# Den Europæiske Unions C 212/2017

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 212 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 60. årgang1. juli 2017 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 212

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

60. årgang1. juli 2017

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 212/01 | Kommissionens meddelelse — EU-retningslinjer for hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker | 1 |
| 2017/C 212/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8474 — HNA/CWT) (
  1
  ) | 13 |
| 2017/C 212/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8385 — Pillarstone/Famar) (
  1
  ) | 13 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2017/C 212/01

Kommissionens meddelelse — EU-retningslinjer for hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker

1

2017/C 212/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8474 — HNA/CWT) (
  1
  )

1

13

2017/C 212/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8385 — Pillarstone/Famar) (
  1
  )

1

13

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2017/C 212/04 ECB/2017/18 | Henstilling med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af artikel 22 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (ECB/2017/18) (fremlagt af Den Europæiske Centralbank) | 14 |

III   Forberedende retsakter

Den Europæiske Centralbank

2017/C 212/04 ECB/2017/18

Henstilling med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af artikel 22 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (ECB/2017/18) (fremlagt af Den Europæiske Centralbank)

(fremlagt af Den Europæiske Centralbank)

14

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 212/05 | Euroens vekselkurs | 18 |
| | Revisionsretten |
| 2017/C 212/06 | Særberetning nr. 10/2017 — EU's støtte til unge landbrugere bør målrettes bedre med henblik på at fremme et effektivt generationsskifte | 19 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2017/C 212/07 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Ophævelse af forpligtelser til offentlig tjeneste for så vidt angår ruteflyvning (
  1
  ) | 20 |
| 2017/C 212/08 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Ophævelse af forpligtelser til offentlig tjeneste for så vidt angår ruteflyvning (
  1
  ) | 20 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2017/C 212/05

Euroens vekselkurs

18

Revisionsretten

2017/C 212/06

Særberetning nr. 10/2017 — EU's støtte til unge landbrugere bør målrettes bedre med henblik på at fremme et effektivt generationsskifte

19

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2017/C 212/07

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Ophævelse af forpligtelser til offentlig tjeneste for så vidt angår ruteflyvning (
  1
  )

1

20

2017/C 212/08

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Ophævelse af forpligtelser til offentlig tjeneste for så vidt angår ruteflyvning (
  1
  )

1

20

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 212/09 | Indkaldelse af ansøgninger 2017 til Altiero Spinelli-prisen til udbredelse af kendskab til Europa | 21 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 212/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8539 — KPS/DexKo) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 22 |
| 2017/C 212/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8459 — TIL/PSA/PSA DGD) (
  1
  ) | 23 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 212/12 | Meddelelse vedrørende en anmodning i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU — Suspension af en frist | 24 |
| 2017/C 212/13 | Meddelelse vedrørende en anmodning i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU — Suspension af en frist | 25 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2017/C 212/09

Indkaldelse af ansøgninger 2017 til Altiero Spinelli-prisen til udbredelse af kendskab til Europa

21

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2017/C 212/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8539 — KPS/DexKo) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

22

2017/C 212/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8459 — TIL/PSA/PSA DGD) (
  1
  )

1

23

ANDET

Europa-Kommissionen

2017/C 212/12

Meddelelse vedrørende en anmodning i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU — Suspension af en frist

24

2017/C 212/13

Meddelelse vedrørende en anmodning i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU — Suspension af en frist

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/1

---

KOMMISSIONENS MEDDELELSE

EU-retningslinjer for hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker

(2017/C 212/01)

Indholdsfortegnelse

| 1. | Indledning | 1 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Anvendelsesområde og formål | 3 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Retningslinjer | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Nationale, regionale og lokale myndigheder | 3 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sundhedssektoren (ressourcer, systemer og processer) | 5 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kliniske mikrobiologer | 7 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Specialister i infektionssygdomme | 7 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Receptudstedere | 7 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Farmaceuter | 9 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Sygeplejersker | 9 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Læger med speciale i infektionsbekæmpelse | 9 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Offentligheden/patienter | 10 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Faglige organisationer og videnskabelige selskaber | 10 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 4.11 | Forskningssponsorer | 10 |
| --- | --- | --- |

4.11

| 4.12 | Medicinalindustrien | 11 |
| --- | --- | --- |

4.12

| 4.13 | Producenter af diagnoseudstyr | 11 |
| --- | --- | --- |

4.13

| 4.14 | Internationalt samarbejde | 11 |
| --- | --- | --- |

4.14

1.   INDLEDNING

Antimikrobiel resistens (AMR) er en prioritet for Kommissionen, der i 2011 vedtog en handlingsplan imod den voksende trussel fra antimikrobiel resistens. Fremskridt i forhold til en mere hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer til både mennesker og dyr var centrale målsætninger. Der blev offentliggjort retningslinjer for hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i veterinærmedicin i 2015 (1). Rådets konklusioner om de næste skridt i forbindelse med en One Health-tilgang til bekæmpelse af antimikrobiel resistens opfordrede i 2016 Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle EU-retningslinjer om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i humanmedicin til støtte for nationale retningslinjer og anbefalinger (2).

Disse retningslinjer om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker er baseret på en teknisk rapport udarbejdet af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) med bidrag fra EU-medlemsstaternes eksperter og interessenter, der bør henvises til for nærmere oplysninger om den metode, der er anvendt til udarbejdelse af retningslinjerne samt de yderligere referencer (3).

Disse retningslinjer bygger, blandt andre kilder, på Rådets henstilling 2002/77/EF af 15. november 2001 om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i humanmedicin (4) og på WHO's globale handlingsplan for antimikrobiel resistens (5).

2.   DEFINITIONER

Et antimikrobielt stof er ethvert stof af naturlig, semisyntetisk eller syntetisk oprindelse, der i in vivo-koncentrationer dræber eller hæmmer væksten af mikroorganismer ved at interagere med et specifikt mål (6). Antimikrobielle stoffer med aktivitet mod bakterier kaldes antibakterielle midler.

Et antibiotikum er et stof, der produceres af eller fremstilles (kemisk fremstillet) fra en mikroorganisme, og som selektivt dræber eller hæmmer væksten af andre mikroorganismer (7). Udtrykket »antibiotika« bruges ofte som henvisning til antibakterielle midler.

Erhvervet antimikrobiel resistens er en mikroorganismes resistens over for et antimikrobielt middel, der oprindeligt var effektivt til behandling af infektioner forårsaget af denne mikroorganisme.

En multiresistent organisme er en mikroorganisme, som ikke er modtagelig for mindst et middel i tre eller flere antimikrobielle kategorier (8) (eller to eller flere antimikrobielle kategorier for Mycobacterium tuberculosis).

Antimikrobiel terapi: Empirisk antimikrobiel terapi er baseret på en rimeligt informeret klinisk vurdering af den mest sandsynlige inficerende organisme; dokumenteret antimikrobiel terapi er, når identitet og antimikrobiel modtagelighed for den inficerende organisme er kendt efter passende diagnostiske test eller referencetest.

Antimikrobiel profylakse er brugen af antimikrobielle stoffer til forebyggelse af infektioner.

Hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer er anvendelse til gavn for patienten og minimerer samtidig risikoen for bivirkninger (herunder toksicitet og valg af patogene organismer såsom Clostridium difficile) og opståen eller spredning af antimikrobiel resistens (9). Andre ord, der er blevet brugt til samme formål, omfatter velovervejet, rationel, fyldestgørende, korrekt og optimal.

Antimikrobiel forvaltning er en sektortilgang på organisatorisk eller sundhedssystemets niveau til fremme og overvågning af fornuftig anvendelse af antimikrobielle stoffer for at bevare deres fremtidige effektivitet (10).

Antimikrobielle forvaltningsprogrammer er koordinerede programmer, der gennemfører tiltag til sikring af en passende ordinering af antimikrobielle stoffer (11).

Receptudstederne er alt sundhedsfagligt personale med beføjelse til at ordinere antimikrobielle stoffer. Ud over læger fra alle specialer og tandlæger, kan udtrykket henvise til ordinerende sygeplejersker, farmaceuter, jordemødre, kliniske mikrobiologer, jordemødre og andet sundhedsfagligt personale, afhængigt af lokale bestemmelser.

3.   ANVENDELSESOMRÅDE OG FORMÅL

Eksponeringen af mikroorganismer til antimikrobielle midler skaber et selektionspres, som kan føre til udvikling af resistens. Forkert anvendelse af antimikrobielle midler accelererer opståen og spredning af resistens.

Målet for kontrol med antimikrobiel resistens kan kun opnås ved at kombinere en stærk forebyggelse og bekæmpelse af infektion og hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer. Forebyggelse og bekæmpelse af infektion, herunder vaccination, bidrager til et fald i antallet af infektioner, hvilket fører til et lavere forbrug af antimikrobielle stoffer og færre muligheder for misbrug.

Disse retningslinjer har til formål at reducere uhensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer og fremme hensigtsmæssig anvendelse deraf. Retningslinjerne supplerer de retningslinjer for forebyggelse og bekæmpelse af infektion, der måtte findes på nationalt plan.

Disse retningslinjer skal bruges til at informere og støtte aktiviteter til fremme af hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker. De henvender sig til alle aktører, der er ansvarlige for eller spiller en rolle i brugen af antimikrobielle stoffer, og hvis bidrag er nødvendige for at sikre, at antimikrobielle stoffer anvendes korrekt. Disse retningslinjer omfatter foranstaltninger, der skal tages i betragtning af medlemsstaterne ved udformningen og gennemførelsen af nationale strategier til fremme af hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer og elementer af god praksis, der skal følges af sundhedsfagligt personale. De inkluderer god klinisk praksis og de ressourcer, systemer og processer, som myndigheder og aktører bør overveje ved udvikling og implementering af strategier for hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i humanmedicin. De identificerer også aktiviteter, der måtte blive startet af internationale organisationer og organer til støtte for national strategiudvikling og -implementering.

Disse retningslinjer omfatter hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker, med særligt fokus på antibakterielle midler. Mange af de punkter, der nævnes her, gælder også for andre grupper af antimikrobielle stoffer såsom antivirale midler og svampebekæmpelsesmidler.

Retningslinjerne omfatter ikke specifikke sygdomme eller specifikke antimikrobielle stoffer.

Disse retningslinjer berører ikke bestemmelser i national ret eller i EU-retten og er ikke bindende for medlemsstaterne eller andre parter. De bidrager til Kommissionens samlede strategi for AMR.

4.   RETNINGSLINJER

4.1.   Nationale, regionale og lokale myndigheder

Nationale, regionale og lokale myndigheder har det endelige ansvar for at udvikle, gennemføre og fremme politikker, foranstaltninger og strukturer, der er nødvendige for at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer. Deres ansvarsområder omfatter lovgivning og regulering af samt kontrol med overholdelse af de juridiske, politiske og faglige standarder. Et samarbejde mellem statslige og ikke-statslige organisationer, herunder dem, der er ansvarlige for at levere sundhedsydelser, regulerende myndigheder, organisationer, der forvalter betalingerne for sundhedsydelser samt de ansvarlige for uddannelser, er væsentligt for udviklingen og gennemførelsen af disse politikker.

Nationale strategier til bekæmpelse af AMR skal udvikles og være i overensstemmelse med WHO's globale handlingsplan for AMR (12).

De nationale strategier bør indeholde følgende nøgleelementer til fremme af hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i humanmedicin som en del af flerstrengede interventioner, der er tilpasset lokale forhold.

| — | Regulering af adgang til og brug af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

Regulering af adgang til og brug af antimikrobielle stoffer

| — | Arbejde med ordinering og forvaltning af antimikrobielle stoffer






  — | Programmer vedrørende forvaltning af antimikrobielle stoffer på alle niveauer for sundhed (lokalt, på hospitaler og langsigtet) |
| --- | --- | --- |

—

Arbejde med ordinering og forvaltning af antimikrobielle stoffer

—

Programmer vedrørende forvaltning af antimikrobielle stoffer på alle niveauer for sundhed (lokalt, på hospitaler og langsigtet)

| — | Integration af nationale fovaltningsaktiviteter for antimikrobielle stoffer med infektionsforebyggelse og -bekæmpelse samt vaccination. Alle aktiviteter skal baseres på nationale planer for antimikrobiel resistens, der er udviklet i overensstemmelse med den tværfaglige »One Health«-tilgang (13) |
| --- | --- |

—

Integration af nationale fovaltningsaktiviteter for antimikrobielle stoffer med infektionsforebyggelse og -bekæmpelse samt vaccination. Alle aktiviteter skal baseres på nationale planer for antimikrobiel resistens, der er udviklet i overensstemmelse med den tværfaglige »One Health«-tilgang (13)

| — | Kvalitative og kvantitative mål for forbedring af ordinering af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

Kvalitative og kvantitative mål for forbedring af ordinering af antimikrobielle stoffer

| — | Rettidig adgang til standardiserede åbne data på antibiotikaforbruget til benchmarking og vedrørende antimikrobiel resistens til brug for klinisk vejledning i lokalsamfundene og hospitalssektoren |
| --- | --- |

—

Rettidig adgang til standardiserede åbne data på antibiotikaforbruget til benchmarking og vedrørende antimikrobiel resistens til brug for klinisk vejledning i lokalsamfundene og hospitalssektoren

| — | En mekanisme (f.eks. et nationalt udvalg eller en national platform) til udvikling, implementering og overvågning af kliniske vejledninger om infektioner. En sådan mekanisme bør omfatte diagnostik, behandling og forebyggelse og bekæmpelse af infektion |
| --- | --- |

—

En mekanisme (f.eks. et nationalt udvalg eller en national platform) til udvikling, implementering og overvågning af kliniske vejledninger om infektioner. En sådan mekanisme bør omfatte diagnostik, behandling og forebyggelse og bekæmpelse af infektion

| — | Uddannelse af sundhedspersonale. |
| --- | --- |

—

Uddannelse af sundhedspersonale.

