.4 (H204), 1.5 (H205) och 1.6 (ingen farofras) |
| --- | --- |

—

Explosiva ämnen, blandningar eller föremål, avsnitt 1.1 (H201), 1.2 (H202), 1.3 (H203), 1.4 (H204), 1.5 (H205) och 1.6 (ingen farofras)

| — | Brandfarliga gaser, kat. 1A (H220, H230, H231, H232) och kat. 1B och 2 (H221) |
| --- | --- |

—

Brandfarliga gaser, kat. 1A (H220, H230, H231, H232) och kat. 1B och 2 (H221)

| — | Pyrofora gaser (H232) |
| --- | --- |

—

Pyrofora gaser (H232)

| — | Brandfarliga vätskor, kat. 1 (H224) |
| --- | --- |

—

Brandfarliga vätskor, kat. 1 (H224)

| — | Självreaktiva ämnen eller blandningar, typ A (H240) och typ B (H241) |
| --- | --- |

—

Självreaktiva ämnen eller blandningar, typ A (H240) och typ B (H241)

| — | Organiska peroxider, typ A (H240) och typ B (H241) |
| --- | --- |

—

Organiska peroxider, typ A (H240) och typ B (H241)

| — | Pyrofora vätskor eller fasta ämnen, kat. 1 (H250) |
| --- | --- |

—

Pyrofora vätskor eller fasta ämnen, kat. 1 (H250)

| — | Ämnen eller blandningar som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga gaser, kat. 1 (H260) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga gaser, kat. 1 (H260)

| — | Oxiderande vätskor eller fasta ämnen, kat. 1 (H271) |
| --- | --- |

—

Oxiderande vätskor eller fasta ämnen, kat. 1 (H271)

| — | Gaser |
| --- | --- |

—

Gaser

| — | Vätskor med ett ångtryck > 250 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Vätskor med ett ångtryck > 250 hPa (mbar)

| — | Dammbildande fasta ämnen |
| --- | --- |

—

Dammbildande fasta ämnen

| — | Öppen process |
| --- | --- |

—

Öppen process

| — | Möjlighet till direkt hudkontakt |
| --- | --- |

—

Möjlighet till direkt hudkontakt

| — | Storskalig användning |
| --- | --- |

—

Storskalig användning

| — | Öppen konstruktion eller delvis öppen konstruktion, naturlig ventilation |
| --- | --- |

—

Öppen konstruktion eller delvis öppen konstruktion, naturlig ventilation

Högriskprocess

| — | Akut toxiska ämnen eller blandningar, kat. 3 (H301, H311, H331) |
| --- | --- |

—

Akut toxiska ämnen eller blandningar, kat. 3 (H301, H311, H331)

| — | Ämnen eller blandningar som är giftiga vid kontakt med ögonen (EUH070) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som är giftiga vid kontakt med ögonen (EUH070)

| — | Ämnen eller blandningar som vid kontakt med vatten eller syror frisätter giftiga gaser (EUH029, EUH031) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som vid kontakt med vatten eller syror frisätter giftiga gaser (EUH029, EUH031)

| — | Ämnen och blandningar med specifik organtoxicitet (enstaka exponering), kat. 1: organskador (H370) |
| --- | --- |

—

Ämnen och blandningar med specifik organtoxicitet (enstaka exponering), kat. 1: organskador (H370)

| — | Hudsensibiliserande ämnen eller blandningar (H317 |
| --- | --- |

—

Hudsensibiliserande ämnen eller blandningar (H317

| — | Ämnen eller blandningar som sensibiliserar andningsorganen (H334, Sa) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som sensibiliserar andningsorganen (H334, Sa)

| — | Ämnen eller blandningar som är frätande på huden, kat. 1, 1A (H314) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som är frätande på huden, kat. 1, 1A (H314)

| — | Hälsofaror liknande grupp B i steg 1 |
| --- | --- |

—

Hälsofaror liknande grupp B i steg 1

| — | Aerosoler, kat. 1 (H222 och H229) |
| --- | --- |

—

Aerosoler, kat. 1 (H222 och H229)

| — | Brandfarliga vätskor, kat. 2 (H225) |
| --- | --- |

—

Brandfarliga vätskor, kat. 2 (H225)

| — | Brandfarliga fasta ämnen, kat. 1 (H228) |
| --- | --- |

—

Brandfarliga fasta ämnen, kat. 1 (H228)

| — | Självreaktiva ämnen eller blandningar, typ C och typ D (H242) |
| --- | --- |

—

Självreaktiva ämnen eller blandningar, typ C och typ D (H242)

| — | Organiska peroxider, typ C och typ D (H242) |
| --- | --- |

—

Organiska peroxider, typ C och typ D (H242)

| — | Självupphettande ämnen och blandningar, kat. 1 (H251) |
| --- | --- |

—

Självupphettande ämnen och blandningar, kat. 1 (H251)

| — | Ämnen eller blandningar som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga gaser, kat. 2 (H261) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga gaser, kat. 2 (H261)

| — | Oxiderande gaser, kat. 1 (H270) |
| --- | --- |

—

Oxiderande gaser, kat. 1 (H270)

| — | Oxiderande vätskor eller fasta ämnen, kat. 2 (H272) |
| --- | --- |

—

Oxiderande vätskor eller fasta ämnen, kat. 2 (H272)

| — | Okänsliggjorda explosiva ämnen, kat. 1 (H206) och kat. 2 (H207) |
| --- | --- |

—

Okänsliggjorda explosiva ämnen, kat. 1 (H206) och kat. 2 (H207)

| — | Ämnen och blandningar med vissa egenskaper (EUH001, EUH014, EUH018, EUH019, EUH044) |
| --- | --- |

—

Ämnen och blandningar med vissa egenskaper (EUH001, EUH014, EUH018, EUH019, EUH044)

| — | Vätskor med ett ångtryck på 50–250 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Vätskor med ett ångtryck på 50–250 hPa (mbar)

| — | Delvis öppen design, processrelaterad öppning med enkel extraktion, öppen med enkel extraktion |
| --- | --- |

—

Delvis öppen design, processrelaterad öppning med enkel extraktion, öppen med enkel extraktion

Mediumriskprocess

| — | Akut toxiska ämnen eller blandningar, kat. 4 (H302, H312, H332) |
| --- | --- |

—

Akut toxiska ämnen eller blandningar, kat. 4 (H302, H312, H332)

| — | Ämnen och blandningar med specifik organtoxicitet (enstaka exponering), kat. 2: Möjliga organskador (H371) |
| --- | --- |

—

Ämnen och blandningar med specifik organtoxicitet (enstaka exponering), kat. 2: Möjliga organskador (H371)

| — | Ämnen eller blandningar som är frätande på huden, kat. 1B, 1C (H314) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som är frätande på huden, kat. 1B, 1C (H314)

| — | Ämnen eller blandningar som kan orsaka ögonskador (H318) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som kan orsaka ögonskador (H318)

| — | Ämnen eller blandningar som är frätande på andningsorganen (EUH071) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som är frätande på andningsorganen (EUH071)

| — | Icke-toxiska gaser som kan orsaka kvävning genom att tränga undan luft (t.ex. kvävgas) |
| --- | --- |

