# Euroopa Liidu L 284/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 284 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik4. november 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 284

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik4. november 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/2104, 29. juuli 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses oliiviõli turustusstandarditega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EMÜ) nr 2568/91 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 29/2012 | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2105, 29. juuli 2022, milles sätestatakse eeskirjad oliiviõli turustusstandarditele vastavuse kontrollide ja oliiviõli omaduste analüüsimeetodite kohta | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/2106, 31. oktoober 2022, millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 | 49 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2107, 3. november 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Aito saunapalvikinkku / Äkta basturökt skinka (KGT) | 52 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2108, 3. november 2022, millega antakse liidu luba üksikule biotsiidile Ecolab UA Lactic acid single product dossier (
  1
  ) | 55 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/2109, 24. oktoober 2022, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses teatavate 4. novembril 2022 toimuval Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni 20. üldkogu istungil hääletamisele tulevate resolutsioonidega | 65 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/2110, 11. oktoober 2022, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused mustmetallide tööstuse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 7054 all)

   (
  1
  ) | 69 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/2104, 29. juuli 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses oliiviõli turustusstandarditega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EMÜ) nr 2568/91 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 29/2012

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2105, 29. juuli 2022, milles sätestatakse eeskirjad oliiviõli turustusstandarditele vastavuse kontrollide ja oliiviõli omaduste analüüsimeetodite kohta

23

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/2106, 31. oktoober 2022, millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11

49

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2107, 3. november 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Aito saunapalvikinkku / Äkta basturökt skinka (KGT)

52

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2108, 3. november 2022, millega antakse liidu luba üksikule biotsiidile Ecolab UA Lactic acid single product dossier (
  1
  )

1

55

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/2109, 24. oktoober 2022, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses teatavate 4. novembril 2022 toimuval Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni 20. üldkogu istungil hääletamisele tulevate resolutsioonidega

65

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/2110, 11. oktoober 2022, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused mustmetallide tööstuse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 7054 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 7054 all)

1

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 284/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 284/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/2104,

29. juuli 2022,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses oliiviõli turustusstandarditega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EMÜ) nr 2568/91 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 29/2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 75 lõiget 2, artikli 78 lõikeid 3 ja 4 ning artikli 88 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 1234/2007 (2) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013. Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa II jaotise I peatüki 1. jaos sätestatakse eeskirjad oliiviõli turustusstandardite kohta ja antakse komisjonile õigus võtta sellega seoses vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada oliiviõlituru sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleks nimetatud õigusaktidega võtta vastu teatavad eeskirjad. Need õigusaktid peaksid asendama komisjoni määruse (EMÜ) nr 2568/91 (3) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 29/2012, (4) mis tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007 (2) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013. Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa II jaotise I peatüki 1. jaos sätestatakse eeskirjad oliiviõli turustusstandardite kohta ja antakse komisjonile õigus võtta sellega seoses vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada oliiviõlituru sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleks nimetatud õigusaktidega võtta vastu teatavad eeskirjad. Need õigusaktid peaksid asendama komisjoni määruse (EMÜ) nr 2568/91 (3) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 29/2012, (4) mis tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (2) | Oliiviõli hind on teatavate organoleptiliste ja toiteväärtusega seotud omaduste ning tootmiskulude tõttu teiste taimeõlidega võrreldes suhteliselt kõrge. Sellist turuolukorda silmas pidades tuleks oliiviõlide suhtes sätestada turustusstandardid, millega tagatakse toote kvaliteet ja võideldakse tulemuslikult pettustega. Samuti tuleks suurendada turustusstandardite järelevalve tulemuslikkust. Seepärast tuleks ette näha vastavad erinormid. |
| --- | --- |

(2)

Oliiviõli hind on teatavate organoleptiliste ja toiteväärtusega seotud omaduste ning tootmiskulude tõttu teiste taimeõlidega võrreldes suhteliselt kõrge. Sellist turuolukorda silmas pidades tuleks oliiviõlide suhtes sätestada turustusstandardid, millega tagatakse toote kvaliteet ja võideldakse tulemuslikult pettustega. Samuti tuleks suurendada turustusstandardite järelevalve tulemuslikkust. Seepärast tuleks ette näha vastavad erinormid.

| (3) | Viimase kümne aasta jooksul liidu oliiviõli turustusstandardite rakendamisel ja vastavuskontrollide tegemisel saadud kogemused näitavad, et õigusraamistiku teatavaid aspekte tuleb lihtsustada ja selgitada. |
| --- | --- |

(3)

Viimase kümne aasta jooksul liidu oliiviõli turustusstandardite rakendamisel ja vastavuskontrollide tegemisel saadud kogemused näitavad, et õigusraamistiku teatavaid aspekte tuleb lihtsustada ja selgitada.

| (4) | Eri liiki oliiviõlide eristamiseks ning asjaomaste toodete puhtuse ja kvaliteedi tagamiseks tuleks kindlaks määrata iga oliiviõli kategooria füüsikalised ja keemilised omadused ning väärisoliiviõlide organoleptilised omadused. |
| --- | --- |

(4)

Eri liiki oliiviõlide eristamiseks ning asjaomaste toodete puhtuse ja kvaliteedi tagamiseks tuleks kindlaks määrata iga oliiviõli kategooria füüsikalised ja keemilised omadused ning väärisoliiviõlide organoleptilised omadused.

| (5) | Et vältida tarbija eksitamist ja kõlvatut konkurentsi oliiviõliturul, tuleks segamist teiste taimeõlidega või toiduainetesse lisamist lubada ainult sellise kategooria oliiviõli puhul, mida on lubatud müüa lõpptarbijale. Liikmesriikide erinevate olude arvesse võtmiseks tuleks neil võimaldada keelata selliste segude tootmine oma territooriumil. |
| --- | --- |

(5)

Et vältida tarbija eksitamist ja kõlvatut konkurentsi oliiviõliturul, tuleks segamist teiste taimeõlidega või toiduainetesse lisamist lubada ainult sellise kategooria oliiviõli puhul, mida on lubatud müüa lõpptarbijale. Liikmesriikide erinevate olude arvesse võtmiseks tuleks neil võimaldada keelata selliste segude tootmine oma territooriumil.

| (6) | Müüdava oliiviõli ehtsuse tagamiseks peaksid jaemüügipakendid olema väikesed ja asjakohase sulgemissüsteemiga. Liikmesriikidel peaks olema õigus lubada ühendettevõtetel kasutada suuremaid pakendeid. |
| --- | --- |

(6)

Müüdava oliiviõli ehtsuse tagamiseks peaksid jaemüügipakendid olema väikesed ja asjakohase sulgemissüsteemiga. Liikmesriikidel peaks olema õigus lubada ühendettevõtetel kasutada suuremaid pakendeid.

| (7) | Selleks et abistada tarbijat toodete valikul, on oluline tagada etiketil esitatava kohustusliku teabe hea loetavus. Seetõttu on asjakohane kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse etiketi peamises vaateväljas esitatava kohustusliku teabe loetavust ja teabe hulka. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et abistada tarbijat toodete valikul, on oluline tagada etiketil esitatava kohustusliku teabe hea loetavus. Seetõttu on asjakohane kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse etiketi peamises vaateväljas esitatava kohustusliku teabe loetavust ja teabe hulka.

| (8) | Oliiviõli kategooriate nimetused peaksid vastama määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osas sätestatud kirjeldustele oliiviõli kohta, mida turustatakse igas liikmesriigis, liidusiseses kaubanduses ja kaubanduses kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

(8)

Oliiviõli kategooriate nimetused peaksid vastama määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osas sätestatud kirjeldustele oliiviõli kohta, mida turustatakse igas liikmesriigis, liidusiseses kaubanduses ja kaubanduses kolmandate riikidega.

| (9) | Teaduslikud uuringud on kinnitanud, et valgus ja soojus halvendavad oliiviõli kvaliteeti. Selleks et tarbijat optimaalsetest säilitustingimustest nõuetekohaselt teavitada, peaksid etiketile olema selgelt märgitud parimad säilitamistingimused. |
| --- | --- |

(9)

Teaduslikud uuringud on kinnitanud, et valgus ja soojus halvendavad oliiviõli kvaliteeti. Selleks et tarbijat optimaalsetest säilitustingimustest nõuetekohaselt teavitada, peaksid etiketile olema selgelt märgitud parimad säilitamistingimused.

| (10) | Põllumajanduslike traditsioonide ning kohalike ekstraheerimis- ja segamistavade tõttu võivad vahetult turustatavad väärisoliiviõlid nende päritolukoha tõttu olla märgatavalt erineva maitse ja kvaliteediga. Sellest tulenevalt võivad hinnaerinevused sama kategooria piires põhjustada häireid turul. Muude toiduks ettenähtud oliiviõli kategooriate puhul ei esine selliseid päritoluga seotud olulisi erinevusi ning päritolukoha märkimine sellise õli pakenditele võib jätta tarbijale mulje, et kvaliteedierinevused on siiski olemas. Selleks et mitte kahjustada toiduks ettenähtud oliiviõli turgu, tuleks sätestada päritolukoha märkimiseks liidu kohustuslik süsteem, mida tuleks kasutada ainult täpsetele tingimustele vastavate ekstra-väärisoliiviõlide ja väärisoliiviõlide puhul. |
| --- | --- |

(10)

Põllumajanduslike traditsioonide ning kohalike ekstraheerimis- ja segamistavade tõttu võivad vahetult turustatavad väärisoliiviõlid nende päritolukoha tõttu olla märgatavalt erineva maitse ja kvaliteediga. Sellest tulenevalt võivad hinnaerinevused sama kategooria piires põhjustada häireid turul. Muude toiduks ettenähtud oliiviõli kategooriate puhul ei esine selliseid päritoluga seotud olulisi erinevusi ning päritolukoha märkimine sellise õli pakenditele võib jätta tarbijale mulje, et kvaliteedierinevused on siiski olemas. Selleks et mitte kahjustada toiduks ettenähtud oliiviõli turgu, tuleks sätestada päritolukoha märkimiseks liidu kohustuslik süsteem, mida tuleks kasutada ainult täpsetele tingimustele vastavate ekstra-väärisoliiviõlide ja väärisoliiviõlide puhul.

| (11) | Liidus koosneb märkimisväärne osa ekstra-väärisoliiviõlidest ja väärisoliiviõlidest eri liikmesriikidest ning kolmandatest riikidest pärit õlide segudest. Tuleks ette näha sätted selliste segude päritolu märkimiseks. |
| --- | --- |

(11)

Liidus koosneb märkimisväärne osa ekstra-väärisoliiviõlidest ja väärisoliiviõlidest eri liikmesriikidest ning kolmandatest riikidest pärit õlide segudest. Tuleks ette näha sätted selliste segude päritolu märkimiseks.

| (12) | Piirkondliku päritolunimetuse võib hõlmata kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1151/2012 (5). Selleks et vältida tarbijates segaduse tekitamist, mis võib tuua kaasa häired turul, tuleks piirkondlike päritolunimetuste kasutamist lubada ainult kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafiliste tähiste puhul. Imporditud oliiviõli puhul tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 952/2013 (6) sätestatud mittesooduspäritolu käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

(12)

Piirkondliku päritolunimetuse võib hõlmata kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1151/2012 (5). Selleks et vältida tarbijates segaduse tekitamist, mis võib tuua kaasa häired turul, tuleks piirkondlike päritolunimetuste kasutamist lubada ainult kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafiliste tähiste puhul. Imporditud oliiviõli puhul tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 952/2013 (6) sätestatud mittesooduspäritolu käsitlevaid eeskirju.

| (13) | Jätkuvalt tuleks lubada kasutada geograafilisi viiteid sisaldavaid olemasolevaid kaubamärke, tingimusel et need on varem ametlikult registreeritud kooskõlas nõukogu direktiiviga 89/104/EMÜ (7) või nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94 (8). |
| --- | --- |

(13)

Jätkuvalt tuleks lubada kasutada geograafilisi viiteid sisaldavaid olemasolevaid kaubamärke, tingimusel et need on varem ametlikult registreeritud kooskõlas nõukogu direktiiviga 89/104/EMÜ (7) või nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94 (8).

| (14) | Kui ekstra-väärisoliiviõli või väärisoliiviõli päritolukoht osutab liidule või liikmesriigile, ei viita see ainuüksi oliivide koristamise kohale, vaid ka ekstraheerimismeetoditele ja -tavadele, mis mõjutavad õli kvaliteeti ja maitset. Seega peaks päritolukoht osutama geograafilisele piirkonnale, kust oliiviõli on saadud, ning selleks on tavaliselt piirkond, kus õli oliividest ekstraheeriti. Teatavatel juhtudel ei ole õli ekstraheerimise ning oliivide koristamise koht siiski sama ning selleks, et vältida tarbijates segaduse tekitamist ning häirete tekkimist turul, tuleks see teave märkida pakendile või pakendi etiketile. |
| --- | --- |

(14)

Kui ekstra-väärisoliiviõli või väärisoliiviõli päritolukoht osutab liidule või liikmesriigile, ei viita see ainuüksi oliivide koristamise kohale, vaid ka ekstraheerimismeetoditele ja -tavadele, mis mõjutavad õli kvaliteeti ja maitset. Seega peaks päritolukoht osutama geograafilisele piirkonnale, kust oliiviõli on saadud, ning selleks on tavaliselt piirkond, kus õli oliividest ekstraheeriti. Teatavatel juhtudel ei ole õli ekstraheerimise ning oliivide koristamise koht siiski sama ning selleks, et vältida tarbijates segaduse tekitamist ning häirete tekkimist turul, tuleks see teave märkida pakendile või pakendi etiketile.

| (15) | Kui pakendamisettevõtted kiidetakse heaks riigi tasandil vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/2105 (milles sätestatakse eeskirjad oliiviõli turustusstandarditele vastavuse kontrollide ja oliiviõli omaduste analüüsimeetodite kohta) (9) artiklile 6, tuleks oliiviõli etiketil esitada ka pakendamisettevõttele määratud tähtnumbriline tunnus, et võimaldada paremat jälgitavust ja tarbijakaitset. |
| --- | --- |

(15)

Kui pakendamisettevõtted kiidetakse heaks riigi tasandil vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/2105 (milles sätestatakse eeskirjad oliiviõli turustusstandarditele vastavuse kontrollide ja oliiviõli omaduste analüüsimeetodite kohta) (9) artiklile 6, tuleks oliiviõli etiketil esitada ka pakendamisettevõttele määratud tähtnumbriline tunnus, et võimaldada paremat jälgitavust ja tarbijakaitset.

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (10) kohaselt ei tohi etiketil olevad märked ostjat eksitada, eelkõige seoses asjaomase oliiviõli omadustega, või omistada õlile teatavaid omadusi, mida sellel tegelikult ei ole, või anda mõista, et õlil on eriomadusi, kui selliste omadustega on tegelikult suurem osa õlisid. Teatavate oliiviõlile eripäraste ning sageli kasutatavate valikuliste märgete osas on vaja ühtlustatud eeskirju selliste nõuete täpseks määratlemiseks ja nende täpsuse kontrollimise võimaldamiseks. Pidades silmas teatavate märgete kasutamise kiiret levikut ning nende majanduslikku tähtsust, tuleks oliiviõliturul selguse saavutamiseks kehtestada nende märgete kasutamise objektiivsed põhimõtted. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (10) kohaselt ei tohi etiketil olevad märked ostjat eksitada, eelkõige seoses asjaomase oliiviõli omadustega, või omistada õlile teatavaid omadusi, mida sellel tegelikult ei ole, või anda mõista, et õlil on eriomadusi, kui selliste omadustega on tegelikult suurem osa õlisid. Teatavate oliiviõlile eripäraste ning sageli kasutatavate valikuliste märgete osas on vaja ühtlustatud eeskirju selliste nõuete täpseks määratlemiseks ja nende täpsuse kontrollimise võimaldamiseks. Pidades silmas teatavate märgete kasutamise kiiret levikut ning nende majanduslikku tähtsust, tuleks oliiviõliturul selguse saavutamiseks kehtestada nende märgete kasutamise objektiivsed põhimõtted.

| (17) | Mõisted „esimene külmpressimine“ ning „külmekstraheerimine“ peaksid vastama tehniliselt määratletud traditsioonilisele tootmismeetodile. |
| --- | --- |

(17)

Mõisted „esimene külmpressimine“ ning „külmekstraheerimine“ peaksid vastama tehniliselt määratletud traditsioonilisele tootmismeetodile.

| (18) | Määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisas on määratletud teatavad mõisted, millega kirjeldatakse ekstra-väärisoliiviõlide ja väärisoliiviõlide maitsele või lõhnale viitavaid organoleptilisi omadusi. Nende õlide kirjelduses ei tohiks kasutada muid ekstra-väärisoliiviõlide ja väärisoliiviõlide organoleptilisi omadusi kirjeldavaid mõisteid, et vältida tarbija eksitamist. Selliseid mõisteid tuleks etiketil kasutada ainult ekstra-väärisoliiviõlide ja väärisoliiviõlide puhul, millel on need omadused tõendatud rahvusvahelise oliivinõukogu vastava analüüsimeetodi kohaselt. |
| --- | --- |

(18)

Määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisas on määratletud teatavad mõisted, millega kirjeldatakse ekstra-väärisoliiviõlide ja väärisoliiviõlide maitsele või lõhnale viitavaid organoleptilisi omadusi. Nende õlide kirjelduses ei tohiks kasutada muid ekstra-väärisoliiviõlide ja väärisoliiviõlide organoleptilisi omadusi kirjeldavaid mõisteid, et vältida tarbija eksitamist. Selliseid mõisteid tuleks etiketil kasutada ainult ekstra-väärisoliiviõlide ja väärisoliiviõlide puhul, millel on need omadused tõendatud rahvusvahelise oliivinõukogu vastava analüüsimeetodi kohaselt.

| (19) | Kui happesusele viidatakse teistest omadustest eraldi, võib see tarbijat toote kvaliteedi osas eksitada, kuna happesuse näitajal on kvalitatiivne väärtus ainult koos teiste füüsikalis-keemiliste näitajatega (peroksiidarv, vahasisaldus ja UV-kiirguse neeldumine). Kui etiketil viidatakse happesusele, tuleks seetõttu esitada ka need näitajad. |
| --- | --- |

(19)

Kui happesusele viidatakse teistest omadustest eraldi, võib see tarbijat toote kvaliteedi osas eksitada, kuna happesuse näitajal on kvalitatiivne väärtus ainult koos teiste füüsikalis-keemiliste näitajatega (peroksiidarv, vahasisaldus ja UV-kiirguse neeldumine). Kui etiketil viidatakse happesusele, tuleks seetõttu esitada ka need näitajad.

| (20) | Et vältida tarbija eksitamist, tuleks etiketil esitada füüsikalis-keemiliste näitajate suurim võimalik väärtus minimaalse säilimisaja tähtpäevaks. |
| --- | --- |

(20)

Et vältida tarbija eksitamist, tuleks etiketil esitada füüsikalis-keemiliste näitajate suurim võimalik väärtus minimaalse säilimisaja tähtpäevaks.

| (21) | Selleks et teavitada tarbijat toote vanusest, tuleks ettevõtjatel lubada märkida ekstra-väärisoliiviõlide ja väärisoliiviõlide etiketile saagiaasta, kuid ainult siis, kui pakendi sisu on täies ulatuses (100 %) koristatud ühel aastal. Kuna tavaliselt algab oliivikorje sügisel ja lõpeb järgmise aasta kevadel, on asjakohane täpsustada, kuidas etiketil saagiaastat esitada. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et teavitada tarbijat toote vanusest, tuleks ettevõtjatel lubada märkida ekstra-väärisoliiviõlide ja väärisoliiviõlide etiketile saagiaasta, kuid ainult siis, kui pakendi sisu on täies ulatuses (100 %) koristatud ühel aastal. Kuna tavaliselt algab oliivikorje sügisel ja lõpeb järgmise aasta kevadel, on asjakohane täpsustada, kuidas etiketil saagiaastat esitada.

| (22) | Selleks et teavitada tarbijat oliiviõli vanusest, peaks liikmesriikidel olema lubatud teha vastava saagiaasta märkimine kohustuslikuks. Kuid selleks, et ühtse turu toimimist mitte häirida, tuleks kehtestada, et selline kohustuslik märkimine piirduks ainult kodumaise toodanguga, mis on saadud vastava riigi territooriumil kasvanud oliividest ja ette nähtud üksnes vastava riigi turule. Selleks et komisjon saaks jälgida sellise riikliku otsuse kohaldamist ja vaadata ühtse turu toimimise asjakohaseid suundumusi arvesse võttes läbi selle aluseks oleva liidu normi, peaksid liikmesriigid teatama oma otsusest vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 (11). |
| --- | --- |

(22)

Selleks et teavitada tarbijat oliiviõli vanusest, peaks liikmesriikidel olema lubatud teha vastava saagiaasta märkimine kohustuslikuks. Kuid selleks, et ühtse turu toimimist mitte häirida, tuleks kehtestada, et selline kohustuslik märkimine piirduks ainult kodumaise toodanguga, mis on saadud vastava riigi territooriumil kasvanud oliividest ja ette nähtud üksnes vastava riigi turule. Selleks et komisjon saaks jälgida sellise riikliku otsuse kohaldamist ja vaadata ühtse turu toimimise asjakohaseid suundumusi arvesse võttes läbi selle aluseks oleva liidu normi, peaksid liikmesriigid teatama oma otsusest vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 (11).

| (23) | Tuleks võtta meetmed tagamaks, et oliiviõli sisaldavate toiduainete puhul ei eksitata tarbijat sellega, et tuuakse esile oliiviõli maine, ilma et täpsustataks toote tegelikku koostist. Eranditult taimeõlidest koosnevate toodete puhul tuleb etiketile selgelt märkida oliiviõli sisaldus protsentides ning teatavad erimärked, mis puudutavad üksnes kõnealuseid tooteid. Ühtlasi tuleks arvesse võtta konkreetsetes määrustes sätestatud erinorme ainult oliiviõlis säilitatavate tahkete toiduainete, eelkõige sardiinide, tuunikala ja pelamiidi kohta. |
| --- | --- |

(23)

Tuleks võtta meetmed tagamaks, et oliiviõli sisaldavate toiduainete puhul ei eksitata tarbijat sellega, et tuuakse esile oliiviõli maine, ilma et täpsustataks toote tegelikku koostist. Eranditult taimeõlidest koosnevate toodete puhul tuleb etiketile selgelt märkida oliiviõli sisaldus protsentides ning teatavad erimärked, mis puudutavad üksnes kõnealuseid tooteid. Ühtlasi tuleks arvesse võtta konkreetsetes määrustes sätestatud erinorme ainult oliiviõlis säilitatavate tahkete toiduainete, eelkõige sardiinide, tuunikala ja pelamiidi kohta.

| (24) | Lihtsustamise huvides ei tohiks üksnes oliiviõlis säilitatavate toiduainete puhul nõuda, et etiketile märgitaks lisatud õli protsendiline sisaldus toiduaine netomassis, |
| --- | --- |

(24)

Lihtsustamise huvides ei tohiks üksnes oliiviõlis säilitatavate toiduainete puhul nõuda, et etiketile märgitaks lisatud õli protsendiline sisaldus toiduaine netomassis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse:

| a) | määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punktides 1–6 osutatud oliiviõlide omadusi; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punktides 1–6 osutatud oliiviõlide omadusi;

| b) | määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 alapunktides a ja b ning punktides 3 ja 6 osutatud oliiviõlidele eriomaseid turustusstandardeid, kui oliiviõli müüakse otse lõpptarbijale töötlemata kujul või mõne toiduaine koostises. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 alapunktides a ja b ning punktides 3 ja 6 osutatud oliiviõlidele eriomaseid turustusstandardeid, kui oliiviõli müüakse otse lõpptarbijale töötlemata kujul või mõne toiduaine koostises.

Artikkel 2

Oliiviõli kategooriad

1.   Oliiviõlisid, mille omadused vastavad

| a) | käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 1 sätestatutele, käsitatakse ekstra-väärisoliiviõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 alapunkti a tähenduses [määruses (EL) nr 1308/2013 „ekstra-neitsioliiviõli“]; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 1 sätestatutele, käsitatakse ekstra-väärisoliiviõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 alapunkti a tähenduses [määruses (EL) nr 1308/2013 „ekstra-neitsioliiviõli“];

| b) | käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 2 sätestatutele, käsitatakse väärisoliiviõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 alapunkti b tähenduses [määruses (EL) nr 1308/2013 „neitsioliiviõli“]; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 2 sätestatutele, käsitatakse väärisoliiviõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 alapunkti b tähenduses [määruses (EL) nr 1308/2013 „neitsioliiviõli“];

| c) | käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 3 sätestatutele, käsitatakse lambiõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 alapunkti c tähenduses; |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 3 sätestatutele, käsitatakse lambiõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 alapunkti c tähenduses;

| d) | käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 4 sätestatutele, käsitatakse rafineeritud oliiviõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 2 tähenduses; |
| --- | --- |

d)

käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 4 sätestatutele, käsitatakse rafineeritud oliiviõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 2 tähenduses;

| e) | käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 5 sätestatutele, käsitatakse rafineeritud oliiviõlidest ja väärisoliiviõlidest [määruses (EL) nr 1308/2013 „neitsioliiviõlidest“] koosneva oliiviõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 3 tähenduses; |
| --- | --- |

e)

käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 5 sätestatutele, käsitatakse rafineeritud oliiviõlidest ja väärisoliiviõlidest [määruses (EL) nr 1308/2013 „neitsioliiviõlidest“] koosneva oliiviõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 3 tähenduses;

| f) | käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 6 sätestatutele, käsitatakse töötlemata oliivijääkõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 4 tähenduses; |
| --- | --- |

f)

käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 6 sätestatutele, käsitatakse töötlemata oliivijääkõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 4 tähenduses;

| g) | käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 7 sätestatutele, käsitatakse rafineeritud oliivijääkõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 5 tähenduses; |
| --- | --- |

g)

käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 7 sätestatutele, käsitatakse rafineeritud oliivijääkõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 5 tähenduses;

| h) | käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 8 sätestatutele, käsitatakse oliivijääkõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 6 tähenduses. |
| --- | --- |

h)

käesoleva määruse I lisa tabelite A ja B punktis 8 sätestatutele, käsitatakse oliivijääkõlina määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 6 tähenduses.

2.   I lisas sätestatud oliiviõlide omadused määratakse kindlaks vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2022/2105.

Artikkel 3

Segud ja toiduainetesse lisatud oliiviõli

1.   Oliiviõli ja muude taimeõlide segudes võib kasutada ainult artikli 1 punktis b nimetatud õlisid.

2.   Teistesse toiduainetesse võib lisada ainult artikli 1 punktis b nimetatud õlisid.

3.   Liikmesriigid võivad keelata oma territooriumil lõikes 1 osutatud oliiviõli ja muude taimeõlide segude tootmise sisetarbimiseks. Siiski ei tohi nad oma territooriumil keelata teistest riikidest pärit kõnealuste segude turustamist ega nende tootmist turustamiseks teises liikmesriigis või ekspordiks.

Artikkel 4

Pakend

1.   Artikli 1 punktis b osutatud õlisid pakutakse lõpptarbijale kuni viieliitristes pakendites. Pakendil on ühekordne avamissüsteem ning pakend märgistatakse kooskõlas käesoleva määrusega.

2.   Restoranides, haiglates, sööklates ja muudes sarnastes ühendettevõtetes tarbimiseks ettenähtud artikli 1 punktis b osutatud õlide puhul võivad liikmesriigid asjaomase asutuse laadi arvesse võttes kehtestada pakenditele suurema lubatud mahu kui viis liitrit.

Artikkel 5

Märgistus

1.   Artiklites 6–9 osutatud andmete esitamine märgistusel on kohustuslik.

2.   Artikli 6 lõikes 1 osutatud seaduslik nimetus ning kui see on asjakohane, siis artikli 8 lõikes 1 osutatud päritolukoht esitatakse märgistusel põhivaateväljas, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktis l, st samal etiketil või samale pakendile paigutatud mitmel etiketil või otse pakendil. Need andmed esitatakse täielikult ja ühtse tekstina.

3.   Artiklites 10, 11 ja 12 osutatud andmete esitamine märgistusel on vabatahtlik.

Artikkel 6

Õli seaduslik nimetus ja õlikategooriate esitamine märgistusel

1.   Artikli 1 punktis b osutatud õlide kirjeldust käsitatakse nende seadusliku nimetusena määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punkti n tähenduses.

2.   Nende õlide etiketil peavad lisaks lõikes 1 osutatud kirjeldusele, kuid mitte tingimata selle kõrval, olema selgete ja kustutamatute tähtedega järgmised õlikategooriat käsitlevad andmed:

| a) | ekstra-väärisoliiviõli:

  „ainult mehaanilisel teel esimesel pressimisel oliividest saadud kõrgema kategooria õli“; |
| --- | --- |

a)

ekstra-väärisoliiviõli:

„ainult mehaanilisel teel esimesel pressimisel oliividest saadud kõrgema kategooria õli“;

| b) | väärisoliiviõli:

  „ainult mehaanilisel teel esimesel pressimisel oliividest saadud õli“; |
| --- | --- |

b)

väärisoliiviõli:

„ainult mehaanilisel teel esimesel pressimisel oliividest saadud õli“;

| c) | rafineeritud õlidest ja väärisoliiviõlidest koosnev oliiviõli:

  „õli, mis koosneb ainult rafineeritud oliiviõlidest ning otse oliividest saadud õlidest“; |
| --- | --- |

c)

rafineeritud õlidest ja väärisoliiviõlidest koosnev oliiviõli:

„õli, mis koosneb ainult rafineeritud oliiviõlidest ning otse oliividest saadud õlidest“;

| d) | oliivijääkõli:






  i) | „õli, mis koosneb ainult oliiviõli ekstraheerimisel saadud toote töötlemisel saadud õlidest ning otse oliividest saadud õlidest“ või |
| --- | --- | --- |

d)

oliivijääkõli:

i)

„õli, mis koosneb ainult oliiviõli ekstraheerimisel saadud toote töötlemisel saadud õlidest ning otse oliividest saadud õlidest“ või

| ii) | „õli, mis koosneb ainult pressimisjääkide töötlemisel saadud õlidest ja otse oliividest saadud õlidest“. |
| --- | --- |

ii)

„õli, mis koosneb ainult pressimisjääkide töötlemisel saadud õlidest ja otse oliividest saadud õlidest“.

Artikkel 7

Säilitamise eritingimused

Artikli 1 punktis b osutatud õlide puhul peab pakendile või sellele kinnitatud etiketile olema märgitud teave õli säilitamise eritingimuste, st pimedas ja jahedas hoidmise kohta.

Artikkel 8

Päritolukoht

1.   Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 alapunktides a ja b osutatud ekstra-väärisoliiviõli ja väärisoliiviõli etikettidel peab olema märgitud päritolukoht.

2.   Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punktides 3 ja 6 osutatud õlide puhul etiketil päritolukohta ei märgita.

3.   Lõikes 1 osutatud päritolukoha teave peab sisaldama üksnes järgmist:

| a) | oliiviõlide puhul, mis kooskõlas lõigetega 6 ja 7 pärinevad ühest liikmesriigist või kolmandast riigist, viide liikmesriigile, liidule või kolmandale riigile vastavalt vajadusele või |
| --- | --- |

a)

oliiviõlide puhul, mis kooskõlas lõigetega 6 ja 7 pärinevad ühest liikmesriigist või kolmandast riigist, viide liikmesriigile, liidule või kolmandale riigile vastavalt vajadusele või

| b) | oliiviõlide segude puhul, mis kooskõlas lõigetega 6 ja 7 pärinevad mitmest liikmesriigist või kolmandast riigist, vastavalt vajadusele üks järgmistest märgetest:






  i) | „Euroopa Liidu oliiviõlide segu“ või viide liidule; |
| --- | --- | --- |

b)

oliiviõlide segude puhul, mis kooskõlas lõigetega 6 ja 7 pärinevad mitmest liikmesriigist või kolmandast riigist, vastavalt vajadusele üks järgmistest märgetest:

i)

„Euroopa Liidu oliiviõlide segu“ või viide liidule;

| ii) | „Euroopa Liidu väliste oliiviõlide segu“ või viide liiduvälisele päritolule; |
| --- | --- |

ii)

„Euroopa Liidu väliste oliiviõlide segu“ või viide liiduvälisele päritolule;

| iii) | „Euroopa liidu ja liiduväliste oliiviõlide segu“ või viide liidu ja liiduvälisele päritolule või |
| --- | --- |

iii)

„Euroopa liidu ja liiduväliste oliiviõlide segu“ või viide liidu ja liiduvälisele päritolule või

| c) | kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

c)

kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012.