Centrale elementer og foranstaltninger for gennemførelsen:

Regulering af antimikrobielle stoffer:

| — | sikre adgang til de antimikrobielle stoffer, der er anbefalet i kliniske vejledninger, ved at foretage en gennemgang af tilgængeligheden på de nationale markeder, iværksætte tiltag til støtte for blivende tilgængelighed for både innovative og generiske produkter og håndtering af produktmangel Samtidig begrænse brugen af sidste valg af antimikrobielle stoffer for at bevare deres effektivitet ved at indføre restriktive foranstaltninger for deres brug |
| --- | --- |

—

sikre adgang til de antimikrobielle stoffer, der er anbefalet i kliniske vejledninger, ved at foretage en gennemgang af tilgængeligheden på de nationale markeder, iværksætte tiltag til støtte for blivende tilgængelighed for både innovative og generiske produkter og håndtering af produktmangel Samtidig begrænse brugen af sidste valg af antimikrobielle stoffer for at bevare deres effektivitet ved at indføre restriktive foranstaltninger for deres brug

| — | sikre, at information om risikoen for antimikrobiel resistens og uhensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer er inkluderet i produktresuméer og i informationsfoldere til patienter |
| --- | --- |

—

sikre, at information om risikoen for antimikrobiel resistens og uhensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer er inkluderet i produktresuméer og i informationsfoldere til patienter

| — | gennemgå eller fastlægge, hvis de ikke findes allerede, lovbestemmelser om tilgængeligheden af antimikrobielle stoffer gennem internettet |
| --- | --- |

—

gennemgå eller fastlægge, hvis de ikke findes allerede, lovbestemmelser om tilgængeligheden af antimikrobielle stoffer gennem internettet

| — | sikre overholdelsen af bestemmelserne med hensyn til apotekers udlevering af antimikrobielle stoffer uden recept |
| --- | --- |

—

sikre overholdelsen af bestemmelserne med hensyn til apotekers udlevering af antimikrobielle stoffer uden recept

| — | undersøge udleveringen af antimikrobielle stoffer som enheder under hensyntagen til alle relevante retningslinjer og forordninger |
| --- | --- |

—

undersøge udleveringen af antimikrobielle stoffer som enheder under hensyntagen til alle relevante retningslinjer og forordninger

| — | overveje at indføre yderligere mærkning af emballage til antimikrobielle stoffer med henblik på at fremhæve risikoen for en øget antimikrobiel resistens gennem ubegrundet anvendelse. |
| --- | --- |

—

overveje at indføre yderligere mærkning af emballage til antimikrobielle stoffer med henblik på at fremhæve risikoen for en øget antimikrobiel resistens gennem ubegrundet anvendelse.

Arbejde med ordinering og forvaltning af antimikrobielle stoffer:

| — | fastsætte retningslinjer og værktøjer for gennemførelse af antimikrobielle forvaltningsprogrammer, der dækker samfundet, faciliteter til langtidspleje og hospitaler |
| --- | --- |

—

fastsætte retningslinjer og værktøjer for gennemførelse af antimikrobielle forvaltningsprogrammer, der dækker samfundet, faciliteter til langtidspleje og hospitaler

| — | sikre et passende antal eksperter inden for antimikrobiel forvaltning via uddannelse af et tilstrækkeligt antal specialister i infektionsmedicin og klinisk mikrobiologi samt andre fagfolk |
| --- | --- |

—

sikre et passende antal eksperter inden for antimikrobiel forvaltning via uddannelse af et tilstrækkeligt antal specialister i infektionsmedicin og klinisk mikrobiologi samt andre fagfolk

| — | overvåge og revidere en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer, herunder indførelsen af relevante kvantitets- og kvalitetsindikatorer og systemer til overvågning af disse indikatorer sikre en regelmæssig tilbagemelding om resultaterne til receptudstederne |
| --- | --- |

—

overvåge og revidere en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer, herunder indførelsen af relevante kvantitets- og kvalitetsindikatorer og systemer til overvågning af disse indikatorer sikre en regelmæssig tilbagemelding om resultaterne til receptudstederne

| — | sikre indførelse og overvågning af elektroniske ordineringssystemer for antimikrobielle stoffer, der helst skal kunne knytte klinisk indikation til mikrobiologiske data og forbrugsdata |
| --- | --- |

—

sikre indførelse og overvågning af elektroniske ordineringssystemer for antimikrobielle stoffer, der helst skal kunne knytte klinisk indikation til mikrobiologiske data og forbrugsdata

| — | sikre tilgængelighed af passende mikrobiologiske ydelser og diagnostik, herunder hurtige test og point-of-care diagnostiske test |
| --- | --- |

—

sikre tilgængelighed af passende mikrobiologiske ydelser og diagnostik, herunder hurtige test og point-of-care diagnostiske test

| — | overveje og eventuelt implementere incitamentsordninger for hensigtsmæssig ordinering |
| --- | --- |

—

overveje og eventuelt implementere incitamentsordninger for hensigtsmæssig ordinering

| — | finansiere, udarbejde, implementere og evaluere resultaterne af nationale oplysningskampagner målrettet sundhedspersonale og offentligheden (herunder børn, unge, studerende, ældre og udsatte grupper) om brug af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

finansiere, udarbejde, implementere og evaluere resultaterne af nationale oplysningskampagner målrettet sundhedspersonale og offentligheden (herunder børn, unge, studerende, ældre og udsatte grupper) om brug af antimikrobielle stoffer

| — | fremme adfærdsmæssige interventioner for at reducere uhensigtsmæssig ordinering af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

fremme adfærdsmæssige interventioner for at reducere uhensigtsmæssig ordinering af antimikrobielle stoffer

| — | afprøve motiverende og systemforandrende tilgange til optimering af ordinering af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

afprøve motiverende og systemforandrende tilgange til optimering af ordinering af antimikrobielle stoffer

| — | udpege de bedste praksisser vedrørende reklameaktiviteter vedrørende antimikrobielle stoffer i samarbejde med medicinalindustrien for at sikre, at de er i overensstemmelse med arbejdet med at fremme passende ordinering og udlevering af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

udpege de bedste praksisser vedrørende reklameaktiviteter vedrørende antimikrobielle stoffer i samarbejde med medicinalindustrien for at sikre, at de er i overensstemmelse med arbejdet med at fremme passende ordinering og udlevering af antimikrobielle stoffer

| — | indføre passende bortskaffelsessystemer i lokalsamfundene og informere offentligheden om korrekte bortskaffelsesmetoder for antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

indføre passende bortskaffelsessystemer i lokalsamfundene og informere offentligheden om korrekte bortskaffelsesmetoder for antimikrobielle stoffer

| — | sikre tilgængelighed af nationale kliniske retningslinjer for forebyggelse og behandling af infektioner baseret på nationale mønstre for antimikrobiel resistens til lokalsamfundet, faciliteter til langtidspleje og hospitaler |
| --- | --- |

—

sikre tilgængelighed af nationale kliniske retningslinjer for forebyggelse og behandling af infektioner baseret på nationale mønstre for antimikrobiel resistens til lokalsamfundet, faciliteter til langtidspleje og hospitaler

| — | udvikle kliniske handlingsplaner og stille værktøjer, der understøtter beslutninger, til rådighed for at fremme passende afprøvning og forvaltning |
| --- | --- |

—

udvikle kliniske handlingsplaner og stille værktøjer, der understøtter beslutninger, til rådighed for at fremme passende afprøvning og forvaltning

| — | sikre, at de nationale kliniske retningslinjer gennemgås og revideres, når der sker en betydelig ændring i antimikrobiel resistens, eller hvis der foreligger nye oplysninger om forvaltningen af infektioner eller med regelmæssige mellemrum (f.eks. hvert andet eller tredje år). Nationale kliniske retningslinjer bør tage højde for det seneste gyldige produktresumé for et lægemiddel |
| --- | --- |

—

sikre, at de nationale kliniske retningslinjer gennemgås og revideres, når der sker en betydelig ændring i antimikrobiel resistens, eller hvis der foreligger nye oplysninger om forvaltningen af infektioner eller med regelmæssige mellemrum (f.eks. hvert andet eller tredje år). Nationale kliniske retningslinjer bør tage højde for det seneste gyldige produktresumé for et lægemiddel

| — | sikre tilgængelighed af retningslinjerne for alle receptudstedere ved at sikre bred distribution, uddannelse og markedsføring |
| --- | --- |

—

sikre tilgængelighed af retningslinjerne for alle receptudstedere ved at sikre bred distribution, uddannelse og markedsføring

| — | sikre tilgængelighed af retningslinjer for ordinering af terapeutiske og profylaktiske antimikrobielle stoffer i forhold til bestemte kategorier af klinikker, herunder tandlægeklinikker. |
| --- | --- |

—

sikre tilgængelighed af retningslinjer for ordinering af terapeutiske og profylaktiske antimikrobielle stoffer i forhold til bestemte kategorier af klinikker, herunder tandlægeklinikker.

Tiltag på uddannelsesområdet:

| — | Sørg for, at kompetencen for alt sundhedspersonale sikres ved kontinuerlige aktiviteter til professionel udvikling inden for korrekt anvendelse af antimikrobielle stoffer. |
| --- | --- |

—

Sørg for, at kompetencen for alt sundhedspersonale sikres ved kontinuerlige aktiviteter til professionel udvikling inden for korrekt anvendelse af antimikrobielle stoffer.

| — | Sørg for, at forvaltning af antimikrobielle stoffer er inkluderet i alle specielle uddannelsesplaner for de kliniske specialer. |
| --- | --- |

—

Sørg for, at forvaltning af antimikrobielle stoffer er inkluderet i alle specielle uddannelsesplaner for de kliniske specialer.

| — | Inkludér undervisning i forsigtig anvendelse af antimikrobielle stoffer i uddannelsen af læger, sygeplejersker, farmaceuter, tandlæger og jordemødre. Undervisningen bør omfatte en stærk praktisk del som en del af en tværfaglig tilgang. |
| --- | --- |

—

Inkludér undervisning i forsigtig anvendelse af antimikrobielle stoffer i uddannelsen af læger, sygeplejersker, farmaceuter, tandlæger og jordemødre. Undervisningen bør omfatte en stærk praktisk del som en del af en tværfaglig tilgang.

| — | Indfør undervisning i hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer, antimikrobiel resistens, vaccination og hygiejne i grundskolen. |
| --- | --- |

—

Indfør undervisning i hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer, antimikrobiel resistens, vaccination og hygiejne i grundskolen.

4.2.   Sundhedssektoren (ressourcer, systemer og processer)

Sundhedssektoren er i forreste linje hvad angår gennemførelsen af politikker og procedurer samt mht. til overvågning og kontrol med data, hvilket er nødvendigt for at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af antibiotika. Den er også central i evalueringer, der undersøger faciliteter i forhold til deres overholdelse af politiske og faglige standarder.

Sundhedssektoren bør fokusere på følgende elementer:

| — | etablere og stille de nødvendige midler og ressourcer for antimikrobielle forvaltningsprogrammer til rådighed for hvert behandlingssted i sammenhæng med programmer til forebyggelse og bekæmpelse af infektioner og/eller patientsikkerhed |
| --- | --- |

—

etablere og stille de nødvendige midler og ressourcer for antimikrobielle forvaltningsprogrammer til rådighed for hvert behandlingssted i sammenhæng med programmer til forebyggelse og bekæmpelse af infektioner og/eller patientsikkerhed

| — | sikre rettidig adgang til kliniske mikrobiologiske laboratoriefunktioner og videresendelse af resultater |
| --- | --- |

—

sikre rettidig adgang til kliniske mikrobiologiske laboratoriefunktioner og videresendelse af resultater

| — | fremme anvendelsen af hurtige diagnostiske redskaber |
| --- | --- |

—

fremme anvendelsen af hurtige diagnostiske redskaber

| — | anvende validerede hurtige og/eller point-of-care-diagnosesystemer til afgrænsede patientgrupper med henblik på at supplere den kliniske vurdering og optimere den antimikrobielle behandling, hvis sådanne findes |
| --- | --- |

—

anvende validerede hurtige og/eller point-of-care-diagnosesystemer til afgrænsede patientgrupper med henblik på at supplere den kliniske vurdering og optimere den antimikrobielle behandling, hvis sådanne findes

| — | sikre IT-understøttelse af antimikrobielle forvaltningsaktiviteter, herunder elektroniske recepter, og indføre elektroniske beslutningsstøttesystemer som redskaber til at forbedre ordinering af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

sikre IT-understøttelse af antimikrobielle forvaltningsaktiviteter, herunder elektroniske recepter, og indføre elektroniske beslutningsstøttesystemer som redskaber til at forbedre ordinering af antimikrobielle stoffer

| — | bidrage til omfattende nationale og regionale overvågningssystemer, studier og undersøgelser af forekomsten af antimikrobiel resistens og antibiotikaforbruget, herunder molekylære epidemiologiske undersøgelser. |
| --- | --- |

—

bidrage til omfattende nationale og regionale overvågningssystemer, studier og undersøgelser af forekomsten af antimikrobiel resistens og antibiotikaforbruget, herunder molekylære epidemiologiske undersøgelser.