—

Icke-toxiska gaser som kan orsaka kvävning genom att tränga undan luft (t.ex. kvävgas)

| — | Hälsofarlighet liknande grupp C i steg 1, med undantag för dem som förtecknas under ”akut hälsofarlighet” (vänstra kolumnen). |
| --- | --- |

—

Hälsofarlighet liknande grupp C i steg 1, med undantag för dem som förtecknas under ”akut hälsofarlighet” (vänstra kolumnen).

| — | Aerosoler, kat. 2 (H223 och H229) |
| --- | --- |

—

Aerosoler, kat. 2 (H223 och H229)

| — | Brandfarliga vätskor, kat. 3 (H226) |
| --- | --- |

—

Brandfarliga vätskor, kat. 3 (H226)

| — | Brandfarliga fasta ämnen, kat. 2 (H228) |
| --- | --- |

—

Brandfarliga fasta ämnen, kat. 2 (H228)

| — | Självreaktiva ämnen eller blandningar, typ E och typ F (H242) |
| --- | --- |

—

Självreaktiva ämnen eller blandningar, typ E och typ F (H242)

| — | Organiska peroxider, typ E och typ F (H242) |
| --- | --- |

—

Organiska peroxider, typ E och typ F (H242)

| — | Självupphettande ämnen och blandningar, kat. 2 (H252) |
| --- | --- |

—

Självupphettande ämnen och blandningar, kat. 2 (H252)

| — | Ämnen eller blandningar som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga gaser, kat. 3 (H261) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga gaser, kat. 3 (H261)

| — | Oxiderande vätskor eller fasta ämnen, kat. 3 (H272) |
| --- | --- |

—

Oxiderande vätskor eller fasta ämnen, kat. 3 (H272)

| — | Gaser under tryck (H280, H281) |
| --- | --- |

—

Gaser under tryck (H280, H281)

| — | Frätande på metaller (H290) |
| --- | --- |

—

Frätande på metaller (H290)

| — | Okänsliggjorda explosiva ämnen, kat. 3 (H207) och kat. 4 (H208) |
| --- | --- |

—

Okänsliggjorda explosiva ämnen, kat. 3 (H207) och kat. 4 (H208)

| — | Vätskor med ett ångtryck på 10–50 hPa (mbar), med undantag för vatten |
| --- | --- |

—

Vätskor med ett ångtryck på 10–50 hPa (mbar), med undantag för vatten

| — | Sluten bearbetning med möjlighet för exponering, t.ex. vid fyllning, provtagning eller rengöring |
| --- | --- |

—

Sluten bearbetning med möjlighet för exponering, t.ex. vid fyllning, provtagning eller rengöring

| — | Sluten design, ej säkerställd täthet, delvis öppen design med effektiv extraktion |
| --- | --- |

—

Sluten design, ej säkerställd täthet, delvis öppen design med effektiv extraktion

Lågriskprocess

| — | Hudirriterande ämnen eller blandningar (H315) |
| --- | --- |

—

Hudirriterande ämnen eller blandningar (H315)

| — | Ögonirriterande ämnen eller blandningar (H319) |
| --- | --- |

—

Ögonirriterande ämnen eller blandningar (H319)

| — | Hudskador vid arbete i fukt |
| --- | --- |

—

Hudskador vid arbete i fukt

| — | Ämnen eller blandningar med aspirationsrisk (H304) |
| --- | --- |

—

Ämnen eller blandningar med aspirationsrisk (H304)

| — | Åmnen eller blandningar som orsakar hudskador (EUH066) |
| --- | --- |

—

Åmnen eller blandningar som orsakar hudskador (EUH066)

| — | Ämnen och blandningar med specifik organtoxicitet (enstaka exponering), kat. 3: irriterande på andningsorganen (H335) |
| --- | --- |

—

Ämnen och blandningar med specifik organtoxicitet (enstaka exponering), kat. 3: irriterande på andningsorganen (H335)

| — | Ämnen och blandningar med specifik organtoxicitet (enstaka exponering), kat. 3: dåsighet, yrsel (H336) |
| --- | --- |

—

Ämnen och blandningar med specifik organtoxicitet (enstaka exponering), kat. 3: dåsighet, yrsel (H336)

| — | Ämnen som är kroniskt skadliga på annat sätt (ingen farofras) |
| --- | --- |

—

Ämnen som är kroniskt skadliga på annat sätt (ingen farofras)

| — | Aerosoler, kat. 3 (H229 utom H222, H223) |
| --- | --- |

—

Aerosoler, kat. 3 (H229 utom H222, H223)

| — | Icke lättantändliga ämnen eller blandningar (flampunkt > 60 ... 100 °C, ingen farofras) |
| --- | --- |

—

Icke lättantändliga ämnen eller blandningar (flampunkt > 60 ... 100 °C, ingen farofras)

| — | Självreaktiva ämnen/blandningar, typ G (ingen farofras) |
| --- | --- |

—

Självreaktiva ämnen/blandningar, typ G (ingen farofras)

| — | Organiska peroxider, typ G (ingen farofras) |
| --- | --- |

—

Organiska peroxider, typ G (ingen farofras)

| — | Vätskor med ett ångtryck på 2–10 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Vätskor med ett ångtryck på 2–10 hPa (mbar)

| — | Sluten design, säkerställd täthet, delvis sluten design med integrerad extraktion, delvis öppen design med högeffektiv extraktion |
| --- | --- |

—

Sluten design, säkerställd täthet, delvis sluten design med integrerad extraktion, delvis öppen design med högeffektiv extraktion

Försumbar risk

Ämnen som inte inger betänkligheter i fråga om inneboende farliga egenskaper enligt steg 1 (dvs. klassificeras inte i grupp A, B eller C)

| — | Vätskor med ett ångtryck < 2 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Vätskor med ett ångtryck < 2 hPa (mbar)

| — | Icke dammbildande fasta ämnen |
| --- | --- |

—

Icke dammbildande fasta ämnen

4.3   Aspekter på människors hälsa och miljöaspekter vid den slutliga tillämpningen (steg 3)

I detta steg bedöms miljöpåverkan vid tillämpning av kemikalien eller materialet i fråga. Liksom i steg 2 är det användningsförhållandena som kommer att avgöra sannolikheten för exponering för kemikalien eller materialet samt de potentiella exponeringsvägarna (alla relevanta spridningsvägar) och därmed tillhörande toxiska effekter på människors hälsa, inbegripet exponering under hela livstiden och miljöfaktorer (t.ex. från kosmetiska produkter som sköljs ur, såsom schampo, som i slutändan hamnar i avloppsvatten från avloppsreningsverk).

Risken karakteriseras som en kombination av farorna med kemikalien eller materialet och bedömningen av den uppskattade faroexponeringen på människors hälsa och miljön vid tillämpning av kemikalien eller materialet i fråga.

Information om kemikaliens eller materialets inneboende egenskaper är nödvändig för säkerhetsbedömningen och omfattar huvudsakligen samma farliga egenskaper som avses i steg 1: fysikaliska faror, miljöfaror och hälsofaror.