4.   Käesoleva määrusega hõlmatud päritolukohaks ei loeta kaubamärkide või ettevõtete nimesid, mille registreerimist on direktiivi 89/104/EMÜ alusel taotletud 31. detsembriks 1998 või nõukogu määruse (EÜ) nr 40/94 alusel 31. maiks 2002.

5.   Kolmandast riigist importimisel määratakse päritolukoht kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklitele 59–63.

6.   Liikmesriigi või liidu nime sisaldav päritolukoht peab vastama geograafilisele piirkonnale, kus asjaomased oliivid on koristatud ja kus asub pressimisettevõte, kus õli on ekstraheeritud.

7.   Kui oliivid on koristatud mõnes teises liikmesriigis või kolmandas riigis kui see, kus asub õli ekstraheerinud pressimisettevõte, peab päritolukoha kohta olema märge: „ekstra-väärisoliiviõli/väärisoliiviõli, mis on saadud (liit või asjaomane liikmesriik või kolmas riik) oliividest, mis on koristatud (liit või asjaomane liikmesriik või kolmas riik)“.

Artikkel 9

Pakendamisettevõtte number

Artikli 1 punktis b osutatud õlide etiketil tuleb asjakohasel juhul esitada rakendusmääruse (EL) 2022/2105 artikli 6 kohaselt heakskiidetud pakendamisettevõtte tähtnumbriline tunnus.

Artikkel 10

Vabatahtlik märge

Määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisas tähenduses vabatahtliku märke kasutamisel käesoleva määruse artikli 1 punktis b osutatud õlide etiketil kohaldatakse järgmisi tingimusi:

| a) | märke „esimene külmpressimine“ võib esitada etiketil ainult nende ekstra-väärisoliiviõlide või väärisoliiviõlide puhul, mis on saadud oliivimassi esimesel mehaanilisel pressimisel traditsioonilisel ekstraheerimismeetodil hüdrauliliste pressidega temperatuuril alla 27 °C; |
| --- | --- |

a)

märke „esimene külmpressimine“ võib esitada etiketil ainult nende ekstra-väärisoliiviõlide või väärisoliiviõlide puhul, mis on saadud oliivimassi esimesel mehaanilisel pressimisel traditsioonilisel ekstraheerimismeetodil hüdrauliliste pressidega temperatuuril alla 27 °C;

| b) | märke „külmekstraheerimine“ võib esitada etiketil ainult nende ekstra-väärisoliiviõlide või väärisoliiviõlide puhul, mis on saadud oliivimassi nõrutamise või tsentrifuugimise teel temperatuuril alla 27 °C; |
| --- | --- |

b)

märke „külmekstraheerimine“ võib esitada etiketil ainult nende ekstra-väärisoliiviõlide või väärisoliiviõlide puhul, mis on saadud oliivimassi nõrutamise või tsentrifuugimise teel temperatuuril alla 27 °C;

| c) | märked organoleptiliste omaduste kohta, mis osutavad maitsele või lõhnale, võib esitada ainult ekstra-väärisoliiviõlide või väärisoliiviõlide puhul. Etiketil võib esitada ainult määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisas määratletud organoleptilised omadused ja seda vaid juhul, kui need põhinevad hindamisel, mis on tehtud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/2105 I lisa punktis 5 osutatud meetodil. Nende organoleptiliste omaduste esitamist võimaldavad määratlused ja tulemuste vahemikud on sätestatud käesoleva määruse II lisas; |
| --- | --- |

c)

märked organoleptiliste omaduste kohta, mis osutavad maitsele või lõhnale, võib esitada ainult ekstra-väärisoliiviõlide või väärisoliiviõlide puhul. Etiketil võib esitada ainult määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisas määratletud organoleptilised omadused ja seda vaid juhul, kui need põhinevad hindamisel, mis on tehtud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/2105 I lisa punktis 5 osutatud meetodil. Nende organoleptiliste omaduste esitamist võimaldavad määratlused ja tulemuste vahemikud on sätestatud käesoleva määruse II lisas;

| d) | märke määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 9 lõike 1 punktis f osutatud minimaalse säilimisaja tähtpäevaks eeldatava maksimaalse happesuse kohta võib esitada etiketil ainult juhul, kui sellele on sama suures trükikirjas ja samas vaateväljas lisatud suurim võimalik peroksiidarv, vahasisaldus ja UV-kiirguse neeldumine, mis on kindlaks määratud kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/2105 ning mida eeldatakse samaks tähtpäevaks. |
| --- | --- |

d)

märke määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 9 lõike 1 punktis f osutatud minimaalse säilimisaja tähtpäevaks eeldatava maksimaalse happesuse kohta võib esitada etiketil ainult juhul, kui sellele on sama suures trükikirjas ja samas vaateväljas lisatud suurim võimalik peroksiidarv, vahasisaldus ja UV-kiirguse neeldumine, mis on kindlaks määratud kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/2105 ning mida eeldatakse samaks tähtpäevaks.

Artikkel 11

Saagiaasta märkimine

1.   Saagiaasta võib märkida ainult määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 alapunktides a ja b osutatud ekstra-väärisoliiviõli või väärisoliiviõli etikettidel.

2.   Saagiaasta võib märkida ainult juhul, kui pakendi sisu pärineb täies ulatuses (100 %) vastava aasta saagist, ja see esitatakse etiketil kas asjaomase turustusaastana vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 6 punktile f või saagikoristuse kuuna ja aastana nimetatud järjekorras. Kuu peab vastama kuule, millal oliividest õli ekstraheeriti.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud saagiaasta esitatakse selle oliiviõli etiketil, millele on osutatud samas lõikes kui kodumaisele toodangule, mis on saadud vastava riigi territooriumil kasvanud oliividest ja ette nähtud üksnes vastava riigi turule.

4.   Lõikes 3 osutatud otsus ei takista turustada neid oliiviõlisid, mis on märgistatud enne kuupäeva, mil nimetatud otsus jõustub, kuni varude ammendumiseni.

5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 3 osutatud otsusest kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2017/1183.

Artikkel 12

Segudes ja toiduainetes oliiviõli kasutamist käsitlev märge mujal kui koostisosade loetelus

1.   Kui muid taimeõlisid sisaldava segu etiketil osutatakse mujal kui koostisosade loetelus sõnade, kujundite või graafiliste kujutiste abil, et toode sisaldab artikli 1 punktis b osutatud õlisid, peab asjaomane segu kandma järgmist kaubanduslikku kirjeldust: „Taimeõlide (või asjaomaste taimeõlide konkreetsed nimetused) ja oliiviõli segu“, millele järgneb kohe nende õlide protsendiline sisaldus segus.

2.   Lõikes 1 osutatud segu etiketil võib artikli 1 punktis b osutatud õlide olemasolu kujundite või graafiliste kujutiste abil esile tõsta ainult siis, kui need moodustavad asjaomasest segust üle 50 %.

3.   Välja arvatud nõukogu määrustes (EMÜ) nr 2136/89 (12) ja (EMÜ) nr 1536/92 (13) osutatud tahke toidu puhul, mida säilitatakse ainult oliiviõlis, ning kui käesoleva määruse artikli 1 punktis b osutatud õlide olemasolu on sõnade, kujundite või graafiliste kujutistena etiketil esile tõstetud mujal kui koostisosade loetelus, tuleb lisada vahetult toiduaine nimetuse järele õli protsendilise sisaldus asjaomase toiduaine netomassis.

4.   Artikli 1 punktis b osutatud lisatud õlide protsendilise sisalduse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud toiduaine netomassis võib asendada lisatud õli protsendilise sisaldusega rasvade kogumassis, lisades selleks sõnad „rasvade protsendiline sisaldus“.

5.   Artikli 6 lõikes 1 osutatud kirjeldused võib asendada sõnaga „oliiviõli“ käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 nimetatud toodete etiketil.

Kui tootes sisaldub oliivijääkõli, tuleb sõna „oliiviõli“ asendada sõnaga „oliivijääkõli“.

6.   Kui artikli 1 punktis b osutatud õlidele lisatakse muid toiduaineid, ei tohi saadud toiduainel olla ühtegi artiklis 6 osutatud seaduslikku nimetust.

Artikkel 13

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EMÜ) nr 2568/91 ja rakendusmäärus (EL) nr 29/2012 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2022/2105 ning neid loetakse vastavalt käesoleva määruse III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 11. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta (EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 13. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 29/2012 oliiviõli turustusnormide kohta (ELT L 12, 14.1.2012, lk 14).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

6

(7)  Esimene nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1).

8

(9)  Komisjoni ... rakendusmäärus (EL) 2022/2105, milles sätestatakse eeskirjad oliiviõli turustusstandarditele vastavuse kontrollide ja oliiviõli omaduste analüüsimeetodite kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 23).

9

Euroopa Liidu Teataja

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

10

(11)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100).

11

(12)  Nõukogu 21. juuni 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 2136/89, millega sätestatakse sardiinikonservide ühised turustusnormid (EÜT L 212, 22.7.1989, lk 79).

12

(13)  Nõukogu 9. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1536/92, millega sätestatakse tuuni- ja pelamiidikonservide ühised turustusnormid (EÜT L 163, 17.6.1992, lk 1).

13

---

I LISA

OLIIVIÕLI OMADUSED

A.   Kvaliteediomadused

| Kategooria | Happesus


  (%)(*) | Peroksiidarv


  (mekv O2/kg) | K232 | K268 või K270 | ΔΚ | Organoleptilised omadused | Rasvhapete etüülestrid


  (mg/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puuduse mediaan (Md)(*)

   (1) | Puuviljasuse mediaan (Mf)
   (2) |
| 1. | Ekstra-väärisoliiviõli |

Kategooria

Happesus

(%)(*)

Peroksiidarv

(mekv O2/kg)

K232

K268 või K270

ΔΚ

Organoleptilised omadused

Rasvhapete etüülestrid

(mg/kg)

Puuduse mediaan (Md)(*)

   (1)

Puuviljasuse mediaan (Mf)
   (2)

1.

Ekstra-väärisoliiviõli

≤ 0,80

≤ 20,0

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md = 0,0

Mf > 0,0

≤ 35

| 2. | Väärisoliiviõli |
| --- | --- |

2.

Väärisoliiviõli

≤ 2,0

≤ 20,0

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0,0

—

| 3. | Lambiõli |
| --- | --- |

3.

Lambiõli

> 2,0

—

—

—

—

Md > 3,5  (3)

—

—

| 4. | Rafineeritud oliiviõli |
| --- | --- |

4.

Rafineeritud oliiviõli

≤ 0,30

≤ 5,0

—

≤ 1,25

≤ 0,16

—

—

| 5. | Rafineeritud oliiviõlist ja väärisoliiviõlidest koosnev oliiviõli |
| --- | --- |

5.

Rafineeritud oliiviõlist ja väärisoliiviõlidest koosnev oliiviõli

≤ 1,00

≤ 15,0

—

≤ 1,15

≤ 0,15

—

—

| 6. | Töötlemata oliivijääkõli |
| --- | --- |

6.

Töötlemata oliivijääkõli

—

—

—

—

—

—

—

| 7. | Rafineeritud oliivijääkõli |
| --- | --- |

7.

Rafineeritud oliivijääkõli

≤ 0,30

≤ 5,0

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Oliivijääkõli |
| --- | --- |

8.

Oliivijääkõli

≤ 1,00

≤ 15,0

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

B.   Puhtus

| Kategooria | Rasvhappeline koostis
   (4) | Olehappe trans-isomeeride üldsisaldus


  (%) | Linool- ja linoleenhappe trans-isomeeride üldsisaldus


  (%) | Stigmastadieenid


  (mg/kg)
   (6) | ΔΕCN42 | 2-glütserüülmonopalmitaat


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müristiinhape


  (%) | Linoleenhape


  (%) | Arahhiinhape


  (%) | Eikoseenhape


  (%) | Beheenhape


  (%) | Lignotseriinhape


  (%) |
| 1. | Ekstra-väärisoliiviõli |

Kategooria

Rasvhappeline koostis
   (4)

Olehappe trans-isomeeride üldsisaldus

(%)

Linool- ja linoleenhappe trans-isomeeride üldsisaldus

(%)

Stigmastadieenid

(mg/kg)
   (6)

ΔΕCN42

2-glütserüülmonopalmitaat

(%)

Müristiinhape

(%)

Linoleenhape

(%)

Arahhiinhape

(%)

Eikoseenhape

(%)

Beheenhape

(%)

Lignotseriinhape

(%)

1.

Ekstra-väärisoliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00  (5)

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ |0,20 |

≤ 0,9 , kui palmithappe üldsisaldus ≤ 14,00  %

≤ 1,0 , kui palmithappe üldsisaldus > 14,00  %

| 2. | Väärisoliiviõli |
| --- | --- |

2.

Väärisoliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00  (5)

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ |0,20 |

≤ 0,9 , kui palmithappe üldsisaldus ≤ 14,00  %

≤ 1,0 , kui palmithappe üldsisaldus > 14,00  %

| 3. | Lambiõli |
| --- | --- |

3.

Lambiõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,50

≤ |0,30 |

≤ 0,9 , kui palmithappe üldsisaldus ≤ 14,00  %

≤ 1,1 , kui palmithappe üldsisaldus > 14,00  %

| 4. | Rafineeritud oliiviõli |
| --- | --- |

4.

Rafineeritud oliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

—

≤ |0,30 |

≤ 0,9 , kui palmithappe üldsisaldus ≤ 14,00  %

≤ 1,1 , kui palmithappe üldsisaldus > 14,00  %

| 5. | Rafineeritud oliiviõlist ja väärisoliiviõlidest koosnev oliiviõli |
| --- | --- |

5.

Rafineeritud oliiviõlist ja väärisoliiviõlidest koosnev oliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

—

≤ |0,30 |

≤ 0,9 , kui palmithappe üldsisaldus ≤ 14,00  %

≤ 1,0 , kui palmithappe üldsisaldus > 14,00  %

| 6. | Töötlemata oliivijääkõli |
| --- | --- |

6.

Töötlemata oliivijääkõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

—

≤ |0,60 |

≤ 1,4

| 7. | Rafineeritud oliivijääkõli |
| --- | --- |

7.

Rafineeritud oliivijääkõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

—

≤ |0,50 |

≤ 1,4

| 8. | Oliivijääkõli |
| --- | --- |

8.

Oliivijääkõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

—

≤ |0,50 |

≤ 1,2

Tabeli B järg

| Kategooria | Steroolne koostis | Steroolide üldsisaldus


  (mg/kg) | Erütrodiool ja uvaool (%)(**) | Vahad (mg/kg)(**) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kole- sterool (%) | Brassika -sterool (%) | Kampesterool
   (7)
  (%) | Stigmasterool (%) | Näiline β-sitosterool
   (8)
  (%) | Δ-7-stigmastenool
   (7)
  (%) |
| 1. | Ekstra-väärisoliiviõli |

Kategooria

Steroolne koostis

Steroolide üldsisaldus

(mg/kg)

Erütrodiool ja uvaool (%)(**)

Vahad (mg/kg)(**)

Kole- sterool (%)

Brassika -sterool (%)

Kampesterool
   (7)
  (%)

Stigmasterool (%)

Näiline β-sitosterool
   (8)
  (%)

Δ-7-stigmastenool
   (7)
  (%)

1.

Ekstra-väärisoliiviõli

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

C42 + C44 + C46 ≤ 150

| 2. | Väärisoliiviõli |
| --- | --- |

2.

Väärisoliiviõli

≤ 0,5

≤0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

C42 + C44 + C46 ≤ 150

| 3. | Lambiõli |
| --- | --- |

3.

Lambiõli

≤ 0,5

≤0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5  (9)

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 300 (9)

| 4. | Rafineeritud oliiviõli |
| --- | --- |

4.

Rafineeritud oliiviõli

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5  (10)

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

| 5. | Rafineeritud oliiviõlist ja väärisoliiviõlidest koosnev oliiviõli |
| --- | --- |

5.

Rafineeritud oliiviõlist ja väärisoliiviõlidest koosnev oliiviõli

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

| 6. | Töötlemata oliivijääkõli |
| --- | --- |

6.

Töötlemata oliivijääkõli

≤ 0,5

≤0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5  (11)

C40 + C42 + C44 + C46 > 350 (11)

| 7. | Rafineeritud oliivijääkõli |
| --- | --- |

7.

Rafineeritud oliivijääkõli

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

| 8. | Oliivijääkõli |
| --- | --- |

8.

Oliivijääkõli

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

Märkused.

| a) | Analüüside tulemused peavad olema väljendatud sama arvu kümnendkohtadega, kui iga omaduse puhul on ette nähtud. Viimast numbrit tuleb suurendada ühe ühiku võrra, kui järgmine number on suurem kui 4. |
| --- | --- |

a)

| b) | Kui vähemalt üks omadus ei vasta märgitud väärtusele, tuleb õli kategooriat muuta või deklareerida õli käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

b)

| c) | Lambiõli puhul võivad mõlemad tärniga (*) märgistatud kvaliteediomadused korraga erineda vastava kategooria jaoks ette nähtud piirnormidest. |
| --- | --- |

c)

| d) | Kui omadus on tähistatud kahe tärniga (**), osutab see, et töötlemata oliivijääkõli puhul võivad mõlemad asjaomased näitajad korraga erineda märgitud väärtustest. Töötlemata oliivijääkõli ja rafineeritud oliivijääkõli puhul võib üks asjakohastest piirnormidest erineda märgitud väärtustest. |
| --- | --- |

d)

Liide

Vooskeemid

Kampesterooli vooskeem väärisoliiviõlide ja ekstra-väärisoliiviõlide kohta:

Image 1

Muud näitajad peavad vastama käesoleva määrusega kehtestatud normidele.

Δ-7-stigmastenooli vooskeem

| — | Ekstra-väärisoliiviõli ja väärisoliiviõli |
| --- | --- |

—

Ekstra-väärisoliiviõli ja väärisoliiviõli

Image 2

Muud näitajad peavad vastama käesoleva määrusega kehtestatud normidele.

| — | Lambiõli |
| --- | --- |

—

Lambiõli

Image 3

Muud näitajad peavad vastama käesoleva määrusega kehtestatud normidele.

| — | Rafineeritud oliiviõlid ning rafineeritud oliiviõlidest ja väärisoliiviõlidest koosnevad oliiviõlid |
| --- | --- |

—

Rafineeritud oliiviõlid ning rafineeritud oliiviõlidest ja väärisoliiviõlidest koosnevad oliiviõlid

Image 4

Muud näitajad peavad vastama käesoleva määrusega kehtestatud normidele.

| — | Töötlemata oliivijääkõli, rafineeritud oliivijääkõli ja oliivijääkõli |
| --- | --- |

—

Töötlemata oliivijääkõli, rafineeritud oliivijääkõli ja oliivijääkõli

Image 5

Muud näitajad peavad vastama käesoleva määrusega kehtestatud normidele.

---

(1)  Puuduse mediaanina käsitatakse suurima intensiivsusega tajutud puuduse mediaani.

1

(2)  Kui mõruduse ja/või teravuse mediaan on suurem kui 5,0, siis degusteerimiskomisjoni juht teatab sellest.

2

(3)  Puuduse mediaan võib olla kuni 3,5, kui puuviljasuse mediaan on 0,0.

3

(4)  Muud sisalduvad rasvhapped (%): palmithape: 7,00–20,00; palmitolehape: 0,30–3,50; heptadekaanhape: ≤ 0,40; heptadetseenhape ≤ 0,60; stearhape: 0,50–5,00; oleiinhape: 55,00–85,00; linoolhape: 2,50–21,00.

4

(5)  Kui linoleenhappe sisaldus on suurem kui 1,00, kuid mitte üle 1,40, peab näilise β-sitosterooli/kampesterooli suhe olema vähemalt 24.

5

(6)  Nende isomeeride üldsisaldus, mis õnnestus (mida ei õnnestunud) lahutada kapillaarkolonniga.

6

(7)  Vt käesoleva lisa juurde kuuluv liide.

7

(8)  Näiline β-sitosterool: Δ-5,23-stigmastadienool + klerosterool + β-sitosterool + sitostanool + Δ-5-avenasterool + Δ-5,24-stigmastadienool.

8

(9)  Õlisid, mille vahasisaldus on 300–350 mg/kg, käsitatakse lambiõlidena juhul, kui alifaatsete alkoholide üldsisaldus on kuni 350 mg/kg või kui erütrodiooli ja uvaooli sisaldus on kuni 3,5 %.

9

(10)  Õlides, mille erütrodiooli + uvaooli sisaldus on 4,5–6 %, peab erütrodiooli sisaldus olema kuni 75 mg/kg.

10

(11)  Õlisid vahasisaldusega 300–350 mg/kg käsitatakse töötlemata oliivijääkõlidena, kui alifaatsete alkoholide üldsisaldus on üle 350 mg/kg ning kui erütrodiooli ja uvaooli sisaldus on suurem kui 3,5 %.

11

---

II LISA

Märgistamiseks vajalike organoleptilisi omadusi käsitlevate valikuliste mõistete määratlused

Taotluse korral võib komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/2105 artikli 10 kohaselt loodud degusteerimiskomisjoni juht tõendada, et hinnatud õlide tunnuste intensiivsus ja nende tajumine vastavad järgmistes mõistetes esitatud määratlustele ja vahemikele.

Positiivsed tunnused (puuviljane, mõru ja terav) vastavalt tajumise intensiivsusele:

tugev, kui tunnuse mediaan on suurem kui 6,0;

keskmine, kui tunnuse mediaan on rohkem kui 3,0, kuid mitte üle 6,0;

õrn, kui tunnuse mediaan on kuni 3,0.

Puuviljasus: õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, ja milles ei domineeri ei roheline ega küps puuviljasus. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

Roheline puuviljasus: õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab rohelisi puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud rohelised, veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

Küps puuviljasus: õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab küpseid puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

Hästi tasakaalus olev õli: õli, mis ei ole tasakaalust väljas; selle all mõistetakse haistmis-, maitse- ja puuteaistingut, mille puhul mõru tunnuse mediaan ja terava tunnuse mediaan ei ületa puuviljasuse mediaani rohkem kui 2,0 punkti võrra.

Mahe õli: õli, mille puhul mõru ja terava tunnuse mediaan on kuni 2,0.

| Organoleptilise kontrolli tõendil kasutatavad mõisted | Tunnuse mediaan |
| --- | --- |
| Puuviljasus | — |
| Küps puuviljasus | — |
| Roheline puuviljasus | — |
| Õrn puuviljasus | ≤ 3,0 |
| Keskmine puuviljasus | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Tugev puuviljasus | > 6,0 |
| Õrn küps puuviljasus | ≤ 3,0 |
| Keskmine küps puuviljasus | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Tugev küps puuviljasus | > 6,0 |
| Õrn roheline puuviljasus | ≤ 3,0 |
| Keskmine roheline puuviljasus | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Tugev roheline puuviljasus | > 6,0 |
| Õrn mõrudus | ≤ 3,0 |
| Keskmine mõrudus | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Tugev mõrudus | > 6,0 |
| Õrn teravus | ≤ 3,0 |
| Keskmine teravus | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Tugev teravus | > 6,0 |
| Hästi tasakaalus olev õli | Mõruduse tunnuse mediaan ja teravuse tunnuse mediaan ei ületa puuviljasuse mediaani rohkem kui 2,0 punkti võrra. |
| Mahe õli | Mõruduse tunnuse mediaan ja teravuse tunnuse mediaan on kuni 2,0. |

Organoleptilise kontrolli tõendil kasutatavad mõisted

Tunnuse mediaan

Puuviljasus

—

Küps puuviljasus

—

Roheline puuviljasus

—

Õrn puuviljasus

≤ 3,0

Keskmine puuviljasus

3,0 < Me ≤ 6,0

Tugev puuviljasus

> 6,0

Õrn küps puuviljasus

≤ 3,0

Keskmine küps puuviljasus

3,0 < Me ≤ 6,0

Tugev küps puuviljasus

> 6,0

Õrn roheline puuviljasus

≤ 3,0

Keskmine roheline puuviljasus

3,0 < Me ≤ 6,0

Tugev roheline puuviljasus

> 6,0

Õrn mõrudus

≤ 3,0

Keskmine mõrudus

3,0 < Me ≤ 6,0

Tugev mõrudus

> 6,0

Õrn teravus

≤ 3,0

Keskmine teravus

3,0 < Me ≤ 6,0

Tugev teravus

> 6,0

Hästi tasakaalus olev õli

Mõruduse tunnuse mediaan ja teravuse tunnuse mediaan ei ületa puuviljasuse mediaani rohkem kui 2,0 punkti võrra.

Mahe õli

Mõruduse tunnuse mediaan ja teravuse tunnuse mediaan on kuni 2,0.

---

III LISA

Vastavustabel

| Rakendusmäärus (EL) nr 29/2012 | Määrus (EMÜ) nr 2568/91 | Käesolev määrus | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2105 |
| --- | --- | --- | --- |
| ------ | ------ | Artikli 1 punkt a | |
| ------ | ------ | | Artikkel 1 |
| ------ | ------ | | Artikli 2 lõige 2 |
| Artikli 1 lõige 1 | | Artikli 1 punkt b ja artikli 1 lõige 2 | |
| Artikli 1 lõige 2 | | Artikli 1 punkt b | |
| Artikli 2 esimene lõik | | Artikli 4 lõige 1 | |
| Artikli 2 teine lõik | | Artikli 4 lõige 2 | |
| Artikli 3 esimene lõik | | Artikli 6 lõige 1 | |
| Artikli 3 teise lõigu punktid a–d | | Artikli 6 lõike 2 punktid a–d | |
| Artikli 4 lõike 1 esimene lõik | | Artikli 8 lõige 1 | |
| Artikli 4 lõike 1 teine lõik | | Artikli 8 lõige 2 | |
| Artikli 4 lõike 1 kolmas lõik | | – | |
| Artikli 4 lõige 2 | | Artikli 8 lõige 3 | |
| Artikli 4 lõige 3 | | Artikli 8 lõige 4 | |
| Artikli 4 lõige 4 | | Artikli 8 lõige 5 | |
| Artikli 4 lõike 5 esimene lõik | | Artikli 8 lõige 6 | |
| Artikli 4 lõike 5 teine lõik | | Artikli 8 lõige 7 | |
| Artikkel 4a | | Artikkel 7 | |
| Artikkel 4b | | Artikkel 5 | |
| Artikli 5 esimese lõigu punktid a–d | | Artikli 10 punktid a–d | |
| Artikli 5 esimese lõigu punkt e | | Artikli 11 lõiked 1 ja 2 | |
| Artikli 5 teine lõik | | – | |
| Artikli 5a esimene lõik | | Artikli 11 lõige 3 | |
| Artikli 5a teine lõik | | Artikli 11 lõige 4 | |
| Artikli 5a kolmas lõik | | Artikli 11 lõige 5 | |
| Artikli 6 lõike 1 esimene lõik | | Artikli 12 lõige 1 | |
| Artikli 6 lõike 1 teine lõik | | Artikli 12 lõige 2 | |
| Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik | | Artikli 3 lõige 3 | |
| Artikli 6 lõike 2 esimene lõik | | Artikli 12 lõige 3 | |
| Artikli 6 lõike 2 teine lõik | | Artikli 12 lõige 4 | |
| Artikli 6 lõige 3 | | Artikli 12 lõige 5 | |
| – | – | Artikli 12 lõige 6 | |
| Artikli 6 lõige 4 | | – | |
| Artikkel 7 | | | Artikli 5 lõige 2 |
| Artikli 8 lõige 1 | | | Artikli 2 lõige 3 |
| Artikli 8 lõige 2 | | | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 8 lõige 3 | | | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikli 8 lõige 4 | | | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikkel 8a | | | Artikli 2 lõige 1 ja artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 9 lõike 1 esimene lõik | | | Artikli 13 lõige 1 |
| Artikli 9 lõike 1 teine lõik | | | Artikli 13 lõige 2 |
| Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik | | | ---- |
| Artikli 9 lõike 1 neljas lõik | | | ---- |
| Artikli 9 lõike 1 viies lõik | | | ---- |
| Artikli 9 lõike 2 esimene lõik | | | Artikli 6 lõige 1 |
| Artikli 9 lõike 2 teise lõigu punktid a, b ja c | | | Artikli 6 lõike 2 punktid a, b ja c |
| Artikli 9 lõike 2 kolmas lõik | | Artikkel 9 | |
| ----- | | | Artikli 6 lõige 3 |
| Artikli 10 esimese lõigu sissejuhatav lause | | | Artikkel 14 |
| Artikli 10 esimese lõigu punktid a–d ja teine lõik | | | ----- |
| Artikkel 10a | | | Artikkel 14 |
| I lisa | | – | |
| II lisa | | – | |
| | Artikli 1 lõige 1 | Artikli 2 lõike 1 punktid a ja b | |
| | Artikli 1 lõige 2 | Artikli 2 lõike 1 punkt c | |
| | Artikli 1 lõige 3 | Artikli 2 lõike 1 punkt d | |
| | Artikli 1 lõige 4 | Artikli 2 lõike 1 punkt e | |
| | Artikli 1 lõige 5 | Artikli 2 lõike 1 punkt f | |
| | Artikli 1 lõige 6 | Artikli 2 lõike 1 punkt g | |
| | Artikli 1 lõige 7 | Artikli 2 lõike 1 punkt h | |
| ------- | ------ | Artikli 2 lõige 2 | |
| ------- | ------ | Artikli 3 lõiked 1 ja 2 | |
| | Artikli 2 lõige 1 | | Artikkel 7 |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt a | | I lisa punkt 1 |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt b | | I lisa punkt 2 |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt c | | ----- |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt d | | ----- |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt e | | I lisa punkt 3 |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt f | | I lisa punkt 4 |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt g | | I lisa punkt 5 |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt h | | ----- |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt i | | I lisa punkt 6 |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt j | | I lisa punkt 7 |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt k | | I lisa punkt 8 |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt l | | I lisa punkt 9 |
| | Artikli 2 lõike 1 punkt m | | I lisa punkt 10 |
| | Artikli 2 lõike 2 esimene lõik ja osa XII lisa punktist 9.4 | | Artikli 10 lõige 1 |
| | Artikli 2 lõike 2 teine lõik | | Artikli 11 lõige 1 |
| | Artikli 2 lõike 2 kolmas lõik | | Artikli 11 lõige 2 |
| | – | | Artikli 11 lõige 3 |
| | Osa XII lisa punktist 9.4 | | Artikli 11 lõige 4 |
| | Artikli 2 lõike 3 esimene lõik | | Artikli 3 lõige 1 |
| | Artikli 2 lõike 3 teine lõik | | Artikli 3 lõige 2 |
| | Artikli 2 lõike 4 esimene lõik | | Artikli 9 lõige 2 |
| | Artikli 2 lõike 4 teine lõik | | Artikli 9 lõige 3 |
| | Artikli 2 lõike 4 kolmas lõik | | Artikli 9 lõige 4 |
| | Artikli 2 lõige 5 | | Artikli 9 lõige 5 |
| | Artikli 2a lõige 1 | | Artikli 3 lõige 1 |
| | Artikli 2a lõige 2 | | Artikli 3 lõige 3 |
| | Artikli 2a lõige 3 | | Artikli 3 lõige 4 |
| | Artikli 2a lõike 4 esimene lõik | | Artikli 3 lõige 5 |
| | Artikli 2a lõike 4 teine lõik | | Artikli 3 lõige 2 |
| | Artikli 2a lõige 5 | | Artikli 9 lõige 1 |
| | Artikli 3 esimene lõik | | Artikli 13 lõige 1 |
| | Artikli 3 teine lõik | | Artikli 3 lõige 6 |
| | Artikli 4 lõike 1 esimene lõik | | Artikli 10 lõige 1 |
| | Artikli 4 lõike 1 teine lõik | | Artikli 10 lõige 2 |
| | Artikli 4 lõike 1 kolmas lõik | | Artikli 10 lõige 3 |
| | Artikli 4 lõige 2 | | Artikli 10 lõige 4 |
| | Artikli 4 lõige 3 | | – |
| | Artikli 6 lõige 1 | | Artikli 12 lõige 1 |
| | Artikli 6 lõige 2 | | Artikli 12 lõige 2 |
| | Artikkel 7 | | ---- |
| | Artikli 7a teine lõik | | Artikli 2 lõige 2 |
| | Artikli 8 lõige 1 | | – |
| | Artikli 8 lõige 2 | | Artikkel 14 |
| | I lisa | I lisa | |
| | XII lisa punkt 3.3 | II lisa | |
| | Ia lisa, v.a punkt 2.1 | | II lisa |
| | Ia lisa punkt 2.1 | | Artikli 9 lõige 6 |
| | Ib lisa | | III lisa |
| | III lisa | | ---- |
| | IV lisa | | ---- |
| | VII lisa | | ---- |
| | IX lisa | | ---- |
| | X lisa | | ---- |
| | XI lisa | | ---- |
| | XII lisa, v.a punkt 3.3 ja osa punktist 9.4 | | ---- |
| | XV lisa | | IV lisa |
| | XVI lisa | | ---- |
| | XVII lisa | | ---- |
| | XVIII lisa | | ---- |
| | XIX lisa | | ---- |
| | XX lisa | | ---- |
| | XXI lisa | | V lisa |