I lægepraksis/almen medicin:

| — | sikre, at forvaltningsaktiviteter for antimikrobielle stoffer er på plads under koordination og med aktiv inddragelse af sundhedspersonale i disse miljøer i forhold til deres behandlingsniveau, udpegede områder, hvor der findes overforbrug og misbrug af antimikrobielle stoffer, og de nationale og lokale bestemmelser |
| --- | --- |

—

sikre, at forvaltningsaktiviteter for antimikrobielle stoffer er på plads under koordination og med aktiv inddragelse af sundhedspersonale i disse miljøer i forhold til deres behandlingsniveau, udpegede områder, hvor der findes overforbrug og misbrug af antimikrobielle stoffer, og de nationale og lokale bestemmelser

| — | oprette en flerstrenget tilgang med elementer såsom klinikbaseret uddannelse, patientfoldere og plakater, rådgivning fra farmaceuter til patienter om antimikrobiel behandling, feedback til receptudstedere og uddannelse af klinikere i kommunikation |
| --- | --- |

—

oprette en flerstrenget tilgang med elementer såsom klinikbaseret uddannelse, patientfoldere og plakater, rådgivning fra farmaceuter til patienter om antimikrobiel behandling, feedback til receptudstedere og uddannelse af klinikere i kommunikation

| — | sikre tilstrækkelig tid til konsultation og dermed grundig vurdering og rådgivning af patienterne. |
| --- | --- |

—

sikre tilstrækkelig tid til konsultation og dermed grundig vurdering og rådgivning af patienterne.

På hospitaler bør forvaltningsprogrammer for antimikrobielle stoffer indeholde:

| — | et udvalg vedrørende antimikrobielle stoffer eller en lignende formel organisationsstruktur med støtte fra den øverste ledelse |
| --- | --- |

—

et udvalg vedrørende antimikrobielle stoffer eller en lignende formel organisationsstruktur med støtte fra den øverste ledelse

| — | et forvaltningsteam vedrørende antimikrobielle stoffer, herunder ideelt set en kliniker med uddannelse, ekspertise og faglig involvering i diagnostik, forebyggelse og behandling af infektioner (hvis muligt en specialist i infektionssygdomme), en farmaceut og en mikrobiolog (hvis muligt en klinisk mikrobiolog). Sammensætningen af teamet er dikteret af hospitalets størrelse og plejeniveau samt de nationale og lokale bestemmelser |
| --- | --- |

—

et forvaltningsteam vedrørende antimikrobielle stoffer, herunder ideelt set en kliniker med uddannelse, ekspertise og faglig involvering i diagnostik, forebyggelse og behandling af infektioner (hvis muligt en specialist i infektionssygdomme), en farmaceut og en mikrobiolog (hvis muligt en klinisk mikrobiolog). Sammensætningen af teamet er dikteret af hospitalets størrelse og plejeniveau samt de nationale og lokale bestemmelser

| — | tilskud til løn og afsættelse af tid til aktiviteter, der fokuserer på forvaltningsaktiviteter vedrørende antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

tilskud til løn og afsættelse af tid til aktiviteter, der fokuserer på forvaltningsaktiviteter vedrørende antimikrobielle stoffer

| — | retningslinjer for diagnostik og behandling af infektioner og for perioperativ antimikrobiel profylakse |
| --- | --- |

—

retningslinjer for diagnostik og behandling af infektioner og for perioperativ antimikrobiel profylakse

| — | dokumentation i patientjournalen af indikationen, valg af lægemiddel, dosis og behandlingens varighed |
| --- | --- |

—

dokumentation i patientjournalen af indikationen, valg af lægemiddel, dosis og behandlingens varighed

| — | en politik for forhåndsgodkendelse og/eller en gennemgang af udvalgte ordineringer af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

en politik for forhåndsgodkendelse og/eller en gennemgang af udvalgte ordineringer af antimikrobielle stoffer

| — | mikrobiologiske laboratoriefunktioner til hospitaler med akutfunktioner skal være til rådighed døgnet rundt til kritiske prøver |
| --- | --- |

—

mikrobiologiske laboratoriefunktioner til hospitaler med akutfunktioner skal være til rådighed døgnet rundt til kritiske prøver

| — | tilgængelighed af områdespecifikke samlede rapporter for modtagelighed for almindelige bakterielle patogener mod antibiotika, der anbefales i de relevante retningslinjer for behandling |
| --- | --- |

—

tilgængelighed af områdespecifikke samlede rapporter for modtagelighed for almindelige bakterielle patogener mod antibiotika, der anbefales i de relevante retningslinjer for behandling

| — | en revision af perioperativ antimikrobiel profylakseindikation, valg, timing og varighed |
| --- | --- |

—

en revision af perioperativ antimikrobiel profylakseindikation, valg, timing og varighed

| — | en årsberetning til ledelsen om forvaltningsaktiviteter vedrørende antimikrobielle stoffer, som omfatter en evaluering af effektiviteten |
| --- | --- |

—

en årsberetning til ledelsen om forvaltningsaktiviteter vedrørende antimikrobielle stoffer, som omfatter en evaluering af effektiviteten

| — | overvågning af kvalitetsindikatorer og måling af omfanget af brugen af antimikrobielle stoffer med en tilbagemelding til de ordinerende personer og aftalte aktiviteter for receptudstedere. |
| --- | --- |

—

overvågning af kvalitetsindikatorer og måling af omfanget af brugen af antimikrobielle stoffer med en tilbagemelding til de ordinerende personer og aftalte aktiviteter for receptudstedere.

Langtidspleje:

| — | sikre, at forvaltningsaktiviteter vedrørende antimikrobielle stoffer er på plads og får en dedikeret tid og ledelsesopbakning, under koordination og med aktiv inddragelse af sundhedspersonale i disse faciliteter under hensyn til nationale og lokale bestemmelser |
| --- | --- |

—

sikre, at forvaltningsaktiviteter vedrørende antimikrobielle stoffer er på plads og får en dedikeret tid og ledelsesopbakning, under koordination og med aktiv inddragelse af sundhedspersonale i disse faciliteter under hensyn til nationale og lokale bestemmelser

| — | oprette en flerstrenget strategi, der omfatter elementer såsom uddannelse af sygeplejersker og læger, revision af brug af antimikrobielle stoffer, feedback til receptudstederne, og som er rettet mod bestemte områder med overforbrug og misbrug af antimikrobielle stoffer. |
| --- | --- |

—

oprette en flerstrenget strategi, der omfatter elementer såsom uddannelse af sygeplejersker og læger, revision af brug af antimikrobielle stoffer, feedback til receptudstederne, og som er rettet mod bestemte områder med overforbrug og misbrug af antimikrobielle stoffer.

4.3.   Kliniske mikrobiologer

Kliniske mikrobiologer spiller en central rolle i forbindelse med fremskaffelse af diagnostisk information. Samtidig har de den ekspertise, der er nødvendig for at udøve effektiv infektionsbekæmpelse og tage skridt til at forhindre antimikrobiel resistens og tilstrækkelig behandling af infektioner. Desuden giver de råd og vejledning om den optimale diagnostiske strategi i forhold til infektioner. De kliniske funktioner afhænger af faciliteterne, kliniske færdigheder og nationale bestemmelser. Rollerne, som er beskrevet i dette afsnit, kan overlappe med de nedenfor beskrevne for specialister i infektionssygdomme.

Kliniske mikrobiologer bør:

| — | sikre at afprøvning af modtagelighed og rapportering er i overensstemmelse med retningslinjer for behandling (selektiv rapportering) og europæiske (dvs. EUCAST) og nationale standarder. Sikre rettidig diagnose og besked om vigtige resultater (f.eks. bloddyrkning) |
| --- | --- |

—

sikre at afprøvning af modtagelighed og rapportering er i overensstemmelse med retningslinjer for behandling (selektiv rapportering) og europæiske (dvs. EUCAST) og nationale standarder. Sikre rettidig diagnose og besked om vigtige resultater (f.eks. bloddyrkning)

| — | levere områdespecifikke samlede rapporter om modtagelighed for almindelige bakterielle patogener mod antibiotika, der anbefales i retningslinjerne |
| --- | --- |

—

levere områdespecifikke samlede rapporter om modtagelighed for almindelige bakterielle patogener mod antibiotika, der anbefales i retningslinjerne

| — | være tilgængelige for klinikere i forhold til at yde rådgivning om diagnostik af infektionssygdomme, herunder korrekt prøvetagning og fortolkning af testresultaterne, vanskeligt helbredelige patogener og komplicerede infektioner |
| --- | --- |

—

være tilgængelige for klinikere i forhold til at yde rådgivning om diagnostik af infektionssygdomme, herunder korrekt prøvetagning og fortolkning af testresultaterne, vanskeligt helbredelige patogener og komplicerede infektioner

| — | som fuldgyldige medlemmer af forvaltningsteamet for antimikrobielle stoffer påtage sig et ansvar, som omfatter koordinering, planlægning, gennemgang af recepter og feedback. |
| --- | --- |

—

som fuldgyldige medlemmer af forvaltningsteamet for antimikrobielle stoffer påtage sig et ansvar, som omfatter koordinering, planlægning, gennemgang af recepter og feedback.

4.4.   Specialister i infektionssygdomme

Specialister i infektionssygdomme er involveret i den kliniske vurdering, undersøgelse, diagnosticering og behandling af patienter med infektioner, og det omfatter også en optimal anvendelse af antimikrobielle stoffer. De yder desuden rådgivning om forebyggelse og behandling af infektioner, som opstår på behandlingssteder, dvs. infektioner på intensivafdelinger og kirurgiske afsnit, og derfor spiller de en central rolle i forbindelse med hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer på hospitaler.

Afhængig af miljø, uddannelse og nationale bestemmelser, kan der forekomme overlapning af de roller, der er beskrevet i dette afsnit, med de ovenfor skitserede for kliniske mikrobiologer.

Specialister i infektionssygdomme bør:

| — | være tilgængelige for rådgivning om diagnostisk vurdering og behandling af infektionssygdomme, herunder vanskeligt helbredelige patogener og komplicerede infektioner, samt passende brug af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

være tilgængelige for rådgivning om diagnostisk vurdering og behandling af infektionssygdomme, herunder vanskeligt helbredelige patogener og komplicerede infektioner, samt passende brug af antimikrobielle stoffer

| — | som fuldgyldige medlemmer af forvaltningsteamet for antimikrobielle stoffer påtage sig et ansvar, som omfatter koordinering, planlægning, gennemgang af recepter og feedback. |
| --- | --- |

—

som fuldgyldige medlemmer af forvaltningsteamet for antimikrobielle stoffer påtage sig et ansvar, som omfatter koordinering, planlægning, gennemgang af recepter og feedback.

4.5.   Receptudstedere

Receptudstedere er ansvarlige for beslutningen om at anvende antimikrobielle stoffer i patientplejen. De vælger også den type antimikrobielle stoffer, der anvendes i patientbehandlingen. Receptudstedere bør derfor have uddannelse, retningslinjer og informationer for at kunne udvise forsigtighed ved ordination af antimikrobielle stoffer. Der bør også gives information om, hvordan ordinerende læger kan vurdere og håndtere patienternes forventninger. Receptudstedere, der arbejder i praksis, hospitaler, tandlægeklinikker eller andre faciliteter, bør være bekendt med eventuelle specifikke retningslinjer vedrørende den situation, hvor de arbejder.