Information om andra fysikalisk-kemiska egenskaper behövs också för att identifiera nedbrytningen av kemikalien eller materialet i fråga, uppskatta exponeringen och identifiera exponeringsvägarna samt för att karakterisera risken (t.ex. egenskaper som kemikaliens eller materialets fysiska form och ångtryck som är relevanta för människors hälsa, eller vattenlösligheten och fördelningskoefficienten oktanol/vatten (log Kow) som är relevanta för miljön).

För att uppskatta exponeringen är det särskilt viktigt att identifiera/beskriva tillämpningen av kemikalien eller materialet i fråga och definiera användningsförhållandena genom att tillhandahålla information om exponeringens frekvens och varaktighet, mängden av den kemikalie eller det material som används eller som förekommer vid tillämpningen, användningsvillkoren för kemikalien eller materialet samt bruksanvisningen. Om kemikalien eller materialet har flera användningsområden bör helst de olika exponeringsvägarna beaktas.

Liksom i de tidigare stegen kan metoden optimeras beroende på om det gäller bedömning av nya eller befintliga kemikalier eller material, och på vilka data som finns tillgängliga.

Liksom i steg 2 rekommenderas att Echas vägledning (kapitel R12 Användningsbeskrivning21) används som utgångspunkt för att definiera användningen av kemikalien eller materialet i fråga i detta steg. I kapitel R12 finns förteckningar över produktkategorier och varukategorier och många verktyg för att uppskatta exponering, t.ex. ECETOC TRA20; använd dessa beskrivningskategorier som underlag för bedömning av exponering och säkerhet.

Verktyget för bedömning och rapportering av kemikaliesäkerhet (Chesar)22 är ett annat verktyg som rekommenderas för säkerhetsbedömning av kemikalien/materialet. Verktyget utvecklades av Echa för att hjälpa företag att utarbeta kemikaliesäkerhetsrapporter och exponeringsscenarier på ett strukturerat, harmoniserat, transparent och effektivt sätt. Detta inbegriper rapportering av ämnesrelaterade data (relevanta fysikalisk-kemiska data, nedbrytningsdata och farodata), beskrivning av ämnets användning, en exponeringsbedömning inklusive identifiering av villkoren för säker användning, tillhörande exponeringsuppskattningar och demonstration av riskkontroll. För exponeringsbedömningen ingår ett antal verktyg för exponeringsuppskattning i Chesar: verktyget ECETOC TRA för uppskattning av arbetstagares och konsumenters exponering, samt EUSES för uppskattning av miljöexponering. Dessa verktyg kräver de förväntade användningsförhållandena som indata. I användningskartor, som utvecklas av industrisektorerna, samlas information om användning och användningsvillkor för kemikalierna i deras sektor på ett harmoniserat och strukturerat sätt. De innehåller de parametrar som behövs som indata för bedömning av arbetstagares exponering (SWED), för bedömning av konsumenters exponering (SCED) och för bedömning av miljöexponering (SPERC). Befintliga användningskartor finns tillgängliga i Chesar-format på https://www.echa.europa.eu/csr-es-roadmap/use-maps/use-maps-library. Det är också möjligt att dokumentera exponeringsuppskattningar som erhållits från andra verktyg eller uppmätta exponeringsdata i Chesar. För vissa verktyg, som t.ex. ConsExpo29, kan resultaten exporteras direkt till Chesar.

Liksom i steg 2 kan även verktyg för högre nivåer användas, t.ex. ConsExpo (29) eller sektorspecifika verktyg som utvecklats av industrin för att bedöma specifika produkttyper och varor, om nödvändiga data är tillgängliga för att göra detta.

4.4   Bedömning av miljömässig hållbarhet (steg 4)

Detta steg omfattar bedömningen av miljöhållbarhetsaspekterna för kemikalien eller materialet i fråga, med fokus på dess miljöpåverkan i hela värdekedjan.

För att bedöma den miljömässiga hållbarheten för kemikalien eller materialet i fråga måste det göras en funktionsbaserad livscykelanalys som omfattar hela livscykeln. Om den nya kemikalien eller det nya materialet har flera möjliga användningar, eller kan produceras med hjälp av flera produktionsvägar, måste det göra olika livscykelanalyser för varje produktionsväg, användning och slut av livscykeln. Helst bör livscykelanalyserna av kemikaliens eller materialets olika användningar genomföras enligt samma modelleringsprinciper, för att säkerställa harmonisering och göra det möjligt att jämföra resultaten. Det rekommenderas därför att metoden för produkters miljöavtryck30 används som vägledning för livscykelanalysen när det är möjligt.

Det rekommenderas att bedömningsmetoden för miljöpåverkan används för att bedöma produkters miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv (30). Den består av en minimiuppsättning effekter som ska bedömas. Andra aspekter, som inte helt omfattas av nuvarande praxis för livscykelanalyser, kan behöva bedömas från fall till fall med hjälp av möjliga indikatorer som kan utvecklas för ändamålet.

Om befintlig miljöpåverkan går utöver det som omfattas av metoden för miljöavtryck kan det finnas möjlighet att lägga till andra effekter i framtiden.

De underliggande modellerna och karakteriseringsfaktorerna för metoden för miljöavtryck, som är tillgängliga på https://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/developerEF.xhtml, bör tillämpas i enlighet med det senast tillgängliga miljöavtryckspaketet. De aspekter som beaktas, de indikatorer och metoder som gäller vid tidpunkten för publicering av den här rekommendationen, är förtecknade i tabell 5. Dessa bör endast betraktas som exempel, med tanke på att de rekommenderade metoderna hela tiden utvecklas.