Rakendusmäärus (EL) nr 29/2012

Määrus (EMÜ) nr 2568/91

Käesolev määrus

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2105

------

------

Artikli 1 punkt a

------

------

Artikkel 1

------

------

Artikli 2 lõige 2

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 punkt b ja artikli 1 lõige 2

Artikli 1 lõige 2

Artikli 1 punkt b

Artikli 2 esimene lõik

Artikli 4 lõige 1

Artikli 2 teine lõik

Artikli 4 lõige 2

Artikli 3 esimene lõik

Artikli 6 lõige 1

Artikli 3 teise lõigu punktid a–d

Artikli 6 lõike 2 punktid a–d

Artikli 4 lõike 1 esimene lõik

Artikli 8 lõige 1

Artikli 4 lõike 1 teine lõik

Artikli 8 lõige 2

Artikli 4 lõike 1 kolmas lõik

–

Artikli 4 lõige 2

Artikli 8 lõige 3

Artikli 4 lõige 3

Artikli 8 lõige 4

Artikli 4 lõige 4

Artikli 8 lõige 5

Artikli 4 lõike 5 esimene lõik

Artikli 8 lõige 6

Artikli 4 lõike 5 teine lõik

Artikli 8 lõige 7

Artikkel 4a

Artikkel 7

Artikkel 4b

Artikkel 5

Artikli 5 esimese lõigu punktid a–d

Artikli 10 punktid a–d

Artikli 5 esimese lõigu punkt e

Artikli 11 lõiked 1 ja 2

Artikli 5 teine lõik

–

Artikli 5a esimene lõik

Artikli 11 lõige 3

Artikli 5a teine lõik

Artikli 11 lõige 4

Artikli 5a kolmas lõik

Artikli 11 lõige 5

Artikli 6 lõike 1 esimene lõik

Artikli 12 lõige 1

Artikli 6 lõike 1 teine lõik

Artikli 12 lõige 2

Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 3 lõige 3

Artikli 6 lõike 2 esimene lõik

Artikli 12 lõige 3

Artikli 6 lõike 2 teine lõik

Artikli 12 lõige 4

Artikli 6 lõige 3

Artikli 12 lõige 5

–

–

Artikli 12 lõige 6

Artikli 6 lõige 4

–

Artikkel 7

Artikli 5 lõige 2

Artikli 8 lõige 1

Artikli 2 lõige 3

Artikli 8 lõige 2

Artikli 4 lõige 3

Artikli 8 lõige 3

Artikli 4 lõige 2

Artikli 8 lõige 4

Artikli 4 lõige 3

Artikkel 8a

Artikli 2 lõige 1 ja artikli 4 lõige 1

Artikli 9 lõike 1 esimene lõik

Artikli 13 lõige 1

Artikli 9 lõike 1 teine lõik

Artikli 13 lõige 2

Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik

----

Artikli 9 lõike 1 neljas lõik

----

Artikli 9 lõike 1 viies lõik

----

Artikli 9 lõike 2 esimene lõik

Artikli 6 lõige 1

Artikli 9 lõike 2 teise lõigu punktid a, b ja c

Artikli 6 lõike 2 punktid a, b ja c

Artikli 9 lõike 2 kolmas lõik

Artikkel 9

-----

Artikli 6 lõige 3

Artikli 10 esimese lõigu sissejuhatav lause

Artikkel 14

Artikli 10 esimese lõigu punktid a–d ja teine lõik

-----

Artikkel 10a

Artikkel 14

I lisa

–

II lisa

–

Artikli 1 lõige 1

Artikli 2 lõike 1 punktid a ja b

Artikli 1 lõige 2

Artikli 2 lõike 1 punkt c

Artikli 1 lõige 3

Artikli 2 lõike 1 punkt d

Artikli 1 lõige 4

Artikli 2 lõike 1 punkt e

Artikli 1 lõige 5

Artikli 2 lõike 1 punkt f

Artikli 1 lõige 6

Artikli 2 lõike 1 punkt g

Artikli 1 lõige 7

Artikli 2 lõike 1 punkt h

-------

------

Artikli 2 lõige 2

-------

------

Artikli 3 lõiked 1 ja 2

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 7

Artikli 2 lõike 1 punkt a

I lisa punkt 1

Artikli 2 lõike 1 punkt b

I lisa punkt 2

Artikli 2 lõike 1 punkt c

-----

Artikli 2 lõike 1 punkt d

-----

Artikli 2 lõike 1 punkt e

I lisa punkt 3

Artikli 2 lõike 1 punkt f

I lisa punkt 4

Artikli 2 lõike 1 punkt g

I lisa punkt 5

Artikli 2 lõike 1 punkt h

-----

Artikli 2 lõike 1 punkt i

I lisa punkt 6

Artikli 2 lõike 1 punkt j

I lisa punkt 7

Artikli 2 lõike 1 punkt k

I lisa punkt 8

Artikli 2 lõike 1 punkt l

I lisa punkt 9

Artikli 2 lõike 1 punkt m

I lisa punkt 10

Artikli 2 lõike 2 esimene lõik ja osa XII lisa punktist 9.4

Artikli 10 lõige 1

Artikli 2 lõike 2 teine lõik

Artikli 11 lõige 1

Artikli 2 lõike 2 kolmas lõik

Artikli 11 lõige 2

–

Artikli 11 lõige 3

Osa XII lisa punktist 9.4

Artikli 11 lõige 4

Artikli 2 lõike 3 esimene lõik

Artikli 3 lõige 1

Artikli 2 lõike 3 teine lõik

Artikli 3 lõige 2

Artikli 2 lõike 4 esimene lõik

Artikli 9 lõige 2

Artikli 2 lõike 4 teine lõik

Artikli 9 lõige 3

Artikli 2 lõike 4 kolmas lõik

Artikli 9 lõige 4

Artikli 2 lõige 5

Artikli 9 lõige 5

Artikli 2a lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 2a lõige 2

Artikli 3 lõige 3

Artikli 2a lõige 3

Artikli 3 lõige 4

Artikli 2a lõike 4 esimene lõik

Artikli 3 lõige 5

Artikli 2a lõike 4 teine lõik

Artikli 3 lõige 2

Artikli 2a lõige 5

Artikli 9 lõige 1

Artikli 3 esimene lõik

Artikli 13 lõige 1

Artikli 3 teine lõik

Artikli 3 lõige 6

Artikli 4 lõike 1 esimene lõik

Artikli 10 lõige 1

Artikli 4 lõike 1 teine lõik

Artikli 10 lõige 2

Artikli 4 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 10 lõige 3

Artikli 4 lõige 2

Artikli 10 lõige 4

Artikli 4 lõige 3

–

Artikli 6 lõige 1

Artikli 12 lõige 1

Artikli 6 lõige 2

Artikli 12 lõige 2

Artikkel 7

----

Artikli 7a teine lõik

Artikli 2 lõige 2

Artikli 8 lõige 1

–

Artikli 8 lõige 2

Artikkel 14

I lisa

I lisa

XII lisa punkt 3.3

II lisa

Ia lisa, v.a punkt 2.1

II lisa

Ia lisa punkt 2.1

Artikli 9 lõige 6

Ib lisa

III lisa

III lisa

----

IV lisa

----

VII lisa

----

IX lisa

----

X lisa

----

XI lisa

----

XII lisa, v.a punkt 3.3 ja osa punktist 9.4

----

XV lisa

IV lisa

XVI lisa

----

XVII lisa

----

XVIII lisa

----

XIX lisa

----

XX lisa

----

XXI lisa

V lisa

---

| 4.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 284/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 284/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2105,

29. juuli 2022,

milles sätestatakse eeskirjad oliiviõli turustusstandarditele vastavuse kontrollide ja oliiviõli omaduste analüüsimeetodite kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 90a lõike 6 punkte b ja c ning artikli 91 punkte b, d ja g,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 1234/2007 on tunnistatud kehtetuks ja asendatud nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013 (2). Määrusega (EL) nr 1308/2013 sätestatakse eeskirjad oliiviõli turustusstandardite kohta ja antakse komisjonile õigus võtta sellega seoses vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada oliiviõlituru sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleks nimetatud õigusaktidega võtta vastu teatavad eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007 on tunnistatud kehtetuks ja asendatud nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013 (2). Määrusega (EL) nr 1308/2013 sätestatakse eeskirjad oliiviõli turustusstandardite kohta ja antakse komisjonile õigus võtta sellega seoses vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada oliiviõlituru sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleks nimetatud õigusaktidega võtta vastu teatavad eeskirjad.

| (2) | Viimase kümne aasta jooksul liidu oliiviõli turustusstandardite rakendamisel ja vastavuskontrollide tegemisel saadud kogemused näitavad, et õigusraamistikku tuleb lihtsustada ja selgitada. Sarnased ja üksteist täiendavad nõuded tuleks läbi vaadata, et vältida dubleerimist ja võimalikke vastuolusid. |
| --- | --- |

(2)

Viimase kümne aasta jooksul liidu oliiviõli turustusstandardite rakendamisel ja vastavuskontrollide tegemisel saadud kogemused näitavad, et õigusraamistikku tuleb lihtsustada ja selgitada. Sarnased ja üksteist täiendavad nõuded tuleks läbi vaadata, et vältida dubleerimist ja võimalikke vastuolusid.

| (3) | Liikmesriigid peaksid tegema vastavuskontrolle eesmärgiga kontrollida, kas määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa VII osas nimetatud tooted vastavad komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/2104 (3) sätestatud eeskirjadele ja eelkõige eeskirjadele, mis käsitlevad etiketi vastavust mahuti sisule. Kontrolli miinimumnõuete kehtestamine kõigile liikmesriikidele peaks samuti aitama võidelda pettustega. Kuigi liikmesriikidel on kõige parem teha kindlaks ja otsustada, millised asutused peaksid vastutama käesoleva määruse kohaldamise eest, tuleks neil teavitada sellistest pädevatest asutustest komisjoni, et tagada asjakohane suhtlus teiste liikmesriikide vastavate asutuste ja komisjoniga. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid peaksid tegema vastavuskontrolle eesmärgiga kontrollida, kas määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa VII osas nimetatud tooted vastavad komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/2104 (3) sätestatud eeskirjadele ja eelkõige eeskirjadele, mis käsitlevad etiketi vastavust mahuti sisule. Kontrolli miinimumnõuete kehtestamine kõigile liikmesriikidele peaks samuti aitama võidelda pettustega. Kuigi liikmesriikidel on kõige parem teha kindlaks ja otsustada, millised asutused peaksid vastutama käesoleva määruse kohaldamise eest, tuleks neil teavitada sellistest pädevatest asutustest komisjoni, et tagada asjakohane suhtlus teiste liikmesriikide vastavate asutuste ja komisjoniga.

| (4) | Liikmesriike tuleks kohustada esitama komisjonile aastaaruannet, mis sisaldab teavet eelmisel aastal tehtud vastavuskontrollide kohta, et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühtsed tingimused. Tuleks ette näha aastaaruannete standardvorm, et hõlbustada võrreldavate andmete kogumist ja edastamist, sellistest andmetest liidu statistika loomist ning komisjoni aruannete koostamist liidus tehtavate vastavuskontrollide kohta. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriike tuleks kohustada esitama komisjonile aastaaruannet, mis sisaldab teavet eelmisel aastal tehtud vastavuskontrollide kohta, et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühtsed tingimused. Tuleks ette näha aastaaruannete standardvorm, et hõlbustada võrreldavate andmete kogumist ja edastamist, sellistest andmetest liidu statistika loomist ning komisjoni aruannete koostamist liidus tehtavate vastavuskontrollide kohta.

| (5) | Pädevad asutused peaksid tegema riskianalüüsil põhinevaid vastavuskontrolle, et kontrollida, kas oliiviõli vastab delegeeritud määruses (EL) 2022/2104 sätestatud eeskirjadele, ning tarbijat võimalikult suurel määral kaitsta. |
| --- | --- |

(5)

Pädevad asutused peaksid tegema riskianalüüsil põhinevaid vastavuskontrolle, et kontrollida, kas oliiviõli vastab delegeeritud määruses (EL) 2022/2104 sätestatud eeskirjadele, ning tarbijat võimalikult suurel määral kaitsta.

| (6) | Kuna oliiviõli tootmise või esmakordselt turule laskmise eest vastutavaid ettevõtjaid tuleb kontrollida liikmesriikides, kus need asuvad, tuleks ette näha halduskoostöö kord komisjoni ning õli tootmise ja turustamisega tegelevate liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(6)

Kuna oliiviõli tootmise või esmakordselt turule laskmise eest vastutavaid ettevõtjaid tuleb kontrollida liikmesriikides, kus need asuvad, tuleks ette näha halduskoostöö kord komisjoni ning õli tootmise ja turustamisega tegelevate liikmesriikide vahel.

| (7) | Kontrollide raames peaksid liikmesriigid täpsustama tõendid, mis tuleb etiketile tehtavate eri märgete kohta esitada. Sellised tõendid peaksid hõlmama tuvastatud fakte, analüüside tulemusi või usaldusväärseid kirjeid ning haldus- või raamatupidamisandmeid. |
| --- | --- |

(7)

Kontrollide raames peaksid liikmesriigid täpsustama tõendid, mis tuleb etiketile tehtavate eri märgete kohta esitada. Sellised tõendid peaksid hõlmama tuvastatud fakte, analüüside tulemusi või usaldusväärseid kirjeid ning haldus- või raamatupidamisandmeid.

| (8) | Liikmesriikidel peaks olema lubatud heaks kiita oma territooriumil asuvaid pakendamisettevõtteid, et oleks hõlpsam kontrollida toote vastavust delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 kohastele etiketile kirjutatud kohustuslikele ja valikulistele andmetele delegeeritud määrusega. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikidel peaks olema lubatud heaks kiita oma territooriumil asuvaid pakendamisettevõtteid, et oleks hõlpsam kontrollida toote vastavust delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 kohastele etiketile kirjutatud kohustuslikele ja valikulistele andmetele delegeeritud määrusega.

| (9) | Eri liiki oliiviõlide omadused tuleks kogu liidus kindlaks määrata ühtsetel alustel. Selleks peaks liidu õigusaktides täpsustama, milliseid keemilise analüüsi ja organoleptilise hindamise meetodeid tuleks kasutada. Liit on rahvusvahelise oliivinõukogu (IOC) liige, mistõttu tuleks vastavuskontrollide tegemisel kasutada IOC kehtestatud meetodeid. |
| --- | --- |

(9)

Eri liiki oliiviõlide omadused tuleks kogu liidus kindlaks määrata ühtsetel alustel. Selleks peaks liidu õigusaktides täpsustama, milliseid keemilise analüüsi ja organoleptilise hindamise meetodeid tuleks kasutada. Liit on rahvusvahelise oliivinõukogu (IOC) liige, mistõttu tuleks vastavuskontrollide tegemisel kasutada IOC kehtestatud meetodeid.

| (10) | Et vastavuskontrolli proove võetaks ühtmoodi, tuleks sätestada oliiviõlist proovide võtmise meetod. Proovide võtmise järel nende laborisse saatmiseks tuleks määrata erinevad tähtajad, et analüüse tehtaks õigetes tingimustes ja et võtta arvesse piirkondadevahelisi kaugusi. |
| --- | --- |

(10)

Et vastavuskontrolli proove võetaks ühtmoodi, tuleks sätestada oliiviõlist proovide võtmise meetod. Proovide võtmise järel nende laborisse saatmiseks tuleks määrata erinevad tähtajad, et analüüse tehtaks õigetes tingimustes ja et võtta arvesse piirkondadevahelisi kaugusi.

| (11) | Liikmesriigid peaksid kontrollima liidu turule lastud oliiviõli vastavust delegeeritud määruses (EL) 2022/2104 sätestatud omadustele. Õlide liigitamisel tuleks katsetulemusi võrrelda kõnealuses määruses sätestatud piirnormidega, milles võetakse arvesse kasutatud analüüsimeetodite korduvust ja korratavust. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid kontrollima liidu turule lastud oliiviõli vastavust delegeeritud määruses (EL) 2022/2104 sätestatud omadustele. Õlide liigitamisel tuleks katsetulemusi võrrelda kõnealuses määruses sätestatud piirnormidega, milles võetakse arvesse kasutatud analüüsimeetodite korduvust ja korratavust.

| (12) | IOC väärisoliiviõlide organoleptiliste omaduste hindamise meetod näeb ette valitud ja koolitatud degustaatoritest koosnevate komisjonide loomise. Selle nõude ühtseks täitmiseks tuleks sätestada degusteerimiskomisjonide heakskiitmise miinimumnõuded. Arvestades raskusi, millega mõned liikmesriigid degusteerimiskomisjonide koostamisel kokku puutuvad, tuleks lubada teiste liikmesriikide degusteerimiskomisjonide kasutamist. |
| --- | --- |

(12)

IOC väärisoliiviõlide organoleptiliste omaduste hindamise meetod näeb ette valitud ja koolitatud degustaatoritest koosnevate komisjonide loomise. Selle nõude ühtseks täitmiseks tuleks sätestada degusteerimiskomisjonide heakskiitmise miinimumnõuded. Arvestades raskusi, millega mõned liikmesriigid degusteerimiskomisjonide koostamisel kokku puutuvad, tuleks lubada teiste liikmesriikide degusteerimiskomisjonide kasutamist.

| (13) | IOC väärisoliiviõlide organoleptiliste omaduste hindamise meetodi kasutamisel peab olema kehtestatud kord deklareeritud ja degusteerimiskomisjoni määratud kategooria lahknevuste käsitlemiseks. |
| --- | --- |

(13)

IOC väärisoliiviõlide organoleptiliste omaduste hindamise meetodi kasutamisel peab olema kehtestatud kord deklareeritud ja degusteerimiskomisjoni määratud kategooria lahknevuste käsitlemiseks.

| (14) | Selleks, et tagada oliiviõlikoogi ja pressimisjääkide impordi suhtes kohaldatava impordimaksusüsteemi nõuetekohane toimimine tuleks sätestada nende toodete õlisisalduse kindlaksmääramise ühtne meetod. |
| --- | --- |

(14)

Selleks, et tagada oliiviõlikoogi ja pressimisjääkide impordi suhtes kohaldatava impordimaksusüsteemi nõuetekohane toimimine tuleks sätestada nende toodete õlisisalduse kindlaksmääramise ühtne meetod.

| (15) | Liikmesriigid peaksid kehtestama karistused riigi tasandil avastatavate oliiviõli turustusstandardite rikkumise eest. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriigid peaksid kehtestama karistused riigi tasandil avastatavate oliiviõli turustusstandardite rikkumise eest. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (16) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse:

| a) | delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 artiklis 2 osutatud oliiviõlide turustusstandarditele vastavuse kontrolle ja nende standardite rakendamist ettevõtetes; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 artiklis 2 osutatud oliiviõlide turustusstandarditele vastavuse kontrolle ja nende standardite rakendamist ettevõtetes;

| b) | pädevate asutuste vahelist koostööd ja abi punktis a osutatud vastavuskontrollide valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

pädevate asutuste vahelist koostööd ja abi punktis a osutatud vastavuskontrollide valdkonnas;

| c) | oliiviõli tootvate või oma valduses hoidvate ettevõtjate peetavat arvestust ja pakendamisettevõtete heakskiitmist; |
| --- | --- |

c)

oliiviõli tootvate või oma valduses hoidvate ettevõtjate peetavat arvestust ja pakendamisettevõtete heakskiitmist;

| d) | oliiviõli omaduste määramiseks kasutatavaid analüüsimeetodeid. |
| --- | --- |

d)

oliiviõli omaduste määramiseks kasutatavaid analüüsimeetodeid.

Artikkel 2

Liikmesriikide kohustused seoses vastavuskontrollidega

1.   Liikmesriigid teevad oliiviõli vastavuskontrolle, et kontrollida artiklis 3 osutatud riskianalüüsi alusel komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/2104 sätestatud turustamisstandardite rakendamist.

2.   Liikmesriigid kontrollivad, kas ettevõtjad täidavad artikli 5 lõikega 1 neile pandud kohustusi.

3.   Iga liikmesriik teatab komisjonile kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/1183 (4) selle asutuse või nende asutuste nime ja aadressi, kes on pädevad tegema käesoleva määruse kohaselt vastavuskontrolle. Komisjon teavitab nendest pädevatest asutustest teisi liikmesriike ja taotluse korral kõiki huvitatud isikuid. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist muudatustest nende toimumise ajal.

Artikkel 3

Riskianalüüs ja vastavuskontrollide sagedus

1.   Käesolevas artiklis tähendab „turustatav oliiviõli“ oliiviõli summaarset kogust, mis tehakse kättesaadavaks liikmesriigi turul ja eksporditakse kõnealusest liikmesriigist.

2.   Liikmesriigid peavad tegema oma territooriumil turustatava oliiviõli iga tuhande tonni kohta vähemalt ühe vastavuskontrolli aastas.

3.   Liikmesriigid tagavad, et vastavuskontrolle tehakse valikuliselt, toetudes riskianalüüsile, ja piisavalt sageli, veendumaks et turustatav oliiviõli vastab deklareeritud kategooriale.

4.   Riski hindamise kriteeriumid on eelkõige järgmised:

| a) | oliiviõli kategooria delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 artikli 2 tähenduses, tootmise ajavahemik, selle hind muude taimeõlidega võrreldes, segamis- ja pakendamistoimingud, ladustamisvõimalused ja -tingimused, päritoluriik, sihtriik, veovahend või partii maht; |
| --- | --- |

a)

oliiviõli kategooria delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 artikli 2 tähenduses, tootmise ajavahemik, selle hind muude taimeõlidega võrreldes, segamis- ja pakendamistoimingud, ladustamisvõimalused ja -tingimused, päritoluriik, sihtriik, veovahend või partii maht;

| b) | ettevõtja positsioon turustamisahelas, tema turustatava õli kogus ja väärtus, tema poolt turule lastavate õlikategooriate sortiment, äritegevuse tüüp, nagu pressimine, ladustamine, rafineerimine, segamine, pakendamine või jaemüük; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja positsioon turustamisahelas, tema turustatava õli kogus ja väärtus, tema poolt turule lastavate õlikategooriate sortiment, äritegevuse tüüp, nagu pressimine, ladustamine, rafineerimine, segamine, pakendamine või jaemüük;

| c) | eelmiste kontrollide tulemused, sealhulgas leitud puuduste arv ja liik, turustatava oliiviõli tavapärane kvaliteet, kasutatavat tehnilist varustust iseloomustavad näitajad; |
| --- | --- |

c)

eelmiste kontrollide tulemused, sealhulgas leitud puuduste arv ja liik, turustatava oliiviõli tavapärane kvaliteet, kasutatavat tehnilist varustust iseloomustavad näitajad;

| d) | ettevõtjate kasutatava turustusstandarditele vastavuse alase kvaliteeditagamise süsteemi või enesekontrolli süsteemi usaldusväärsus; |
| --- | --- |

d)

ettevõtjate kasutatava turustusstandarditele vastavuse alase kvaliteeditagamise süsteemi või enesekontrolli süsteemi usaldusväärsus;

| e) | vastavuskontrolli tegemise koht, eriti kui see on esmase Euroopa Liitu sisenemise koht, Euroopa Liidust väljumise viimane punkt või koht, kus õlisid toodetakse, pakendatakse, laaditakse või müüakse lõpptarbijale; |
| --- | --- |

e)

vastavuskontrolli tegemise koht, eriti kui see on esmase Euroopa Liitu sisenemise koht, Euroopa Liidust väljumise viimane punkt või koht, kus õlisid toodetakse, pakendatakse, laaditakse või müüakse lõpptarbijale;

| f) | mis tahes muu teave, mis võib viidata standarditele mittevastavuse ohule. |
| --- | --- |

f)

mis tahes muu teave, mis võib viidata standarditele mittevastavuse ohule.

5.   Liikmesriigid sätestavad eelnevalt järgmise:

| a) | partiide standarditele mittevastavuse ohu hindamise kriteeriumid; |
| --- | --- |

a)

partiide standarditele mittevastavuse ohu hindamise kriteeriumid;

| b) | iga riskikategooria riskianalüüsi põhjal minimaalne arv ettevõtjaid või partiisid ja koguseid, mille vastavust tuleb kontrollida. |
| --- | --- |

b)

iga riskikategooria riskianalüüsi põhjal minimaalne arv ettevõtjaid või partiisid ja koguseid, mille vastavust tuleb kontrollida.

6.   Kui kontrolli tulemusel ilmnevad märkimisväärsed eeskirjade eiramised, suurendab liikmesriik turustamisetapi, õli kategooria, päritolu või muude kriteeriumide alusel kontrollimise sagedust.

Artikkel 4

Liikmesriikide koostöö vastavuskontrollide valdkonnas

1.   Kui avastatakse rikkumine ja etiketil näidatud ettevõtja asub teises liikmesriigis, esitab asjaomane liikmesriik komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1715 (5) kohase kontrollitaotluse liikmesriigile, kus asub etiketil näidatud ettevõtja.

2.   Lisaks rakendusmääruse (EL) 2019/1715 artiklis 16 sätestatud nõuetele lisatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taotlusele kogu kontrollimiseks vajalik teave, eelkõige:

| a) | kõnealusest oliiviõlist proovi võtmise või õli ostmise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

kõnealusest oliiviõlist proovi võtmise või õli ostmise kuupäev;

| b) | selle ettevõtte nimi või ärinimi ja aadress, kus proov võeti või kust asjaomane oliiviõli osteti; |
| --- | --- |

b)

selle ettevõtte nimi või ärinimi ja aadress, kus proov võeti või kust asjaomane oliiviõli osteti;

| c) | asjaomaste partiide arv; |
| --- | --- |

c)

asjaomaste partiide arv;

| d) | koopia kõigist asjaomase oliiviõli pakendil olevatest etikettidest; |
| --- | --- |

d)

koopia kõigist asjaomase oliiviõli pakendil olevatest etikettidest;

| e) | analüüside tulemused või muud võrreldavad eksperthinnangud, milles on märgitud kasutatud meetodid ning labori või eksperdi nimi ja aadress; |
| --- | --- |

e)

analüüside tulemused või muud võrreldavad eksperthinnangud, milles on märgitud kasutatud meetodid ning labori või eksperdi nimi ja aadress;

| f) | vajaduse korral turustaja deklareeritud kõnealuse oliiviõli tarnija nimi. |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral turustaja deklareeritud kõnealuse oliiviõli tarnija nimi.

3.   Lisaks rakendusmääruse (EL) 2019/1715 artiklis 22 sätestatud nõuetele võtab liikmesriik, kellele taotlus on suunatud, proovid hiljemalt enne taotluse esitamise kuule järgneva kuu lõppu ja kontrollib asjaomasel etiketil olevaid märkeid. Ta vastab kolme kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.

Artikkel 5

Ettevõtjate kohustused

1.   Vastavuskontrollide tarbeks tuleb ettevõtjatel alates pressimisest kuni villimisetapini pidada iga nende valduses oleva kategooria oliiviõli saamise ja väljaandmise registrit.

2.   Etiketil märgitud ettevõtja asukohaliikmesriigi taotlusel esitab ettevõtja dokumendid delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 artiklites 6, 8 ja 10 osutatud nõuete täitmise kohta, mis põhinevad ühel või mitmel järgmisel elemendil:

| a) | faktilised andmed või teaduslikult tõestatud faktid; |
| --- | --- |

a)

faktilised andmed või teaduslikult tõestatud faktid;

| b) | esindavate proovide analüüside või automaatsete registreerimiste tulemused; |
| --- | --- |

b)

esindavate proovide analüüside või automaatsete registreerimiste tulemused;

| c) | liidu ja riiklike eeskirjadega kooskõlas säilitatavad haldus- või raamatupidamisandmed. |
| --- | --- |

c)

liidu ja riiklike eeskirjadega kooskõlas säilitatavad haldus- või raamatupidamisandmed.

Artikkel 6

Pakendamisettevõtete valikuline heakskiitmine riigi tasandil

1.   Liikmesriikidel on võimalus kiita heaks oma territooriumil asuvaid pakendamisettevõtteid.

2.   Kui liikmesriik otsustab kasutada lõike 1 võimalust, kiidab ta pakendamisettevõtte heaks ja määrab seda taotlevale pakendamisettevõttele tähtnumbrilise tunnuse, kui ettevõte vastab järgmistele tingimustele:

| a) | ettevõttel on pakendamiskohad; |
| --- | --- |

a)

ettevõttel on pakendamiskohad;

| b) | ettevõte kohustub koguma ja hoidma artiklis 5 osutatud dokumente; |
| --- | --- |

b)

ettevõte kohustub koguma ja hoidma artiklis 5 osutatud dokumente;

| c) | ettevõttel on laosüsteem, mis võimaldab kontrollida nende oliiviõlide päritolu, mille päritolukoha kandmine märgistusele on delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 artikli 8 lõike 1 kohaselt kohustuslik. |
| --- | --- |

c)

ettevõttel on laosüsteem, mis võimaldab kontrollida nende oliiviõlide päritolu, mille päritolukoha kandmine märgistusele on delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 artikli 8 lõike 1 kohaselt kohustuslik.

3.   Kui liikmesriik otsustab kasutada lõikes 1 osutatud võimalust, teavitab ta komisjoni asjakohasest korrast vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2015/1535 (6).

Artikkel 7

Oliiviõlide omaduste kindlaksmääramiseks kasutatavad analüüsimeetodid

Delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 I lisas sätestatud oliiviõlide omadused määratakse kindlaks käesoleva määruse I lisas sätestatud analüüsimeetodite kohaselt.

Artikkel 8

Proovide võtmine vastavuskontrollide jaoks

1.   Vastavuskontrollide jaoks võetakse proovid vastavalt rahvusvahelistele standarditele EN ISO 661, mis käsitleb uuritavate proovide ettevalmistamist, ja EN ISO 5555, mis käsitleb proovide võtmist. Pakendatud oliiviõli partiide puhul võetakse proovid II lisa kohaselt. Pakendamata õlide puhul, kui proove ei saa võtta vastavalt standardile EN ISO 5555, võetakse proovid vastavalt liikmesriigi pädeva asutuse juhenditele.