Receptudstedere bør:

| — | sikre, at de er bekendt med de relevante retningslinjer, det seneste gyldige produktresumé og råd vedrørende ordinering, før de ordinerer et antimikrobielt stof |
| --- | --- |

—

sikre, at de er bekendt med de relevante retningslinjer, det seneste gyldige produktresumé og råd vedrørende ordinering, før de ordinerer et antimikrobielt stof

| — | holde sig ajour vedrørende ordinering af antimikrobielle stoffer. Dette kan opnås ved at deltage i kurser og ved at være opmærksom på retningslinjerne og følge disse |
| --- | --- |

—

holde sig ajour vedrørende ordinering af antimikrobielle stoffer. Dette kan opnås ved at deltage i kurser og ved at være opmærksom på retningslinjerne og følge disse

| — | søge og indhente råd fra specialister vedrørende ordinering af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

søge og indhente råd fra specialister vedrørende ordinering af antimikrobielle stoffer

Receptudstedere bør gøre følgende, når de ordinerer et antimikrobielt stof:

| — | stille en diagnose under en personlig konsultation med patienten før der ordineres antibiotika, medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder |
| --- | --- |

—

stille en diagnose under en personlig konsultation med patienten før der ordineres antibiotika, medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder

| — | sikre, at relevante mikrobiologiske prøver tages, før en antimikrobiel behandling startes |
| --- | --- |

—

sikre, at relevante mikrobiologiske prøver tages, før en antimikrobiel behandling startes

| — | undgå antibakteriel behandling, hvis der kun er bevis for viral infektion eller en selvbegrænsende bakterieinfektion |
| --- | --- |

—

undgå antibakteriel behandling, hvis der kun er bevis for viral infektion eller en selvbegrænsende bakterieinfektion

| — | undgå behandling for kolonisering uden evidens for infektion efter relevant klinisk undersøgelse og diagnostiske test, medmindre der er en klar instruktion i retningslinjerne |
| --- | --- |

—

undgå behandling for kolonisering uden evidens for infektion efter relevant klinisk undersøgelse og diagnostiske test, medmindre der er en klar instruktion i retningslinjerne

| — | bruge antimikrobiel profylakse alene når det er beskrevet i de relevante retningslinjer |
| --- | --- |

—

bruge antimikrobiel profylakse alene når det er beskrevet i de relevante retningslinjer

| — | undgå kombinationer af antimikrobielle stoffer, medmindre der er en klar instruktion i retningslinjerne. |
| --- | --- |

—

undgå kombinationer af antimikrobielle stoffer, medmindre der er en klar instruktion i retningslinjerne.

| — | Hvis behandling med antimikrobielle stoffer ikke skønnes nødvendigt, så giv patienten information om sygdommens forventede udvikling, den begrænsede eller ikke eksisterende gavn af antimikrobiel behandling samt potentielle uønskede bivirkninger ved antimikrobielle stoffer såsom diarré og udslæt, anbefalinger til overvågning af symptomer samt rådgivning om tiltag i tilfælde af en forværring af den kliniske tilstand (sikkerhedsnet). |
| --- | --- |

—

Hvis behandling med antimikrobielle stoffer ikke skønnes nødvendigt, så giv patienten information om sygdommens forventede udvikling, den begrænsede eller ikke eksisterende gavn af antimikrobiel behandling samt potentielle uønskede bivirkninger ved antimikrobielle stoffer såsom diarré og udslæt, anbefalinger til overvågning af symptomer samt rådgivning om tiltag i tilfælde af en forværring af den kliniske tilstand (sikkerhedsnet).

Receptudstedere bør gøre følgende, når de ordinerer et antimikrobielt stof:

| — | vælge et antimikrobielt stof i overensstemmelse med relevante retningslinjer med en passende dosis for at opnå den korteste og mest effektive varighed og med hensigtsmæssig indtagelsesform (helst oral hvis muligt) |
| --- | --- |

—

vælge et antimikrobielt stof i overensstemmelse med relevante retningslinjer med en passende dosis for at opnå den korteste og mest effektive varighed og med hensigtsmæssig indtagelsesform (helst oral hvis muligt)

| — | overveje relevante faktorer hos patienten: Alder, co-morbiditet (f.eks. immundefekt), nyre- og leverfunktion, graviditet og amning, allergier, tilstedeværelse af proteser, potentielle lægemiddelinteraktioner, body mass index og risikofaktorer for antimikrobiel resistens (f.eks. nylig brug af antimikrobielle stoffer og nylig rejseaktivitet) |
| --- | --- |

—

overveje relevante faktorer hos patienten: Alder, co-morbiditet (f.eks. immundefekt), nyre- og leverfunktion, graviditet og amning, allergier, tilstedeværelse af proteser, potentielle lægemiddelinteraktioner, body mass index og risikofaktorer for antimikrobiel resistens (f.eks. nylig brug af antimikrobielle stoffer og nylig rejseaktivitet)

| — | fremme allergitest af patienter med tidligere allergiske reaktioner over for betalactam-antibiotika, som et middel til at fremme anvendelse af første valg-antimikrobielle stoffer til ikke-allergiske patienter |
| --- | --- |

—

fremme allergitest af patienter med tidligere allergiske reaktioner over for betalactam-antibiotika, som et middel til at fremme anvendelse af første valg-antimikrobielle stoffer til ikke-allergiske patienter

| — | vælge et antimikrobielt stof med et spektrum af dækning, der er så smalt som muligt. En rettidig antimikrobiel behandling af patienter med alvorlige infektioner. Eksempler: Sepsis, alvorlig lungebetændelse erhvervet uden for sygehus |
| --- | --- |

—

vælge et antimikrobielt stof med et spektrum af dækning, der er så smalt som muligt. En rettidig antimikrobiel behandling af patienter med alvorlige infektioner. Eksempler: Sepsis, alvorlig lungebetændelse erhvervet uden for sygehus

| — | informere patient og/eller pårørende, når det er muligt, om årsagen til den antimikrobielle behandling og mulige bivirkninger, og sørg for, at patienten forstår dosis og behandlingens varighed. Dette hjælper til, at patienten følger behandlingen, og det øger behandlingens succes |
| --- | --- |

—

informere patient og/eller pårørende, når det er muligt, om årsagen til den antimikrobielle behandling og mulige bivirkninger, og sørg for, at patienten forstår dosis og behandlingens varighed. Dette hjælper til, at patienten følger behandlingen, og det øger behandlingens succes

| — | adressere patientens forventninger, spørgsmål og præferencer som en væsentlig bestanddel af en patientfokuseret behandling og en effektiv indsats for at fremme en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

adressere patientens forventninger, spørgsmål og præferencer som en væsentlig bestanddel af en patientfokuseret behandling og en effektiv indsats for at fremme en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer

| — | revurdere den antimikrobielle behandling, og overvej en ændring (f.eks. nedtrapning, ophør eller skift til oral behandling) efter 48-72 timer på hospitaler og, under særlige omstændigheder, i andre faciliteter i overensstemmelse med retningslinjerne. |
| --- | --- |

—

revurdere den antimikrobielle behandling, og overvej en ændring (f.eks. nedtrapning, ophør eller skift til oral behandling) efter 48-72 timer på hospitaler og, under særlige omstændigheder, i andre faciliteter i overensstemmelse med retningslinjerne.

I lokalsamfundet bør receptudstedere:

| — | ikke ordinere antibakterielle midler til selvlimiterende virale eller bakterielle infektioner |
| --- | --- |

—

ikke ordinere antibakterielle midler til selvlimiterende virale eller bakterielle infektioner

| — | overveje forsinket ordinering af antimikrobielle stoffer med passende sikkerhedsnet til voksne eller børn under særlige omstændigheder og i overensstemmelse med retningslinjerne. Eksempel: Forsinket ordinering af antimikrobielle stoffer ved akut mellemørebetændelse eller akut bihulebetændelse |
| --- | --- |

—

overveje forsinket ordinering af antimikrobielle stoffer med passende sikkerhedsnet til voksne eller børn under særlige omstændigheder og i overensstemmelse med retningslinjerne. Eksempel: Forsinket ordinering af antimikrobielle stoffer ved akut mellemørebetændelse eller akut bihulebetændelse

| — | vurdere symptomer og brug af scoringssystemer eller symptomkontrollister til at styre behovet for diagnostisk test, antimikrobiel behandling og akut henvisning. |
| --- | --- |

—

vurdere symptomer og brug af scoringssystemer eller symptomkontrollister til at styre behovet for diagnostisk test, antimikrobiel behandling og akut henvisning.

På hospitaler bør receptudstedere:

| — | dokumentere følgende i patientjournalen: Indikation, valg af lægemiddel, dosis, indtagelsesform og behandlingens varighed. Følge vejledningen for perioperativ antimikrobiel profylakse. Arbejde for at forbedre rettidig og tilstrækkelig kontrol med årsagen til kirurgiske infektioner og for at modvirke ensidig brug af antimikrobielle stoffer i stedet for kirurgisk behandling, når der er en klar indikation for kirurgisk behandling |
| --- | --- |

—

dokumentere følgende i patientjournalen: Indikation, valg af lægemiddel, dosis, indtagelsesform og behandlingens varighed. Følge vejledningen for perioperativ antimikrobiel profylakse. Arbejde for at forbedre rettidig og tilstrækkelig kontrol med årsagen til kirurgiske infektioner og for at modvirke ensidig brug af antimikrobielle stoffer i stedet for kirurgisk behandling, når der er en klar indikation for kirurgisk behandling

| — | vurdere behovet for parenterale antimikrobielle stoffer og skift til orale antimikrobielle stoffer, når det er muligt, i overensstemmelse med de foreliggende kliniske kriterier. |
| --- | --- |

—

vurdere behovet for parenterale antimikrobielle stoffer og skift til orale antimikrobielle stoffer, når det er muligt, i overensstemmelse med de foreliggende kliniske kriterier.

| — | Overvågning af terapeutiske lægemidler anbefales til justering af doseringer i overensstemmelse med retningslinjer og under særlige omstændigheder. |
| --- | --- |

—

Overvågning af terapeutiske lægemidler anbefales til justering af doseringer i overensstemmelse med retningslinjer og under særlige omstændigheder.

4.6.   Farmaceuter

Farmaceuter tilknyttet lokale faciliteter og hospitaler har ekspertise inden for medicin og er vogtere af brugen af antimikrobielle stoffer. Derfor kan farmaceuter fungere som en vigtig kilde til vejledning og information af patienter og ordinerende læger om sikker, rationel og effektiv anvendelse af antimikrobielle stoffer (herunder om bivirkninger, overholdelse af behandlingen, bivirkninger, advarsler og kontraindikationer, interaktioner, opbevaring og bortskaffelse samt rationalet for behandling). De bør derfor have passende uddannelse, retningslinjer og informationer for at kunne tilskynde til forsigtighed ved ordination af antimikrobielle stoffer og for at administrere patienternes forventninger. På hospitaler bør der være en farmaceut i det team, der forvalter antimikrobielle stoffer, og vedkommende bør være aktivt involveret i forvaltningen af forbruget af antimikrobielle stoffer i den tværfaglige plejepersonalegruppe. Farmaceutens rolle omfatter vurdering af recepter i overensstemmelse med lokale politikker for antimikrobiel brug, gennemgang af varigheden for brug af antimikrobielle stoffer, rådgivning om brug af antimikrobielle stoffer med restriktioner, rådgivning om dosering, klargøring og administration (især for særlige patientgrupper, f.eks. børn), og rådgivning til patienterne om korrekt brug af antimikrobielle stoffer. Farmaceuter bør også være involveret i overvågning af antimikrobiel brug.

Farmaceuter bør:

| — | kun udlevere antimikrobielle stoffer på recept, medmindre særlige bestemmelser giver mulighed for dispensation inden for loven under særlige omstændigheder |
| --- | --- |

—

kun udlevere antimikrobielle stoffer på recept, medmindre særlige bestemmelser giver mulighed for dispensation inden for loven under særlige omstændigheder

| — | sørge for at patienten og/eller hjælperen forstår dosering og varighed af behandlingen, da dette kan forbedre overholdelse af behandlingsplanen og øge behandlingens succes |
| --- | --- |

—

sørge for at patienten og/eller hjælperen forstår dosering og varighed af behandlingen, da dette kan forbedre overholdelse af behandlingsplanen og øge behandlingens succes

| — | fremme passende bortskaffelse af ubrugte antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

fremme passende bortskaffelse af ubrugte antimikrobielle stoffer

| — | gøre opmærksom på utilsigtede hændelser relateret til antimikrobielle stoffer i henhold til loven |
| --- | --- |

—

gøre opmærksom på utilsigtede hændelser relateret til antimikrobielle stoffer i henhold til loven

| — | deltage i lokale, regionale eller nationale offentlige sundhedskampagner, der fremmer hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

deltage i lokale, regionale eller nationale offentlige sundhedskampagner, der fremmer hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer

| — | rådgive patienter og sundhedspersonale med hensyn til kontraindikationer, interaktioner mellem lægemidler og interaktioner mellem lægemidler og fødevarer. |
| --- | --- |

—

rådgive patienter og sundhedspersonale med hensyn til kontraindikationer, interaktioner mellem lægemidler og interaktioner mellem lægemidler og fødevarer.

4.7.   Sygeplejersker

Sygeplejerskernes rolle i det kliniske team er vigtig på grund af deres regelmæssige kontakt med patienter og deres rolle i forbindelse med administrationen af medicin. Sygeplejerskerne skal sørge for, at de antimikrobielle stoffer bliver taget i henhold til ordineringen. De overvåger også reaktioner på antimikrobielle stoffer (herunder mulige bivirkninger). Generelt set er sygeplejersker ansvarlige for administrationen af antimikrobielle stoffer og for at overvåge patienten og patientens sikkerhed.