Tabell 5

Aspekter, indikatorer och metoder för miljöavtrycksmetoden i steg 4

| Bedömningsnivå/aspekter för livscykelanalys | Underaspekt | Indikator och enhet | Rekommenderad standardmetod för miljöpåverkansbedömning |
| --- | --- | --- | --- |
| Toxicitet | Humantoxicitet, karcinogena effekter | Komparativ toxisk
  enhet för människor (CTUh) | Baserad på USEtox2.1-modellen (Fantke et al. 2017 (31)), anpassad till Saouter et al., 2018 (32) |
| Humantoxicitet, icke-karcinogena effekter | Komparativ toxisk
  enhet för människor (CTUh) | Baserad på USEtox2.1-modellen (Fantke et al. 2017 (31)), anpassad till Saouter et al., 2018 (32) |
| Ekotoxicitet, sötvatten | Komparativ toxisk
  enhet för ekosystem (CTUe) | Baserad på USEtox2.1-modellen (Fantke et al. 2017 (31)), anpassad till Saouter et al., 2018 (32) |
| Klimatförändring | Klimatförändring | Global uppvärmningspotential
  (GWP100, kg koldioxidekvivalenter) | Bern-modellen – global uppvärmningspotential (GWP) över en tidshorisont på 100 år (baserat på IPCC 2013 (33)) |
| Föroreningar | Nedbrytning av ozonskiktet | Ozonnedbrytningspotential (ODP)
  (kg CFC-11eq) | EDIP-modell baserad på ozonnedbrytningspotentialerna (ODP) från Meteorologiska världsorganisationen (WMO) över en oändlig tidshorisont (WMO 2014 (34) + integrationer) |
| Partiklar/oorganiska ämnen som påverkar luftvägarna | Hälsofaror som är kopplade till exponering för PM2.5 (Sjukdomsförekomster (35)) | PM-modell (Fantke et al., 2016 (36)) i UNEP, 2016 (37) |
| Joniserande strålning, människors hälsa | Exponering för människor
  av U235 (kBq U235) | Human health effect model, utvecklad av Dreicer et al., 1995 (Frischknecht et al, 2000 (38)) |
| Fotokemisk ozonbildning | Ökad troposfärisk ozonkoncentration
  (kg NMVOC eq) | LOTOS-EUROS-modellen (Van Zelm et al., 2008 (39)), såsom tillämpad i ReCiPe-metoden 2008 |
| Försurning | Ackumulerat överskridande (Accumulated exceedance)
  (mol H+ eq) | Accumulated exceedance (Posch et al., 2008 (40); Seppälä et al., 2006 (41)) |
| | Eutrofiering på land | Ackumulerat överskridande (Accumulated exceedance)
  (mol N eq) | Accumulated exceedance (Seppälä et al., 2006 (41), Posch et al., 2008 (40)) |
| | Eutrofiering i sötvatten | Andel näringsämnen som når ut till sötvattenmiljön (P, kg P eq) | EUTREND-modellen (Struijs et al., 2009 (42)) tillämpad enligt ReCiPe 2008 |
| | Eutrofiering av havsvatten | Andel näringsämnen som når ut till
  havsvattenmiljön (N, kg N eq) | EUTREND-modellen (Struijs et al., 2009 (42)) enligt ReCiPe 2008 |
| Resurser | Markanvändning | Markkvalitetsindex (43)

  (Biotisk produktion, erosionsmotstånd, mekanisk filtrering och påfyllning av grundvatten), dimensionslös | Markkvalitetsindex baserat på LANCA-modellen (De Laurentiis et al. 2019 (44)) och version 2.5 av LANCA CF (Horn och Maier, 2018 (45)) |
| Vattenanvändning | Potential för vattenbrist (vattenförbrukning viktad efter brist, kubikmeter vatten som motsvarar vattenbristen) | Modellen Available WAter REmaining (AWARE) (Boulay et al., 2018 (46), UNEP, 2016 (37)) |
| Resursanvändning, mineraler och metaller | Utarmning av abiotiska resurser
  (ADP ultimate reserves, kg Sb eq) | CML (Guinée et al., 2002 (47)) och (Van Oers et al. 2002 (48)) |
| Resursanvändning, energibärare | Utarmning av abiotiska resurser – fossila bränslen
  (ADP-fossil, MJ) (49) | CML (Guinée et al., 2002 (47)) och (Van Oers et al., 2002 (48)) |

Bedömningsnivå/aspekter för livscykelanalys

Underaspekt

Indikator och enhet

Rekommenderad standardmetod för miljöpåverkansbedömning

Toxicitet

Humantoxicitet, karcinogena effekter

Komparativ toxisk

enhet för människor (CTUh)

Baserad på USEtox2.1-modellen (Fantke et al. 2017 (31)), anpassad till Saouter et al., 2018 (32)

Humantoxicitet, icke-karcinogena effekter

Komparativ toxisk

enhet för människor (CTUh)

Baserad på USEtox2.1-modellen (Fantke et al. 2017 (31)), anpassad till Saouter et al., 2018 (32)

Ekotoxicitet, sötvatten

Komparativ toxisk

enhet för ekosystem (CTUe)

Baserad på USEtox2.1-modellen (Fantke et al. 2017 (31)), anpassad till Saouter et al., 2018 (32)

Klimatförändring

Klimatförändring

Global uppvärmningspotential

(GWP100, kg koldioxidekvivalenter)

Bern-modellen – global uppvärmningspotential (GWP) över en tidshorisont på 100 år (baserat på IPCC 2013 (33))

Föroreningar

Nedbrytning av ozonskiktet

Ozonnedbrytningspotential (ODP)

(kg CFC-11eq)

EDIP-modell baserad på ozonnedbrytningspotentialerna (ODP) från Meteorologiska världsorganisationen (WMO) över en oändlig tidshorisont (WMO 2014 (34) + integrationer)

Partiklar/oorganiska ämnen som påverkar luftvägarna

Hälsofaror som är kopplade till exponering för PM2.5 (Sjukdomsförekomster (35))

PM-modell (Fantke et al., 2016 (36)) i UNEP, 2016 (37)

Joniserande strålning, människors hälsa

Exponering för människor

av U235 (kBq U235)

Human health effect model, utvecklad av Dreicer et al., 1995 (Frischknecht et al, 2000 (38))

Fotokemisk ozonbildning

Ökad troposfärisk ozonkoncentration

(kg NMVOC eq)

LOTOS-EUROS-modellen (Van Zelm et al., 2008 (39)), såsom tillämpad i ReCiPe-metoden 2008

Försurning

Ackumulerat överskridande (Accumulated exceedance)

(mol H+ eq)

Accumulated exceedance (Posch et al., 2008 (40); Seppälä et al., 2006 (41))

Eutrofiering på land

Ackumulerat överskridande (Accumulated exceedance)

(mol N eq)

Accumulated exceedance (Seppälä et al., 2006 (41), Posch et al., 2008 (40))

Eutrofiering i sötvatten

Andel näringsämnen som når ut till sötvattenmiljön (P, kg P eq)

EUTREND-modellen (Struijs et al., 2009 (42)) tillämpad enligt ReCiPe 2008

Eutrofiering av havsvatten

Andel näringsämnen som når ut till

havsvattenmiljön (N, kg N eq)

EUTREND-modellen (Struijs et al., 2009 (42)) enligt ReCiPe 2008

Resurser

Markanvändning

Markkvalitetsindex (43)

(Biotisk produktion, erosionsmotstånd, mekanisk filtrering och påfyllning av grundvatten), dimensionslös

Markkvalitetsindex baserat på LANCA-modellen (De Laurentiis et al. 2019 (44)) och version 2.5 av LANCA CF (Horn och Maier, 2018 (45))

Vattenanvändning

Potential för vattenbrist (vattenförbrukning viktad efter brist, kubikmeter vatten som motsvarar vattenbristen)

Modellen Available WAter REmaining (AWARE) (Boulay et al., 2018 (46), UNEP, 2016 (37))

Resursanvändning, mineraler och metaller

Utarmning av abiotiska resurser

(ADP ultimate reserves, kg Sb eq)

CML (Guinée et al., 2002 (47)) och (Van Oers et al. 2002 (48))

Resursanvändning, energibärare

Utarmning av abiotiska resurser – fossila bränslen

(ADP-fossil, MJ) (49)

CML (Guinée et al., 2002 (47)) och (Van Oers et al., 2002 (48))

5.   Bedömningsförfarande och rapportering

Tillämpningen av ramen för säker och hållbar design på en kemikalie eller ett material kommer att leda till tre resultat:

| 1. | efterlevnad av principerna om säker och hållbar design vid (re)design, |
| --- | --- |

1.

efterlevnad av principerna om säker och hållbar design vid (re)design,

| 2. | en bedömning av säkerhet och hållbarhet, |
| --- | --- |

2.

en bedömning av säkerhet och hållbarhet,

| 3. | en resultattavla med en sammanfattning av resultaten. |
| --- | --- |

3.

en resultattavla med en sammanfattning av resultaten.