2.   Ilma et see piiraks standardi EN ISO 5555 ja standardi EN ISO 661 6. peatüki kohaldamist, asetatakse võetud proovid võimalikult kiiresti pimedasse kohta ja eemale soojusallikatest ning saadetakse laborisse analüüsimiseks hiljemalt viiendal tööpäeval pärast võtmist; muul juhul hoitakse proove nii, et need vedamisel ega ladustamisel ei halveneks ega kahjustuks enne laborisse saatmist.

Artikkel 9

Oliiviõlide omaduste kontroll

1.   Liikmesriigid peavad kontrollima oliiviõlide vastavust komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 I lisas sätestatud oliiviõlide omadustele:

| a) | mis tahes järjekorras või |
| --- | --- |

a)

mis tahes järjekorras või

| b) | käesoleva määruse III lisas esitatud vooskeemil näidatud järjekorras, kuni saavutatakse mõni vooskeemil nimetatud otsustest. |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse III lisas esitatud vooskeemil näidatud järjekorras, kuni saavutatakse mõni vooskeemil nimetatud otsustest.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollimisel tehakse pakendatud oliiviõli puhul happesuse, peroksiidarvu, K232, K268 või K270, ΔΚ, rasvhapete etüülestrite, vahade ja organoleptiliste omaduste analüüsid ning vajaduse korral kõik siseriiklike seadustega nõutavad kontrollanalüüsid enne minimaalse säilimisaja tähtpäeva. Lahtiste õlide proovide puhul tehakse need analüüsid kuue kuu jooksul pärast proovi võtmise kuud.

3.   Delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 I lisas sätestatud oliiviõli muude omaduste puhul ei kohaldata mingit tähtaega.

4.   Kui pakendatud oliiviõli puhul ei vasta analüüside tulemused oliiviõli deklareeritud kategooria omadustele, teatatakse sellest ettevõtjale, kelle oliiviõlist proov võeti, hiljemalt üks kuu enne minimaalse säilimisaja tähtpäeva, välja arvatud juhul, kui proov on võetud vähem kui kaks kuud enne minimaalse säilimisaja tähtpäeva.

5.   Oliiviõli omaduste määramiseks käesoleva määruse I lisas sätestatud meetoditega võrreldakse analüüside tulemusi otse delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 I lisas sätestatud piirnormidega, milles võetakse arvesse kasutatud analüüsimeetodite korduvust ja korratavust.

6.   Käesoleva artikli eeskirju kohaldatakse iga II lisa kohaselt võetud üksikproovi suhtes.

Artikkel 10

Degusteerimiskomisjonid

1.   Vastavuskontrollides hindavad degusteerimiskomisjonid, mille liikmesriigid on oma territooriumil heaks kiitnud, delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 I lisas sätestatud külmpressitud oliiviõlide organoleptilisi omadusi ning esitavad aruande nende omaduste ja kategooria kohta.

2.   Degusteerimiskomisjonide heakskiitmise tingimused kehtestavad liikmesriigid ja nendega tagatakse, et

| a) | I lisa punktis 5 osutatud meetodi nõuded väärisoliiviõli organoleptiliste omaduste kindlaksmääramiseks on täidetud; |
| --- | --- |

a)

I lisa punktis 5 osutatud meetodi nõuded väärisoliiviõli organoleptiliste omaduste kindlaksmääramiseks on täidetud;

| b) | liikmesriik võimaldab degusteerimiskomisjoni juhile selleks eesmärgiks heakskiidetud koolitust; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik võimaldab degusteerimiskomisjoni juhile selleks eesmärgiks heakskiidetud koolitust;

| c) | heakskiidu pikendamine oleneb degusteerimiskomisjoni tulemustest liikmesriigi korraldataval iga-aastasel hindamisel. |
| --- | --- |

c)

heakskiidu pikendamine oleneb degusteerimiskomisjoni tulemustest liikmesriigi korraldataval iga-aastasel hindamisel.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2017/1183 oma territooriumil heakskiidetud degusteerimiskomisjonide loetelu ja teavitavad komisjoni viivitamata kõigist selles loetelus tehtud muudatustest.

4.   Kui ükski liikmesriigi territooriumil tegutsev degusteerimiskomisjon ei vasta lõikes 2 osutatud heakskiitmise tingimustele, kasutab liikmesriik teises liikmesriigis heakskiidetud degusteerimiskomisjoni.

Artikkel 11

Väärisoliiviõlide organoleptiliste omaduste kontroll

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 I lisas sätestatud külmpressitud oliiviõlide organoleptilised omadused loetakse deklareeritud kategooriaga kooskõlas olevaks, kui liikmesriigi heakskiidetud degusteerimiskomisjon kategooria kinnitab.

2.   Kui degusteerimiskomisjon deklareeritud kategooriat organoleptiliste omaduste põhjal ei kinnita, korraldavad pädevad asutused kontrollitava ettevõtja taotlusel viivitamata kaks kontrollhindamist, mille teevad teised heakskiidetud degusteerimiskomisjonid. Vähemalt ühe degusteerimiskomisjoni peab heaks kiitma see liikmesriik, kus oliiviõli toodeti. Asjaomaseid omadusi peetakse deklareeritud omadustele vastavaks, kui kahel kontrollhindamisel kinnitatakse deklareeritud kategooria. Vastupidisel juhul, olenemata kontrollhindamiste käigus tuvastatud puuduste liigist, ei loeta deklareeritud kategooriat omadustele vastavaks ning kontrollitav ettevõtja kannab kontrollhindamiste kulud.

3.   Kui õli on toodetud väljaspool liitu, teevad kaks kontrollanalüüsi kaks muud degusteerimiskomisjoni kui komisjon, kes algselt mittevastavuse tuvastas.

4.   Kontrollhindamiste käigus hindavad degusteerimiskomisjonid oliiviõli kahel eraldi degusteerimisseansil. Kontrollhindamisele kuuluva oliiviõli kahe degusteerimisseansi tulemused peavad olema statistiliselt homogeensed. Kui see nii ei ole, tuleb proovi uuesti kaks korda analüüsida. Kontrollhindamisele kuuluva oliiviõli organoleptiliste omaduste teatatud väärtused arvutatakse kahel statistiliselt homogeensel seansil nende omaduste kohta saadud väärtuste keskmisena.

Artikkel 12

Õlikoogi ja muude jääkide õlisisaldus

1.   Oliiviõli ekstraheerimisel saadud õlikoogi ja muude jääkide õlisisaldus (CN-koodid 2306 90 11 ja 2306 90 19) määratakse kindlaks IV lisas sätestatud meetodil.

2.   Lõikes 1 osutatud õlisisaldus väljendatakse õli massiprotsendina kuivaines.

Artikkel 13

Karistused

1.   Kui selgub, et delegeeritud määruses (EL) 2022/2104 sätestatud turustamisstandardeid ei järgita, kohaldavad liikmesriigid tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi, mille kindlaksmääramisel võetakse arvesse tuvastatud rikkumise raskust.

2.   Hiljemalt iga aasta 31. mail teavitavad liikmesriigid komisjoni kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2017/1183 selleks võetud meetmetest ja viivitamata nende meetmete mis tahes muudatustest.

Artikkel 14

Aruandlus

Hiljemalt iga aasta 31. mail edastavad liikmesriigid kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2017/1183 komisjonile aruande käesoleva määruse rakendamise kohta eelmisel kalendriaastal. Aruanne sisaldab vähemalt oliiviõli vastavuskontrollide tulemusi vastavalt käesoleva määruse V lisas sätestatud vormile.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 29. juuli 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/2104, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses oliiviõli turustamisstandarditega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EMÜ) nr 2568/91 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 29/2012 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100).

4

(5)  Komisjoni 30. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1715, millega kehtestatakse ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi ja selle süsteemikomponentide toimimise eeskirjad (IMSOCi määrus) (ELT L 261, 14.10.2019, lk 37).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

6

---

I LISA

OLIIVIÕLIDE OMADUSTE KINDLAKSMÄÄRAMISEKS KASUTATAVAD ANALÜÜSIMEETODID

| | Oliiviõlide omadused | Kasutatav IOC meetod |
| --- | --- | --- |
| 1 | Happesus | COI/T.20/Doc. No 34 (vabade rasvhapete määramine külmmeetodil) |
| 2 | Peroksiidarv | COI/T.20/Doc. No 35 (peroksiidarvu määramine) |
| 3 | 2-glütserüülmonopalmitaat | COI/T.20/Doc. No 23 (2-glütserüülmonopalmitaadi protsendilise sisalduse määramine) |
| 4 | K232, K268 või K270, ΔΚ | COI/T.20/Doc. No 19 (spektrofotomeetriline analüüs ultraviolettpiirkonnas) |
| 5 | Organoleptilised omadused | COI/T.20/Doc. No 15 (oliiviõli sensoorne analüüs – väärisoliiviõli organoleptilise hindamise meetod) – v.a selle punktid 4.4 ja 10.4 |
| 6 | Rasvhappeline koostis, sh trans-isomeerid | COI/T.20/Doc. No 33 (rasvhapete metüülestrite gaasikromatograafiline määramine) |
| 7 | Rasvhapete etüülestrid, vahad | COI/T.20/Doc. No 28 (vahade, rasvhapete metüülestrite ja etüülestrite sisalduse määramine kapillaargaasikromatograafiaga) |
| 8 | Steroolide üldsisaldus, steroolne koostis, erütrodiool, uvaool ja alifaatsed alkoholid | COI/T.20/Doc. No 26 (steroolide, triterpeendialkoholide ja alifaatsete alkoholide koosseisu ja sisalduse määramine kapillaargaasikromatograafiaga) |
| 9 | Stigmastadieenid | COI/T-20/Doc. No 11 (stigmastadieenide määramine taimeõlides) |
| 10 | ΔΕCN42 | COI/T.20/Doc. No 20 (ECN 42-triatsüülglütseroolide tegeliku ja teoreetiliselt arvutatud sisalduse vahe määramine) |

Oliiviõlide omadused

Kasutatav IOC meetod

1

Happesus

COI/T.20/Doc. No 34 (vabade rasvhapete määramine külmmeetodil)

2

Peroksiidarv

COI/T.20/Doc. No 35 (peroksiidarvu määramine)

3

2-glütserüülmonopalmitaat

COI/T.20/Doc. No 23 (2-glütserüülmonopalmitaadi protsendilise sisalduse määramine)

4

K232, K268 või K270, ΔΚ

COI/T.20/Doc. No 19 (spektrofotomeetriline analüüs ultraviolettpiirkonnas)

5

Organoleptilised omadused

COI/T.20/Doc. No 15 (oliiviõli sensoorne analüüs – väärisoliiviõli organoleptilise hindamise meetod) – v.a selle punktid 4.4 ja 10.4

6

Rasvhappeline koostis, sh trans-isomeerid

COI/T.20/Doc. No 33 (rasvhapete metüülestrite gaasikromatograafiline määramine)

7

Rasvhapete etüülestrid, vahad

COI/T.20/Doc. No 28 (vahade, rasvhapete metüülestrite ja etüülestrite sisalduse määramine kapillaargaasikromatograafiaga)

8

Steroolide üldsisaldus, steroolne koostis, erütrodiool, uvaool ja alifaatsed alkoholid

COI/T.20/Doc. No 26 (steroolide, triterpeendialkoholide ja alifaatsete alkoholide koosseisu ja sisalduse määramine kapillaargaasikromatograafiaga)

9

Stigmastadieenid

COI/T-20/Doc. No 11 (stigmastadieenide määramine taimeõlides)

10

ΔΕCN42

COI/T.20/Doc. No 20 (ECN 42-triatsüülglütseroolide tegeliku ja teoreetiliselt arvutatud sisalduse vahe määramine)

---

II LISA

PAKENDITES TARNITAVAST OLIIVIÕLIST PROOVIDE VÕTMINE

Seda proovivõtumeetodit kohaldatakse pakendatud oliiviõli partiidele. Kasutatakse eri meetodeid olenevalt sellest, kas pakendi maht ületab 5 liitrit või mitte.

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „pakend“ – oliiviõliga vahetult kokkupuutuv mahuti; |
| --- | --- |

a)

„pakend“ – oliiviõliga vahetult kokkupuutuv mahuti;

| b) | „partii“ – hulk pakkeühikuid, mis toodetakse, valmistatakse ja pakitakse sellistes tingimustes, et igas pakendis olev oliiviõli on kõigi analüütiliste omaduste poolest homogeenne. Partii tähistus peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/91/EL (1); |
| --- | --- |

b)

„partii“ – hulk pakkeühikuid, mis toodetakse, valmistatakse ja pakitakse sellistes tingimustes, et igas pakendis olev oliiviõli on kõigi analüütiliste omaduste poolest homogeenne. Partii tähistus peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/91/EL (1);

| c) | „osaproov“ – kuni viieliitrises pakendis oleva või suuremast kui viieliitrisest pakendist võetud oliiviõli kogus, kui pakendid on võetud partii juhuslikult valitud punktist. |
| --- | --- |

c)

„osaproov“ – kuni viieliitrises pakendis oleva või suuremast kui viieliitrisest pakendist võetud oliiviõli kogus, kui pakendid on võetud partii juhuslikult valitud punktist.

1.   ÜKSIKPROOVI SISU

1.1.   Üksikproovid kuni viieliitristest pakenditest

Üksikproov kuni viieliitristest pakenditest moodustatakse vastavalt tabelile 1.

Tabel 1

Üksikproovi maht peab olema vähemalt järgmine:

| Kui pakendi maht on | Üksikprooviks tuleb võtta oliiviõli |
| --- | --- |
| a) | 750 ml või üle selle |

Kui pakendi maht on

Üksikprooviks tuleb võtta oliiviõli

a)

750 ml või üle selle

| a) | 1 pakendist; |
| --- | --- |

a)

1 pakendist;

| b) | alla 750 ml |
| --- | --- |

b)

alla 750 ml

| b) | väikseimast arvust pakenditest, mille kogumaht on vähemalt 750 ml |
| --- | --- |

b)

väikseimast arvust pakenditest, mille kogumaht on vähemalt 750 ml

Enne mitmesuguste hindamiste ja analüüside tegemist tuleb üksikproovi sisu homogeniseerida.

1.2.   Üksikproovid pakenditest, mis on suuremad kui 5 liitrit

Suuremate kui viieliitriste pakendite üksikproov moodustatakse tabelis 2 sätestatud väikseimast arvust pakenditest võetud kõigist osaproovidest. Pakendid valitakse partiist juhuslikult. Moodustatud üksikproov peab olema piisavalt suur, et seda saaks jagada mitmeks näidiseks.

Tabel 2

Juhuslikult valitavate pakendite väikseim arv

| Pakendite arv partiis | Valitavate pakendite väikseim arv |
| --- | --- |
| kuni 10 | 1 |
| alates ... 11 kuni 150 | 2 |
| alates ... 151 kuni 500 | 3 |
| alates ... 501 kuni 1 500 | 4 |
| alates ... 1 501 kuni 2 500 | 5 |
| kui > 2 500 , siis iga 1 000 pakendi kohta | 1 lisapakend |

Pakendite arv partiis

Valitavate pakendite väikseim arv

kuni 10

1

alates ... 11 kuni 150

2

alates ... 151 kuni 500

3

alates ... 501 kuni 1 500

4

alates ... 1 501 kuni 2 500

5

kui > 2 500 , siis iga 1 000 pakendi kohta

1 lisapakend

Pärast iga pakendi sisu homogeenimist võetakse osaproov ja valatakse ühisesse mahutisse segamise teel homogeenimiseks; seejuures kaitstakse proovi nii hästi kui võimalik kokkupuute eest õhuga.

Üksikproovi sisu tuleb valada pakenditesse mahuga vähemalt 1 liiter; igas sellises pakendis on üksikproovi ühik. Iga pakkeühik peab olema täidetud nii, et õhku oleks selles võimalikult vähe, seejärel sobivalt suletud ja plommitud, et tagada toote võltsimiskindlus. Need pakkeühikud peavad olema märgistatud, et tagada õige tuvastamine.

2.   ÜKSIKPROOVIDE ARVU SUURENDAMINE

| 2.1. | Üksikproovide arvu võib iga liikmesriik suurendada vastavalt oma vajadustele (nt organoleptiline hindamine muus laboris kui see, kus tehakse keemilisi analüüse, kontrollanalüüse jne). |
| --- | --- |

2.1.

Üksikproovide arvu võib iga liikmesriik suurendada vastavalt oma vajadustele (nt organoleptiline hindamine muus laboris kui see, kus tehakse keemilisi analüüse, kontrollanalüüse jne).

| 2.2. | Pädev asutus võib suurendada üksikproovide arvu vastavalt järgmisele tabelile: |
| --- | --- |

2.2.

Pädev asutus võib suurendada üksikproovide arvu vastavalt järgmisele tabelile:

Tabel 3

Partii suurusega määratud üksikproovide arv

| Partii suurus (liitrites) | Üksikproovide arv |
| --- | --- |
| alla 7 500 | 2 |
| 7 500 kuni vähem kui 25 000 | 3 |
| 25 000 kuni vähem kui 75 000 | 4 |
| 75 000 kuni vähem kui 125 000 | 5 |
| Alates 125 000 st | 6  + 1 iga täiendava 50 000  liitri kohta |

Partii suurus (liitrites)

Üksikproovide arv

alla 7 500

2

7 500 kuni vähem kui 25 000

3

25 000 kuni vähem kui 75 000

4

75 000 kuni vähem kui 125 000

5

Alates 125 000 st

6  + 1 iga täiendava 50 000  liitri kohta

| 2.3. | Iga üksikproov moodustatakse punktides 1.1 ja 1.2 osutatud korras. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Osaproovide jaoks pakendite juhuslikul valimisel peavad ühe üksikproovi jaoks valitud pakendid paiknema teise üksikproovi jaoks valitud pakendite kõrval. Iga juhuslikult valitud pakendi koht tuleb märkida ja tähistada see üheselt mõistetavalt. |
| --- | --- |

2.4.

3.   ANALÜÜSID JA TULEMUSED

| 3.1. | Kui kõigi üksikproovide analüüside kõik tulemused vastavad deklareeritud oliiviõli kategooria omadustele, loetakse kogu asjaomane partii nõuetele vastavaks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kui analüüside tulemuste poolest vähemalt üks üksikproov ei vasta oliiviõli deklareeritud kategooria omadustele, tunnistatakse kogu proovivõtupartii nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

3.2.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/91/EL toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta (ELT L 334, 16.12.2011, lk 1).

---

III LISA

VOOSKEEM, MILLE JÄRGI KONTROLLITAKSE, KAS OLIIVIÕLI PROOV ON KOOSKÕLAS DEKLAREERITUD KATEGOORIAGA

Üldine tabel

Image 6

Tabel 1

Ekstra-väärisoliiviõli – kvaliteedinõuded

Image 7

Tabel 2

Väärisoliiviõli – kvaliteedinõuded

Image 8

Tabel 3

Ekstra-väärisoliiviõli ja väärisoliiviõli – puhtusenõuded

Image 9

Tabel 4

Lambiõli – puhtusenõuded

Image 10

Tabel 5

Rafineeritud oliiviõli – kvaliteedinõuded

Image 11

Tabel 6

Oliiviõli (rafineeritud oliiviõlist ja väärisoliiviõlidest koosnev oliiviõli) – kvaliteedinõuded

Image 12

Tabel 7

Rafineeritud oliiviõli ning rafineeritud oliiviõlist ja väärisoliiviõlidest koosnev oliiviõli – puhtusenõuded

Image 13

Tabel 8

Töötlemata oliivijääkõli – puhtusenõuded

Image 14

Tabel 9

Rafineeritud oliivijääkõli – kvaliteedinõuded

Image 15

Tabel 10

Oliivijääkõli – kvaliteedinõuded

Image 16

Tabel 11

Rafineeritud oliivijääkõli ja oliivijääkõli – puhtusenõuded

Image 17

---

IV LISA

Oliiviõlikoogi ja jääkide õlisisalduse mõõtmise meetod

1.   MATERJALID

1.1.   Aparatuur

| — | Nõuetekohane ekstraheerimisaparaat, millel on 200–250 ml ümarkolvid, |
| --- | --- |

—

Nõuetekohane ekstraheerimisaparaat, millel on 200–250 ml ümarkolvid,

| — | elektriga kuumutatav vann (näiteks liivavann, veevann) või pliit, |
| --- | --- |

—

elektriga kuumutatav vann (näiteks liivavann, veevann) või pliit,

| — | analüütiline kaal, |
| --- | --- |

—

analüütiline kaal,

| — | ahi, mida on võimalik reguleerida temperatuurini 80 °C, |
| --- | --- |

—

ahi, mida on võimalik reguleerida temperatuurini 80 °C,

| — | termostaadiga elektriahi, mida on võimalik reguleerida temperatuurini 103 ± 2 °C ja kuhu on võimalik suunata õhuvool või millega on võimalik töötada alandatud rõhu all, |
| --- | --- |

—

termostaadiga elektriahi, mida on võimalik reguleerida temperatuurini 103 ± 2 °C ja kuhu on võimalik suunata õhuvool või millega on võimalik töötada alandatud rõhu all,

| — | mehaaniline veski, mida on lihtne puhastada ja mis võimaldab oliiviõli pressimisjääke jahvatada ilma, et nende temperatuur tõuseks või nende niiskuse, lenduvate ainete või heksaaniga ekstraheeruvate ainete sisaldus märkimisväärselt muutuks, |
| --- | --- |

—

mehaaniline veski, mida on lihtne puhastada ja mis võimaldab oliiviõli pressimisjääke jahvatada ilma, et nende temperatuur tõuseks või nende niiskuse, lenduvate ainete või heksaaniga ekstraheeruvate ainete sisaldus märkimisväärselt muutuks,

| — | ekstraheerimishülss ja vatt või filterpaber, millest on heksaaniga ekstraheeruvad ained juba eemaldatud, |
| --- | --- |

—

ekstraheerimishülss ja vatt või filterpaber, millest on heksaaniga ekstraheeruvad ained juba eemaldatud,

| — | eksikaator, |
| --- | --- |

—

eksikaator,

| — | sõel, mille avade diameeter on 1 mm, |
| --- | --- |

—

sõel, mille avade diameeter on 1 mm,

| — | eelnevalt kuivatatud pimsskivi väikesed terakesed. |
| --- | --- |

—

eelnevalt kuivatatud pimsskivi väikesed terakesed.

1.2.   Reaktiiv

Tehniline n-heksaan, millest jääb täielikul aurustamisel 100 ml kohta kuni 0,002 g suurune jääk.

2.   TÖÖ KÄIK

2.1.   Uuritava proovi ettevalmistamine

Selleks et laboriproovi osakesed mahuksid täielikult läbi sõela, kasutatakse proovi jahvatamiseks vajaduse korral enne korralikult puhastatud mehaanilist veskit.

1/20 proovist kasutatakse veski puhastamiseks, jahvatamisel tekkiv aine visatakse ära, jahvatatakse ülejäänud osa proovist ning seejärel kogutakse see kokku, segatakse hoolikalt ja analüüsitakse kohe.

2.2.   Katsekogus

Pärast jahvatamist kaalutakse katse tegemiseks 10 g proovi 0,01 g täpsusega.

2.3.   Ekstraheerimishülsi ettevalmistamine

Katsekogus asetatakse hülssi ning suletakse vatitropiga. Filterpaberi kasutamise korral tuleb katsekogus sellesse keerata.

2.4.   Eelkuivatamine

Kui oliiviõli pressimisjäägid on väga niisked (st niiskussisaldus ja lenduvate ainete sisaldus on üle 10 %), kuivatatakse nad enne, et niiskus- ja lenduvate ainete sisaldust vähendada alla 10 %, milleks asetatakse täidetud hülss (või filterpaber) ettenähtud ajaks kuni 80 0C kraadini kuumutatud ahju.

2.5.   Ümarkolvi ettevalmistamine

Kolb, milles on üks või kaks ahjus 103 ± 2 °C juures enne kuivatatud pimsskivitera, kaalutakse 1 mg täpsusega ning seda jahutatakse eksikaatoris vähemalt üks tund.

2.6.   Esimene ekstraheerimine

Katsekogust sisaldav hülss (või filterpaber) pannakse ekstraheerimisaparaati. Kolbi valatakse vajalik kogus heksaani. Kolb pannakse ekstraheerimisaparaati ning ekstraheerimisaparaat asetatakse elektriga kuumutatavasse vanni. Kuumutamise kiirust kohandatakse selliselt, et tagasivoolu kiirus oleks vähemalt kolm tilka sekundis (mõõdukas, mitte tugev keemine). Pärast neljatunnist ekstraheerimist lastakse jahtuda. Hülss võetakse ekstraheerimisaparaadist ning asetatakse õhuvoolu, et kõrvaldada suurem osa sellesse imbunud lahustist.

2.7.   Teine ekstraheerimine

Hülsi sisu pannakse peenjahvatusveskisse ja see jahvatatakse võimalikult peeneks. Jahvatatud segu pannakse kohe hülssi tagasi ning hülss pannakse tagasi ekstraheerimisaparaati.

Ekstraheerimist jätkatakse täiendavalt kahe tunni jooksul, kasutades sedasama ümarkolbi, milles on esialgne ekstrakt.

Ekstraheerimiskolvis tekkiv lahus peab olema selge. Kui lahus ei ole selge, tuleb seda läbi filterpaberi filtrida ning pesta algset kolbi ja filterpaberit mitu korda heksaaniga. Filtraat ja pesulahus kogutakse teise ümarkolbi, mis on kuivatatud ning tareeritud 1 mg täpsusega.

2.8.   Lahusti eemaldamine ja ekstrakti kaalumine

Suurem osa lahustist eemaldatakse elektriga kuumutataval vannil destilleerimisega. Viimaste lahustijääkide eemaldamiseks kuumutatakse kolbi 20 minutit ahjus temperatuuril 103 ± 2 °C. Eemaldamisel kasutatakse abivahendina teatud ajavahemike järel õhuvoolu, inertgaasi või alandatud rõhku.

Kolb jäetakse vähemalt üheks tunniks eksikaatorisse jahtuma ning kaalutakse 1 mg täpsusega.

Kuumutatakse uuesti 10 minutit samadel tingimustel, jahutatakse eksikaatoris ning kaalutakse uuesti.

Kahe kaalumistulemuse erinevus ei tohi olla suurem kui 10 mg. Kui erinevus on suurem, kuumutatakse kolbi 10 minutit, jahutatakse see ja kaalutakse ning seda korratakse seni, kuni erinevus on 10 mg või väiksem. Kolvi viimane kaal märgitakse üles.

Uuritava prooviga tehakse kaks määramist.

3.   TULEMUSTE ESITAMINE

3.1.   Arvutamismeetod ja valem

| a) | Ekstrakt saadud toote massiprotsendina on:





  kus







  S | = | on saadud toote ekstrakti massiprotsent; |
| --- | --- | --- | --- |
| m0 | = | on uuritava katsekoguse mass grammides; |
| m1 | = | on kuiva ekstrakti mass grammides. |

a)

Ekstrakt saadud toote massiprotsendina on:

Formula

kus

S

=

on saadud toote ekstrakti massiprotsent;

m0

=

on uuritava katsekoguse mass grammides;

m1

=

on kuiva ekstrakti mass grammides.

Tulemuseks loetakse kahe määramise aritmeetiline keskmine tingimusel, et korratavuse tingimused on täidetud.

Tulemus esitatakse ühe kümnendkoha täpsusega.

| b) | Ekstrakt on väljendatud kuivainena järgmise valemi alusel:





  kus







  S | = | on saadud toote ekstrakti protsent (vt punkt a); |
| --- | --- | --- | --- |
| U | = | on selle niiskus- ja lenduvate ainete sisaldus. |

b)

Ekstrakt on väljendatud kuivainena järgmise valemi alusel:

Formula

kus

S

=

on saadud toote ekstrakti protsent (vt punkt a);

U

=

on selle niiskus- ja lenduvate ainete sisaldus.

3.2.   Korduvus

Ühel ja samal ajal või kohe üksteise järel sama analüüsija tehtud kahe määramise tulemuste erinevus ei tohi olla suurem kui 0,2 g heksaaniekstrakti 100 g proovi kohta.

Kui see tingimus ei ole täidetud, korratakse analüüsi kahe teise katsekogusega. Kui ka nende puhul ületab erinevus 0,2 g, loetakse tulemuseks nelja määramise aritmeetiline keskmine.

---

V LISA

Artiklis 14 osutatud vastavuskontrollide tulemuste esitamise vorm vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183

| | Märgistus | Keemilised parameetrid | Organoleptilised omadused
   (4) | Lõppjäreldus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proov | Kategooria | Päritoluriik | Kontrollimise koht
   (1) | Juriidiline nimi | Päritolukoht | Säilitamistingimused | Vigane teave | Loetavus | C/NC
   (3) | Parameetrid ületavad normi


  Jah/Ei | Kui jah, siis millised
   (2) | C/NC
   (3) | Puuduse mediaan | Puuviljasuse mediaan | C/NC
   (3) | Vajalik meede | Karistus |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Märgistus

Keemilised parameetrid

Organoleptilised omadused
   (4)

Lõppjäreldus

Proov

Kategooria

Päritoluriik

Kontrollimise koht
   (1)

Juriidiline nimi

Päritolukoht

Säilitamistingimused

Vigane teave

Loetavus

C/NC
   (3)

Parameetrid ületavad normi

Jah/Ei

Kui jah, siis millised
   (2)

C/NC
   (3)

Puuduse mediaan

Puuviljasuse mediaan

C/NC
   (3)

Vajalik meede

Karistus

---

(1)  Siseturg (pressimisettevõte, villijad, jaemüügi etapp), eksport, import.

(2)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2022/2104 I lisas sätestatud oliiviõli igale omadusele on määratud kood.

(3)  Vastab nõuetele/ei vasta nõuetele.

(4)  Nõutav ainult väärisoliiviõlide puhul määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa VIII osa punkti 1 tähenduses.

---

| 4.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 284/49 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 284/49

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/2106,

31. oktoober 2022,

millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2022/110 (2) on kehtestatud kvoodid 2022. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2022/110 (2) on kehtestatud kvoodid 2022. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on hiid-lehthännaku varu püük Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul ammendanud 2022. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on hiid-lehthännaku varu püük Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul ammendanud 2022. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Itaaliale 2022. aastaks lisas osutatud hiid-lehthännaku varu püügiks GFCMi geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Itaalia lipu all sõitvatel või Itaalias registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. oktoober 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 27. jaanuari 2022. aasta määrus (EL) 2022/110, millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2022. aastaks (ELT L 21, 31.1.2022, lk 165).