Receptudstedende sygeplejerskers rolle er også vigtig.

Sygeplejersker bør:

| — | være aktivt involveret i forvaltningen af antimikrobielle stoffer som en del af det tværfaglige plejeteam |
| --- | --- |

—

være aktivt involveret i forvaltningen af antimikrobielle stoffer som en del af det tværfaglige plejeteam

| — | sikre rettidig administration af antimikrobielle stoffer i henhold til recepten |
| --- | --- |

—

sikre rettidig administration af antimikrobielle stoffer i henhold til recepten

| — | rådgive og vejlede patienten om korrekt brug af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

rådgive og vejlede patienten om korrekt brug af antimikrobielle stoffer

| — | anvende protokoller og værktøjer, der gør dig i stand til selvstændigt at finde patienter med alvorlige infektioner og derefter iværksætte beregninger af diagnoser og behandling |
| --- | --- |

—

anvende protokoller og værktøjer, der gør dig i stand til selvstændigt at finde patienter med alvorlige infektioner og derefter iværksætte beregninger af diagnoser og behandling

| — | minde lægen om at revurdere behandlingen med antimikrobielle stoffer efter 48 til 72 timer. |
| --- | --- |

—

minde lægen om at revurdere behandlingen med antimikrobielle stoffer efter 48 til 72 timer.

4.8.   Læger med speciale i infektionsbekæmpelse

Læger med speciale i infektionsbekæmpelse spiller en væsentlig rolle i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af infektioner, hvoraf mange er forbundet med forkert brug af antimikrobielle stoffer. Læger med speciale i infektionsbekæmpelse kan derfor støtte en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer gennem rådgivning og peer review.

Læger med speciale i infektionsbekæmpelse bør:

| — | sikre koordination og samarbejde mellem programmer til forvaltning af antimikrobielle stoffer og programmer til forebyggelse og bekæmpelse af infektioner ved at fremhæve de væsentlige aspekter af passende antimikrobiel brug i forebyggelse og bekæmpelse af infektioner opstået på hospitaler. |
| --- | --- |

—

sikre koordination og samarbejde mellem programmer til forvaltning af antimikrobielle stoffer og programmer til forebyggelse og bekæmpelse af infektioner ved at fremhæve de væsentlige aspekter af passende antimikrobiel brug i forebyggelse og bekæmpelse af infektioner opstået på hospitaler.

4.9.   Offentligheden/patienter

Viden, holdninger og adfærd hos borgerne og patienterne kan være af yderste vigtighed med hensyn til at etablere og sikre en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer, både hvad angår forventninger og det normative pres, som de kan øve på sundhedspersonale og deres omgivelser, og hvad angår deres overholdelse af medicineringen.

Borgere og patienter bør:

| — | holde sig orienteret og, hvor nødvendigt, indhente oplysninger fra sundhedspersonale om passende brug af antimikrobielle stoffer, antimikrobiel resistens og bivirkninger ved antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

holde sig orienteret og, hvor nødvendigt, indhente oplysninger fra sundhedspersonale om passende brug af antimikrobielle stoffer, antimikrobiel resistens og bivirkninger ved antimikrobielle stoffer

| — | kun bruge antimikrobielle stoffer, når de er ordineret |
| --- | --- |

—

kun bruge antimikrobielle stoffer, når de er ordineret

| — | afstå fra at bruge antimikrobielle stoffer, som ikke er ordineret, såsom tiloversblevne antimikrobielle stoffer, antimikrobielle stoffer ordineret til en anden person eller antimikrobielle stoffer, som ikke er købt på recept |
| --- | --- |

—

afstå fra at bruge antimikrobielle stoffer, som ikke er ordineret, såsom tiloversblevne antimikrobielle stoffer, antimikrobielle stoffer ordineret til en anden person eller antimikrobielle stoffer, som ikke er købt på recept

| — | returnere ubrugte antimikrobielle stoffer til apoteker og lokal indsamling i overensstemmelse med lokale regulativer. |
| --- | --- |

—

returnere ubrugte antimikrobielle stoffer til apoteker og lokal indsamling i overensstemmelse med lokale regulativer.

4.10.   Faglige organisationer og videnskabelige selskaber

Faglige organisationer og videnskabelige selskaber repræsenterer sundhedspersonale og fremmer den professionelle og videnskabelige udvikling af deres medlemmer og har dermed indflydelse på klinisk og laboratoriemæssig praksis.

Faglige organisationer og videnskabelige selskaber bør:

| — | arbejde tæt sammen med myndighederne inden for alle relevante områder for at sikre, at de foreslåede foranstaltninger til fremme af hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer er evidensbaserede og gennemførlige |
| --- | --- |

—

arbejde tæt sammen med myndighederne inden for alle relevante områder for at sikre, at de foreslåede foranstaltninger til fremme af hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer er evidensbaserede og gennemførlige

| — | fremme hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer blandt deres medlemmer gennem aktiviteter, der inkluderer udviklingen af vejledninger og undervisning |
| --- | --- |

—

fremme hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer blandt deres medlemmer gennem aktiviteter, der inkluderer udviklingen af vejledninger og undervisning

| — | støtte oplysningsaktiviteter for at fremme en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

støtte oplysningsaktiviteter for at fremme en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer

| — | undgå interessekonflikter og kommercielle overvejelser |
| --- | --- |

—

undgå interessekonflikter og kommercielle overvejelser

| — | fremme og gennemføre relevant forskning. |
| --- | --- |

—

fremme og gennemføre relevant forskning.

4.11.   Forskningssponsorer

Forskning er afgørende for at mindske det nuværende niveau for og stigende tendens til antimikrobiel resistens. Især international forskning er nødvendig for at identificere muligheder for at forbedre den måde, hvorpå vi bruger eksisterende antimikrobielle stoffer. Det er også nødvendigt at undersøge, hvordan risikoen for udvikling af resistens over for antimikrobielle stoffer kan mindskes.

Forskningssponsorer og de ansvarlige for forskningspolitik bør:

| — | fremme forskning, som vurderer og sammenligner interventioner med henblik på adfærdsændringer for ordinering af antimikrobielle stoffer, idet der tages hensyn til kulturelle forskelle, for at forbedre vores forståelse af, hvordan rationel antimikrobiel praksis med hensyn til ordinering kan opnås |
| --- | --- |

—

fremme forskning, som vurderer og sammenligner interventioner med henblik på adfærdsændringer for ordinering af antimikrobielle stoffer, idet der tages hensyn til kulturelle forskelle, for at forbedre vores forståelse af, hvordan rationel antimikrobiel praksis med hensyn til ordinering kan opnås

| — | fremme forskning om interventionelle undersøgelser angående ordinering af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

fremme forskning om interventionelle undersøgelser angående ordinering af antimikrobielle stoffer

| — | fremme forskning om potentialet hos specifikke antimikrobielle stoffer og antibiotiske klasser til at skabe et selektivt pres mod antimikrobiel resistens hos mikrobiota |
| --- | --- |

—

fremme forskning om potentialet hos specifikke antimikrobielle stoffer og antibiotiske klasser til at skabe et selektivt pres mod antimikrobiel resistens hos mikrobiota

| — | fremme kliniske forskningsundersøgelser af eksisterende antimikrobielle stoffer, herunder farmakokinetiske/farmakodynamiske undersøgelser, og sikre, at undersøgelserne tager tilstrækkeligt hensyn til faktorerne køn og alder gennem hele levetiden |
| --- | --- |

—

fremme kliniske forskningsundersøgelser af eksisterende antimikrobielle stoffer, herunder farmakokinetiske/farmakodynamiske undersøgelser, og sikre, at undersøgelserne tager tilstrækkeligt hensyn til faktorerne køn og alder gennem hele levetiden

| — | fremme forskning i diagnostiske redskaber, herunder hurtig og point-of-care-diagnoser for at støtte evidensbaserede retningslinjer for diagnostik i forbindelse med passende ordinering af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

fremme forskning i diagnostiske redskaber, herunder hurtig og point-of-care-diagnoser for at støtte evidensbaserede retningslinjer for diagnostik i forbindelse med passende ordinering af antimikrobielle stoffer

| — | fremme forskning i monitorering af antimikrobielle terapeutiske lægemidler i særlige populationer (f.eks. kritisk syge patienter, forbrændte patienter, pædiatriske patienter og patienter, der får kontinuerlig dialyse) |
| --- | --- |

—

fremme forskning i monitorering af antimikrobielle terapeutiske lægemidler i særlige populationer (f.eks. kritisk syge patienter, forbrændte patienter, pædiatriske patienter og patienter, der får kontinuerlig dialyse)

| — | fremme forskning vedrørende uddannelsesmæssige og bevidstgørende interventioner, som sigter mod det offentlige og patienterne |
| --- | --- |

—

fremme forskning vedrørende uddannelsesmæssige og bevidstgørende interventioner, som sigter mod det offentlige og patienterne

| — | støtte aktiviteter med henblik på at omsætte forskning til praksis, systematiske reviews og metaanalyser og anvendelse af forskningsresultaterne til udformning af kliniske retningslinjer og beslutningsprocessen. |
| --- | --- |

—

støtte aktiviteter med henblik på at omsætte forskning til praksis, systematiske reviews og metaanalyser og anvendelse af forskningsresultaterne til udformning af kliniske retningslinjer og beslutningsprocessen.

4.12.   Medicinalindustrien

Medicinalindustrien er en vigtig partner i den samlede indsats for at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer.

Medicinalindustrien bør:

| — | sikre, at markedsføring og salgsfremmende aktiviteter er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, f.eks. skal reklame for et lægemiddel, som henvender sig til sundhedspersoner, stemme overens med de oplysninger, der er anført i produktresuméet, og de bør fremme den rationelle brug af lægemidlet |
| --- | --- |

—

sikre, at markedsføring og salgsfremmende aktiviteter er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, f.eks. skal reklame for et lægemiddel, som henvender sig til sundhedspersoner, stemme overens med de oplysninger, der er anført i produktresuméet, og de bør fremme den rationelle brug af lægemidlet

| — | sikre, at økonomiske incitamenter i virksomheder er i overensstemmelse med de forvaltningsprincipper, der er beskrevet ovenfor |
| --- | --- |

—

sikre, at økonomiske incitamenter i virksomheder er i overensstemmelse med de forvaltningsprincipper, der er beskrevet ovenfor

| — | sikre overvågning af resistens og off-label-brug efter lancering af nye blandinger i overensstemmelse med forpligtelserne i forbindelse med markedsførte produkter |
| --- | --- |

—

sikre overvågning af resistens og off-label-brug efter lancering af nye blandinger i overensstemmelse med forpligtelserne i forbindelse med markedsførte produkter

| — | samarbejde med nationale og internationale politiske beslutningstagere og lovgivere for at understøtte udviklingen af politikker, som fremmer passende ordineringer af antimikrobielle stoffer, herunder design af nye refusionsordninger, tilpasning af pakkestørrelse og andre processer, der bidrager til at opfylde målsætningerne for adgang og konservering. |
| --- | --- |

—

samarbejde med nationale og internationale politiske beslutningstagere og lovgivere for at understøtte udviklingen af politikker, som fremmer passende ordineringer af antimikrobielle stoffer, herunder design af nye refusionsordninger, tilpasning af pakkestørrelse og andre processer, der bidrager til at opfylde målsætningerne for adgang og konservering.

4.13.   Producenter af diagnoseudstyr

Diagnostiske prøver, herunder prøver i mikrobiologiske laboratorier, men også point-of-care- og nye diagnostikker, giver væsentlige oplysninger, der hjælper til at undgå unødig anvendelse af antimikrobielle stoffer og optimere valget af antimikrobielle stoffer.

Producenter af diagnoseudstyr bør:

| — | adressere de forskellige behov for diagnosticering, herunder point-of-care-test og overvågning |
| --- | --- |

—

adressere de forskellige behov for diagnosticering, herunder point-of-care-test og overvågning

| — | samarbejde med videnskabelige selskaber og det offentlige sundhedsvæsen om udviklingen af evidensbaserede retningslinjer for anvendelse af prøver til diagnosticering af infektion, herunder nye diagnostiske og point-of-care-test |
| --- | --- |

—

samarbejde med videnskabelige selskaber og det offentlige sundhedsvæsen om udviklingen af evidensbaserede retningslinjer for anvendelse af prøver til diagnosticering af infektion, herunder nye diagnostiske og point-of-care-test

| — | støtte undersøgelser af effekten af nye diagnosticeringsmetoder for hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer og af diagnosticeringsmetoders omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

—

støtte undersøgelser af effekten af nye diagnosticeringsmetoder for hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer og af diagnosticeringsmetoders omkostningseffektivitet.