Alla nuvarande aspekter och indikatorer är inte kopplade till tröskelvärden (dessa finns främst för lagstadgade säkerhetsaspekter). Detta innebär att kriterierna inte är fullständiga för aspekter och indikatorer som saknar tröskelvärden. I sådana fall är det ett pragmatiskt tillvägagångssätt för testningen att jämföra den kemikalie eller det material som bedöms med den/de kemikalier eller det/de material som kan komma att ersättas, i linje med det som för närvarande görs med alternativa bedömningsmetoder. För nya kemikalier eller material bör jämförelsen baseras på funktionalitet. Detta tillvägagångssätt kommer att leda till relativa förbättringar som bygger på de jämförda kemikaliernas eller materialens prestanda.

Kommissionen kommer att göra mallar för presentation av resultaten tillgängliga online, däribland ett förslag till grafisk visualisering av dem.

För steg 1 i säkerhets- och hållbarhetsbedömningen planeras fyra bedömningsnivåer.

| — | Nivå 0 – kemikalier eller material i kriteriegrupp A (t.ex. sådana som anses vara de mest skadliga ämnena, inbegripet SVHC-ämnen). |
| --- | --- |

—

Nivå 0 – kemikalier eller material i kriteriegrupp A (t.ex. sådana som anses vara de mest skadliga ämnena, inbegripet SVHC-ämnen).

| — | Nivå 1 – kemikalier eller material i kriteriegrupp B (t.ex. sådana som har kroniska effekter på människors hälsa eller kroniska miljöeffekter, ämnen som inger betänkligheter och som inte ingår i grupp A). |
| --- | --- |

—

Nivå 1 – kemikalier eller material i kriteriegrupp B (t.ex. sådana som har kroniska effekter på människors hälsa eller kroniska miljöeffekter, ämnen som inger betänkligheter och som inte ingår i grupp A).

| — | Nivå 2 – kemikalier eller material i kriteriegrupp C (t.ex. sådana som har andra farliga egenskaper). |
| --- | --- |

—

Nivå 2 – kemikalier eller material i kriteriegrupp C (t.ex. sådana som har andra farliga egenskaper).

| — | Nivå 3 – kemikalier eller material som inte ingår i någon av de farokategorier som förtecknas i de tidigare kriteriegrupperna. För dessa bör man hålla i minnet att kemikalien eller materialet i fråga fortfarande kan vara skadligt vid vissa tillämpningar ur ett riskperspektiv som går längre än allmänna farokriterier och som inbegriper beaktande av tillämpningsspecifika exponeringssätt. |
| --- | --- |

—

Nivå 3 – kemikalier eller material som inte ingår i någon av de farokategorier som förtecknas i de tidigare kriteriegrupperna. För dessa bör man hålla i minnet att kemikalien eller materialet i fråga fortfarande kan vara skadligt vid vissa tillämpningar ur ett riskperspektiv som går längre än allmänna farokriterier och som inbegriper beaktande av tillämpningsspecifika exponeringssätt.

De aspekter som förtecknas i grupperna A, B och C (tabell 2) är hierarkiska, vilket innebär att de måste bedömas ett efter ett och att nästa aspektrelaterade kriterium endast behöver bedömas om det föregående kriteriet är uppfyllt.

Om det finns belägg för att kemikalien eller materialet i fråga har någon av de farliga egenskaper som ingår i den grupp av farliga egenskaper som bedöms, finns det för en bedömning av säker och hållbar design inget behov av att samla in information om de andra egenskaperna i samma grupp. Detta syftar till att förenkla bedömningen och göra det lättare att samla in data och att snabbare eliminera problematiska kemikalier eller material i ett tidigt skede i forsknings- och utvecklingsprocessen. För att fortsätta till bedömning av nästa kriterium måste dock belägg avseende alla aspekter i samma uppsättning kriterier tillhandahållas.

För steg 2, 3 och 4 i säkerhets- och hållbarhetsbedömningen rekommenderas att den fullständiga bedömningen för det analyserade fallet rapporteras, med angivande av vilka metoder som har använts. Det rekommenderas också att resultaten av de olika stegen jämförs med den kemikalie eller det material som ersätts, för att se om det är någon förbättring (jämförande bedömning). Den slutliga bedömningsrapporten om säker och hållbar design bör innehålla en analys av de resultat som uppnåtts i steg 2, 3 och 4 och identifiering av de aspekter och indikatorer som har störst inverkan på säkerhet och hållbarhet. Kriterierna för steg 2, 3 och 4 kommer att definieras från fall till fall på grundval av de resultat som erhålls, eftersom inte alla kemikalier och material kommer att kräva samma säkerhets- och hållbarhetsåtgärder.

6.   Översikt över datakällor till stöd för säkerhets- och hållbarhetsbedömningen

Som utgångspunkt och utöver de verktyg som anges i beskrivningen av steg 1–4 kan man screena källor som Echas kemikalieinformation (50) (inbegripet C&L Inventory (51) och EUCLEF (52)), Europeiska myndighetens för livsmedelsskydd (Efsa) databas över kemiska faror (OpenFoodTox) (53), Organisationens för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) eChemPortal (54) och Förenta staternas miljövårdsmyndighetens CompTox (55), särskilt när det gäller information om de farliga egenskaperna för befintliga kemikalier.

När det gäller miljöavtryck finns det dataset för livscykelinventering på den europeiska plattformen för livscykelanalys (56), som skapats och förvaltas av kommissionen. Om det finns dataset som är förenliga med miljöavtryck bör dessa användas. En stor plattform för sökning efter data i olika databaser är det globala LCA-nätverket för dataåtkomst (57). Där tillhandahålls även verktyg för att harmonisera dataset från olika källor.

Vid modellering av scenariot livscykelns slut gör den mångfald av data som behövs, beroende på vilken kemikalie eller vilket material som bedöms, att det är svårt att fastställa specifika datakällor. En rekommenderad källa för allmän statistik över statistik vid livscykelns slut är Eurostats databas (58), som innehåller data om avfallshanteringen i Europa. Ytterligare användbar information publiceras av producenternas branschorganisationer, som ofta släpper studier och statistik om sin egen sektors hållbarhet.

---

(1)  Anastas, P., and Warner, J. (1998), Green Chemistry: Theory and Practice, Oxford University Press, New York, s. 30.

(2)  Anastas, P. T. and Zimmerman, J. B. (2003), Peer Reviewed: Design Through the 12 Principles of Green Engineering, Environmental Science & Technology 37(5), 94A–101A, https://doi.org/10.1021/es032373g

(3)  UBA (2009), Sustainable Chemistry: Positions and Criteria of the Federal Environment Agency, s. 6, https://www.umweltbundesamt.de/en/publikationen/sustainable-chemistry

(4)  UBA (2016), Guide on sustainable chemicals – A decision tool for substance manufacturers, formulators and end users of chemicals, https://www.umweltbundesamt.de/en/publikationen/guide-on-sustainable-chemicals

(5)  Keijer, T., Bakker, V., Slootweg, J. C. (2019), Circular chemistry to enable a circular economy, Nature chemistry 11(3), s. 190, https://doi.org/10.1038/s41557-019-0226-9

(6)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/areas-specific-interest/critical-raw-materials_sv

(7)  Fara definieras som en egenskap eller uppsättning av egenskaper som gör ett ämne farligt (definition från Echas terminologiportal på https://echa-term.echa.europa.eu/).