2

---

LISA

| Nr | 09/TQ110 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Kalavaru | ARS/GF8-11 |
| Liik | Hiid-lehthännak (Aristaeomorpha foliacea) |
| Püügipiirkond | Geograafilised alapiirkonnad 8, 9, 10, 11 |
| Püügikeelu kehtestamise kuupäev | 28.9.2022 |

Nr

09/TQ110

Liikmesriik

Itaalia

Kalavaru

ARS/GF8-11

Liik

Hiid-lehthännak (Aristaeomorpha foliacea)

Püügipiirkond

Geograafilised alapiirkonnad 8, 9, 10, 11

Püügikeelu kehtestamise kuupäev

28.9.2022

---

| 4.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 284/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 284/52

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2107,

3. november 2022,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012, 21. november 2012, põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Soome taotlus registreerida kaitstud geograafilise tähisena nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Soome taotlus registreerida kaitstud geograafilise tähisena nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“.

| (2) | 23. aprillil 2021 sai komisjon Rootsilt vastulause. 27. aprillil 2021 edastas komisjon vastulause Soomele. 4. juunil 2021 esitas Rootsi komisjonile põhjendatud vastuväite. |
| --- | --- |

(2)

23. aprillil 2021 sai komisjon Rootsilt vastulause. 27. aprillil 2021 edastas komisjon vastulause Soomele. 4. juunil 2021 esitas Rootsi komisjonile põhjendatud vastuväite.

| (3) | Pärast põhjendatud vastuväite läbivaatamist ja selle vastuvõetavaks tunnistamist kutsus komisjon 29. juuni 2021. aasta kirjaga määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 3 kohaselt Soomet ja Rootsit üles alustama kokkuleppele jõudmiseks asjakohaseid konsultatsioone. |
| --- | --- |

(3)

Pärast põhjendatud vastuväite läbivaatamist ja selle vastuvõetavaks tunnistamist kutsus komisjon 29. juuni 2021. aasta kirjaga määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 3 kohaselt Soomet ja Rootsit üles alustama kokkuleppele jõudmiseks asjakohaseid konsultatsioone.

| (4) | 20. juulil 2021 pikendas komisjon Soome taotlusel konsultatsioonide tähtaega kolme kuu võrra. Soome ja Rootsi vahelised konsultatsioonid lõppesid, ilma et kokkuleppele oleks jõutud. Seepärast peaks komisjon tegema otsuse registreerimise kohta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b sätestatud korras, võttes arvesse kõnealuste konsultatsioonide tulemusi. |
| --- | --- |

(4)

20. juulil 2021 pikendas komisjon Soome taotlusel konsultatsioonide tähtaega kolme kuu võrra. Soome ja Rootsi vahelised konsultatsioonid lõppesid, ilma et kokkuleppele oleks jõutud. Seepärast peaks komisjon tegema otsuse registreerimise kohta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b sätestatud korras, võttes arvesse kõnealuste konsultatsioonide tulemusi.

| (5) | Rootsi peamised argumendid, mis on esitatud põhjendatud vastuväites ja Soomega peetud konsultatsioonides, võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(5)

Rootsi peamised argumendid, mis on esitatud põhjendatud vastuväites ja Soomega peetud konsultatsioonides, võib kokku võtta järgmiselt.

| (6) | Rootsi väitis, et alates vähemalt 2008. aastast on Rootsi turul müüdud märkimisväärsel hulgal mitme tootja ja kaubamärgiomaniku sinke nimetuse „Basturökt skinka“ all. Osalise homonüümsuse tõttu registreeritava nimetusega väitis vastulause esitaja, et registreerimine ohustaks nimetuse „Basturökt skinka“ all müüdavat toodet, mida Rootsis alates 2008. aastast seaduslikult turustatakse. |
| --- | --- |

(6)

Rootsi väitis, et alates vähemalt 2008. aastast on Rootsi turul müüdud märkimisväärsel hulgal mitme tootja ja kaubamärgiomaniku sinke nimetuse „Basturökt skinka“ all. Osalise homonüümsuse tõttu registreeritava nimetusega väitis vastulause esitaja, et registreerimine ohustaks nimetuse „Basturökt skinka“ all müüdavat toodet, mida Rootsis alates 2008. aastast seaduslikult turustatakse.

| (7) | Lisaks väitis Rootsi, et nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“, kus „aito/äkta“ tähendab „tõelist“ või „autentset“, oleks üldnimetus, eriti kui arvestada, et nimetus, mille kaitsmist kaitstud geograafilise tähisena taotletakse, ei osuta kohale, piirkonnale ega riigile. Seega ei oleks registreerimine Rootsi arvates kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõikega 1. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks väitis Rootsi, et nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“, kus „aito/äkta“ tähendab „tõelist“ või „autentset“, oleks üldnimetus, eriti kui arvestada, et nimetus, mille kaitsmist kaitstud geograafilise tähisena taotletakse, ei osuta kohale, piirkonnale ega riigile. Seega ei oleks registreerimine Rootsi arvates kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõikega 1.

| (8) | Komisjon on hinnanud Rootsi põhjendatud vastuväites esitatud väiteid määruse (EL) nr 1151/2012 valguses, võttes arvesse taotleja ja vastuväite esitanu vahel korraldatud asjakohaste konsultatsioonide tulemusi, ning on jõudnud järgmistele järeldusele. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on hinnanud Rootsi põhjendatud vastuväites esitatud väiteid määruse (EL) nr 1151/2012 valguses, võttes arvesse taotleja ja vastuväite esitanu vahel korraldatud asjakohaste konsultatsioonide tulemusi, ning on jõudnud järgmistele järeldusele.

| (9) | Nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ on täisnimetus, mis tähistab toodet, mida toodetakse kogu Soome territooriumil, kasutades spetsiifilist traditsioonilist vahetu suitsutamise meetodit, kus suitsusauna köetakse lepalaastude või -halgudega. Töötlemisaeg on pikk ja kestab vähemalt 12 tundi. Toode on olnud turul alates 1950. aastatest soomekeelse nimetusega „Aito saunapalvikinkku“ ja rootsikeelse nimetusega „Äkta basturökt skinka“ või „Äkta bastupalvad skinka“. Toode erineb nii Soomes kui ka Rootsis nimetusega „saunapalvikinkku“ või „Basturökt skinka“ tähistatud tootest, mille tootmiseks kasutatakse teistsugust tootmismeetodit (suitsu tekitatakse väljaspool suitsukambrit hakkpuidust või kasutatakse regenereeritud suitsu). Sõna „aito/äkta“ („tõeline“) tootenimetuses „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ viitab asjaolule, et toote valmistamisel on kasutatud ainult eespool kirjeldatud traditsioonilist meetodit ning seega on tootel eriomadused, mida toodetel „Saunapalvikinkku“ või „Basturökt skinka“ ei ole. Rootsi on kinnitanud, et Rootsi turul ei ole traditsioonilisel viisil toodetud tooteid, mida müüakse nimetuse „Äkta basturökt skinka“ all. Nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ viitab seega ainult Soomes toodetud tootele, mille puhul on kasutatud seda konkreetset tootmismeetodit. |
| --- | --- |

(9)

Nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ on täisnimetus, mis tähistab toodet, mida toodetakse kogu Soome territooriumil, kasutades spetsiifilist traditsioonilist vahetu suitsutamise meetodit, kus suitsusauna köetakse lepalaastude või -halgudega. Töötlemisaeg on pikk ja kestab vähemalt 12 tundi. Toode on olnud turul alates 1950. aastatest soomekeelse nimetusega „Aito saunapalvikinkku“ ja rootsikeelse nimetusega „Äkta basturökt skinka“ või „Äkta bastupalvad skinka“. Toode erineb nii Soomes kui ka Rootsis nimetusega „saunapalvikinkku“ või „Basturökt skinka“ tähistatud tootest, mille tootmiseks kasutatakse teistsugust tootmismeetodit (suitsu tekitatakse väljaspool suitsukambrit hakkpuidust või kasutatakse regenereeritud suitsu). Sõna „aito/äkta“ („tõeline“) tootenimetuses „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ viitab asjaolule, et toote valmistamisel on kasutatud ainult eespool kirjeldatud traditsioonilist meetodit ning seega on tootel eriomadused, mida toodetel „Saunapalvikinkku“ või „Basturökt skinka“ ei ole. Rootsi on kinnitanud, et Rootsi turul ei ole traditsioonilisel viisil toodetud tooteid, mida müüakse nimetuse „Äkta basturökt skinka“ all. Nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ viitab seega ainult Soomes toodetud tootele, mille puhul on kasutatud seda konkreetset tootmismeetodit.

| (10) | Sellest järeldub, et täisnimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ tähistab toodet, mis on pärit konkreetsest kohast, täpsemalt riigist, ning millel on geograafilisest päritolust tulenev eriline kvaliteet ja eriomadused. |
| --- | --- |

(10)

Sellest järeldub, et täisnimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ tähistab toodet, mis on pärit konkreetsest kohast, täpsemalt riigist, ning millel on geograafilisest päritolust tulenev eriline kvaliteet ja eriomadused.

| (11) | Konkreetsele tootele, mis on toodetud määratletud geograafilises piirkonnas traditsioonilise meetodi kohaselt, viitab ainult täisnimetus. Seega ei peaks täisnimetuses sisalduvad üldmõisted, millega Rootsis ja Soomes tooteid turustatakse, olema iseenesest kaitstud. |
| --- | --- |

(11)

Konkreetsele tootele, mis on toodetud määratletud geograafilises piirkonnas traditsioonilise meetodi kohaselt, viitab ainult täisnimetus. Seega ei peaks täisnimetuses sisalduvad üldmõisted, millega Rootsis ja Soomes tooteid turustatakse, olema iseenesest kaitstud.

| (12) | Eespool öeldut arvesse võttes peaks kaitse piirduma täisnimetusega „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“, samas kui kõnealuse nimetuse üksikute koostisosade kasutamine peaks olema kogu Euroopa Liidus jätkuvalt lubatud toodete puhul, mis ei vasta toote „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ tootespetsifikaadile, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju. |
| --- | --- |

(12)

Eespool öeldut arvesse võttes peaks kaitse piirduma täisnimetusega „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“, samas kui kõnealuse nimetuse üksikute koostisosade kasutamine peaks olema kogu Euroopa Liidus jätkuvalt lubatud toodete puhul, mis ei vasta toote „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ tootespetsifikaadile, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju.

| (13) | Lisaks väitis Rootsi vastulauses, et täisnimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ on kasutusel üldnimetusena ning selles puudub viide kohale, piirkonnale või riigile. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks väitis Rootsi vastulauses, et täisnimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ on kasutusel üldnimetusena ning selles puudub viide kohale, piirkonnale või riigile.

| (14) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 6 esitatud määratlusele on „üldmõiste“ – toote nimetus, mis vaatamata oma seotusele selle koha, piirkonna või riigiga, kus seda toodet algselt toodeti või turustati, on saanud liidus toote tavanimetuseks. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 6 esitatud määratlusele on „üldmõiste“ – toote nimetus, mis vaatamata oma seotusele selle koha, piirkonna või riigiga, kus seda toodet algselt toodeti või turustati, on saanud liidus toote tavanimetuseks.

| (15) | Täisnimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ viitab konkreetsele tootele, mida toodetakse konkreetses geograafilises piirkonnas ning millel on eriline iseloomulik kvaliteet ja eriomadused, mis on seotud toote geograafilise päritoluga. Seega on selge, et täisnimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ ei ole muutunud tavanimetuseks ega seega ka üldmõisteks. |
| --- | --- |

(15)

Täisnimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ viitab konkreetsele tootele, mida toodetakse konkreetses geograafilises piirkonnas ning millel on eriline iseloomulik kvaliteet ja eriomadused, mis on seotud toote geograafilise päritoluga. Seega on selge, et täisnimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ ei ole muutunud tavanimetuseks ega seega ka üldmõisteks.

| (16) | On tõsi, et täisnimetus koosneb mitmest üldnimetusest ega hõlma geograafilist nimetust. Kui täisnimetus tähistab põllumajandustoodet või toitu, mis vastab määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 lõikes 2 osutatud tingimustele, võib selle registreerida kaitstud geograafilise tähisena. |
| --- | --- |

(16)

On tõsi, et täisnimetus koosneb mitmest üldnimetusest ega hõlma geograafilist nimetust. Kui täisnimetus tähistab põllumajandustoodet või toitu, mis vastab määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 lõikes 2 osutatud tingimustele, võib selle registreerida kaitstud geograafilise tähisena.

| (17) | Seega tuleks nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ (KGT) kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse. |
| --- | --- |

(17)

Seega tuleks nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ (KGT) kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse.

| (18) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ (KGT) on registreeritud.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Mõisteid „saunapalvikinkku“ ja „basturökt skinka“ võib liidu territooriumil jätkuvalt kasutada, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. november 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 27, 25.1.2021, lk 29.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 4.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 284/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 284/55

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2108,

3. november 2022,

millega antakse liidu luba üksikule biotsiidile „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 44 lõike 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 16. aprillil 2019 esitas ettevõtja Ecolab Deutschland GmbH määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse üksiku biotsiidi jaoks, mille nimi on „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliiki 2, ja lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Läti pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbri BC-XS050968-91 all. |
| --- | --- |

(1)

16. aprillil 2019 esitas ettevõtja Ecolab Deutschland GmbH määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse üksiku biotsiidi jaoks, mille nimi on „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliiki 2, ja lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Läti pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbri BC-XS050968-91 all.

| (2) | „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ sisaldab toimeainena L-(+)-piimhapet, mis on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud selliste liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja, mida kasutatakse tooteliigis 2. |
| --- | --- |

(2)

„Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ sisaldab toimeainena L-(+)-piimhapet, mis on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud selliste liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja, mida kasutatakse tooteliigis 2.

| (3) | 24. märtsil 2021 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt hindamisaruande ja oma järeldused Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“). |
| --- | --- |

(3)

24. märtsil 2021 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt hindamisaruande ja oma järeldused Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“).

| (4) | Kemikaaliamet esitas 4. novembril 2021 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikega 3 komisjonile biotsiidi „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ kohta oma arvamuse, (2) biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi ja lõpliku hindamisaruande. |
| --- | --- |

(4)

Kemikaaliamet esitas 4. novembril 2021 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikega 3 komisjonile biotsiidi „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ kohta oma arvamuse, (2) biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi ja lõpliku hindamisaruande.

| (5) | Selles arvamuses on jõutud järeldusele, et „UA Lactic acid single product dossier“ on biotsiid, et selle jaoks saab taotleda liidu luba kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandile vastavuse korral vastab biotsiid kõnealuse määruse artikli 19 lõikes 1 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Selles arvamuses on jõutud järeldusele, et „UA Lactic acid single product dossier“ on biotsiid, et selle jaoks saab taotleda liidu luba kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandile vastavuse korral vastab biotsiid kõnealuse määruse artikli 19 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

| (6) | 22. novembril 2021 edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 4. |
| --- | --- |

(6)

22. novembril 2021 edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 4.

| (7) | Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda biotsiidi „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ jaoks liidu luba. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda biotsiidi „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ jaoks liidu luba.

| (8) | Kemikaaliamet soovitab oma arvamuses, et komisjon nõuaks loa saamise tingimusena, et loaomanik teeks uuringu biotsiidi „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ säilivusaja kohta müügipakendis, milles toode turul kättesaadavaks tehakse. Uuring peaks näitama asjakohaseid andmeid, mis tõendavad, et keemilised ja füüsikalised omadused on enne ja pärast ladustamist rahuldavad. Komisjon nõustub selle soovitusega ja leiab, et selle uuringu tulemuste esitamine peaks olema määruse (EL) nr 528/2012 artikli 22 lõike 1 kohane tingimus biotsiidi turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks. Arvestades asjaolu, et kõnealune uuring on juba tegemisel, peaks loaomanik esitama selle uuringu tulemused kemikaaliametile hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. Samuti leiab komisjon, et asjaolu, et andmed tuleb esitada pärast loa andmist, ei mõjuta järeldust selle kohta, et olemasolevate andmete alusel on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti d kohased tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Kemikaaliamet soovitab oma arvamuses, et komisjon nõuaks loa saamise tingimusena, et loaomanik teeks uuringu biotsiidi „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ säilivusaja kohta müügipakendis, milles toode turul kättesaadavaks tehakse. Uuring peaks näitama asjakohaseid andmeid, mis tõendavad, et keemilised ja füüsikalised omadused on enne ja pärast ladustamist rahuldavad. Komisjon nõustub selle soovitusega ja leiab, et selle uuringu tulemuste esitamine peaks olema määruse (EL) nr 528/2012 artikli 22 lõike 1 kohane tingimus biotsiidi turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks. Arvestades asjaolu, et kõnealune uuring on juba tegemisel, peaks loaomanik esitama selle uuringu tulemused kemikaaliametile hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. Samuti leiab komisjon, et asjaolu, et andmed tuleb esitada pärast loa andmist, ei mõjuta järeldust selle kohta, et olemasolevate andmete alusel on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti d kohased tingimused täidetud.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale Ecolab Deutschland GmbH antakse liidu luba biotsiidi „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ (loa number on EU-0027463-0000) turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks vastavalt I lisas esitatud tingimustele ja II lisas esitatud biotsiidi omaduste kokkuvõttele.

Liidu luba kehtib alates 24. novembrist 2022 kuni 31. oktoobrini 2032.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. november 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Kemikaaliameti 12. oktoobri 2021. aasta arvamus liidu loa andmise kohta biotsiidi „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ jaoks (ECHA/BPC/294/2021), https://echa.europa.eu/bpc-opinions-on-union-authorisation.

2

---

I LISA

TINGIMUSED (EU-0027463-0000)

Loaomanik teeb uuringu toote „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ säilivusaja kohta (24 kuud) müügipakendis, milles toode turul kättesaadavaks tehakse. Kavandatud spetsifikatsioon ja katsetatud omadused peavad olema kooskõlas biotsiidimäärust käsitleva juhendiga „Guidance on the Biocidal Products Regulation“, I köide: „Identity of the active substance/physico-chemical properties/analytical methodology – Information Requirements, Evaluation and Assessment.“ [„Toimeaine määratlus/füüsikalis-keemilised omadused/analüüsimeetodid. Teabenõuded ja hindamine“], osad A+B+C, versioon 2.1, märts 2022, punkt 2.6.4 „Storage stability, stability and shelf-life“
   (1) [„Stabiilsus ladustamisel, stabiilsus ja säilivusaeg“]. Enne ja pärast ladustamist tuleb kindlaks määrata kõik asjakohased omadused.

Loaomanik esitab kemikaaliametile uuringu tulemused hiljemalt 24. veebruariks 2023.

---

(1)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2324906/bpr_guidance_vol_i_parts_abc_en.pdf/31b245e5-52c2-f0c7-04db-8988683cbc4b

---

II LISA

Biotsiidi omaduste kokkuvõte

Ecolab UA Lactic Acid single product dossier

Tooteliik 2. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Loa number: EU-0027463-0000

R4BP registrinumber: EU-0027463-0000

1.   HALDUSTEAVE

1.1.   Toote kaubanduslik(ud) nimetus(ed)

| Kaubanduslik nimetus | GEL NETTOYANT DESINFECTANT WC
  Maxx Into Des |
| --- | --- |

Kaubanduslik nimetus

GEL NETTOYANT DESINFECTANT WC

Maxx Into Des

1.2.   Loaomanik

| Loaomaniku nimi ja aadress | Nimi | Ecolab Deutschland GmbH |
| --- | --- | --- |
| Aadress | Ecolab Allee 1, 40789 Monheim am Rhein Saksamaa |
| Loa number | EU-0027463-0000 |
| R4BP registrinumber | EU-0027463-0000 |
| Loa andmise kuupäev | 24. november 2022 |
| Loa kehtivusaja lõppkuupäev | 31. oktoober 2032 |

Loaomaniku nimi ja aadress

Nimi

Ecolab Deutschland GmbH

Aadress

Ecolab Allee 1, 40789 Monheim am Rhein Saksamaa

Loa number

EU-0027463-0000

R4BP registrinumber

EU-0027463-0000

Loa andmise kuupäev

24. november 2022

Loa kehtivusaja lõppkuupäev

31. oktoober 2032

1.3.   Toote tootja(d)

| Tootja nimi | Ecolab Europe GmbH |
| --- | --- |
| Tootja aadress | Richtistrasse 7, 8304 Wallisellen, Šveits |
| Tootmiskohtade asukoht | AFP GmbH, 21337 Lüneburg Saksamaa
  ACIDEKA S.A. Capuchinos de Basurto 6, 4a planta, 48013 Bilbao, Biskaia Hispaania
  ADIEGO HNOS, Adiego CTRA DE VALENCIA, 50410 CUARTE DE HUERVA Hispaania
  ALLIED PRODUCTS, Allied Hygiene Unit 11, Belvedere Industrial Estate Fishers Way, DA17 6BS Belvedere Kent Ühendkuningriik
  Arkema GmbH Morschheimer Strasse 19, D-67292 Krichheimbolanden Saksamaa
  AZELIS DENMARK, Lundtoftegårdsvej 95, 2800 Kgs. Lyngby Taani
  BELINKA-LJUBLJANA, Belinka Zasavska Cesta 95, 1001 Ljubljana Sloveenia
  BENTUS LABORATORIES, Radio street 24 BLd 1, 105005 Moskva Venemaa Föderatsioon
  BIO PRODUCTiONS Ltd, 72 Victoria Road, RH15 9LH Lääne-Sussex, Ühendkuningriik
  BIOXAL SA, Route des Varennes - Secteur A - BP 30072, 71103 Chalon sur Saöne Cedex, Prantsusmaa
  BORES S.R.L., Bores Srl Via Pioppa 179, 44020 Pontegradella, Itaalia
  BRENNTAG ARDENNES, Route de Tournes CD n 2, 08090 Cliron, Prantsusmaa
  BRENNTAG CEE - GUNTRAMSDORF, Blending Bahnstr 13A, 2353 Guntramsdorf, Austria
  BRENNTAG Kleinkarlbach, Humboldtring 15, 45472 Mühlheim, Saksamaa
  BRENNTAG KAISERSLAUTERN, Merkurstr. 47, 67663 Kaiserslautern, Saksamaa
  BRENNTAG NORDIC - HASLEV, Høsten Teglværksvej 47, 4690 Haslev, Taani
  BRENNTAG NORMANDLY, 12 Sente des Jumelles BP 11, 76710 Montville, Prantsusmaa
  BRENNTAG PL-ZGIERZ, ul. Kwasowa 5, 95–100 Zgierz, Poola
  BRENNTAG QUIMICA - Calle Gutemberg n° 22,. Poligono Industrial El Lomo, 28906 Madrid, Hispaania
  BRENNTAG SCHWEIZERHALL, Elsaesserstr. 231, CH-4056 Basel, Šveits
  BUDICH INTERNATIONAL GmbH, Dieselstrasse 10, 32120 Hiddenhause, Saksamaa
  CALDIC DEUTSCHLAND CHEMIE B.V., Karlshof 10 D, 40231 Düsseldorf, Saksamaa
  COLEP BAD SCHMIEDEBERG, Kemberger Str. 3, 06905 Bad Schmiedeberg, Saksamaa
  LANA S.A. Condado de Trevino 46, 09080 Burgos, Hispaania
  COMERCIAL GODO, França 13, 08700 Barcelona, Hispaania
  COURTOIS SARL, Route de Pacy, 27730 Bueil, Prantsusmaa
  DAN-MOR Natural products and Chemicals Ltd, Hailian street 29, 30600 Akiva, Iisrael
  DENTECK BV, Heliumstraat 8, 2718 SL Zoetermeer, Madalmaad
  DETERGENTS BURGUERA S.L., Joan Ballester, 50, 07630 Campos (illes Baleares), Hispaania
  ECL BIEBESHEIM, Justus-von-Liebig-Straße 11, 64584 Biebesheim am Rhein, Saksamaa
  ECL CELRA, Celra C/Tramuntana s/n Poligona Industrial Celra, 17460 Girona, Hispaania
  ECL CHALONS, AVENUE DU GENERAL PATTON, 51000 Chalons en Champagne, Prantsusmaa
  ECL CISTERNA, Via Ninfina II, 04012 Cisterna di Latina, Itaalia
  ECL FAWLEY, Fawley Cadland Road, Hythe, SO45 3NP Hampshire, Southampton, Ühendkuningriik
  ECL LEEDS, Lotherton Way Garforth, LS25 2JY Leeds, Ühendkuningriik
  ECL MANDRA, 25TH KM OLD NATIONAL ROAD OF ATHENS TO THIVA, GR 19600, 19600 Mandra, Kreeka
  ECL MARIBOR, Vajngerlova 4, SI-2001 Maribor, Sloveenia
  ECL MICROTEK B.V. - Gesinkkampstraat 19, 7051 HR Varsseveld, Madalmaad
  ECL MICROTEK MOSTA, F20 MOSTA TECHNOPARK, 3000 MOSTA MST, Malta
  ECL MULLINGAR, Forest Park Zone C Mullingar Industrial Estate, N91 Mullingar, Iirimaa
  ECL NIEWEGEIN, Brugwal 11A, 3432 NZ Nieuwegein, Madalmaad
  ECL ROVIGO ESOFORM, Viale del Lavoro 10, 45100 Rovigo, Itaalia
  ECL ROZZANO, Via A. Grandi„ 20089 Rozzano MI, Itaalia
  ECL TESJOKI, NLC Tesjoki Kivikummuntie 1, 07955 Tesjoki, Soome
  ECL TESSENDERLO, Industriezone Ravenshout 4, 3980 Tessenderlo, Belgia
  ECL WEAVERGATE, NLC Weavergate Northwich, CHheshire West and Chester, CW8 4EE Weavergate, Ühendkuningriik
  ECOLAB LTD BAGLAN/SWINDON, Plot 7a Baglan Energy Park, Baglan, Port Talbot, SA11 2HZ Baglan, Ühendkuningriik
  FERDINAND EIERMACHER, Westring 24, 48356 Nordwalde, Saksamaa
  F.E.L.T., B.P 64 10 rue du Vertuquet, 59531 Neuville En Ferrain, Prantsusmaa
  Gallows Green Services Ltd. Cod Beck Mill Industrial Estate Dalton Lane Thirsk North Yorkshire, YO7 3HR North Yorkshire, Ühendkuningriik
  GERDISA GERMAN RGUEZ DROGAS IND., Gerdisa Pol Industrial Miralcampo parc.37, 19200 Azuqueca de Henares Guadalajara, Hispaania
  GIRASOL NATURAL PRODUCTS BV, De Veldoven 12–14, 3342 GR Hendrik-Ido-Ambacht, Madalmaad
  HENKEL ENGELS, 48 Pr. Stroitelei, 413116 Saratov, Venemaa Föderatsioon
  IMECO GmbH & Co. KG, Boschstraße 5, D-63768 Hösbach, Saksamaa
  INNOVATE GmbH, Am Hohen Stein 11, 06618 Naumburg, Saksamaa
  INTERFILL LCC-TOSNO, Moskovskoye shosse 1, 187000 Tosno - Leningradskaya oblast, Venemaa Föderatsioon
  JODEL- PRODUCTOS QUIMICOS, Jodel Zona Inustrial, 2050 Aveiras de Cima, Portugal
  KLEIMANN GmbH, Am Trieb 13, 72820 Sonnenbühl, Saksamaa
  LA ANTIGUA LAVANDERA S.L., Apartado de Correos, 58, 41500 Sevilla, Hispaania
  LABORATOIRES ANIOS, Pavé du moulin, 59260 Lille-Hellemmes, Hispaania
  LABORATOIRES ANIOS, Rue de Lille 3330, 59262 Sainghin-en-Mélantois Prantsusmaa
  LICHTENHELDT GmbH, Lichtenheldt Industriestrasse 7–9, 23812 Wahlstedt, Saksamaa
  LONZA GmbH, Morianstr.32, 42103 Wuppertal, Saksamaa
  MULTIFILL BV, Constructieweg 25A, 3641 SB Mijdrecht, Madalmaad
  NOPA NORDISK PARFUMERIVARE, Hvedevej 2–22, DK-8900 Randers, Taani
  PLANOL GmbH, Maybachstr 17, 63456 Hanau, Saksamaa
  PLUM A/S, Frederik Plums Vej 2, DK 5610 Assens, Taani
  PRODUCTOS LA CORBERANA S.L.„ 46612 Corbera (Valencia), Hispaania
  THE PROTON GROUP LTD, Ripley Drive, Normanton Industrial Estate, Wakefield, WF6 1QT Wakefield, Ühendkuningriik
  QUIMICAS MORALES S.L., Misiones, 11, 05005 Las Palmas de Gran Canaria, Hispaania
  RNM PRODUCTOS QUIMICOS, Lda Rua da Fabrica, 123, 4765-080 Carreira Vila Nova de Famalicao Carreira Vila Nova de Famalicao, Portugal
  ROQUETTE & BARENTZ, Route De La Gorgue, F-62136 Lestrem, Prantsusmaa
  RUTPEN LTD, MEMBURY AIRFIELD LAMBOURN BERKS, RG16 7TJ Membury, Ühendkuningriik
  Solimix, Montseny 17–19 Pol. Ind. Sant Pere Molanta, 08799 Olerdola Barcelona, Hispaania
  STAUB & Co, Industriestraße 3, D-86456 Gablingen, Saksamaa
  STOCKMEIER CHEMIE EILENBURG GmbH & Co.Kg, Gustav-Adolf-Ring 5, 04838 Ellenburg, Saksamaa
  SYNERLOGIC BV, L.J. Costerstraat 5, 6827 Arnhem, Madalmaad
  UNIVAR Ltd, Argyle House, Epsom Avenue„ SK9 3RN Wilmslow, Ühendkuningriik
  UNIVAR SPA, Via Caldera 21, 20–153 Milano, Itaalia
  Van Dam Bodegraven B.V, Beneluxweg 6–8, 2410 AA Bodegraven, Madalmaad
  Pal International Ltd., Sandhurst Street, - Leicester, Ühendkuningriik
  CARBON CHEMICALS GROUP LTD, P43 R772 Ringaskiddy, County Cork, Iirimaa
  BRENNTAG DUISBURG, Am Röhrenwerk, 4647529 Duisburg, Saksamaa
  BRENNTAG Glauchau, Bochstrasse, 08371 Glauchau, Saksamaa
  BRENNTAG Hamburg, Hannoversche Str 40, 21079 Hamburg, Saksamaa
  BRENNTAG Heilbronn, Dieselstrasse, 574076 Heilbronn, Saksamaa
  BRENNTAG Lohfelden, Am Fieseler Werk, 934253 Lohfelden, Saksamaa
  BRENNTAG Nordic - VEJLE, Strandgade 35, 7100 Vejle, Taani
  KOMPAK NEDERLAND BV, 433651 Bavel, Madalmaad |

Tootja nimi

Ecolab Europe GmbH

Tootja aadress

Richtistrasse 7, 8304 Wallisellen, Šveits

Tootmiskohtade asukoht

AFP GmbH, 21337 Lüneburg Saksamaa

ACIDEKA S.A. Capuchinos de Basurto 6, 4a planta, 48013 Bilbao, Biskaia Hispaania

ADIEGO HNOS, Adiego CTRA DE VALENCIA, 50410 CUARTE DE HUERVA Hispaania

ALLIED PRODUCTS, Allied Hygiene Unit 11, Belvedere Industrial Estate Fishers Way, DA17 6BS Belvedere Kent Ühendkuningriik

Arkema GmbH Morschheimer Strasse 19, D-67292 Krichheimbolanden Saksamaa

AZELIS DENMARK, Lundtoftegårdsvej 95, 2800 Kgs. Lyngby Taani

BELINKA-LJUBLJANA, Belinka Zasavska Cesta 95, 1001 Ljubljana Sloveenia

BENTUS LABORATORIES, Radio street 24 BLd 1, 105005 Moskva Venemaa Föderatsioon

BIO PRODUCTiONS Ltd, 72 Victoria Road, RH15 9LH Lääne-Sussex, Ühendkuningriik

BIOXAL SA, Route des Varennes - Secteur A - BP 30072, 71103 Chalon sur Saöne Cedex, Prantsusmaa

BORES S.R.L., Bores Srl Via Pioppa 179, 44020 Pontegradella, Itaalia

BRENNTAG ARDENNES, Route de Tournes CD n 2, 08090 Cliron, Prantsusmaa

BRENNTAG CEE - GUNTRAMSDORF, Blending Bahnstr 13A, 2353 Guntramsdorf, Austria

BRENNTAG Kleinkarlbach, Humboldtring 15, 45472 Mühlheim, Saksamaa

BRENNTAG KAISERSLAUTERN, Merkurstr. 47, 67663 Kaiserslautern, Saksamaa

BRENNTAG NORDIC - HASLEV, Høsten Teglværksvej 47, 4690 Haslev, Taani

BRENNTAG NORMANDLY, 12 Sente des Jumelles BP 11, 76710 Montville, Prantsusmaa

BRENNTAG PL-ZGIERZ, ul. Kwasowa 5, 95–100 Zgierz, Poola

BRENNTAG QUIMICA - Calle Gutemberg n° 22,. Poligono Industrial El Lomo, 28906 Madrid, Hispaania

BRENNTAG SCHWEIZERHALL, Elsaesserstr. 231, CH-4056 Basel, Šveits

BUDICH INTERNATIONAL GmbH, Dieselstrasse 10, 32120 Hiddenhause, Saksamaa

CALDIC DEUTSCHLAND CHEMIE B.V., Karlshof 10 D, 40231 Düsseldorf, Saksamaa

COLEP BAD SCHMIEDEBERG, Kemberger Str. 3, 06905 Bad Schmiedeberg, Saksamaa

LANA S.A. Condado de Trevino 46, 09080 Burgos, Hispaania

COMERCIAL GODO, França 13, 08700 Barcelona, Hispaania

COURTOIS SARL, Route de Pacy, 27730 Bueil, Prantsusmaa

DAN-MOR Natural products and Chemicals Ltd, Hailian street 29, 30600 Akiva, Iisrael