4.14.   Internationalt samarbejde

Det er nødvendigt med internationalt tværsektorielt, mellemstatsligt og inter-organisatorisk samarbejde og koordinering, både inden for og uden for EU, for at fastlægge standarder, systemer og procedurer, der er nødvendige for at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer, udveksling af bedste praksis og støtte til kapacitetsudvikling.

Internationalt samarbejde bør medvirke til at:

| — | lette koordineringen af reaktionen på grænseoverskridende trusler om antibiotikaresistente organismer |
| --- | --- |

—

lette koordineringen af reaktionen på grænseoverskridende trusler om antibiotikaresistente organismer

| — | udforme, gennemføre og overvåge forvaltningen af interventioner og kampagner vedrørende antimikrobielle stoffer for at støtte hensigtsmæssig anvendelse og reducere uhensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

udforme, gennemføre og overvåge forvaltningen af interventioner og kampagner vedrørende antimikrobielle stoffer for at støtte hensigtsmæssig anvendelse og reducere uhensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer

| — | etablere mekanismer for udveksling af bedste praksis-interventioner vedrørende hensigtsmæssig brug af antimikrobielle stoffer samt deres indvirkning på relevante kvalitative og kvantitative resultater |
| --- | --- |

—

etablere mekanismer for udveksling af bedste praksis-interventioner vedrørende hensigtsmæssig brug af antimikrobielle stoffer samt deres indvirkning på relevante kvalitative og kvantitative resultater

| — | muliggøre et samarbejde om overvågning af forbruget af antimikrobielle stoffer og antimikrobiel resistens ved hjælp af en harmoniseret metodologi med henblik på rettidig information vedrørende grænseoverskridende trusler fra resistente organismer, samt give valide og internationalt sammenlignelige oplysninger om resistens og forbrug |
| --- | --- |

—

muliggøre et samarbejde om overvågning af forbruget af antimikrobielle stoffer og antimikrobiel resistens ved hjælp af en harmoniseret metodologi med henblik på rettidig information vedrørende grænseoverskridende trusler fra resistente organismer, samt give valide og internationalt sammenlignelige oplysninger om resistens og forbrug

| — | harmonisere kliniske breakpoints og metoder til afprøvning af modtagelighed for antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

harmonisere kliniske breakpoints og metoder til afprøvning af modtagelighed for antimikrobielle stoffer

| — | støtte udviklingen af gode evidensbaserede kliniske vejledninger, der omhandler de mest almindelige infektioner og kan tilpasses lokale resistensmønstre og tilgængelige godkendte antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

støtte udviklingen af gode evidensbaserede kliniske vejledninger, der omhandler de mest almindelige infektioner og kan tilpasses lokale resistensmønstre og tilgængelige godkendte antimikrobielle stoffer

| — | lette adgangen til vigtige antimikrobielle stoffer og diagnostiske test ved at støtte tilgængeligheden og tackle mangelsituationer |
| --- | --- |

—

lette adgangen til vigtige antimikrobielle stoffer og diagnostiske test ved at støtte tilgængeligheden og tackle mangelsituationer

| — | fremme udviklingen på nationalt niveau af standarder og vedtagelsen af selektiv rapportering af mikrobiologiske resultater for at optimere ordineringen af antimikrobielle stoffer |
| --- | --- |

—

fremme udviklingen på nationalt niveau af standarder og vedtagelsen af selektiv rapportering af mikrobiologiske resultater for at optimere ordineringen af antimikrobielle stoffer

| — | støtte udviklingen af evidensbaserede retningslinjer for anvendelse af hurtige og point-of-care-diagnostikker |
| --- | --- |

—

støtte udviklingen af evidensbaserede retningslinjer for anvendelse af hurtige og point-of-care-diagnostikker

| — | fremme og yde økonomisk støtte til forskning og udvikling af nye antimikrobielle stoffer og nye point-of-care-test |
| --- | --- |

—

fremme og yde økonomisk støtte til forskning og udvikling af nye antimikrobielle stoffer og nye point-of-care-test

| — | facilitere tværsektorielt samarbejde inden for dyresundhed, fødevareproduktion og sundhedssektorerne vedrørende overvågning af og politikker for brug af antimikrobielle stoffer. |
| --- | --- |

—

facilitere tværsektorielt samarbejde inden for dyresundhed, fødevareproduktion og sundhedssektorerne vedrørende overvågning af og politikker for brug af antimikrobielle stoffer.

---

(1)  Retningslinjer om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i veterinærmedicin (EUT C 299 af 11.9.2015, s. 7).

(2)  Rådets konklusioner om de næste skridt i forbindelse med en One Health-tilgang til bekæmpelse af antimikrobiel resistens. 17. juni 2016

http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/17-epsco-conclusions-antimicrobial-resistance/

(3)  Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme. Forslag til EU-retningslinjer om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker. Stockholm: ECDC; 2017

http://ecdc.europa.eu/en/publications/_layouts/forms/Publication_DispForm.aspx?List=4f55ad51-4aed-4d32-b960-af70113dbb90&ID=1643

(4)  EFT L 34 af 5.2.2002, s. 13.

(5)  Verdenssundhedsorganisationen (WHO). Global handlingsplan for antimikrobiel resistens. Geneve, WHO; 2015. Findes på: http://www.wpro.who.int/entity/drug_resistance/resources/global_action_plan_eng.pdf

(6)  Verdenssundhedsorganisationen (WHO)/FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation. Retningslinjer for risikoanalyse af fødevarebåren antimikrobiel resistens CAC/GL 77-2011. 2011. Findes på: http://www.fao.org/input/download/standards/11776/CXG_077e.pdf

(7)  Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA), Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici (VKNNPS). Fælles udtalelse om antimikrobiel resistens (AMR) rettet mod zoonotiske infektioner. EFSA 2009. Findes på: http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/1372.pdf

(8)  Magiorakos AP, Srinivasan A, Carey RB, Carmeli Y, Falagas ME, Giske CG, et al. Multidrug-resistant, extensively drug-resistant and pandrug-resistant bacteria: an international expert proposal for interim standard definitions for acquired resistance. Clin Microbiol Infect. 2012; 18: 268-281. doi: 10.1111/j.1469-0691.2011.03570.x

(9)  Dellit TH, Owens RC, McGowan JE, Jr., Gerding DN, Weinstein RA, Burke JP, et al. Infectious Diseases Society of America and the Society for Healthcare Epidemiology of America guidelines for developing an institutional program to enhance antimicrobial stewardship (retningslinjer for udviklingen af et institutionelt program til forbedring af forvaltningen af antimikrobielle stoffer). Clin Infect Dis. 2007; 44: 159-177. doi: 10.1086/510393

(10)  National institute for Health and Care Excellence (NICE). Antimicrobial stewardship: systems and processes for effective antimicrobial medicine use. 2015. Findes på: https://www.nice.org.uk/guidance/ng15?unlid=5776159082016524134857

(11)  Den transatlantiske taskforce vedrørende antimikrobiel resistens (TATFAR). Summary of the modified Delphi process for common structure and process indicators for hospital antimicrobial stewardship indicators. 2015. Findes på: https://www.cdc.gov/drugresistance/pdf/summary_of_tatfar_recommendation_1.pdf

(12)  Verdenssundhedsorganisationen (WHO). Global handlingsplan for antimikrobiel resistens. Geneve, WHO; 2015. Findes på: http://www.wpro.who.int/entity/drug_resistance/resources/global_action_plan_eng.pdf

(13)  Rådets konklusioner om de næste skridt i forbindelse med en One Health-tilgang til bekæmpelse af antimikrobiel resistens, 17. juni 2016.

http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/17-epsco-conclusions-antimicrobial-resistance/

---

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/13

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8474 — HNA/CWT)

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 212/02)

Den 15. juni 2017 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8474. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8474. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/13

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8385 — Pillarstone/Famar)

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 212/03)

Den 3. maj 2017 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8385. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8385. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

III Forberedende retsakter

Den Europæiske Centralbank

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/14

---

Henstilling med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af artikel 22 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank

(ECB/2017/18)

(fremlagt af Den Europæiske Centralbank)

(2017/C 212/04)

BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

Den 4. marts 2015 afsagde Retten i Første Instans dom i sag T-496/11, Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland mod Den Europæiske Centralbank (1). Retten fastslog, at Den Europæiske Centralbank (ECB) ikke har den nødvendige kompetence til at regulere clearingsystemers aktiviteter, herunder centrale modparter (central counterparties, CCP'er). På baggrund heraf annullerede Retten »Eurosystem oversight policy framework«, som blev offentliggjort af ECB den 5. juli 2011 for så vidt den fastsætter et krav om, at CCP'er skal være beliggende i en medlemsstat i euroområdet.

Retten bemærkede imidlertid, at artikel 129, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at anvende en forenklet ændringsprocedure for så vidt angår bestemte artikler i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«). Dette gør det muligt for Europa-Parlamentet og Rådet, efter den almindelige lovgivningsprocedure og på grundlag af en henstilling fra ECB eller et forslag fra Kommissionen, at ændre artikel 22 i ESCB-statutten. Retten fandt, at det ville være op til ECB at anmode lovgiver i Den Europæiske Union om at ændre artikel 22, såfremt ECB måtte finde, at beføjelser til at regulere CCP'er er nødvendige med henblik på korrekt udførelse af den opgave, der henvises til i traktatens artikel 127, stk. 2, 4. led.

Den væsentlige udvikling på såvel globalt som europæisk niveau forventes at øge de risici, som udgøres af clearingsystemer, særligt CCP'er, for betalingssystemers smidige funktion og gennemførelsen af den fælles pengepolitik, hvilket i sidste ende vil påvirke Eurosystemets primære mål om at fastholde prisstabilitet.

På baggrund af ovenstående fremsender ECB nærværende henstilling med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af artikel 22 i ESCB-statutten. I overensstemmelse med artikel 40.3 i ESCB-statutten har Styrelsesrådet vedtaget henstillingen med enstemmighed. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

II.   GENERELLE BETRAGTNINGER

Forstyrrelser, som påvirker CCP'er, kan medføre konsekvenser for Eurosystemets primære mål om at fastholde prisstabilitet gennem flere kanaler. For det første kan sådanne forstyrrelser påvirke likviditetsstillingen for kreditinstitutter i euroområdet og potentielt forstyrre den smidige funktion af betalingssystemer i euroområdet. Dette vil kunne medføre øget efterspørgsel efter centralbankslikviditet og mulige udfordringer i forbindelse med gennemførelsen af Eurosystemets fælles pengepolitik. For det andet kan sådanne forstyrrelser svække de finansielle markedssegmenters funktion, som er nøglen til transmissionen af pengepolitikken.

I 2012 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet forordning (EU) nr. 648/2012 (2), hvoraf de lovgivnings- og tilsynsmæssige rammer fremgår, med henblik på at sikre, at CCP'erne er sikre og solide og til enhver tid overholder de organisatoriske bestemmelser, reglerne for god forretningsskik og tilsynskravene. Disse lovgivningsmæssige rammer omfatter fælles tilsynsordninger i form af kollegier, som giver mulighed for at involvere Eurosystemet, herunder i stresssituationer, hvor valutaens stabilitet kan være i fare. Derudover har Europa-Kommissionen, i lyset af CCP'ers voksende systemiske betydning, vedtaget et forslag til en forordning om et regelsæt for CCP'ers genopretning og afvikling (3).

Den væsentlige udvikling på såvel globalt som europæisk niveau forventes at øge de risici, som udgøres af clearingsystemer, særligt CCP'er, for betalingssystemers smidige funktion og gennemførelsen af den fælles pengepolitik, hvilket i sidste ende vil påvirke Eurosystemets primære mål om at fastholde prisstabilitet.

For det første vil Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union have omfattende konsekvenser for Eurosystemets evne til at udføre sine opgaver som centralbank for udstedelse af euroen. På nuværende tidspunkt clearer de CCP'er, der er oprettet i Det Forenede Kongerige, væsentlige mængder af transaktioner i euro: De anslåede daglige værdier af repoer i euro og åbne positioner i renteswap i euro udgør henholdsvis 101 milliarder EUR og 33 billioner EUR (omkring 99 % af EU’s marked) (4). En væsentlig forstyrrelse, som påvirker en stor britisk CCP, vil således kunne medføre et alvorligt fald i likviditeten inden for euroområdet. Eurosystemets evne til at overvåge og styre de risici, som britiske CCP'er udgør, vil blive påvirket negativt, hvis britiske CCP'er ikke længere er underlagt de lovgivnings- og tilsynsmæssige rammer for CCP'er i Unionen i henhold til forordning (EU) nr. 648/2012. Derudover bygger den nuværende ordning mellem ECB og Bank of England vedrørende informationsudveksling og samarbejde for så vidt angår britiske CCP'er på, men kan ikke erstatte, fælles tilsynsordninger i form af kollegier, som er oprettet i henhold til forordning (EU) nr. 648/2012. Fremadrettet kan britiske CCP'er kun underlægges den ordning, der finder anvendelse på CCP'er i tredjelande i henhold til forordningen.