(8)  COM(2020) 667 final.

(9)  COM(2022) 142 final.

(10)  Tekniska arbetsgruppen, del B, bilaga: Technical Screening Criteria, mars 2022. https://wwfeu.awsassets.panda.org/downloads/220330_sustainable_finance_platform_finance_report_remaining_environmental_objectives.pdf

(11)  Rådets förordning (EG) nr 440/2008.

(12)  https://www.oecd.org/chemicalsafety/testing/

(13)  https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-clp

(14)  https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-information-requirements-and-chemical-safety-assessment

(15)  Tabell 2 kommer att ses över efter testperioden.

(16)  Artikel 57 a i Reach-förordningen – cancerframkallande i kategori 1A eller 1B. Artikel 57 b i Reach-förordningen – könscellsmutagena i kategori 1A eller 1B. Artikel 57 c i Reach-förordningen – reporoduktionstoxiska i kategori 1A eller 1B. Artikel 57 d i Reach-förordningen – långlivade, bioackumulerande och toxiska (PBT-ämnen). Artikel 57 e i Reach-förordningen – mycket långlivade och mycket bioackumulerande (vPvB-ämnen). Artikel 57 f i Reach-förordningen – motsvarande betänkligheter med sannolikt allvarliga effekter på människors hälsa (och/eller) på miljön.

(17)  Vissa ämnen med andra farliga egenskaper (t.ex. STOT RE) kan klassificeras som ämnen som inger mycket stora betänkligheter på grund av sina ”motsvarande betänkligheter” (se artikel 57 f i Reach-förordningen).

(18)  Införlivande av alla PMT- och vPvM-ämnen i undergruppen med de mest farliga ämnena kommer att bli föremål för ytterligare bedömning.

(19)  Förslag till en förordning om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för hållbara produkter (COM(2022) 142 final). Artikel 2.28 – ämne som inger betänkligheter är ett ämne som

| a) | uppfyller kriterierna i artikel 57 och identifieras i enlighet med artikel 59.1 i Reach-förordningen, eller |
| --- | --- |

a)

uppfyller kriterierna i artikel 57 och identifieras i enlighet med artikel 59.1 i Reach-förordningen, eller

| b) | klassificeras i del 3 i bilaga VI till CLP-förordningen i en av följande faroklasser eller farokategorier:






  — | cancerframkallande, kategorierna 1 och 2, |
| --- | --- | --- |

b)

klassificeras i del 3 i bilaga VI till CLP-förordningen i en av följande faroklasser eller farokategorier:

—

cancerframkallande, kategorierna 1 och 2,

| — | mutagenitet i könsceller, kategorierna 1 och 2, |
| --- | --- |

—

mutagenitet i könsceller, kategorierna 1 och 2,

| — | reproduktionstoxiskt, kategorierna 1 och 2, |
| --- | --- |

—

reproduktionstoxiskt, kategorierna 1 och 2,

| — | luftvägssensibiliserande, kategori 1, |
| --- | --- |

—

luftvägssensibiliserande, kategori 1,

| — | hudsensibiliserande, kategori 1, |
| --- | --- |

—

hudsensibiliserande, kategori 1,

| — | kronisk fara för vattenmiljön, kategorierna 1–4, |
| --- | --- |

—

kronisk fara för vattenmiljön, kategorierna 1–4,

| — | farligt för ozonskiktet, |
| --- | --- |

—

farligt för ozonskiktet,

| — | specifik organtoxicitet – upprepad exponering, kategorierna 1 och 2, |
| --- | --- |

—

specifik organtoxicitet – upprepad exponering, kategorierna 1 och 2,

| — | specifik organtoxicitet – enstaka exponering, kategorierna 1 och 2, eller |
| --- | --- |

—

specifik organtoxicitet – enstaka exponering, kategorierna 1 och 2, eller

| c) | inverkar negativt på återanvändningen och återvinningen av material i den produkt där det finns. |
| --- | --- |

c)

inverkar negativt på återanvändningen och återvinningen av material i den produkt där det finns.

(20)  Verktyget ECETOC TRA: https://www.ecetoc.org/tools/tra-main/

(21)  https://echa.europa.eu/documents/10162/17224/information_requirements_r12_en.pdf

(22)  Verktyget Chesar (Chemical safety assessment and reporting tool), https://chesar.echa.europa.eu/home

(23)  Internationella arbetsorganisationen (ILO) – Internationell verktygslåda för kemikaliekontroll, https://www.ilo.org/legacy/english/protection/safework/ctrl_banding/toolkit/icct/

(24)  Verktyget Easy-to-use Workplace Control Scheme for Hazardous Substances (EMKG), https://www.baua.de/EN/Topics/Work-design/Hazardous-substances/EMKG/Easy-to-use-workplace-control-scheme-EMKG_node.html

(25)  INRS-modellen, https://www.inrs.fr/media.html?refINRS=ND%202233

(26)  Stoffenmanager-modellen, https://stoffenmanager.com/en/

(27)  Verktyget REGETOX 2000 (Réseau de Gestion des Risques Toxicologiques, http://www.regetox.med.ulg.ac.be/accueil_fr.htm

(28)  GHS (German Hazardous Substances) Column Model 2020 -– An aid to substitute assessment, edited by Smola T., Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (IFA), https://www.dguv.de/ifa/praxishilfen/hazardous-substances/ghs-spaltenmodell-zur-substitutionspruefung/index.jsp

(29)  https://www.rivm.nl/en/consexpo

(30)  C(2021) 9332 final.

(31)  Dokumentation för USEtox®2.0 Documentation (version 1), http://usetox.org. https://doi.org/10.11581/DTU:00000011

(32)  
  Using REACH and the EFSA database to derive input data for the USEtox model, EUR 29495 EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2018, ISBN 978-92-79–98183–8, Gemensamma forskningscentrumet (JRC) 114227, https://doi.org/10.2760/611799

(33)  Anthropogenic and Natural Radiative Forcing. In: Climate change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. T.F. Stocker, D. Qin, G.-K. Plattner, M. Tignor, S.K. Allen, J. Doschung, A. Nauels, Y. Xia, V. Bex, and P.M. Midgley, Eds. Cambridge University Press, s. 659, doi:10.1017/CBO9781107415324.018

(34)  Scientific Assessment of Ozone Depletion: 2014. Global Ozone Research and Monitoring Project Report No 55. Genève, Schweiz. Hämtad från https://csl.noaa.gov/assessments/ozone/2014/preface.html

(35)  Enhetens namn har ändrats från ”Dödsfall” i originalkällan (UNEP, 2016) till ”Sjukdomsförekomster”.