DENTECK BV, Heliumstraat 8, 2718 SL Zoetermeer, Madalmaad

DETERGENTS BURGUERA S.L., Joan Ballester, 50, 07630 Campos (illes Baleares), Hispaania

ECL BIEBESHEIM, Justus-von-Liebig-Straße 11, 64584 Biebesheim am Rhein, Saksamaa

ECL CELRA, Celra C/Tramuntana s/n Poligona Industrial Celra, 17460 Girona, Hispaania

ECL CHALONS, AVENUE DU GENERAL PATTON, 51000 Chalons en Champagne, Prantsusmaa

ECL CISTERNA, Via Ninfina II, 04012 Cisterna di Latina, Itaalia

ECL FAWLEY, Fawley Cadland Road, Hythe, SO45 3NP Hampshire, Southampton, Ühendkuningriik

ECL LEEDS, Lotherton Way Garforth, LS25 2JY Leeds, Ühendkuningriik

ECL MANDRA, 25TH KM OLD NATIONAL ROAD OF ATHENS TO THIVA, GR 19600, 19600 Mandra, Kreeka

ECL MARIBOR, Vajngerlova 4, SI-2001 Maribor, Sloveenia

ECL MICROTEK B.V. - Gesinkkampstraat 19, 7051 HR Varsseveld, Madalmaad

ECL MICROTEK MOSTA, F20 MOSTA TECHNOPARK, 3000 MOSTA MST, Malta

ECL MULLINGAR, Forest Park Zone C Mullingar Industrial Estate, N91 Mullingar, Iirimaa

ECL NIEWEGEIN, Brugwal 11A, 3432 NZ Nieuwegein, Madalmaad

ECL ROVIGO ESOFORM, Viale del Lavoro 10, 45100 Rovigo, Itaalia

ECL ROZZANO, Via A. Grandi„ 20089 Rozzano MI, Itaalia

ECL TESJOKI, NLC Tesjoki Kivikummuntie 1, 07955 Tesjoki, Soome

ECL TESSENDERLO, Industriezone Ravenshout 4, 3980 Tessenderlo, Belgia

ECL WEAVERGATE, NLC Weavergate Northwich, CHheshire West and Chester, CW8 4EE Weavergate, Ühendkuningriik

ECOLAB LTD BAGLAN/SWINDON, Plot 7a Baglan Energy Park, Baglan, Port Talbot, SA11 2HZ Baglan, Ühendkuningriik

FERDINAND EIERMACHER, Westring 24, 48356 Nordwalde, Saksamaa

F.E.L.T., B.P 64 10 rue du Vertuquet, 59531 Neuville En Ferrain, Prantsusmaa

Gallows Green Services Ltd. Cod Beck Mill Industrial Estate Dalton Lane Thirsk North Yorkshire, YO7 3HR North Yorkshire, Ühendkuningriik

GERDISA GERMAN RGUEZ DROGAS IND., Gerdisa Pol Industrial Miralcampo parc.37, 19200 Azuqueca de Henares Guadalajara, Hispaania

GIRASOL NATURAL PRODUCTS BV, De Veldoven 12–14, 3342 GR Hendrik-Ido-Ambacht, Madalmaad

HENKEL ENGELS, 48 Pr. Stroitelei, 413116 Saratov, Venemaa Föderatsioon

IMECO GmbH & Co. KG, Boschstraße 5, D-63768 Hösbach, Saksamaa

INNOVATE GmbH, Am Hohen Stein 11, 06618 Naumburg, Saksamaa

INTERFILL LCC-TOSNO, Moskovskoye shosse 1, 187000 Tosno - Leningradskaya oblast, Venemaa Föderatsioon

JODEL- PRODUCTOS QUIMICOS, Jodel Zona Inustrial, 2050 Aveiras de Cima, Portugal

KLEIMANN GmbH, Am Trieb 13, 72820 Sonnenbühl, Saksamaa

LA ANTIGUA LAVANDERA S.L., Apartado de Correos, 58, 41500 Sevilla, Hispaania

LABORATOIRES ANIOS, Pavé du moulin, 59260 Lille-Hellemmes, Hispaania

LABORATOIRES ANIOS, Rue de Lille 3330, 59262 Sainghin-en-Mélantois Prantsusmaa

LICHTENHELDT GmbH, Lichtenheldt Industriestrasse 7–9, 23812 Wahlstedt, Saksamaa

LONZA GmbH, Morianstr.32, 42103 Wuppertal, Saksamaa

MULTIFILL BV, Constructieweg 25A, 3641 SB Mijdrecht, Madalmaad

NOPA NORDISK PARFUMERIVARE, Hvedevej 2–22, DK-8900 Randers, Taani

PLANOL GmbH, Maybachstr 17, 63456 Hanau, Saksamaa

PLUM A/S, Frederik Plums Vej 2, DK 5610 Assens, Taani

PRODUCTOS LA CORBERANA S.L.„ 46612 Corbera (Valencia), Hispaania

THE PROTON GROUP LTD, Ripley Drive, Normanton Industrial Estate, Wakefield, WF6 1QT Wakefield, Ühendkuningriik

QUIMICAS MORALES S.L., Misiones, 11, 05005 Las Palmas de Gran Canaria, Hispaania

RNM PRODUCTOS QUIMICOS, Lda Rua da Fabrica, 123, 4765-080 Carreira Vila Nova de Famalicao Carreira Vila Nova de Famalicao, Portugal

ROQUETTE & BARENTZ, Route De La Gorgue, F-62136 Lestrem, Prantsusmaa

RUTPEN LTD, MEMBURY AIRFIELD LAMBOURN BERKS, RG16 7TJ Membury, Ühendkuningriik

Solimix, Montseny 17–19 Pol. Ind. Sant Pere Molanta, 08799 Olerdola Barcelona, Hispaania

STAUB & Co, Industriestraße 3, D-86456 Gablingen, Saksamaa

STOCKMEIER CHEMIE EILENBURG GmbH & Co.Kg, Gustav-Adolf-Ring 5, 04838 Ellenburg, Saksamaa

SYNERLOGIC BV, L.J. Costerstraat 5, 6827 Arnhem, Madalmaad

UNIVAR Ltd, Argyle House, Epsom Avenue„ SK9 3RN Wilmslow, Ühendkuningriik

UNIVAR SPA, Via Caldera 21, 20–153 Milano, Itaalia

Van Dam Bodegraven B.V, Beneluxweg 6–8, 2410 AA Bodegraven, Madalmaad

Pal International Ltd., Sandhurst Street, - Leicester, Ühendkuningriik

CARBON CHEMICALS GROUP LTD, P43 R772 Ringaskiddy, County Cork, Iirimaa

BRENNTAG DUISBURG, Am Röhrenwerk, 4647529 Duisburg, Saksamaa

BRENNTAG Glauchau, Bochstrasse, 08371 Glauchau, Saksamaa

BRENNTAG Hamburg, Hannoversche Str 40, 21079 Hamburg, Saksamaa

BRENNTAG Heilbronn, Dieselstrasse, 574076 Heilbronn, Saksamaa

BRENNTAG Lohfelden, Am Fieseler Werk, 934253 Lohfelden, Saksamaa

BRENNTAG Nordic - VEJLE, Strandgade 35, 7100 Vejle, Taani

KOMPAK NEDERLAND BV, 433651 Bavel, Madalmaad

1.4.   Toimeaine(te) tootja(d)

| Toimeaine | L-(+)-piimhape |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Purac Biochem bv |
| Tootja aadress | Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinchem, Madalmaad |
| Tootmiskohtade asukoht | Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinchem, Madalmaad |

Toimeaine

L-(+)-piimhape

Tootja nimi

Purac Biochem bv

Tootja aadress

Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinchem, Madalmaad

Tootmiskohtade asukoht

Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinchem, Madalmaad

2.   TOOTE KOOSTIS JA OLEK

2.1.   Kvalitatiivne ja kvantitatiivne teave toote koostise kohta

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 13,2 |
| D-glükopüranoos, oligomeerid, detsüüloktüülglükosiidid | D-glükopüranoos, oligomeerid, detsüüloktüülglükosiidid | Mittetoimeaine | 68515-73-1 | 500-220-1 | 3,25 |
| Alkoholid, C8–10 (paarisarvulised), etoksüülitud (< 2,5-EO) | Alkoholid, C8–10, etoksüülitud | Mittetoimeaine | 71060-57-6 | 615-247-5 | 1,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

13,2

D-glükopüranoos, oligomeerid, detsüüloktüülglükosiidid

D-glükopüranoos, oligomeerid, detsüüloktüülglükosiidid

Mittetoimeaine

68515-73-1

500-220-1

3,25

Alkoholid, C8–10 (paarisarvulised), etoksüülitud (< 2,5-EO)

Alkoholid, C8–10, etoksüülitud

Mittetoimeaine

71060-57-6

615-247-5

1,0

2.2.   Oleku kirjeldus

AL – Muu vedelik

3.   OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi.
  Söövitav hingamisteedele. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Auru mitte sisse hingata.
  Pärast käitlemist pesta hoolega käsi.
  Kanda kaitsekindaid.
  ALLANEELAMISE KORRAL: loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist.
  NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL: võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad. Loputada nahka veega.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  SISSEHINGAMISE KORRAL: toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata.
  Võtta viivitamata ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.
  Nõuab eriravi (vt esmaabijuhised käesoleval etiketil).
  Saastunud rõivad enne järgmist kasutamist pesta.
  Hoida lukustatult.
  Sisu kõrvaldada vastavalt riiklikele eeskirjadele.
  Mahuti kõrvaldada vastavalt riiklikele eeskirjadele. |

Ohulaused

Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi.

Söövitav hingamisteedele.

Hoiatuslaused

Auru mitte sisse hingata.

Pärast käitlemist pesta hoolega käsi.

Kanda kaitsekindaid.

ALLANEELAMISE KORRAL: loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist.

NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL: võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad. Loputada nahka veega.

SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

SISSEHINGAMISE KORRAL: toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata.

Võtta viivitamata ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

Nõuab eriravi (vt esmaabijuhised käesoleval etiketil).

Saastunud rõivad enne järgmist kasutamist pesta.

Hoida lukustatult.

Sisu kõrvaldada vastavalt riiklikele eeskirjadele.

Mahuti kõrvaldada vastavalt riiklikele eeskirjadele.

4.   LUBATUD KASUTUSALA(D)

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 1.

Kasutus # 1 – Tualettpoti desinfektsioonivahend

| Tooteliik | Tooteliik 02 - Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: andmed puuduvad
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: andmed puuduvad
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Siseruumides – tualettpoti sisekülje kõva pinna desinfitseerimine ühiskondlikes ja tervishoiuasutustes. |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Valamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  Valada otse pinnale |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Kasutusvalmis – kogus, millest piisab kogu tualettpoti sisepinna katmiseks. Kokkupuuteaeg - 15 minutit.
  Lahjendus (%): Kasutusvalmis
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Igapäevane kasutamine |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 750, 1000 ml HDPE-st pudelid doseerimiskorgi ja PP-st/LDPE-st korgiga. |

Tooteliik

Tooteliik 02 - Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: andmed puuduvad

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: andmed puuduvad

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Siseruumides – tualettpoti sisekülje kõva pinna desinfitseerimine ühiskondlikes ja tervishoiuasutustes.

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Valamine

Üksikasjalik kirjeldus:

Valada otse pinnale

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Kasutusvalmis – kogus, millest piisab kogu tualettpoti sisepinna katmiseks. Kokkupuuteaeg - 15 minutit.

Lahjendus (%): Kasutusvalmis

Kasutamise arv ja ajastus:

Igapäevane kasutamine

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

750, 1000 ml HDPE-st pudelid doseerimiskorgi ja PP-st/LDPE-st korgiga.

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata üldiseid kasutamisjuhiseid

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata üldiseid kasutamisjuhiseid

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata üldiseid kasutamisjuhiseid

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata üldiseid kasutamisjuhiseid

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata üldiseid kasutamisjuhiseid

5.   ÜLDISED KASUTAMISJUHISED (1)

5.1.   Kasutusjuhendid

Tõsta prill-laud üles ja suunata otsak ettevaatlikult tualettpoti serva alla. Pigistada ja kanda aeglaselt kogu tualettpoti sisemusse nii, et vedelik kataks kogu tualettpoti sisepinna. Jätta mõjuma 15 minutiks. Seejärel tõmmata tualetis vesi peale.

Mitte kasutada koos valgendi või muude puhastusvahenditega.

Teavitada loaomanikku kui töötlemine ei ole tõhus.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Auru mitte sisse hingata.

Vältida silma ja nahale sattumist.

Mitte kasutada toote pealekandmiseks harja.

Kanda toote käitlemisel kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

Pärast käitlemist pesta hoolega käsi.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SISSEHINGAMISE KORRAL: toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata. Sümptomite ilmnemisel: helistada 112 arstiabi saamiseks. Kui sümptomeid ei esine: võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada mitme minuti jooksul veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Jätkata loputamist vähemalt 15 minutit. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

Teave meditsiinitöötajale/arstile: kui silmad on kokku puutunud leeliseliste kemikaalidega (pH> 11), amiinide ja hapetega nagu etaanhape (äädikhape), metaanhape (sipelghape) või propaanhape (propioonhape), tuleb silmade loputamist jätkata kuni haiglasse jõudmiseni.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett ja võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Toode ja selle pakend kõrvaldada vastavalt kehtivatele riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida eemal tugevatest alustest. Hoida lastele kättesaamatus kohas.

Hoida tihedalt suletuna originaalpakendis.

Hoida temperatuuril vahemikus +5 °C...+40 °C. Kaitsta külmumise eest.

Säilivusaeg: 24 kuud.

6.   MUU TEAVE

-

---

(1)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutamisjuhised kehtivad iga lubatud kasutuse puhul.

---

OTSUSED

| 4.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 284/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 284/65

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/2109,

24. oktoober 2022,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses teatavate 4. novembril 2022 toimuval Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni 20. üldkogu istungil hääletamisele tulevate resolutsioonidega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV) vaatab oma järgmisel üldkogu istungil 4. novembril 2022 läbi resolutsioonid („OIV resolutsioonieelnõud“) ja võtab need võimaluse korral vastu. Nendel resolutsioonidel on õiguslik toime ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV) vaatab oma järgmisel üldkogu istungil 4. novembril 2022 läbi resolutsioonid („OIV resolutsioonieelnõud“) ja võtab need võimaluse korral vastu. Nendel resolutsioonidel on õiguslik toime ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses.

| (2) | Liit ei ole OIV liige. Siiski on OIV andnud vastavalt OIV kodukorra artiklile 4 alates 20. oktoobrist 2017 liidule eristaatuse. |
| --- | --- |

(2)

Liit ei ole OIV liige. Siiski on OIV andnud vastavalt OIV kodukorra artiklile 4 alates 20. oktoobrist 2017 liidule eristaatuse.

| (3) | 20 liikmesriiki on OIV liikmed. Neil liikmesriikidel on võimalus esitada OIV resolutsioonieelnõudele muudatusettepanekuid ning järgmisel OIV üldkogu istungil 4. novembril 2022 palutakse neil need OIV resolutsioonieelnõud vastu võtta. |
| --- | --- |

(3)

20 liikmesriiki on OIV liikmed. Neil liikmesriikidel on võimalus esitada OIV resolutsioonieelnõudele muudatusettepanekuid ning järgmisel OIV üldkogu istungil 4. novembril 2022 palutakse neil need OIV resolutsioonieelnõud vastu võtta.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel OIV kohtumistel võetav seisukoht OIV resolutsioonieelnõude suhtes küsimustes, mis kuuluvad liidu pädevusse. Kõnealust seisukohta peaksid väljendama OIV kohtumistel liikmesriigid, kes on OIV liikmed, tegutsedes ühiselt liidu huvides. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel OIV kohtumistel võetav seisukoht OIV resolutsioonieelnõude suhtes küsimustes, mis kuuluvad liidu pädevusse. Kõnealust seisukohta peaksid väljendama OIV kohtumistel liikmesriigid, kes on OIV liikmed, tegutsedes ühiselt liidu huvides.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/934 (2) kohaselt on teatavatel OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonidel õiguslik toime. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/934 (2) kohaselt on teatavatel OIV poolt vastu võetud ja avaldatud resolutsioonidel õiguslik toime.

| (6) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a kohaselt peab komisjon veinivalmistustavade kasutamist lubades arvesse võtma OIV soovitatud ja avaldatud veinivalmistustavasid ja analüüsimeetodeid. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a kohaselt peab komisjon veinivalmistustavade kasutamist lubades arvesse võtma OIV soovitatud ja avaldatud veinivalmistustavasid ja analüüsimeetodeid.

| (7) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 5 kohaselt peab komisjon veinisektori toodete koostise kindlakstegemise analüüsimeetodite sätestamisel aluseks võtma OIV soovitatud ja avaldatud asjakohased meetodid, välja arvatud juhul, kui need oleksid liidu eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 5 kohaselt peab komisjon veinisektori toodete koostise kindlakstegemise analüüsimeetodite sätestamisel aluseks võtma OIV soovitatud ja avaldatud asjakohased meetodid, välja arvatud juhul, kui need oleksid liidu eesmärgi saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad.

| (8) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 90 lõikele 2 tuleb liitu imporditavaid veinisektori tooteid toota kooskõlas kõnealuse määruse kohaselt liidu lubatud veinivalmistustavadega või, enne sellise loa saamist, kooskõlas OIV soovitatud ja avaldatud veinivalmistustavadega. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 90 lõikele 2 tuleb liitu imporditavaid veinisektori tooteid toota kooskõlas kõnealuse määruse kohaselt liidu lubatud veinivalmistustavadega või, enne sellise loa saamist, kooskõlas OIV soovitatud ja avaldatud veinivalmistustavadega.

| (9) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/934 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon ei ole asjakohaseid sätteid kehtestanud, kohaldatakse veinivalmistamisel kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise suhtes kõnealuse määruse I lisa A osa tabeli 2 4. veeru sätteid, milles on osutatud OIV soovitustele. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/934 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon ei ole asjakohaseid sätteid kehtestanud, kohaldatakse veinivalmistamisel kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise suhtes kõnealuse määruse I lisa A osa tabeli 2 4. veeru sätteid, milles on osutatud OIV soovitustele.

| (10) | Resolutsioonieelnõudes OENO-TECHNO 14–567B2, 14–567B4 ja 14–567C1 on ette nähtud, et teatavate veini valmistamisel kasutatavate ühendite puhul tuleb eristada lisaaineid ja abiaineid. Resolutsioonieelnõudes OENO-TECHNO 20-684A, 21–689 ja 21–708 ajakohastatakse teatavaid olemasolevaid veinivalmistustavasid. Resolutsioonieelnõuga OENO-TECHNO 20-684B kehtestatakse uus veinivalmistustava. Resolutsioonieelnõus OENO-TECHNO 21–707 loobutakse olemasolevast veinivalmistustavast. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 kohaselt on nimetatud resolutsioonidel õiguslik toime. |
| --- | --- |

(10)

Resolutsioonieelnõudes OENO-TECHNO 14–567B2, 14–567B4 ja 14–567C1 on ette nähtud, et teatavate veini valmistamisel kasutatavate ühendite puhul tuleb eristada lisaaineid ja abiaineid. Resolutsioonieelnõudes OENO-TECHNO 20-684A, 21–689 ja 21–708 ajakohastatakse teatavaid olemasolevaid veinivalmistustavasid. Resolutsioonieelnõuga OENO-TECHNO 20-684B kehtestatakse uus veinivalmistustava. Resolutsioonieelnõus OENO-TECHNO 21–707 loobutakse olemasolevast veinivalmistustavast. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 kohaselt on nimetatud resolutsioonidel õiguslik toime.

| (11) | Resolutsioonieelnõudega OENO-SPECIF 17–624 ja 20–674 kehtestatakse teatavate veinitootmises kasutatavate ainete uued identifitseerimisnõuded. Resolutsioonieelnõudega OENO-SPECIF 20-675A, 20-675B, 20-675C, 20-675D ja 20–681 kehtestatakse teatavate veinitootmises kasutatavate ainete uued identifitseerimisnõuded. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 ning delegeeritud määruse (EL) 2019/934 artikli 9 lõike 1 kohaselt on nimetatud resolutsioonidel õiguslik toime. |
| --- | --- |

(11)

Resolutsioonieelnõudega OENO-SPECIF 17–624 ja 20–674 kehtestatakse teatavate veinitootmises kasutatavate ainete uued identifitseerimisnõuded. Resolutsioonieelnõudega OENO-SPECIF 20-675A, 20-675B, 20-675C, 20-675D ja 20–681 kehtestatakse teatavate veinitootmises kasutatavate ainete uued identifitseerimisnõuded. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 90 lõike 2 ning delegeeritud määruse (EL) 2019/934 artikli 9 lõike 1 kohaselt on nimetatud resolutsioonidel õiguslik toime.

| (12) | Resolutsioonieelnõus CST-SCMA 20–668 esitatakse OIV arvamus veiniga seotud pettuste avastamiseks kasutatava veini kuivekstrakti üldkoguse kohta. Resolutsioonieelnõudega OENO-SCMA 19–665 ja 20–667 kehtestatakse uued analüüsimeetodid. Resolutsioonieelnõuga OENO-SCMA 20–683 ajakohastatakse analüüsimeetodit, millega määratakse kindlaks üldlämmastiku kogus viinamarjavirdes ja veinis, ning resolutsioonieelnõuga SECSAN-SECUAL 21–709 ajakohastatakse allergeenide koguse kindlaksmääramise kriteeriume. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 80 lõike 5 kohaselt on nimetatud resolutsioonidel õiguslik toime. |
| --- | --- |

(12)

Resolutsioonieelnõus CST-SCMA 20–668 esitatakse OIV arvamus veiniga seotud pettuste avastamiseks kasutatava veini kuivekstrakti üldkoguse kohta. Resolutsioonieelnõudega OENO-SCMA 19–665 ja 20–667 kehtestatakse uued analüüsimeetodid. Resolutsioonieelnõuga OENO-SCMA 20–683 ajakohastatakse analüüsimeetodit, millega määratakse kindlaks üldlämmastiku kogus viinamarjavirdes ja veinis, ning resolutsioonieelnõuga SECSAN-SECUAL 21–709 ajakohastatakse allergeenide koguse kindlaksmääramise kriteeriume. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 3 punkti a ja artikli 80 lõike 5 kohaselt on nimetatud resolutsioonidel õiguslik toime.

| (13) | Kõnealuseid OIV resolutsioonieelnõusid on veinisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult arutanud. Need aitavad veinistandardeid rahvusvaheliselt ühtlustada ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents veinisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid toetada. |
| --- | --- |

(13)

Kõnealuseid OIV resolutsioonieelnõusid on veinisektori teadus- ja tehnikavaldkonna eksperdid põhjalikult arutanud. Need aitavad veinistandardeid rahvusvaheliselt ühtlustada ja loovad raamistiku, millega tagatakse aus konkurents veinisektori toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks neid toetada.

| (14) | Selleks et võimaldada vajalikku paindlikkust enne 4. novembril 2022 toimuvat OIV üldkogu istungit peetavatel läbirääkimistel, tuleks OIV liikmeks olevatel liikmesriikidel lubada nõustuda kõnealuste OIV resolutsioonieelnõude muudatustega, tingimusel et need muudatused ei muuda OIV resolutsioonieelnõude sisu, |
| --- | --- |

(14)

Selleks et võimaldada vajalikku paindlikkust enne 4. novembril 2022 toimuvat OIV üldkogu istungit peetavatel läbirääkimistel, tuleks OIV liikmeks olevatel liikmesriikidel lubada nõustuda kõnealuste OIV resolutsioonieelnõude muudatustega, tingimusel et need muudatused ei muuda OIV resolutsioonieelnõude sisu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 4. novembril 2022 toimuval OIV 20. üldkogu istungil, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud seisukohta väljendavad liikmesriigid, kes on OIV liikmed, tegutsedes ühiselt liidu huvides.

Artikkel 3

1.   Kui on tõenäoline, et artiklis 1 osutatud seisukohta võib mõjutada enne OIV istungeid või nende ajal esitatud uus teaduslik või tehniline teave, taotlevad OIV liikmeks olevad liikmesriigid, et OIV üldkogu istungil lükataks hääletamine edasi seni, kuni uue teabe alusel määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht.

2.   OIV liikmeks olevad liikmesriigid, kes tegutsevad ühiselt liidu huvides, võivad pärast koordineerimiskoosolekut nõustuda käesoleva otsuse lisas osutatud OIV resolutsioonieelnõudes tehtavate tehniliste muudatustega, mis ei muuda nende resolutsioonieelnõude sisu, ilma et nõukogu peaks vastu võtma täiendavat otsust liidu nimel võetava seisukoha kindlaksmääramise kohta.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 24. oktoober 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

1

(2)  Komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/934, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus saaduste alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) toimikute avaldamisega (ELT L 149, 7.6.2019, lk 1).

2

---

LISA

Liidu liikmesriigid, kes on Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) liikmed, tegutsedes ühiselt liidu huvides, toetavad 4. novembriks 2022 kavandatud OIV üldkogu 7. etapis järgmisi resolutsioonieelnõusid:

| — | OENO-TECHNO 14-567B2: lisaainete ja töötlemise abiainete üksteisest eristamine – 2. osa: (süsinikdioksiid); |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 14-567B2: lisaainete ja töötlemise abiainete üksteisest eristamine – 2. osa: (süsinikdioksiid);

| — | OENO-TECHNO 14-567B4: lisaainete ja töötlemise abiainete üksteisest eristamine – dimetüüldikarbonaat; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 14-567B4: lisaainete ja töötlemise abiainete üksteisest eristamine – dimetüüldikarbonaat;

| — | OENO-TECHNO 14-567C1: lisaainete ja töötlemise abiainete üksteisest eristamine – 3. osa: rasvatu piim; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 14-567C1: lisaainete ja töötlemise abiainete üksteisest eristamine – 3. osa: rasvatu piim;

| — | OENO-TECHNO 20-684A: selektiivsete taimekiudude kasutamine veinis – resolutsiooni OIV-OENO 582–2017 ajakohastamine; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 20-684A: selektiivsete taimekiudude kasutamine veinis – resolutsiooni OIV-OENO 582–2017 ajakohastamine;

| — | OENO-TECHNO 20-684B: selektiivsete taimekiudude kasutamine virdes; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 20-684B: selektiivsete taimekiudude kasutamine virdes;

| — | OENO-TECHNO 21–689: OIV kummiaraabiku piirnorm – ajakohastamine; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 21–689: OIV kummiaraabiku piirnorm – ajakohastamine;

| — | OENO-TECHNO 21–707: veinid – töötlemine hõbekloriidiga; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 21–707: veinid – töötlemine hõbekloriidiga;

| — | OENO-TECHNO 21–708: ajakohastatud fail 2.1.14 – flotatsioon; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 21–708: ajakohastatud fail 2.1.14 – flotatsioon;

| — | OENO-SPECIF 17–624: veinivalmistustanniine käsitleva monograafia ajakohastamine; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 17–624: veinivalmistustanniine käsitleva monograafia ajakohastamine;

| — | OENO-SPECIF 20–674: pärmi mannoproteiine käsitleva monograafia ajakohastamine; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20–674: pärmi mannoproteiine käsitleva monograafia ajakohastamine;

| — | OENO-SPECIF 20-675A: protsüanidiinide/prodelfinidiinide erimonograafiad; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675A: protsüanidiinide/prodelfinidiinide erimonograafiad;

| — | OENO-SPECIF 20-675B: ellagitaniinide erimonograafiad; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675B: ellagitaniinide erimonograafiad;

| — | OENO-SPECIF 20-675C: gallotaniinide erimonograafiad; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675C: gallotaniinide erimonograafiad;

| — | OENO-SPECIF 20-675D: profisetinidiinide/prorobitenidiinide erimonograafiad; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675D: profisetinidiinide/prorobitenidiinide erimonograafiad;

| — | OENO-SPECIF 20–681: toidutselluloos; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20–681: toidutselluloos;

| — | CST-SCMA 20–668: OIV arvamus kuivekstrakti üldsisalduse kohta (üldine kuivekstrakt, suhkruteta kuivekstrakti üldsisaldus, jääkekstrakt); |
| --- | --- |

—

CST-SCMA 20–668: OIV arvamus kuivekstrakti üldsisalduse kohta (üldine kuivekstrakt, suhkruteta kuivekstrakti üldsisaldus, jääkekstrakt);

| — | OENO-SCMA 19–665: magusainete määramine veinis kõrgefektiivse vedelikkromatograafia abil koos dioodireadetektori ja laetud aerosooldetektoriga; |
| --- | --- |

—

OENO-SCMA 19–665: magusainete määramine veinis kõrgefektiivse vedelikkromatograafia abil koos dioodireadetektori ja laetud aerosooldetektoriga;

| — | OENO-SCMA 20–667: kasutusjuhendid/suunised värvipigmentide suure kontsentratsiooniga viinamarjasortidest saadud viinamarjasortide kromaatiliste omaduste järjestamiseks ja/või võrdlemiseks; |
| --- | --- |

—

OENO-SCMA 20–667: kasutusjuhendid/suunised värvipigmentide suure kontsentratsiooniga viinamarjasortidest saadud viinamarjasortide kromaatiliste omaduste järjestamiseks ja/või võrdlemiseks;

| — | OENO-SCMA 20–683: meetodi OIV-MA-AS323–02B ajakohastamine – üldlämmastiku kvantifitseerimine vastavalt Dumas` meetodile (virre ja veinid); |
| --- | --- |

—

OENO-SCMA 20–683: meetodi OIV-MA-AS323–02B ajakohastamine – üldlämmastiku kvantifitseerimine vastavalt Dumas` meetodile (virre ja veinid);

| — | SECSAN-SECUAL 21–709: resolutsiooni OIV-OENO 427–2010 ajakohastamine – allergeenide kvantifitseerimise kriteeriumid. |
| --- | --- |

—

SECSAN-SECUAL 21–709: resolutsiooni OIV-OENO 427–2010 ajakohastamine – allergeenide kvantifitseerimise kriteeriumid.