For det andet har central clearing i stigende omfang fået grænseoverskridende karakter og systemisk betydning. På topmødet i Pittsburg i september 2009 blev G20-lederne enige om, at alle standardiserede OTC-derivatkontrakter skal cleares gennem en CCP. Denne tilsagn blev bekræftet af G20-lederne i juni 2010 og gennemført i Unionen ved forordning (EU) nr. 648/2012. Derudover har integrationen af Unionens finansielle markeder betydet, at CCP'er har udviklet sig fra hovedsageligt at efterkomme behovene i de enkelte lande og markeder til at udgøre kritiske infrastrukturer i EU's finansielle markeder. Denne udvikling har medført en drastisk stigning i omfanget og betydningen af CCP'er både i Unionen og globalt.

For det tredje præsenterede Europa-Kommissionen den 13. juni 2017 sit lovforslag med henblik på at sikre finansiel stabilitet og CCP'ers sikkerhed og soliditet, som er af systemisk betydning for de finansielle markeder i hele Unionen (5). Kommissionens forslag forsøger at indføre mere integreret tilsyn af tilsynsmyndighederne og opgaver for den udstedende centralbank med henblik på at støtte udviklingen af mere omfattende og bedre integrerede kapitalmarkeder. Den forsøger også at håndtere de problemstillinger, som er opstået i forbindelse med Storbritanniens udtræden af Unionen, og at sikre, at CCP'er, som spiller en central rolle for Unionens finansielle markeder, er underlagt beskyttelse i henhold til Unionens retlige rammer.

I den forbindelse er det af største vigtighed, for at sikre, at Eurosystemet som centralbank for udstedelse af euroen kan udføre opgaverne omhandlet i lovforslaget, at det har de relevante beføjelser i medfør af traktaten og ESCB-statutten. Eurosystemet bør have beføjelser til at overvåge og vurdere de risici, som CCP'er udgør, ved at cleare betydelige mængder transaktioner i euro. Dette bør særligt omfatte de lovgivningsmæssige beføjelser til at vedtage bindende vurderinger og kræve korrigerende foranstaltninger, i tæt samarbejde med andre af Unionens myndigheder, som modsvar til de risici, som påvirker Eurosystemets grundlæggende opgaver og hovedmål. Derudover bør ECB have de lovgivningsmæssige beføjelser til at vedtage yderligere krav for CCP'er, som er involveret i clearing af betydelige mængder transaktioner i euro, uden for rammerne af forordning (EU) nr. 648/2012, hvor dette er nødvendigt for at beskytte euroens stabilitet.

På baggrund af ovenstående er ECB af den opfattelse, at en overdragelse af beføjelsen til at regulere clearingsystemer til ECB, særligt CCP'er, er nødvendig med henblik på korrekt udførelse af dens opgaver i henhold til artikel 127, stk. 2, første og fjerde led.

Henstilling om

»EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om ændring af artikel 22 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 129, stk. 3,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 40,1,

under henvisning til henstillingen fra Den Europæiske Centralbank,

under henvisning til høring af Europa-Kommissionen (*1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De grundlæggende opgaver, som skal udføres gennem Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), omfatter definitionen og gennemførelsen af Unionens pengepolitik og fremme af betalingssystemers smidige funktion. Sikre og effektive finansielle markedsinfrastrukturer, særligt clearingsystemer, er væsentlige for opfyldelsen af disse grundlæggende opgaver. |
| --- | --- |

(1)

De grundlæggende opgaver, som skal udføres gennem Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), omfatter definitionen og gennemførelsen af Unionens pengepolitik og fremme af betalingssystemers smidige funktion. Sikre og effektive finansielle markedsinfrastrukturer, særligt clearingsystemer, er væsentlige for opfyldelsen af disse grundlæggende opgaver.

| (2) | For at opnå ESCB's mål og at udføre sine opgaver kan Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker tilbyde faciliteter, og ECB kan udstede forordninger, med henblik på at sikre effektive og pålidelige clearing- og betalingssystemer inden for Unionen og over for tredjelande. |
| --- | --- |

(2)

For at opnå ESCB's mål og at udføre sine opgaver kan Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker tilbyde faciliteter, og ECB kan udstede forordninger, med henblik på at sikre effektive og pålidelige clearing- og betalingssystemer inden for Unionen og over for tredjelande.

| (3) | Den 4. marts 2015 afsagde Retten i Første Instans dom i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland mod Den Europæiske Centralbank, sag T-496/11 (6), som fastslog, at ECB ikke har den nødvendige kompetence til at regulere clearingsystemers aktiviteter. Retten anførte, at traktatens artikel 129, stk. 3 gør det muligt for Europa-Parlamentet og Rådet, efter den almindelige lovgivningsprocedure og på grundlag af en henstilling fra ECB eller et forslag fra Kommissionen, at ændre artikel 22 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (»herefter ESCB-statutten«). Retten konkluderede, at »såfremt ECB er af den opfattelse, at det er nødvendigt, at den tilkendes en regeludstedende beføjelse vedrørende infrastrukturen for clearing af værdipapirer, for at den kan gennemføre sin opgave i henhold til artikel 127, stk. 2, fjerde led, TEUF, tilkommer det ECB at anmode EU-lovgiver om at ændre statuttens artikel 22 gennem en tilføjelse af en udtrykkelig henvisning til systemerne til clearing af værdipapirer.« |
| --- | --- |

(3)

Den 4. marts 2015 afsagde Retten i Første Instans dom i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland mod Den Europæiske Centralbank, sag T-496/11 (6), som fastslog, at ECB ikke har den nødvendige kompetence til at regulere clearingsystemers aktiviteter. Retten anførte, at traktatens artikel 129, stk. 3 gør det muligt for Europa-Parlamentet og Rådet, efter den almindelige lovgivningsprocedure og på grundlag af en henstilling fra ECB eller et forslag fra Kommissionen, at ændre artikel 22 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (»herefter ESCB-statutten«). Retten konkluderede, at »såfremt ECB er af den opfattelse, at det er nødvendigt, at den tilkendes en regeludstedende beføjelse vedrørende infrastrukturen for clearing af værdipapirer, for at den kan gennemføre sin opgave i henhold til artikel 127, stk. 2, fjerde led, TEUF, tilkommer det ECB at anmode EU-lovgiver om at ændre statuttens artikel 22 gennem en tilføjelse af en udtrykkelig henvisning til systemerne til clearing af værdipapirer.«

| (4) | Den væsentlige udvikling på såvel globalt som europæisk niveau forventes at øge risikoen for, at forstyrrelser, som påvirker clearingsystemer, særligt centrale modparter (CCP'er), truer betalingssystemers smidige funktion og gennemførelsen af den fælles pengepolitik, hvilket i sidste ende vil påvirke Eurosystemets primære mål om at fastholde prisstabilitet. |
| --- | --- |

(4)

Den væsentlige udvikling på såvel globalt som europæisk niveau forventes at øge risikoen for, at forstyrrelser, som påvirker clearingsystemer, særligt centrale modparter (CCP'er), truer betalingssystemers smidige funktion og gennemførelsen af den fælles pengepolitik, hvilket i sidste ende vil påvirke Eurosystemets primære mål om at fastholde prisstabilitet.

| (5) | Den 29. marts 2017 meddelte Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland Det Europæiske Råd, at det har besluttet at forlade Den Europæiske Union. Storbritanniens udtræden vil medføre en fundamental ændring i, hvordan bestemte systemisk vigtige clearingaktiviteter i euro reguleres, overvåges og føres tilsyn med, og derved negativt påvirke Eurosystemets evne til at overvåge og styre risici for betalingssystemers smidige funktion og gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitik. |
| --- | --- |

(5)

Den 29. marts 2017 meddelte Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland Det Europæiske Råd, at det har besluttet at forlade Den Europæiske Union. Storbritanniens udtræden vil medføre en fundamental ændring i, hvordan bestemte systemisk vigtige clearingaktiviteter i euro reguleres, overvåges og føres tilsyn med, og derved negativt påvirke Eurosystemets evne til at overvåge og styre risici for betalingssystemers smidige funktion og gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitik.

| (6) | Central clearing får i stigende omfang grænseoverskridende karakter og systemisk betydning. På grund af deres mangfoldige sammensætning og den paneuropæiske karakter af de finansielle tjenesteydelser, de tilbyder, er CCP'er af central betydning for Unionen som helhed, og for euroområdet i særdeleshed. Dette er afspejlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (7), som fastsætter fælles tilsynsordninger i form af kollegier, som består af de relevante nationale myndigheder og Unionens myndigheder, herunder Eurosystemet i sin rolle som centralbank for udstedelsen af euroen. |
| --- | --- |

(6)

Central clearing får i stigende omfang grænseoverskridende karakter og systemisk betydning. På grund af deres mangfoldige sammensætning og den paneuropæiske karakter af de finansielle tjenesteydelser, de tilbyder, er CCP'er af central betydning for Unionen som helhed, og for euroområdet i særdeleshed. Dette er afspejlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (7), som fastsætter fælles tilsynsordninger i form af kollegier, som består af de relevante nationale myndigheder og Unionens myndigheder, herunder Eurosystemet i sin rolle som centralbank for udstedelsen af euroen.

| (7) | For at imødegå disse problemer præsenterede Kommissionen den 13. juni 2017 sit lovforslag med henblik på at fremme den finansielle stabilitet og sikkerheden og soliditeten af de CCP'er, som er af systemisk betydning for de finansielle markeder i Unionen. For at sikre, at Eurosystemet som centralbank for udstedelse af euroen kan udføre sin rolle som omhandlet i lovforslaget, er det af største vigtighed, at det har de relevante beføjelser i medfør af traktaten og ESCB-statutten. Særligt bør Eurosystemet have de lovgivningsmæssige beføjelser til at vedtage bindende vurderinger og at kræve korrigerende foranstaltninger i tæt samarbejde med andre myndigheder i Unionen. Derudover bør ECB også have de lovgivningsmæssige beføjelser til at vedtage yderligere krav for CCP'er, som er involveret i clearing af betydelige mængder transaktioner i euro, hvor dette er nødvendigt for at beskytte euroens stabilitet. |
| --- | --- |

(7)

For at imødegå disse problemer præsenterede Kommissionen den 13. juni 2017 sit lovforslag med henblik på at fremme den finansielle stabilitet og sikkerheden og soliditeten af de CCP'er, som er af systemisk betydning for de finansielle markeder i Unionen. For at sikre, at Eurosystemet som centralbank for udstedelse af euroen kan udføre sin rolle som omhandlet i lovforslaget, er det af største vigtighed, at det har de relevante beføjelser i medfør af traktaten og ESCB-statutten. Særligt bør Eurosystemet have de lovgivningsmæssige beføjelser til at vedtage bindende vurderinger og at kræve korrigerende foranstaltninger i tæt samarbejde med andre myndigheder i Unionen. Derudover bør ECB også have de lovgivningsmæssige beføjelser til at vedtage yderligere krav for CCP'er, som er involveret i clearing af betydelige mængder transaktioner i euro, hvor dette er nødvendigt for at beskytte euroens stabilitet.

| (8) | Artikel 22 i ESCB-statutten er en del af kapitel IV »ESCB's monetære funktioner og transaktioner«. Opgaver, som overdrages heri, bør derfor kun tjene pengepolitiske formål. |
| --- | --- |

(8)

Artikel 22 i ESCB-statutten er en del af kapitel IV »ESCB's monetære funktioner og transaktioner«. Opgaver, som overdrages heri, bør derfor kun tjene pengepolitiske formål.

| (9) | På baggrund heraf bør ECB gives kompetence til at lovgive om clearingsystemer, særligt CCP'er, ved en ændring af artikel 22 i ESCB-statutten — |
| --- | --- |

(9)

På baggrund heraf bør ECB gives kompetence til at lovgive om clearingsystemer, særligt CCP'er, ved en ændring af artikel 22 i ESCB-statutten —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 22 i ESCB-statutten erstattes af følgende:

»Artikel 22

Clearingsystemer og betalingssystemer

Med henblik på at sikre effektive og pålidelige clearing- og betalingssystemer og clearingsystemer for finansielle instrumenter inden for Unionen og over for tredjelande kan ECB og de nationale centralbanker tilbyde faciliteter, og ECB kan udstede forordninger.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.«

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 22. juni 2017.

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  ECLI: EU:T:2015:133.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1).

2

(3)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og om ændring af forordning (EU) nr. 1095/2010, (EU) nr. 648/2012 og (EU) 2015/2365 (COM(2016) 856 final).

3

(4)  LCH.Clearnet Ltd CPMI-IOSCO offentlig kvantitativ information, januar 2017.

4

(5)  Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Regulation (EU) No 1095/2010 establishing a European Supervisory Authority (European Securities and Markets Authority) and amending Regulation (EU) No 648/2012 as regards the procedures and authorities involved for the authorisation of CCPs and requirements for the recognition of third-country CCPs (COM(2017) 331 final).

5

(*1)  Endnu ikke offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

*1

Den Europæiske Unions Tidende

(6)  ECLI: EU:T:2015:133.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1).