(36)  Health impacts of fine particulate matter. In: Frischknecht, R., Jolliet, O. (Eds.), Global Guidance for Life Cycle Impact Assessment Indicators: Volym 1, UNEP/SETAC Life Cycle Initiative, Paris, 76–99. Hämtad från www.lifecycleinitiative.org/applying-lca/lcia-cf/.

(37)  
  Global Guidance for Life Cycle Impact Assessment Indicators. Volym 1, ISBN: 978-92-807–3630–4. Hämtad från https://www.ecocostsvalue.com/EVR/img/references%20others/global-guidance-lcia-v.1-1.pdf

(38)  Human health damages due to ionising radiation in life cycle impact assessment. Environmental Impact Assessment Review. https://doi.org/10.1016/S0195-9255(99)00042-6

(39)  European characterisation factors for damage to human health caused by PM10 and ozone in life cycle impact assessment, Atmospheric Environment 42, s. 441–453. https://doi.org/10.1016/j.atmosenv.2007.09.072

(40)  The role of atmospheric dispersion models and ecosystem sensitivity in the determination of characterisation factors for acidifying and eutrophying emissions in LCIA, The International Journal of Life Cycle Assessment, 13, s. 477–486, https://doi.org/10.1007/s11367-008-0025-9

(41)  Country-dependent Characterisation Factors for Acidification and Terrestrial Eutrophication Based on Accumulated Exceedance as an Impact Category Indicator, The International Journal of Life Cycle Assessment 11(6), s. 403–416, https://doi.org/10.1065/lca2005.06.215

(42)  Aquatic Eutrophication. Kapitel 6 i: Goedkoop, M., Heijungs, R., Huijbregts, M.A.J., De Schryver, A., Struijs, J., Van Zelm, R. (2009). ReCiPe 2008.A Life Cycle Impact Assessment Method Which Comprises Harmonised Category Indicators at the Midpoint and the Endpoint Level. Report I: Characterisation Factors, First Edition

(43)  Detta index är resultatet av JRC: s aggregering av de fyra indikatorer som erhålls genom LANCA-modellen för bedömning av effekter till följd av markanvändning, såsom rapporteras av De Laurentiis et al., (2019)

(44)  Soil quality index: Exploring options for a comprehensive assessment of land use impacts in LCA, Journal of Cleaner Production, 215, s. 63–74, https://doi.org/10.1016/j.jclepro.2018.12.238

(45)  LANCA®- Characterization Factors for Life Cycle Impact Assessment, Version 2.5 November 2018. Hämtad från http://publica.fraunhofer.de/documents/N-379310.html

(46)  The WULCA consensus characterization model for water scarcity footprints: assessing impacts of water consumption based on available water remaining (AWARE), The International Journal of Life Cycle Assessment 23(2), s. 368–378, https://doi.org/10.1007/s11367-017-1333-8

(47)  Handbook on Life Cycle Assessment: Operational Guide to the ISO Standards, Series: Eco-efficiency in industry and science, Kluwer Academic Publishers, Dordrecht: https://doi.org/10.1007/BF02978897

(48)  Abiotic Resource Depletion in LCA. Road and Hydraulic Engineering Institute, Ministry of Transport and Water, Amsterdam

(49)  I ILCD-flödeslistan och för denna rekommendation ingår uran i förteckningen över energibärare. Det mäts i MJ.

(50)  Echas kemikalieinformation: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals

(51)  https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/cl-inventory-database

(52)  https://echa.europa.eu/legislation-finder

(53)  Efsas databas över kemiska faror (OpenFoodTox): https://www.efsa.europa.eu/en/microstrategy/openfoodtox

(54)  OECD:s eChemPortal: https://www.echemportal.org/echemportal/

(55)  US EPA CompTox Chemicals Dashboard: https://comptox.epa.gov/dashboard/

(56)  Europeiska plattformen för livscykelanalys (European Platform on Life Cycle Assessment). https://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/contactListEF.xhtml

(57)  Global LCA Data Access Network: https://www.globallcadataaccess.org/

(58)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/data/database

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 20.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 325/206 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 325/206

---

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETS DELEGERADE BESLUT nr 204/22/KOL

av den 16 november 2022

om ändring av beslut nr 196/22/KOL, om nödåtgärder i Norge i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i enlighet med artikel 259.1 c i förordning (EU) 2016/429 och artiklarna 21, 39 och 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687 (2022/2511)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, särskilt artiklarna 1.2 och 3 i protokoll 1,

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i kapitel I del 1.1 punkt 13 i bilaga I till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (förordning (EU) 2016/429) (1), ändrad och anpassad till EES-avtalet genom de särskilda och sektorsvisa anpassningar som avses i bilaga I till det avtalet, särskilt artiklarna 257.1, 258.1, 258.2, 258.3 och 259.1 c i den förordningen,

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i kapitel I del 1.1 punkt 13e i bilaga I till EES-avtalet, kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om förebyggande och bekämpning av förtecknade sjukdomar (delegerad förordning (EU) 2020/687) (2), ändrad och anpassad till EES-avtalet genom de särskilda och sektorsvisa anpassningar som avses i bilaga I till det avtalet, särskilt artiklarna 21, 39 och 55 i den delegerade förordningen,

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i kapitel I del 1.1 punkt 13a i bilaga I till EES-avtalet, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 av den 3 december 2018om tillämpningen av vissa bestämmelser om förebyggande och bekämpning av sjukdom för kategorier av förtecknade sjukdomar och om fastställande av en förteckning över djurarter och grupper av djurarter som utgör en betydande risk för spridning av dessa förtecknade sjukdomar (genomförandeförordning (EU) 2018/1882) (3), anpassad till EES-avtalet genom de särskilda och sektorsvisa anpassningar som avses i bilaga I till det avtalet, särskilt artiklarna 1 och 2 samt bilagan till den genomförandeförordningen,

anpassad till EES-avtalet genom punkt 4 d i protokoll 1 till det avtalet, och

av följande skäl:

Högpatogen aviär influensa (HPAI) är en smittsam virussjukdom hos fåglar som kan få allvarliga konsekvenser för lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen och leda till störningar i handeln inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). HPAI-virus kan smitta flyttfåglar och spridas över långa avstånd under fåglarnas höst- och vårflytt. Förekomsten av HPAI-virus hos vilda fåglar utgör därför ett ständigt hot om direkt eller indirekt introduktion av dessa virus i anläggningar där fjäderfä eller fåglar i fångenskap hålls. Vid utbrott av HPAI finns det risk för att smittämnet sprids till andra anläggningar där fjäderfä eller fåglar i fångenskap hålls.

Förordning (EU) 2016/429, delegerad förordning (EU) 2020/687 och genomförandeförordning (EU) 2018/1882 började tillämpas den 21 april 2021.

Genom förordning (EU) 2016/429 fastställs ett nytt regelverk för förebyggande och bekämpning av sjukdomar som kan överföras till djur eller till människor. Enligt artikel 9.1 a i) i förordning (EU) 2016/429 är HPAI en förtecknad sjukdom som omfattas av de bestämmelser om förebyggande och bekämpning av sjukdom som fastställs i den artikeln. I bilagan till genomförandeförordning (EU) 2018/1882 förtecknas HPAI som en sjukdom i kategorierna A, D och E enligt definitionerna i artikel 1 i den genomförandeförordningen.