---

| 4.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 284/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 284/69

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/2110,

11. oktoober 2022,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused mustmetallide tööstuse jaoks

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 7054 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll), (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on võrdlusalus direktiivi 2010/75/EL II peatükiga hõlmatud käitiste kohta loatingimuste kehtestamisel ja pädevad asutused peaksid kehtestama heite piirnormid, millega tagatakse, et tavapärastes käitamistingimustes ei ületa heide taset, mis on saavutatav PVT-järeldustes kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga. |
| --- | --- |

(1)

Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on võrdlusalus direktiivi 2010/75/EL II peatükiga hõlmatud käitiste kohta loatingimuste kehtestamisel ja pädevad asutused peaksid kehtestama heite piirnormid, millega tagatakse, et tavapärastes käitamistingimustes ei ületa heide taset, mis on saavutatav PVT-järeldustes kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga.

| (2) | Liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajate foorum, mis loodi komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, (2) esitas komisjonile 17. detsembril 2021 direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõike 4 kohaselt oma arvamuse mustmetallide tööstust käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta. See arvamus on üldsusele kättesaadav (3). |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajate foorum, mis loodi komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, (2) esitas komisjonile 17. detsembril 2021 direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõike 4 kohaselt oma arvamuse mustmetallide tööstust käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta. See arvamus on üldsusele kättesaadav (3).

| (3) | Foorumi arvamust PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta on arvesse võetud käesoleva otsuse lisas esitatud PVT-järeldustes. Need sisaldavad PVT-viitedokumendi põhielemente. |
| --- | --- |

(3)

Foorumi arvamust PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta on arvesse võetud käesoleva otsuse lisas esitatud PVT-järeldustes. Need sisaldavad PVT-viitedokumendi põhielemente.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks lisas esitatud parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused mustmetallide tööstuse jaoks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. oktoober 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

1

(2)  Komisjoni 16. mai 2011. aasta otsus, millega luuakse foorum teabevahetuseks vastavalt direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artiklile 13 (ELT C 146, 17.5.2011, lk 3).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/b8ba39b2-77ca-488a-889b-98e13cee5141/details

3

---

LISA

1.   PARIMA VÕIMALIKU TEHNIKA (PVT) ALASED JÄRELDUSED MUSTMETALLIDE TÖÖSTUSE KOHTA

KOHALDAMISALA

Käesolevaid parima võimaliku tehnika (PVT) alaseid järeldusi kohaldatakse direktiivi 2010/75/EL I lisas nimetatud järgmistele tegevusvaldkondadele:

| 2.3. | Mustmetallide töötlemine:






  a) | kuumvaltsimine tootmisvõimsusega üle 20 tonni toorterast tunnis; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Mustmetallide töötlemine:

a)

kuumvaltsimine tootmisvõimsusega üle 20 tonni toorterast tunnis;

| c) | kaitsvate sulametallpinnakatete paigaldamine tootmisvõimsusega üle 2 tonni toorterast tunnis; see hõlmab kuumsukelduspindamist ja tsüklilist tsinkimist. |
| --- | --- |

c)

kaitsvate sulametallpinnakatete paigaldamine tootmisvõimsusega üle 2 tonni toorterast tunnis; see hõlmab kuumsukelduspindamist ja tsüklilist tsinkimist.

| 2.6. | Mustmetallide pinnatöötlus elektrolüütiliste või keemiliste protsessidega, mille puhul töötlemisvannide maht on üle 30 m3, kui seda tehakse külmvaltsimisel, traattõmbamisel või tsüklilisel tsinkimisel. |
| --- | --- |

2.6.

Mustmetallide pinnatöötlus elektrolüütiliste või keemiliste protsessidega, mille puhul töötlemisvannide maht on üle 30 m3, kui seda tehakse külmvaltsimisel, traattõmbamisel või tsüklilisel tsinkimisel.

| 6.11. | Reovee selline iseseisev puhastamine, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 91/271/EMÜ ja mille puhul reovee põhiline saastekoormus tuleneb käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusest. |
| --- | --- |

6.11.

Reovee selline iseseisev puhastamine, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 91/271/EMÜ ja mille puhul reovee põhiline saastekoormus tuleneb käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusest.

Käesolevad PVT-järeldused hõlmavad ka järgmist:

| — | külmvaltsimine ja traattõmbamine, kui need on otseselt seotud kuumvaltsimise ja/või kuumsukelduspindamisega; |
| --- | --- |

—

külmvaltsimine ja traattõmbamine, kui need on otseselt seotud kuumvaltsimise ja/või kuumsukelduspindamisega;

| — | happe regenereerimine, kui see on otseselt seotud käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusega; |
| --- | --- |

—

happe regenereerimine, kui see on otseselt seotud käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusega;

| — | erineva päritoluga reovee kombineeritud puhastamine, tingimusel et reovee puhastamine ei ole hõlmatud direktiiviga 91/271/EMÜ ja reovee põhiline saastekoormus tuleneb käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusest; |
| --- | --- |

—

erineva päritoluga reovee kombineeritud puhastamine, tingimusel et reovee puhastamine ei ole hõlmatud direktiiviga 91/271/EMÜ ja reovee põhiline saastekoormus tuleneb käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusest;

| — | põlemisprotsessid, mis on otseselt seotud käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusega, tingimusel et






  1. | gaasilised põlemissaadused on otseses kokkupuutes materjaliga (nt lähteaine otsene kuumutamine või lähteaine otsene kuivatamine) või |
| --- | --- | --- |

—

põlemisprotsessid, mis on otseselt seotud käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusega, tingimusel et

1.

gaasilised põlemissaadused on otseses kokkupuutes materjaliga (nt lähteaine otsene kuumutamine või lähteaine otsene kuivatamine) või

| 2. | soojuskiirgus ja/või soojusjuhtimise kaudu leviv soojus juhitakse läbi tahke seina (kaudne kuumutamine):






  — | ilma vahepealset soojuskandjat kasutamata (sealhulgas tsinkimiskatla kuumutamine) või |
| --- | --- | --- |

2.

soojuskiirgus ja/või soojusjuhtimise kaudu leviv soojus juhitakse läbi tahke seina (kaudne kuumutamine):

—

ilma vahepealset soojuskandjat kasutamata (sealhulgas tsinkimiskatla kuumutamine) või

| — | kui gaas (nt H2) toimib tsüklilise lõõmutamise korral vahepealse soojuskandjana. |
| --- | --- |

—

kui gaas (nt H2) toimib tsüklilise lõõmutamise korral vahepealse soojuskandjana.

Käesolevates PVT-järeldustes ei käsitleta järgmist:

| — | metallpinna katmine termopihustamisega; |
| --- | --- |

—

metallpinna katmine termopihustamisega;

| — | elektrolüütpindamine ja elektrivooluta pindamine; seda võivad hõlmata metallide ja plastide pinnatöötluse (STM) PVT-järeldused. |
| --- | --- |

—

elektrolüütpindamine ja elektrivooluta pindamine; seda võivad hõlmata metallide ja plastide pinnatöötluse (STM) PVT-järeldused.

Peale selle võivad käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkonnad olla hõlmatud järgmiste PVT-järelduste ja viitedokumentidega:

| — | raua ja terase tootmine (IS); |
| --- | --- |

—

raua ja terase tootmine (IS);

| — | suured põletusseadmed (LCP); |
| --- | --- |

—

suured põletusseadmed (LCP);

| — | metallide ja plastide pinnatöötlus (STM); |
| --- | --- |

—

metallide ja plastide pinnatöötlus (STM);

| — | pinnatöötlus orgaaniliste lahustitega (STS); |
| --- | --- |

—

pinnatöötlus orgaaniliste lahustitega (STS);

| — | jäätmekäitlus (WT); |
| --- | --- |

—

jäätmekäitlus (WT);

| — | tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite jälgimine (ROM); |
| --- | --- |

—

tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite jälgimine (ROM);

| — | majanduslik mõju ja üldine keskkonnamõju (ECM); |
| --- | --- |

—

majanduslik mõju ja üldine keskkonnamõju (ECM);

| — | ladustamisel tekkiv heide (EFS); |
| --- | --- |

—

ladustamisel tekkiv heide (EFS);

| — | energiatõhusus (ENE); |
| --- | --- |

—

energiatõhusus (ENE);

| — | tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS). |
| --- | --- |

—

tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS).

Käesolevaid PVT-järeldusi kohaldatakse, ilma et see piiraks muude asjakohaste õigusaktide, nt kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist käsitleva määruse (REACH) või ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva määruse (CLP) kohaldamist.

MÕISTED

Käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid:

| Üldmõisted |
| --- |
| Kasutatud mõiste | Määratlus |
| Tsükliline tsinkimine | Terastoorikute tsükliline sukeldamine sulatsinki sisaldavasse vanni, et katta nende pind tsingiga. See hõlmab ka kõiki otseselt seotud eel- ja järeltöötlusprotsesse (nt rasvaärastus ja passiveerimine). |
| Põhjadross | Sulatsingi rauaga (või söövitamisest või räbustamisest ülekandunud rauasooladega) reageerimisel saadav reaktsioonisaadus. See reaktsioonisaadus vajub tsingivanni põhja. |
| Süsinikteras | Teras, milles iga legeerelemendi sisaldus on alla 5 massiprotsendi. |
| Suunatud heide | Saasteainete heide keskkonda mis tahes lõõri, toru, korstna vms kaudu. |
| Külmvaltsimine | Terase kokkusurumine rullide abil ümbritseva õhu temperatuuril, et muuta selle omadusi (nt suurust, kuju ja/või metallurgilisi omadusi). See hõlmab ka kõiki otseselt seotud eel- ja järeltöötlusprotsesse (nt söövitamine, lõõmutamine ja õlitamine). |
| Pidev mõõtmine | Kohapealne püsipaigaldusega automaatmõõtesüsteemiga tehtav mõõtmine. |
| Otseheide | Heide suublasse ilma reovee edasise käitlemiseta. |
| Olemasolev käitis | Käitis, mis ei ole uus käitis. |
| Lähteaine | Sisendteras (töötlemata või osaliselt töödeldud) või toorikud, mis sisenevad tootmisprotsessi etappi. |
| Lähteaine kuumutamine | Protsessi etapp, kus lähteainet kuumutatakse. See ei hõlma lähteaine kuivatamist ega tsinkimiskatla kuumutamist. |
| Ferrokroom | Kroomi ja raua sulam, mis sisaldab tavaliselt 50–70 massiprotsenti kroomi. |
| Suitsugaas | Põletusseadmest väljuv heitgaas. |
| Kõrglegeerteras | Teras, milles ühe või mitme legeerelemendi sisaldus on vähemalt 5 massiprotsenti. |
| Kuumsukelduspindamine | Teraslehtede või -traatide pidev sukeldamine läbi vanni, mis sisaldab sulametalli (-metalle), nt tsinki ja/või alumiiniumi, et katta pind metalli(de)ga. See hõlmab ka kõiki otseselt seotud eel- ja järeltöötlusprotsesse (nt söövitamine ja fosfaatimine). |
| Kuumvaltsimine | Kuumutatud terase kokkusurumine rullide abil temperatuuril, mis on tavaliselt 1 050  °C kuni 1 300  °C, et muuta selle omadusi (nt suurust, kuju ja/või metallurgilisi omadusi). See hõlmab kuumrõngavaltsimist ja õmblusteta torude kuumvaltsimist, samuti kõiki sellega otseselt seotud eel- ja järeltöötlusprotsesse (nt gaasipõletiga puhastamine, viimistlemine, söövitamine ja õlitamine). |
| Kaudne heide | Heide, mis ei ole otseheide. |
| Vahekuumutamine | Lähteaine kuumutamine kuumvaltsimise etappide vahel. |
| Raua- ja terasetööstuse protsessigaasid | Raua- ja terasetootmisel tekkiv kõrgahjugaas, hapnikkonverteri gaas, koksiahjugaas või nende segud. |
| Pliitatud teras | Teraseklassid, mille puhul lisatud plii sisaldus on tavaliselt 0,15–0,35 massiprotsenti. |
| Käitise oluline ajakohastamine | Käitise ülesehituses või tehnilises lahenduses tehtav oluline muudatus, mis hõlmab töötlemismeetodite ja/või heite vähendamise meetodite ning nendega seotud seadmete olulist kohandamist või asendamist. |
| Vooluhulk | Teatava aine või parameetri mass, mis eraldub kindlaksmääratud aja jooksul. |
| Valtsimistagi | Raudoksiidid, mis tekivad terase pinnal hapniku reageerimisel kuuma metalliga. See reaktsioon toimub vahetult pärast valamist, korduvkuumutamise ja kuumvaltsimise ajal. |
| Happesegu | Vesinikfluoriidhappe ja lämmastikhappe segu. |
| Uus käitis | Pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist asjaomases tegevuskohas esimest korda loa saanud käitis või täielikult asendatud käitis. |
| Perioodiline mõõtmine | Mõõtmine teatavate ajavahemike järel käsitsi või automatiseeritult. |
| Käitis | Kõik rajatise osad, mis on käesolevate PVT-järelduste kohaldamisalas, ja kõik muud otseselt seotud tegevused, mis mõjutavad tarbimist ja/või heitkoguseid. Käitis võib olla uus või olemasolev. |
| Järelkuumutamine | Lähteaine kuumutamine pärast kuumvaltsimist. |
| Protsessikemikaalid | Ained ja/või segud, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1) artiklis 3 ja mida kasutatakse protsessi(de)s. |
| Taaskasutamine | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 3 punktis 15 määratletud taaskasutamine.
  Kasutatud hapete taaskasutamine hõlmab nende regenereerimist, taasväärtustamist ja ringlussevõttu. |
| Uuesti tsinkimine | Selliste kasutatud tsingitud esemete (nt teepiirete) töötlemine, mis on pärast pikka kasutusaega tagastatud uuesti tsinkimiseks. Nende toodete töötlemine nõuab osaliselt korrodeerunud pindade olemasolu või tsinkkatte jääkide eemaldamise vajaduse tõttu täiendavaid protsessietappe. |
| Korduvkuumutamine | Lähteaine kuumutamine enne kuumvaltsimist. |
| Jääk | Aine või ese, mis tekib jäätme või kõrvalsaadusena käesolevate PVT-järelduste kohaldamisalasse jääva tegevuse tulemusena. |
| Tundlik ala | Erikaitset vajav ala, näiteks:






  — | elamupiirkond; |

Üldmõisted

Kasutatud mõiste

Määratlus

Tsükliline tsinkimine

Terastoorikute tsükliline sukeldamine sulatsinki sisaldavasse vanni, et katta nende pind tsingiga. See hõlmab ka kõiki otseselt seotud eel- ja järeltöötlusprotsesse (nt rasvaärastus ja passiveerimine).

Põhjadross

Sulatsingi rauaga (või söövitamisest või räbustamisest ülekandunud rauasooladega) reageerimisel saadav reaktsioonisaadus. See reaktsioonisaadus vajub tsingivanni põhja.

Süsinikteras

Teras, milles iga legeerelemendi sisaldus on alla 5 massiprotsendi.

Suunatud heide

Saasteainete heide keskkonda mis tahes lõõri, toru, korstna vms kaudu.

Külmvaltsimine

Terase kokkusurumine rullide abil ümbritseva õhu temperatuuril, et muuta selle omadusi (nt suurust, kuju ja/või metallurgilisi omadusi). See hõlmab ka kõiki otseselt seotud eel- ja järeltöötlusprotsesse (nt söövitamine, lõõmutamine ja õlitamine).

Pidev mõõtmine

Kohapealne püsipaigaldusega automaatmõõtesüsteemiga tehtav mõõtmine.

Otseheide

Heide suublasse ilma reovee edasise käitlemiseta.

Olemasolev käitis

Käitis, mis ei ole uus käitis.

Lähteaine

Sisendteras (töötlemata või osaliselt töödeldud) või toorikud, mis sisenevad tootmisprotsessi etappi.

Lähteaine kuumutamine

Protsessi etapp, kus lähteainet kuumutatakse. See ei hõlma lähteaine kuivatamist ega tsinkimiskatla kuumutamist.

Ferrokroom

Kroomi ja raua sulam, mis sisaldab tavaliselt 50–70 massiprotsenti kroomi.

Suitsugaas

Põletusseadmest väljuv heitgaas.

Kõrglegeerteras

Teras, milles ühe või mitme legeerelemendi sisaldus on vähemalt 5 massiprotsenti.

Kuumsukelduspindamine

Teraslehtede või -traatide pidev sukeldamine läbi vanni, mis sisaldab sulametalli (-metalle), nt tsinki ja/või alumiiniumi, et katta pind metalli(de)ga. See hõlmab ka kõiki otseselt seotud eel- ja järeltöötlusprotsesse (nt söövitamine ja fosfaatimine).

Kuumvaltsimine

Kuumutatud terase kokkusurumine rullide abil temperatuuril, mis on tavaliselt 1 050  °C kuni 1 300  °C, et muuta selle omadusi (nt suurust, kuju ja/või metallurgilisi omadusi). See hõlmab kuumrõngavaltsimist ja õmblusteta torude kuumvaltsimist, samuti kõiki sellega otseselt seotud eel- ja järeltöötlusprotsesse (nt gaasipõletiga puhastamine, viimistlemine, söövitamine ja õlitamine).

Kaudne heide

Heide, mis ei ole otseheide.

Vahekuumutamine

Lähteaine kuumutamine kuumvaltsimise etappide vahel.

Raua- ja terasetööstuse protsessigaasid

Raua- ja terasetootmisel tekkiv kõrgahjugaas, hapnikkonverteri gaas, koksiahjugaas või nende segud.

Pliitatud teras

Teraseklassid, mille puhul lisatud plii sisaldus on tavaliselt 0,15–0,35 massiprotsenti.

Käitise oluline ajakohastamine

Käitise ülesehituses või tehnilises lahenduses tehtav oluline muudatus, mis hõlmab töötlemismeetodite ja/või heite vähendamise meetodite ning nendega seotud seadmete olulist kohandamist või asendamist.

Vooluhulk

Teatava aine või parameetri mass, mis eraldub kindlaksmääratud aja jooksul.

Valtsimistagi

Raudoksiidid, mis tekivad terase pinnal hapniku reageerimisel kuuma metalliga. See reaktsioon toimub vahetult pärast valamist, korduvkuumutamise ja kuumvaltsimise ajal.

Happesegu

Vesinikfluoriidhappe ja lämmastikhappe segu.

Uus käitis

Pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist asjaomases tegevuskohas esimest korda loa saanud käitis või täielikult asendatud käitis.

Perioodiline mõõtmine

Mõõtmine teatavate ajavahemike järel käsitsi või automatiseeritult.

Käitis

Kõik rajatise osad, mis on käesolevate PVT-järelduste kohaldamisalas, ja kõik muud otseselt seotud tegevused, mis mõjutavad tarbimist ja/või heitkoguseid. Käitis võib olla uus või olemasolev.

Järelkuumutamine

Lähteaine kuumutamine pärast kuumvaltsimist.

Protsessikemikaalid

Ained ja/või segud, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1) artiklis 3 ja mida kasutatakse protsessi(de)s.

Taaskasutamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 3 punktis 15 määratletud taaskasutamine.

Kasutatud hapete taaskasutamine hõlmab nende regenereerimist, taasväärtustamist ja ringlussevõttu.

Uuesti tsinkimine

Selliste kasutatud tsingitud esemete (nt teepiirete) töötlemine, mis on pärast pikka kasutusaega tagastatud uuesti tsinkimiseks. Nende toodete töötlemine nõuab osaliselt korrodeerunud pindade olemasolu või tsinkkatte jääkide eemaldamise vajaduse tõttu täiendavaid protsessietappe.

Korduvkuumutamine

Lähteaine kuumutamine enne kuumvaltsimist.

Jääk

Aine või ese, mis tekib jäätme või kõrvalsaadusena käesolevate PVT-järelduste kohaldamisalasse jääva tegevuse tulemusena.

Tundlik ala

Erikaitset vajav ala, näiteks:

—

elamupiirkond;

| — | ala, kus toimub inimtegevus (nt naabruses asuv töökoht, kool, päevakeskus, puhkeala, haigla või hooldekodu). |
| --- | --- |

—

ala, kus toimub inimtegevus (nt naabruses asuv töökoht, kool, päevakeskus, puhkeala, haigla või hooldekodu).

Roostevaba teras

Kõrglegeerteras, mille kroomisisaldus on tavaliselt 10–23 massiprotsenti. See hõlmab austeniitset terast, mis sisaldab ka niklit, tavaliselt 8–10 massiprotsenti.

Pinnadross

Kuumsukeldamisel raua ja alumiiniumi reaktsiooni saadusena sulatsingi vanni pinnal tekkinud oksiidid.

Kehtiv tunni (või pooltunni) keskväärtus

Tunni (või pooltunni) keskväärtus loetakse kehtivaks, kui automatiseeritud mõõtesüsteem töötas sel ajal riketeta ja seda ei hooldatud.

Lenduv aine

Kõrge aururõhu ja madala keemistemperatuuriga aine, mis võib tahkest või vedelast olekust kergesti üle minna auruks (nt HCl). See hõlmab lenduvaid orgaanilisi ühendeid, mis on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45.

Traattõmbamine

Terasvarraste või -traatide tõmbamine läbi stantside nende läbimõõdu vähendamiseks. See hõlmab ka kõiki otseselt seotud eel- ja järeltöötlusprotsesse (nt valtstraadi söövitamine ja lähteaine kuumutamine pärast tõmbamist).

Tsingituhk

Tsinkmetallist, tsinkoksiidist ja tsinkkloriidist koosnev segu, mis moodustub sulatsingi vanni pinnal.

| Saasteained ja näitajad |
| --- |
| Kasutatud mõiste | Määratlus |
| B | Boori ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud boorina (B). |
| Cd | Kaadmiumi ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud kaadmiumina (Cd). |
| CO | Süsinikmonooksiid. |
| KHT | Keemiline hapnikutarve. Hapnikukogus, mis on vajalik orgaanilise aine täielikuks keemiliseks oksüdeerimiseks süsinikdioksiidiks dikromaadi abil; KHT näitab orgaaniliste ühendite massikontsentratsiooni. |
| Cr | Kroomi ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud kroomina (Cr). |
| Cr(VI) | Kuuevalentne kroom, mida väljendatakse Cr(VI)na, hõlmab kõiki kroomiühendeid, milles kroom on oksüdatsiooniastmes +6. |
| Tolm | Tahkete osakeste üldarv (õhus). |
| Fe | Raua ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud rauana (Fe). |
| F– | Lahustunud fluoriid, väljendatud fluoriidioonina F–. |
| HCl | Vesinikkloriid. |
| HF | Vesinikfluoriid. |
| Hg | Elavhõbeda ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud elavhõbedana (Hg). |
| HOI | Nafta süsivesinike indeks. Süsivesiniklahustiga ekstraheeritavate ühendite summa (sh pika või hargneva ahelaga alifaatsed, alitsüklilised, aromaatsed või alküülasendatud aromaatsed süsivesinikud). |
| H2SO4 | Väävelhape. |
| NH3 | Ammoniaak. |
| Ni | Nikli ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud niklina (Ni). |
| NOX | Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatuna lämmastikdioksiidina (NO2). |
| Pb | Plii ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud pliina (Pb). |
| Sn | Tina ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud tinana (Sn). |
| SO2 | Vääveldioksiid. |
| SOX | Vääveldioksiidi (SO2), vääveltrioksiidi (SO3) ja väävelhappe aerosoolide summa, väljendatuna vääveldioksiidina (SO2). |
| TOC | Orgaanilise süsiniku kogusisaldus, väljendatud süsiniku (C) kogusena või sisaldusena (vees); hõlmab kõiki orgaanilisi ühendeid. |
| Püld | Üldfosfor, väljendatud fosforina (P), hõlmab kõiki anorgaanilisi ja orgaanilisi fosforiühendeid. |
| TSS | Hõljuvaine üldsisaldus. Kogu hõljuvaine massikontsentratsioon (vees), mis on mõõdetud filtrimisega läbi klaaskiudfiltrite ja kaalanalüütilise meetodiga. |
| Lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus | Lenduvate orgaaniliste süsinikuühendite kogus või kogusisaldus, väljendatuna süsiniku (C) kogusena või sisaldusena (õhus). |
| Zn | Tsingi ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud tsingina (Zn). |

Saasteained ja näitajad

Kasutatud mõiste

Määratlus

B

Boori ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud boorina (B).

Cd

Kaadmiumi ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud kaadmiumina (Cd).

CO

Süsinikmonooksiid.

KHT

Keemiline hapnikutarve. Hapnikukogus, mis on vajalik orgaanilise aine täielikuks keemiliseks oksüdeerimiseks süsinikdioksiidiks dikromaadi abil; KHT näitab orgaaniliste ühendite massikontsentratsiooni.

Cr

Kroomi ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud kroomina (Cr).

Cr(VI)

Kuuevalentne kroom, mida väljendatakse Cr(VI)na, hõlmab kõiki kroomiühendeid, milles kroom on oksüdatsiooniastmes +6.

Tolm

Tahkete osakeste üldarv (õhus).

Fe

Raua ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud rauana (Fe).

F–

Lahustunud fluoriid, väljendatud fluoriidioonina F–.

HCl

Vesinikkloriid.

HF

Vesinikfluoriid.

Hg

Elavhõbeda ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud elavhõbedana (Hg).

HOI

Nafta süsivesinike indeks. Süsivesiniklahustiga ekstraheeritavate ühendite summa (sh pika või hargneva ahelaga alifaatsed, alitsüklilised, aromaatsed või alküülasendatud aromaatsed süsivesinikud).

H2SO4

Väävelhape.

NH3

Ammoniaak.

Ni

Nikli ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud niklina (Ni).

NOX

Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatuna lämmastikdioksiidina (NO2).

Pb

Plii ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud pliina (Pb).

Sn

Tina ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud tinana (Sn).

SO2

Vääveldioksiid.

SOX

Vääveldioksiidi (SO2), vääveltrioksiidi (SO3) ja väävelhappe aerosoolide summa, väljendatuna vääveldioksiidina (SO2).

TOC

Orgaanilise süsiniku kogusisaldus, väljendatud süsiniku (C) kogusena või sisaldusena (vees); hõlmab kõiki orgaanilisi ühendeid.

Püld

Üldfosfor, väljendatud fosforina (P), hõlmab kõiki anorgaanilisi ja orgaanilisi fosforiühendeid.

TSS

Hõljuvaine üldsisaldus. Kogu hõljuvaine massikontsentratsioon (vees), mis on mõõdetud filtrimisega läbi klaaskiudfiltrite ja kaalanalüütilise meetodiga.

Lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus

Lenduvate orgaaniliste süsinikuühendite kogus või kogusisaldus, väljendatuna süsiniku (C) kogusena või sisaldusena (õhus).

Zn

Tsingi ja selle ühendite (lahustunud või seotud osakeste külge) summa, väljendatud tsingina (Zn).

LÜHENDID

Käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi lühendeid.

| Lühend | Määratlus |
| --- | --- |
| BG | Tsükliline tsinkimine |
| CMS | Kemikaalijuhtimissüsteem |
| CR | Külmvaltsimine |
| EMS | Keskkonnajuhtimissüsteem |
| FMP | Mustmetalli töötlemine |
| HDC | Kuumsukelduspindamine |
| HR | Kuumvaltsimine |
| OTNOC | Tavapärasest erinevad käitamistingimused |
| SCR | Selektiivne katalüütiline taandamine |
| SNCR | Selektiivne mittekatalüütiline taandamine |
| WD | Traattõmbamine |

Lühend

Määratlus

BG

Tsükliline tsinkimine

CMS

Kemikaalijuhtimissüsteem

CR

Külmvaltsimine

EMS

Keskkonnajuhtimissüsteem

FMP

Mustmetalli töötlemine

HDC

Kuumsukelduspindamine

HR

Kuumvaltsimine

OTNOC

Tavapärasest erinevad käitamistingimused

SCR

Selektiivne katalüütiline taandamine

SNCR

Selektiivne mittekatalüütiline taandamine

WD

Traattõmbamine

ÜLDISED KAALUTLUSED

Parim võimalik tehnika

Käesolevates PVT-järeldustes loetletud ja kirjeldatud meetodid ei ole normatiivsed ega ammendavad. On lubatud kasutada muid meetodeid, millega tagatakse vähemalt samaväärne keskkonnakaitse tase.

Kui ei ole märgitud teisiti, on käesolevad PVT-järeldused üldkohaldatavad.

PVTga saavutatavad heitetasemed ja soovituslikud heitetasemed õhkuheite puhul

Käesolevate PVT-järelduste kohased PVTga saavutatavad heitetasemed ja soovituslikud heitetasemed õhkuheite puhul (saasteaine kontsentratsioonina massiühikutes heitgaasi ruumalaühiku kohta) järgmistes standardtingimustes: kuiv gaas temperatuuril 273,15 K ja rõhul 101,3 kPa ja väljendatuna ühikutes mg/Nm3.

Käesolevates PVT-järeldustes PVTga saavutatavate heitetasemete (edaspidi „PVT-SHT“) ja soovituslike heitetasemete väljendamiseks kasutatud hapniku võrdlustasemed on esitatud allolevas tabelis.

| Heiteallikas | Hapnikusisalduse võrdlustase (OR) |
| --- | --- |
| Põlemisprotsessid, mis on seotud






  — | lähteaine kuumutamise ja kuivatamisega; |

Heiteallikas

Hapnikusisalduse võrdlustase (OR)

Põlemisprotsessid, mis on seotud

—

lähteaine kuumutamise ja kuivatamisega;

| — | tsinkimiskatla kuumutamisega. |
| --- | --- |

—

tsinkimiskatla kuumutamisega.

3 kuivmahuprotsenti

Kõik muud allikad

Hapnikusisalduse taseme alusel korrigeerimist ei tehta.

Kui on antud hapniku võrdlustase, arvutatakse heite kontsentratsioon hapnikusisalduse võrdlustasemel järgmise valemiga:

Formula

kus

| ER | : | on heitesisaldus hapnikusisalduse võrdlustasemel OR, |
| --- | --- | --- |
| OR | : | on hapnikusisalduse võrdlustase mahuprotsentides, |
| EM | : | on mõõdetud heitesisaldus, |
| OM | : | on mõõdetud hapnikusisaldus mahuprotsentides. |

ER

:

on heitesisaldus hapnikusisalduse võrdlustasemel OR,

OR

:

on hapnikusisalduse võrdlustase mahuprotsentides,

EM

:

on mõõdetud heitesisaldus,

OM

:

on mõõdetud hapnikusisaldus mahuprotsentides.

Eespool esitatud võrrand ei kehti, kui põlemisprotsessi(de)s kasutatakse hapnikuga rikastatud õhku või puhast hapnikku või kui ohutusega seotud põhjustel viib täiendav õhuvõtt heitgaasi hapnikusisalduse väga lähedale 21 mahuprotsendile. Sel juhul arvutatakse heitesisaldus hapniku võrdlustasemel 3 kuivmahuprotsenti erinevalt, nt normaliseerides põlemisel tekkiva süsihappegaasi alusel.

Õhkuheite PVT-SHTde keskmistamise ajavahemike puhul kasutatakse järgmisi mõisteid.

| Mõõtmistüüp | Keskmistamise ajavahemik | Määratlus |
| --- | --- | --- |
| Pidev | Ööpäeva keskmine | Kehtivate pideva mõõtmise tulemusena saadud pooltunni või tunni keskmiste keskmine väärtus 24 tunni kohta. |
| Perioodiline | Proovivõtuperioodi keskmine | Kolme järjestikuse vähemalt 30 minutit kestva mõõtmise tulemuste keskmine väärtus  (3). |

Mõõtmistüüp

Keskmistamise ajavahemik

Määratlus

Pidev

Ööpäeva keskmine

Kehtivate pideva mõõtmise tulemusena saadud pooltunni või tunni keskmiste keskmine väärtus 24 tunni kohta.

Perioodiline

Proovivõtuperioodi keskmine

Kolme järjestikuse vähemalt 30 minutit kestva mõõtmise tulemuste keskmine väärtus  (3).

Kui kahest või enamast allikast (nt ahjudest) pärit heitgaasid juhitakse ühte korstnasse, kohaldatakse PVT-SHTsid korstnast väljuva ühise heitgaasivoo suhtes.

Vooluhulga arvutamiseks PVT 7 ja PVT 20 puhul, kui ühte liiki allikatest (nt ahjudest) pärit heitgaasid, mis juhitakse välja kahe või enama eraldi korstna kaudu, võidaks pädeva asutuse hinnangul väljutada ühise korstna kaudu, käsitletakse neid korstnaid ühe korstnana.

PVTga saavutatavad heitetasemed vetteheite puhul

Käesolevate PVT-järelduste kohased PVTga saavutatavad heitetasemed vetteheite puhul on esitatud saasteainete kontsentratsioonina massiühikutes vee ruumalaühiku kohta (mg/l või μg/l).

Nende PVTga saavutatavate heitetasemete puhul kasutatakse ühte järgmisest kahest keskmistamise ajavahemikke iseloomustavast väärtusest:

| — | heitvee pideva ärajuhtimise puhul ööpäeva keskmised väärtused, st 24 tunni vooluhulgaga võrdelised keskmistatud proovid. Ajaga võrdelisi keskmistatud proove võib kasutada tingimusel, et voolu piisav stabiilsus on tõendatud. Üksikproove võib kasutada, kui heitetase on osutunud piisavalt stabiilseks; |
| --- | --- |

—

heitvee pideva ärajuhtimise puhul ööpäeva keskmised väärtused, st 24 tunni vooluhulgaga võrdelised keskmistatud proovid. Ajaga võrdelisi keskmistatud proove võib kasutada tingimusel, et voolu piisav stabiilsus on tõendatud. Üksikproove võib kasutada, kui heitetase on osutunud piisavalt stabiilseks;

| — | partiide kaupa ärajuhtimise puhul väljalaske kestuse keskmised väärtused, mis põhinevad vooluhulgaga võrdelistel keskmistatud proovidel, või kui äravool on piisavalt segatud ja homogeenne, siis enne väljalaset võetud üksikproovil. |
| --- | --- |

—

partiide kaupa ärajuhtimise puhul väljalaske kestuse keskmised väärtused, mis põhinevad vooluhulgaga võrdelistel keskmistatud proovidel, või kui äravool on piisavalt segatud ja homogeenne, siis enne väljalaset võetud üksikproovil.