7

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/18

---

Euroens vekselkurs (1)

30. juni 2017

(2017/C 212/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1412 |
| JPY | japanske yen | 127,75 |
| DKK | danske kroner | 7,4366 |
| GBP | pund sterling | 0,87933 |
| SEK | svenske kroner | 9,6398 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0930 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,5713 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,197 |
| HUF | ungarske forint | 308,97 |
| PLN | polske zloty | 4,2259 |
| RON | rumænske leu | 4,5523 |
| TRY | tyrkiske lira | 4,0134 |
| AUD | australske dollar | 1,4851 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4785 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,9068 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5554 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5710 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 304,56 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 14,9200 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,7385 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4103 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 209,34 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8986 |
| PHP | filippinske pesos | 57,575 |
| RUB | russiske rubler | 67,5449 |
| THB | thailandske bath | 38,744 |
| BRL | brasilianske real | 3,7600 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,5839 |
| INR | indiske rupee | 73,7445 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1412

JPY

japanske yen

127,75

DKK

danske kroner

7,4366

GBP

pund sterling

0,87933

SEK

svenske kroner

9,6398

CHF

schweiziske franc

1,0930

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,5713

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,197

HUF

ungarske forint

308,97

PLN

polske zloty

4,2259

RON

rumænske leu

4,5523

TRY

tyrkiske lira

4,0134

AUD

australske dollar

1,4851

CAD

canadiske dollar

1,4785

HKD

hongkongske dollar

8,9068

NZD

newzealandske dollar

1,5554

SGD

singaporeanske dollar

1,5710

KRW

sydkoreanske won

1 304,56

ZAR

sydafrikanske rand

14,9200

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,7385

HRK

kroatiske kuna

7,4103

IDR

indonesiske rupiah

15 209,34

MYR

malaysiske ringgit

4,8986

PHP

filippinske pesos

57,575

RUB

russiske rubler

67,5449

THB

thailandske bath

38,744

BRL

brasilianske real

3,7600

MXN

mexicanske pesos

20,5839

INR

indiske rupee

73,7445

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Revisionsretten

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/19

---

Særberetning nr. 10/2017

»EU's støtte til unge landbrugere bør målrettes bedre med henblik på at fremme et effektivt generationsskifte«

(2017/C 212/06)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 10/2017 »EU's støtte til unge landbrugere bør målrettes bedre med henblik på at fremme et effektivt generationsskifte« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/20

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Ophævelse af forpligtelser til offentlig tjeneste for så vidt angår ruteflyvning

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 212/07)

| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |
| Ruter | Dundee — Heathrow Airport
  Dundee — Gatwick Airport
  Dundee — Luton Airport
  Dundee — London City Airport
  Dundee — Southend Airport |
| Oprindelig dato, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste trådte i kraft | 26. marts 2017 |
| Dato for ophævelsen | 2. maj 2017 |
| Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelserne til offentlig tjeneste kan rekvireres | Dundee City Council |
| 18 City Square |
| Dundee |
| DD1 3BY |
| DET FORENEDE KONGERIGE |
| Tlf. +44 1382433860 |
| E-mail: karen.lawson@dundeecity.gov.uk |

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Ruter

Dundee — Heathrow Airport

Dundee — Gatwick Airport

Dundee — Luton Airport

Dundee — London City Airport

Dundee — Southend Airport

Oprindelig dato, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste trådte i kraft

26. marts 2017

Dato for ophævelsen

2. maj 2017

Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelserne til offentlig tjeneste kan rekvireres

Dundee City Council

18 City Square

Dundee

DD1 3BY

DET FORENEDE KONGERIGE

Tlf. +44 1382433860

E-mail: karen.lawson@dundeecity.gov.uk

---

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/20

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Ophævelse af forpligtelser til offentlig tjeneste for så vidt angår ruteflyvning

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 212/08)

| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |
| Ruter | City of Derry — Heathrow Airport
  City of Derry — Gatwick Airport
  City of Derry — Luton Airport
  City of Derry — London City Airport
  City of Derry — Southend Airport |
| Oprindelig dato, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste trådte i kraft | 26. marts 2017 |
| Dato for ophævelsen | 2. maj 2017 |
| Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelserne til offentlig tjeneste kan rekvireres | John Kelpie |
| Chief Executive |
| Derry City & Strabane |
| District Council |
| 98 Stand Road |
| Derry |
| BT48 7NN |
| DET FORENEDE KONGERIGE |

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Ruter

City of Derry — Heathrow Airport

City of Derry — Gatwick Airport

City of Derry — Luton Airport

City of Derry — London City Airport

City of Derry — Southend Airport

Oprindelig dato, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste trådte i kraft

26. marts 2017

Dato for ophævelsen

2. maj 2017

Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelserne til offentlig tjeneste kan rekvireres

John Kelpie

Chief Executive

Derry City & Strabane

District Council

98 Stand Road

Derry

BT48 7NN

DET FORENEDE KONGERIGE

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/21

---

Indkaldelse af ansøgninger 2017

til »Altiero Spinelli-prisen til udbredelse af kendskab til Europa«

(2017/C 212/09)

Generaldirektoratet for Uddannelse, Unge, Idræt og Kultur har iværksat en indkaldelse af ansøgninger til en EU-pris kaldet »Altiero Spinelli-prisen til udbredelse af kendskab til Europa«.

Formålet med indkaldelsen er at belønne de bedste bidrag til at højne borgernes forståelse af EU, udvide ejerskabet for det europæiske projekt, inspirere borgerne og opbygge deres tillid til EU.

Der vil blive uddelt seks førstepræmier på 50 000 EUR, seks andenpræmier på 30 000 EUR og ti tredjepræmier på 17 000 EUR.

Hensigtstilkendegivelser om ansøgning skal være indgivet senest den 16. august 2017.

Selve ansøgningsfristen er fredag den 2. oktober 2017.

Alle relevante oplysninger og ansøgningsskemaerne findes på følgende websted: https://ec.europa.eu/education/calls/altiero-spinelli-prize-contest-2017_da.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/22

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8539 — KPS/DexKo)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 212/10)

| 1. | Den 16. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved KPS Capital Partners, L.P. (»KPS«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele DexKo Global, Inc. (»DexKo«, USA). |
| --- | --- |

1.

Den 16. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved KPS Capital Partners, L.P. (»KPS«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele DexKo Global, Inc. (»DexKo«, USA).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | KPS er et investeringsselskab med hovedsæde i USA og investeringer i en række forskellige sektorer, herunder råvarer, mærkevarer til forbrugermarkedet, sundheds- og luksusprodukter, bilkomponenter, kapitalgoder og generel fremstilling. |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

KPS er et investeringsselskab med hovedsæde i USA og investeringer i en række forskellige sektorer, herunder råvarer, mærkevarer til forbrugermarkedet, sundheds- og luksusprodukter, bilkomponenter, kapitalgoder og generel fremstilling.

| — | DexKo, der har hovedsæde i USA, er udvikler og producent af traileraksler og løbeværkskomponenter. Virksomheden tilbyder traileraksler og anhængerbremser, nav og tromler, chassiser, hjulophængskomponenter og andre løbeværkskomponenter. |
| --- | --- |

—

DexKo, der har hovedsæde i USA, er udvikler og producent af traileraksler og løbeværkskomponenter. Virksomheden tilbyder traileraksler og anhængerbremser, nav og tromler, chassiser, hjulophængskomponenter og andre løbeværkskomponenter.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8539 — KPS/DexKo sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8539 — KPS/DexKo sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/23

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8459 — TIL/PSA/PSA DGD)

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 212/11)

| 1. | Den 23. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Europe Terminal NV (»ET«, Schweiz), som er et helejet datterselskab af Terminal Investment Limited Sàrl (»TIL«, Schweiz), og Kranji (Netherlands) Investments BV (»Kranji«, Nederlandene), som er et holdingselskab, der kontrolleres af PSA International Pte Ltd (»PSA«, Singapore), gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over PSA DGD NV (»PSA DGD«, Belgien), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 23. juni 2017 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Europe Terminal NV (»ET«, Schweiz), som er et helejet datterselskab af Terminal Investment Limited Sàrl (»TIL«, Schweiz), og Kranji (Netherlands) Investments BV (»Kranji«, Nederlandene), som er et holdingselskab, der kontrolleres af PSA International Pte Ltd (»PSA«, Singapore), gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over PSA DGD NV (»PSA DGD«, Belgien), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   PSA: PSA er en operatør af shipping-terminaler. Virksomheden er primært aktiv inden for levering af stevedoretjenester i havne med speciel fokus på at yde terminaltjenester til containerskibe
  —   TIL: TIL er en terminaloperatør, der indirekte kontrolleres i fællesskab af MSC Mediterranean Shipping Company Holding SA og visse finansielle investeringsinstrumenter, som forvaltes af Global Infrastructure Management, LLC. TIL investerer i, udvikler og forvalter containerterminaler verden over — ofte gennem joint ventures med andre store terminaloperatører
  —   PSA DGD: PSA DGD driver en containerterminal på Deurganck-kajen i Antwerpen havn. Der er tale om en eksisterende virksomhed under Kranjis enekontrol. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   PSA: PSA er en operatør af shipping-terminaler. Virksomheden er primært aktiv inden for levering af stevedoretjenester i havne med speciel fokus på at yde terminaltjenester til containerskibe

—   TIL: TIL er en terminaloperatør, der indirekte kontrolleres i fællesskab af MSC Mediterranean Shipping Company Holding SA og visse finansielle investeringsinstrumenter, som forvaltes af Global Infrastructure Management, LLC. TIL investerer i, udvikler og forvalter containerterminaler verden over — ofte gennem joint ventures med andre store terminaloperatører

—   PSA DGD: PSA DGD driver en containerterminal på Deurganck-kajen i Antwerpen havn. Der er tale om en eksisterende virksomhed under Kranjis enekontrol.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8459 — TIL/PSA/PSA DGD sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8459 — TIL/PSA/PSA DGD sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/24

---

Meddelelse vedrørende en anmodning i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU — Suspension af en frist

(2017/C 212/12)

Kommissionen modtog den 30. januar 2017 en anmodning i henhold til artikel 35 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (1). Den første hverdag efter modtagelse af anmodningen var den 31. januar 2017, og Kommissionens oprindelige frist til at træffe afgørelse om denne anmodning var på 105 arbejdsdage.

Anmodningen, der er indgivet af Eneco B.V. og N.V. Nuon Energy, vedrører detailsalg af elektricitet og gas i Nederlandene. Den relevante meddelelse blev offentliggjort på side 7 i EUT C 85 af 18. marts 2017. Den oprindelige frist var den 6. juli 2017.

I henhold til punkt 2 i bilag IV til direktiv 2014/25/EU kan Kommissionen kræve, at den pågældende medlemsstat eller ordregiver eller den uafhængige nationale myndighed eller en anden kompetent national myndighed fremlægger alle nødvendige oplysninger eller supplerer eller præciserer de indgivne oplysninger inden for en passende tidsfrist. Den 24. marts 2017 anmodede Kommissionen de nederlandske myndigheder om at fremlægge supplerende oplysninger senest den 17. april 2017.

I tilfælde af forsinkede eller ufuldstændige svar suspenderes den oprindelige frist i tidsrummet mellem udløbet af den tidsfrist, der er anført i anmodningen om oplysninger, og modtagelsen af de fuldstændige og korrekte oplysninger.

Den endelige frist udløber således 53 arbejdsdage efter modtagelsen af de fuldstændige og korrekte oplysninger.

---

(1)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243.

---

| 1.7.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/25

---

Meddelelse vedrørende en anmodning i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU — Suspension af en frist

(2017/C 212/13)

Kommissionen modtog den 30. januar 2017 en anmodning i henhold til artikel 35 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (1). Den første hverdag efter modtagelse af anmodningen var den 31. januar 2017, og Kommissionens oprindelige frist til at træffe afgørelse om denne anmodning var på 105 arbejdsdage.

Denne anmodning, som er indgivet af Eneco B.V., N.V. Nuon Energy og DONG Energy A/S, vedrører produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene. Den relevante meddelelse blev offentliggjort på side 6 i EUT C 85 af 18. marts 2017. Den oprindelige frist var den 6. juli 2017.

I henhold til punkt 2 i bilag IV til direktiv 2014/25/EU kan Kommissionen kræve, at den pågældende medlemsstat eller ordregiver eller den uafhængige nationale myndighed eller en anden kompetent national myndighed fremlægger alle nødvendige oplysninger eller supplerer eller præciserer de indgivne oplysninger inden for en passende tidsfrist. Den 24. marts 2017 anmodede Kommissionen de nederlandske myndigheder om at fremlægge supplerende oplysninger senest den 17. april 2017.

I tilfælde af forsinkede eller ufuldstændige svar suspenderes den oprindelige frist i tidsrummet mellem udløbet af den tidsfrist, der er anført i anmodningen om oplysninger, og modtagelsen af de fuldstændige og korrekte oplysninger.

Den endelige frist udløber således 53 arbejdsdage efter modtagelsen af de fuldstændige og korrekte oplysninger.

---

(1)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243.

---