Enligt artikel 259.1 i förordning (EU) 2016/429 ska Eftas övervakningsmyndighet (myndigheten) se över de nödåtgärder som Norges behöriga myndigheter har vidtagit i enlighet med artikel 257.1 a eller artikel 258 i samma förordning i händelse av ett utbrott av en sådan förtecknad sjukdom som avses i artikel 9.1 a, inklusive HPAI (de norska åtgärderna). Enligt artikel 259.1 c ska myndigheten, om den anser att det är nödvändigt för att undvika omotiverade störningar vad gäller förflyttning av djur och produkter, anta sådana nödåtgärder som avses i artikel 257.1 för att godkänna de norska åtgärderna.

Genom delegerad förordning (EU) 2020/687 kompletteras de bestämmelser om bekämpning av sjukdomar i kategori A, B och C som fastställs i förordning (EU) 2016/429, inklusive åtgärder för sjukdomsbekämpning med avseende på HPAI. Enligt artikel 21 i den delegerade förordningen ska skydds- och övervakningszoner upprättas vid ett utbrott av en sjukdom i kategori A, inklusive HPAI. Syftet med denna regionalisering är att upprätthålla fåglarnas hälsostatus i resten av Norges territorium genom att förhindra att det patogena ämnet introduceras och säkerställa att sjukdomen påvisas tidigt.

Den 26 oktober 2022 antog myndigheten beslut 196/22/KOL om nödåtgärder i Norge i samband med ett utbrott av HPAI. Den 22 oktober 2022 hade Norge anmält ett bekräftat utbrott av HPAI i sitt territorium i en anläggning med cirka 7 000 fåglar som lägger kläckägg (4).

Den 12 november 2022 anmälde Norge ett nytt bekräftat utbrott av HPAI i sitt territorium i en anläggning med cirka 7 500 värphöns (det andra HPAI-utbrottet) (5). En uppdatering av anmälan inkom den 15 november 2022
   (6). De behöriga myndigheterna i Norge har vidtagit de nödvändiga åtgärderna för sjukdomsbekämpning i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687, inklusive upprättande av skydds- och övervakningszoner runt det andra HPAI-utbrottet.

För att förhindra onödiga störningar i handeln inom EES måste man snabbt fastställa de skydds- och övervakningszoner som upprättats av Norge i samband med de två utbrotten av HPAI.

I bilagan till detta beslut om godkännande av de norska åtgärderna i enlighet med artikel 259.1 c i förordning (EU) 2016/429 förtecknas därför de skydds- och övervakningszoner med avseende på HPAI i Norge där de åtgärder för sjukdomsbekämpning som föreskrivs i delegerad förordning (EU) 2020/687 tillämpas, och denna regionaliserings varaktighet anges i den bilagan.

Myndigheten har granskat åtgärderna för sjukdomsbekämpning i samarbete med Norge och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningszoner som de behöriga myndigheterna i Norge har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från alla anläggningar där ett utbrott av HPAI bekräftats.

De områden som förtecknas som skydds- och övervakningszoner i bilagan till myndighetens beslut nr 196/22/KOL bör därför ändras.

Den 15 november 2022 lämnade myndigheten genom sitt delegerade beslut nr 203/22/KOL (dokument nr 1327635) i vederbörlig ordning in utkastet till beslut till Eftakommittén för veterinära frågor och växtskyddsfrågor i enlighet med artiklarna 259.1 och 266.2 i förordning (EU) 2016/429. Den 16 november 2022 lämnade Eftakommittén ett positivt yttrande om utkastet till beslut. Följaktligen är utkastet till beslut förenligt med kommitténs yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till myndighetens beslut nr 196/22/KOL ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det undertecknas.

Artikel 3

Detta beslut ska tillämpas till och med det sista datum som anges i bilagan till detta beslut då åtgärderna för sjukdomsbekämpning inom alla skydds- eller övervakningszonerna upphör att gälla i enlighet med artiklarna 39 eller 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till konungariket Norge.

Artikel 5

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 16 november 2022.

För Eftas övervakningsmyndighet, enligt delegeringsbeslut nr 130/20/KOL

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Kontrasignerande som direktör

för avdelningen för rättsliga och exekutiva frågor

Árni Páll ÁRNASON

Ansvarig kollegieledamot

---

(1)  Införlivad med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 179/2020 av den 11 december 2020.

1

(2)  Införlivad med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 3/2021 av den 5 februari 2021.

2

(3)  Införlivad med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 179/2020 av den 11 december 2020.

3

(4)  Dokument nr 1322915.

4

(5)  Dokument nr 1327550.

5

(6)  Dokument nr 1328618.

6

---

BILAGA

Del A

Skyddszoner i Norge som avses i artiklarna 1 och 2

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) | Antagen genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr |
| --- | --- | --- |
| De delar av kommunerna Klepp, Sandnes och Sola i Rogaland fylke som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,80459 E: 5,61203 | 12.11.2022 | 196/22/KOL |
| De delar av kommunen Sola i Rogaland fylke som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,90047 E: 5,57987 | 7.12.2022 | 204/22/KOL |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Antagen genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr

De delar av kommunerna Klepp, Sandnes och Sola i Rogaland fylke som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,80459 E: 5,61203

12.11.2022

196/22/KOL

De delar av kommunen Sola i Rogaland fylke som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,90047 E: 5,57987

7.12.2022

204/22/KOL

Del B

Övervakningszoner i Norge som avses i artiklarna 1 och 3

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) | Antagen genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr |
| --- | --- | --- |
| De delar av kommunerna Klepp, Sandnes, Sola och Time i Rogaland fylke som ligger utanför det område som beskrivs i skyddszonen och inom en radie av 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,80459 E: 5,61203 | 22.11.2022 | 196/22/KOL |
| De delar av kommunerna Klepp, Sandnes och Sola i Rogaland fylke som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,80459 E: 5,61203 | 12.11.2022–22.11.2022 | 196/22/KOL |
| De delar av kommunerna Randaberg, Stavanger, Klepp, Sandnes och Sola i Rogaland fylke som ligger utanför det område som beskrivs i skyddszonen och inom en radie av 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,90047 E: 5,57987 | 16.12.2022 | 204/22/KOL |
| De delar av kommunen Sola i Rogaland fylke som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,90047 E: 5,57987 | 8.12.2022–16.12.2022 | 204/22/KOL |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Antagen genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr

De delar av kommunerna Klepp, Sandnes, Sola och Time i Rogaland fylke som ligger utanför det område som beskrivs i skyddszonen och inom en radie av 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,80459 E: 5,61203

22.11.2022

196/22/KOL

De delar av kommunerna Klepp, Sandnes och Sola i Rogaland fylke som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,80459 E: 5,61203

12.11.2022–22.11.2022

196/22/KOL

De delar av kommunerna Randaberg, Stavanger, Klepp, Sandnes och Sola i Rogaland fylke som ligger utanför det område som beskrivs i skyddszonen och inom en radie av 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,90047 E: 5,57987

16.12.2022

204/22/KOL

De delar av kommunen Sola i Rogaland fylke som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N: 58,90047 E: 5,57987

8.12.2022–16.12.2022

204/22/KOL

---