PVTga saavutatavaid heitetasemeid mõõdetakse punktis, kus heitvesi väljub käitisest.

PVTga saavutatavad muud keskkonnatoime tasemed

PVTga saavutatavad erienergiakuluga seotud keskkonnatoime tasemed (energiatõhusus)

PVTga saavutatavad erienergiakuluga seotud keskkonnatoime tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

Formula
  ,

kus

| energiakulu | : | on asjakohaste protsesside käigus tarbitud (primaarenergia allikatest toodetud) soojuse ja elektrienergia koguhulk, väljendatuna ühikutes MJ aastas või kWh aastas, ning |
| --- | --- | --- |
| sisend | : | on töödeldud lähteaine koguhulk, väljendatuna tonnidena aastas (t/aasta). |

energiakulu

:

on asjakohaste protsesside käigus tarbitud (primaarenergia allikatest toodetud) soojuse ja elektrienergia koguhulk, väljendatuna ühikutes MJ aastas või kWh aastas, ning

sisend

:

on töödeldud lähteaine koguhulk, väljendatuna tonnidena aastas (t/aasta).

Lähteaine kuumutamise puhul vastab energiakulu primaarenergia allikatest toodetud soojuse ja elektrienergia koguhulgale, mida kõik ahjud vastava(te)s protsessi(de)s tarbivad.

PVTga saavutatavad vee erikuluga seotud keskkonnatoime tasemed

PVTga saavutatavad vee erikuluga seotud keskkonnatoime tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

Formula
  ,

kus

| veekulu | : | on käitise tarbitud vee koguhulk, välja arvatud






  — | ringlusse võetud ja taaskasutatud vesi ning |
| --- | --- | --- | --- |

veekulu

:

on käitise tarbitud vee koguhulk, välja arvatud

—

ringlusse võetud ja taaskasutatud vesi ning

| — | jahutusvesi, mida kasutatakse otsevooluga jahutussüsteemides, ning |
| --- | --- |

—

jahutusvesi, mida kasutatakse otsevooluga jahutussüsteemides, ning

| — | kodutarbimiseks mõeldud vesi, |
| --- | --- |

—

kodutarbimiseks mõeldud vesi,

väljendatud ühikutes m3/aasta, ning

toodangu hulk

:

on käitises valmistatud toodete koguhulk, väljendatuna tonnide arvuna aastas (t/aasta).

PVTga saavutatavad materjali erikuluga seotud keskkonnatoime tasemed

PVTga saavutatavad materjali erikuluga seotud keskkonnatoime tasemed on esitatud kolme aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

Formula
  ,

kus

| materjalikulu | : | on asjaomas(t)es protsessi(de)s tarbitud materjali koguhulga kolme aasta keskmine, väljendatuna ühikutes kg/aasta, ning |
| --- | --- | --- |
| sisend | : | on töödeldud lähteaine kolme aasta keskmine koguhulk, väljendatuna ühikutes t/aasta või m2/aasta. |

materjalikulu

:

on asjaomas(t)es protsessi(de)s tarbitud materjali koguhulga kolme aasta keskmine, väljendatuna ühikutes kg/aasta, ning

sisend

:

on töödeldud lähteaine kolme aasta keskmine koguhulk, väljendatuna ühikutes t/aasta või m2/aasta.

1.1.   
  Üldised PVT-järeldused mustmetallide töötleva tööstuse kohta

1.1.1.   Üldine keskkonnatoime

| PVT 1. | Üldise keskkonnatoime parandamiseks seisneb see PVT sellise keskkonnajuhtimissüsteemi (EMS) väljatöötamises ja rakendamises, mis hõlmab kõiki järgmisi tahke:







  i. | juhtkonna, sealhulgas kõrgema juhtkonna pühendumine, juhtroll ja vastutus tõhusa keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamisel; |
| --- | --- | --- |

PVT 1.

i.

juhtkonna, sealhulgas kõrgema juhtkonna pühendumine, juhtroll ja vastutus tõhusa keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamisel;

| ii. | analüüs, mille käigus tehakse kindlaks organisatsiooni kontekst, määratletakse huvitatud isikute vajadused ja ootused ning tehakse kindlaks käitise võimalik risk keskkonnale või inimeste tervisele nagu ka sellega seotud kohaldatavad keskkonnaalased õiguslikud nõuded; |
| --- | --- |

ii.

analüüs, mille käigus tehakse kindlaks organisatsiooni kontekst, määratletakse huvitatud isikute vajadused ja ootused ning tehakse kindlaks käitise võimalik risk keskkonnale või inimeste tervisele nagu ka sellega seotud kohaldatavad keskkonnaalased õiguslikud nõuded;

| iii. | sellise keskkonnapoliitika väljatöötamine, mis hõlmab käitise keskkonnatoime pidevat vähendamist; |
| --- | --- |

iii.

sellise keskkonnapoliitika väljatöötamine, mis hõlmab käitise keskkonnatoime pidevat vähendamist;

| iv. | oluliste keskkonnaaspektidega seotud eesmärkide ja tulemuslikkuse näitajate kehtestamine, sealhulgas kohaldatavate õiguslike nõuete järgimise tagamine; |
| --- | --- |

iv.

oluliste keskkonnaaspektidega seotud eesmärkide ja tulemuslikkuse näitajate kehtestamine, sealhulgas kohaldatavate õiguslike nõuete järgimise tagamine;

| v. | keskkonnaeesmärkide saavutamiseks ja keskkonnariskide ärahoidmiseks vajalike meetmete ja korra (sealhulgas vajaduse korral parandus- ja ennetusmeetmete) kavandamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

v.

keskkonnaeesmärkide saavutamiseks ja keskkonnariskide ärahoidmiseks vajalike meetmete ja korra (sealhulgas vajaduse korral parandus- ja ennetusmeetmete) kavandamine ja rakendamine;

| vi. | keskkonnaaspektide ja -eesmärkidega seotud struktuuride, rollide ja kohustuste kindlaksmääramine ning vajalike rahaliste vahendite ja töötajate tagamine; |
| --- | --- |

vi.

keskkonnaaspektide ja -eesmärkidega seotud struktuuride, rollide ja kohustuste kindlaksmääramine ning vajalike rahaliste vahendite ja töötajate tagamine;

| vii. | oma tööga käitise keskkonnatoimet mõjutada võivate töötajate vajaliku pädevuse ja teadlikkuse tagamine (nt teavitamise ja koolitamise kaudu); |
| --- | --- |

vii.

oma tööga käitise keskkonnatoimet mõjutada võivate töötajate vajaliku pädevuse ja teadlikkuse tagamine (nt teavitamise ja koolitamise kaudu);

| viii. | sise- ja välissuhtlus; |
| --- | --- |

viii.

sise- ja välissuhtlus;

| ix. | selle soodustamine, et töötajad osaleksid hea keskkonnajuhtimistava kohaldamises; |
| --- | --- |

ix.

selle soodustamine, et töötajad osaleksid hea keskkonnajuhtimistava kohaldamises;

| x. | keskkonnajuhtimise käsiraamatu ja kirjaliku korra väljatöötamine ja haldamine olulise keskkonnamõjuga tegevuse kontrollimiseks ning asjakohaste dokumentide haldamine; |
| --- | --- |

x.

keskkonnajuhtimise käsiraamatu ja kirjaliku korra väljatöötamine ja haldamine olulise keskkonnamõjuga tegevuse kontrollimiseks ning asjakohaste dokumentide haldamine;

| xi. | tõhus tegevuse kavandamine ja protsessijuhtimine; |
| --- | --- |

xi.

tõhus tegevuse kavandamine ja protsessijuhtimine;

| xii. | asjakohaste hooldusprogrammide rakendamine; |
| --- | --- |

xii.

asjakohaste hooldusprogrammide rakendamine;

| xiii. | hädaolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise eeskirjad, mis muu hulgas hõlmavad hädaolukorra kahjuliku (keskkonna)mõju ennetamist ja/või leevendamist; |
| --- | --- |

xiii.

hädaolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise eeskirjad, mis muu hulgas hõlmavad hädaolukorra kahjuliku (keskkonna)mõju ennetamist ja/või leevendamist;

| xiv. | (uue) käitise või selle osa (ümber)projekteerimisel selle keskkonnamõju arvessevõtmine kogu olelusringi ulatuses, sealhulgas selle ehitamisel, hooldamisel, käitamisel ja tegevuse lõpetamisel; |
| --- | --- |

xiv.

(uue) käitise või selle osa (ümber)projekteerimisel selle keskkonnamõju arvessevõtmine kogu olelusringi ulatuses, sealhulgas selle ehitamisel, hooldamisel, käitamisel ja tegevuse lõpetamisel;

| xv. | jälgimis- ja mõõtmisprogrammi rakendamine; sellekohane teave on vajadusel leitav tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite jälgimise võrdlusaruandest; |
| --- | --- |

xv.

jälgimis- ja mõõtmisprogrammi rakendamine; sellekohane teave on vajadusel leitav tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite jälgimise võrdlusaruandest;

| xvi. | korrapäraste sektorisiseste võrdlusanalüüside tegemine; |
| --- | --- |

xvi.

korrapäraste sektorisiseste võrdlusanalüüside tegemine;

| xvii. | perioodiline võimalikult sõltumatu siseaudit ja perioodiline sõltumatu välisaudit, et hinnata keskkonnatoimet ja teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavakohaselt ning kas seda on nõuetekohaselt rakendatud ja järgitud; |
| --- | --- |

xvii.

perioodiline võimalikult sõltumatu siseaudit ja perioodiline sõltumatu välisaudit, et hinnata keskkonnatoimet ja teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavakohaselt ning kas seda on nõuetekohaselt rakendatud ja järgitud;

| xviii. | mittevastavuse põhjuste hindamine, parandusmeetmete rakendamine mittevastavuse tuvastamisel, parandusmeetmete tõhususe hindamine ja selle kindlakstegemine, kas sarnast mittevastavust esineb veel või võib tulevikus esineda; |
| --- | --- |

xviii.

mittevastavuse põhjuste hindamine, parandusmeetmete rakendamine mittevastavuse tuvastamisel, parandusmeetmete tõhususe hindamine ja selle kindlakstegemine, kas sarnast mittevastavust esineb veel või võib tulevikus esineda;

| xix. | keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe perioodiline hindamine kõrgemas juhtkonnas; |
| --- | --- |

xix.

keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe perioodiline hindamine kõrgemas juhtkonnas;

| xx. | keskkonnahoidlikumate meetodite väljatöötamisega kursis olemine ja nende arvessevõtmine. |
| --- | --- |

xx.

keskkonnahoidlikumate meetodite väljatöötamisega kursis olemine ja nende arvessevõtmine.

Mustmetallide töötlemise sektori puhul seisneb PVT ka keskkonnajuhtimissüsteemi järgmiste elementide kasutuselevõtus:

| xxi. | kasutatud protsessikemikaalide ning reovee ja heitgaasivoogude loend (vt PVT 2); |
| --- | --- |

xxi.

kasutatud protsessikemikaalide ning reovee ja heitgaasivoogude loend (vt PVT 2);

| xxii. | kemikaalijuhtimissüsteem (vt PVT 3); |
| --- | --- |

xxii.

kemikaalijuhtimissüsteem (vt PVT 3);

| xxiii. | lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava (vt PVT 4, meetod a); |
| --- | --- |

xxiii.

lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava (vt PVT 4, meetod a);

| xxiv. | tavapärasest erinevate käitamistingimuste juhtimise kava (vt PVT 5); |
| --- | --- |

xxiv.

tavapärasest erinevate käitamistingimuste juhtimise kava (vt PVT 5);

| xxv. | energiatõhususe kava (vt PVT 10, meetod a); |
| --- | --- |

xxv.

energiatõhususe kava (vt PVT 10, meetod a);

| xxvi. | veemajanduskava (vt PVT 19, meetod a); |
| --- | --- |

xxvi.

veemajanduskava (vt PVT 19, meetod a);

| xxvii. | müra ja vibratsiooni tekke piiramise kava (vt PVT 32); |
| --- | --- |

xxvii.

müra ja vibratsiooni tekke piiramise kava (vt PVT 32);

| xxviii. | jääkide majandamise kava (vt PVT 34, meetod a). |
| --- | --- |

xxviii.

jääkide majandamise kava (vt PVT 34, meetod a).

Märkus

Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on loodud Euroopa Liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), mis on näide käesoleva PVT kohasest keskkonnajuhtimissüsteemist.

Kohaldatavus

Keskkonnajuhtimissüsteemi üksikasjalikkuse ja formaliseerituse määr sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest.

| PVT 2. | Selleks et hõlbustada õhku ja vette paisatava heite vähendamist, seisneb see PVT sellise kasutatavate protsessikemikaalide ning reovee- ja heitgaasivoogude inventuuri pidevalt ajakohastatava süsteemi loomises, selle haldamises ja korrapärases läbivaatamises (sh siis, kui ilmnevad olulised muutused), mis on osa keskkonnajuhtimissüsteemist (vt PVT 1) ja hõlmab kogu järgmist teavet:







  i) | teave tootmisprotsesside kohta, sealhulgas






  a) | protsesside lihtsustatud vooskeemid, milles on näidatud heite päritolu; |
| --- | --- | --- | --- |

PVT 2.

i)

teave tootmisprotsesside kohta, sealhulgas

a)

protsesside lihtsustatud vooskeemid, milles on näidatud heite päritolu;

| b) | protsessi integreeritud meetodite ning reovee või heitgaaside nende tekkekohas puhastamise kirjeldused, sealhulgas selliste meetodite ja puhastamise tulemuslikkus; |
| --- | --- |

b)

protsessi integreeritud meetodite ning reovee või heitgaaside nende tekkekohas puhastamise kirjeldused, sealhulgas selliste meetodite ja puhastamise tulemuslikkus;

| ii) | teave reoveevoogude omaduste kohta, näiteks:






  a) | voolukiiruse, pH, temperatuuri ja elektrijuhtivuse keskmised väärtused ning nende muutlikkus; |
| --- | --- | --- |

ii)

teave reoveevoogude omaduste kohta, näiteks:

a)

voolukiiruse, pH, temperatuuri ja elektrijuhtivuse keskmised väärtused ning nende muutlikkus;

| b) | asjaomaste ainete keskmised kontsentratsioonid ja vooluhulga väärtused (nt hõljuvainete üldsisaldus, orgaanilise süsiniku kogusisaldus või keemiline hapnikutarve, nafta süsivesinike indeks, fosfor, metallid, fluoriid) ja nende muutlikkus; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste ainete keskmised kontsentratsioonid ja vooluhulga väärtused (nt hõljuvainete üldsisaldus, orgaanilise süsiniku kogusisaldus või keemiline hapnikutarve, nafta süsivesinike indeks, fosfor, metallid, fluoriid) ja nende muutlikkus;

| iii) | teave kasutatud protsessikemikaalide koguse ja omaduste kohta:






  a) | protsessikemikaalide identifitseerimisandmed ja omadused, sealhulgas omadused, millel on kahjulik mõju keskkonnale ja/või inimeste tervisele; |
| --- | --- | --- |

iii)

teave kasutatud protsessikemikaalide koguse ja omaduste kohta:

a)

protsessikemikaalide identifitseerimisandmed ja omadused, sealhulgas omadused, millel on kahjulik mõju keskkonnale ja/või inimeste tervisele;

| b) | kasutatud protsessikemikaalide kogused ja nende kasutamise koht; |
| --- | --- |

b)

kasutatud protsessikemikaalide kogused ja nende kasutamise koht;

| iv) | teave heitgaasivoogude omaduste kohta, näiteks:






  a) | voolukiiruse ja temperatuuri keskmised väärtused ja nende muutlikkus; |
| --- | --- | --- |

iv)

teave heitgaasivoogude omaduste kohta, näiteks:

a)

voolukiiruse ja temperatuuri keskmised väärtused ja nende muutlikkus;

| b) | asjaomaste ainete (nt tolm, NOX, SO2, CO, metallid, happed) keskmised kontsentratsioonid ja vooluhulga väärtused ning nende muutlikkus; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste ainete (nt tolm, NOX, SO2, CO, metallid, happed) keskmised kontsentratsioonid ja vooluhulga väärtused ning nende muutlikkus;

| c) | muude selliste ainete sisaldus, mis võivad mõjutada heitgaasi puhastamise süsteemi (näiteks hapnik, lämmastik, veeaur) või käitise ohutust (nt vesinik). |
| --- | --- |

c)

muude selliste ainete sisaldus, mis võivad mõjutada heitgaasi puhastamise süsteemi (näiteks hapnik, lämmastik, veeaur) või käitise ohutust (nt vesinik).

Kohaldatavus

Andmestiku üksikasjalikkuse määr sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest.

| PVT 3. | See PVT seisneb üldise keskkonnatoime vähendamiseks sellise kemikaalijuhtimissüsteemi väljatöötamises ja rakendamises, mis on osa keskkonnajuhtimissüsteemist (vt PVT 1) ja hõlmab kõiki järgmisi aspekte:







  i. | protsessikemikaalide tarbimise ja riskide vähendamise poliitika, sealhulgas hankepoliitika vähem kahjulike protsessikemikaalide ja nende tarnijate valimiseks eesmärgiga minimeerida ohtlike ainete kasutamist ja nendega seotud riske ning vältida protsessikemikaalide hankimist ülemäärastes kogustes. Protsessikemikaalide valimisel võib kaaluda järgmist:






  a) | nende kõrvaldatavus, ökotoksilisus ja keskkonda sattumise võimalus, et vähendada nende heidet keskkonda; |
| --- | --- | --- | --- |

PVT 3.

i.

protsessikemikaalide tarbimise ja riskide vähendamise poliitika, sealhulgas hankepoliitika vähem kahjulike protsessikemikaalide ja nende tarnijate valimiseks eesmärgiga minimeerida ohtlike ainete kasutamist ja nendega seotud riske ning vältida protsessikemikaalide hankimist ülemäärastes kogustes. Protsessikemikaalide valimisel võib kaaluda järgmist:

a)

nende kõrvaldatavus, ökotoksilisus ja keskkonda sattumise võimalus, et vähendada nende heidet keskkonda;

| b) | protsessikemikaalidega seotud riskide kirjeldus, mis põhineb kemikaalide ohulausel, rajatist läbivatel liikumisteedel, võimalikul eraldumisel ja kokkupuute tasemel; |
| --- | --- |

b)

protsessikemikaalidega seotud riskide kirjeldus, mis põhineb kemikaalide ohulausel, rajatist läbivatel liikumisteedel, võimalikul eraldumisel ja kokkupuute tasemel;

| c) | korrapärane (nt iga-aastane) asendamise võimalikkuse analüüs, et teha kindlaks võimalikud uued saadaolevad ja ohutumad alternatiivid ohtlike ainete kasutamisele (nt selliste muude protsessikemikaalide kasutamine, millel puudub või on väiksem keskkonnamõju, vt PVT 9); |
| --- | --- |

c)

korrapärane (nt iga-aastane) asendamise võimalikkuse analüüs, et teha kindlaks võimalikud uued saadaolevad ja ohutumad alternatiivid ohtlike ainete kasutamisele (nt selliste muude protsessikemikaalide kasutamine, millel puudub või on väiksem keskkonnamõju, vt PVT 9);

| d) | ohtlike kemikaalidega seotud regulatiivsete muudatuste ennetav seire ja kehtivate õigusnõuete täitmise tagamine. |
| --- | --- |

d)

ohtlike kemikaalidega seotud regulatiivsete muudatuste ennetav seire ja kehtivate õigusnõuete täitmise tagamine.

Protsessikemikaalide valimisel võib kasutada toetava vahendina protsessikemikaalide loetelu (vt PVT 2);

| ii. | eesmärgid ja tegevuskavad ohtlike ainete kasutamise ja nendega seotud riskide vältimiseks või vähendamiseks; |
| --- | --- |

ii.

eesmärgid ja tegevuskavad ohtlike ainete kasutamise ja nendega seotud riskide vältimiseks või vähendamiseks;

| iii. | protsessikemikaalide hankimise, käitlemise, ladustamise ja kasutamise menetluste väljatöötamine ja rakendamine, et vältida või vähendada keskkonda heidet (nt vt PVT 4). |
| --- | --- |

iii.

protsessikemikaalide hankimise, käitlemise, ladustamise ja kasutamise menetluste väljatöötamine ja rakendamine, et vältida või vähendada keskkonda heidet (nt vt PVT 4).

Kohaldatavus

Kemikaalijuhtimissüsteemi üksikasjalikkus sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest.

| PVT 4. | Selleks et hoida ära või vähendada heidet pinnasesse või põhjavette, seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava koostamine ja rakendamine | Lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ja hõlmab muu hulgas järgmist:






  — | tegevuskohas väikesi ja suuri mahavoolujuhtumeid käsitlev kava; |

PVT 4.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava koostamine ja rakendamine

Lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ja hõlmab muu hulgas järgmist:

—

tegevuskohas väikesi ja suuri mahavoolujuhtumeid käsitlev kava;

| — | asjaomaste isikute ülesannete ja kohustuste määratlemine; |
| --- | --- |

—

asjaomaste isikute ülesannete ja kohustuste määratlemine;

| — | selle tagamine, et töötajad on keskkonnateadlikud ning mahavoolujuhtumite ennetamiseks ja nendele reageerimiseks väljaõppe saanud; |
| --- | --- |

—

selle tagamine, et töötajad on keskkonnateadlikud ning mahavoolujuhtumite ennetamiseks ja nendele reageerimiseks väljaõppe saanud;

| — | ohtlike materjalide mahavoolu ja/või lekete riskiga alade kindlakstegemine ja nende järjestamine riski alusel; |
| --- | --- |

—

ohtlike materjalide mahavoolu ja/või lekete riskiga alade kindlakstegemine ja nende järjestamine riski alusel;

| — | sobivate mahavoolu piiramise ja koristusseadmete tuvastamine ja korrapäraselt selle tagamine, et need oleksid kättesaadavad ja heas töökorras ning paikneksid kohas, kus võib esineda mahavoolujuhtumeid; |
| --- | --- |

—

sobivate mahavoolu piiramise ja koristusseadmete tuvastamine ja korrapäraselt selle tagamine, et need oleksid kättesaadavad ja heas töökorras ning paikneksid kohas, kus võib esineda mahavoolujuhtumeid;

| — | jäätmekäitlusjuhised mahavoolujuhtumitega seotud jäätmete käitlemiseks; |
| --- | --- |

—

jäätmekäitlusjuhised mahavoolujuhtumitega seotud jäätmete käitlemiseks;

| — | korrapärane (vähemalt kord aastas toimuv) ladustamis- ja käitlemisalade kontroll, lekketuvastusseadmete testimine ja kaliibrimine ning ventiilide, tihendusdetailide, äärikute jms lekete kiire kõrvaldamine. |
| --- | --- |

—

korrapärane (vähemalt kord aastas toimuv) ladustamis- ja käitlemisalade kontroll, lekketuvastusseadmete testimine ja kaliibrimine ning ventiilide, tihendusdetailide, äärikute jms lekete kiire kõrvaldamine.

Kava üksikasjalikkus sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest, samuti kasutatavate vedelike liigist ja kogusest.

b.

Õlikindlate aluste või hoiuruumide kasutamine

Hüdropumbad ja õli või määrdeõliga määritud seadmed asuvad õlikindlatel alustel või hoiuruumides.

Üldkohaldatav.

c.

Happe mahavoolu ja lekete vältimine ja kõrvaldamine

Nii värske kui ka kasutatud happe säilitusmahutid on varustatud tihendatud topeltkestaga, mis on kaitstud happekindla kattega, mida kontrollitakse korrapäraselt võimalike kahjustuste ja pragude suhtes. Hapete laadimis- ja mahalaadimisalad on kavandatud nii, et võimalikud mahavoolamised ja lekked on piiratud ja need suunatakse kohapealsele käitlemisele (vt PVT 31) või väliskäitlemisele.

Üldkohaldatav.

| PVT 5. | Tavapärasest erinevate käitamistingimuste esinemise sageduse vähendamiseks ja tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral tekkivate heitkoguste vähendamiseks seisneb see PVT keskkonnajuhtimissüsteemi osana riskipõhise tavapärasest erinevate käitamistingimuste juhtimise kava koostamises ja rakendamises (vt PVT 1), mis sisaldab kõiki järgmisi elemente:







  i. | võimalike tavapärasest erinevate käitamistingimuste (nt keskkonna kaitsmiseks oluliste seadmete („kriitilised seadmed“) rike) kindlakstegemine, nende algpõhjuste ja võimalike tagajärgede väljaselgitamine ning kindlakstehtud tavapärasest erinevate käitamistingimuste loetelu korrapärane ülevaatamine ja ajakohastamine, mis järgneb allpool esitatud korrapärasele hindamisele; |
| --- | --- | --- |

PVT 5.

i.

võimalike tavapärasest erinevate käitamistingimuste (nt keskkonna kaitsmiseks oluliste seadmete („kriitilised seadmed“) rike) kindlakstegemine, nende algpõhjuste ja võimalike tagajärgede väljaselgitamine ning kindlakstehtud tavapärasest erinevate käitamistingimuste loetelu korrapärane ülevaatamine ja ajakohastamine, mis järgneb allpool esitatud korrapärasele hindamisele;

| ii. | kriitilise tähtsusega seadmete sobiv disain (nt kangasfiltrite bioturvarühmitamine); |
| --- | --- |

ii.

kriitilise tähtsusega seadmete sobiv disain (nt kangasfiltrite bioturvarühmitamine);

| iii. | kriitiliste seadmete inspekteerimise ja ennetava hoolduse kava koostamine ja rakendamine (vt PVT 1, punkt xii); |
| --- | --- |

iii.

kriitiliste seadmete inspekteerimise ja ennetava hoolduse kava koostamine ja rakendamine (vt PVT 1, punkt xii);

| iv. | tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral tekkiva heite ja sellega seotud asjaolude seire (st hindamine või võimaluse korral mõõtmine) ja registreerimine; |
| --- | --- |

iv.

tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral tekkiva heite ja sellega seotud asjaolude seire (st hindamine või võimaluse korral mõõtmine) ja registreerimine;

| v. | tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral tekkiva heite korrapärane hindamine (nt selliste juhtumite sagedus, kestus, eralduvate saasteainete kogus) ning vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine. |
| --- | --- |

v.

tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral tekkiva heite korrapärane hindamine (nt selliste juhtumite sagedus, kestus, eralduvate saasteainete kogus) ning vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine.

1.1.2.   Seire

| PVT 6. | See PVT seisneb vähemalt kord aastas







  — | aastase vee-, energia- ja materjalikulu, |
| --- | --- | --- |

PVT 6.

—

aastase vee-, energia- ja materjalikulu,

| — | aastas tekitatud reovee hulga, |
| --- | --- |

—

aastas tekitatud reovee hulga,

| — | iga tekitatud jäägiliigi ja iga kõrvaldamisele saadetud jäätmeliigi aastase koguse jälgimises. |
| --- | --- |

—

iga tekitatud jäägiliigi ja iga kõrvaldamisele saadetud jäätmeliigi aastase koguse jälgimises.

Kirjeldus

Seiret saab teha otseste mõõtmiste, arvutuste või registreerimise, nt sobivate mõõturite või arvete abil. Seiret kohaldatakse kõige asjakohasemal tasandil (nt protsessi või käitise tasandil) ning arvesse võetakse mistahes märkimisväärseid muutusi käitises.

| PVT 7. | See PVT seisneb suunatud õhkuheite seires vähemalt allpool esitatud sagedusega ja kooskõlas EN-standarditega. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, millega tagatakse samaväärse teadusliku tasemega andmete saamine.












  Aine/näitaja | Eritöötlustoiming(ud) | Sektor | Standard(id) | Minimaalne seiresagedus  (4) | Seire seos PVTdega |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CO | Lähteaine kuumutamine  (5) | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, kuumsukelduspindamine | EN 15058  (6) | Üks kord aastas | PVT 22 |
| Tsinkimiskatla kuumutamine  (5) | Traadi kuumsukelduspindamine, tsükliline tsinkimine | Üks kord aastas |
| Vesinikkloriidhappe regenereerimine pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil
  Happesegu regenereerimine pihustussärdamise teel | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine | Üks kord aastas | PVT 29 |
| Tolm | Lähteaine kuumutamine | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, kuumsukelduspindamine | EN 13284-1  (6)
   (7) | Pidev korstna puhul, mille tolmu vooluhulk on
  > 2 kg/h
  Üks kord kuue kuu jooksul iga korstna puhul, mille tolmu vooluhulk on 0,1–2 kg/h
  Üks kord aastas korstna puhul, mille tolmu vooluhulk on
  < 0,1 kg/h | PVT 20 |
| Kuumsukeldamine pärast räbustamist | Kuumsukelduspindamine, tsükliline tsinkimine | Üks kord aastas  (8) | PVT 26 |
| Vesinikkloriidhappe regenereerimine pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil
  Happesegu regenereerimine pihustussärdamise või aurustamise teel | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine | Üks kord aastas | PVT 29 |
| Mehaaniline töötlemine (sh pikilõikamine, tagiärastus, lihvimine, billeteerimine, valtsimine, viimistlemine, õgvendamine), pinna gaasipõletiga puhastamine (v.a käsitsi) ja keevitamine | Kuumvaltsimine | Üks kord aastas | PVT 42 |
| Lahtikerimine, mehaaniline eeltagiärastus, õgvendamine ja keevitamine | Külmvaltsimine | Üks kord aastas | PVT 46 |
| Tinavannid | Traaditõmbamine | Üks kord aastas | PVT 51 |
| Kuivtõmbamine | Üks kord aastas | PVT 52 |
| HCl | Söövitamine vesinikkloriidhappega | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine | EN 1911  (6) | Üks kord aastas | PVT 24 |
| Söövitamine ja tsingijääkide eemaldamine vesinikkloriidhappega | Tsükliline tsinkimine | Üks kord aastas | PVT 62 |
| Vesinikkloriidhappe regenereerimine pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine | Üks kord aastas | PVT 29 |
| Söövitamine ja tsingijääkide eemaldamine vesinikkloriidhappega katmata söövitusvannides | Tsükliline tsinkimine | EN-standard puudub | Üks kord aastas  (9) | PVT 62 |
| Vesinikfluoriid | Söövitamine vesinikfluoriidhapet sisaldavate happesegudega | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine | EN-standard väljatöötamisel  (6) | Üks kord aastas | PVT 24 |
| Happesegu taaskasutamine pihustussärdamise või aurustamise teel | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine | Üks kord aastas | PVT 29 |
| Metallid | Ni | Mehaaniline töötlemine (sh pikilõikamine, tagiärastus, lihvimine, billeteerimine, valtsimine, viimistlemine, õgvendamine), pinna gaasipõletiga puhastamine (v.a käsitsi) ja keevitamine | Kuumvaltsimine | EVS-EN 14385 | Üks kord aastas  (10) | PVT 42 |
| Lahtikerimine, mehaaniline eeltagiärastus, õgvendamine ja keevitamine | Külmvaltsimine | Üks kord aastas  (10) | PVT 46 |
| Pb | Mehaaniline töötlemine (sh pikilõikamine, tagiärastus, lihvimine, billeteerimine, valtsimine, viimistlemine, õgvendamine), pinna gaasipõletiga puhastamine (v.a käsitsi) ja keevitamine | Kuumvaltsimine | Üks kord aastas  (10) | PVT 42 |
| Lahtikerimine, mehaaniline eeltagiärastus, õgvendamine ja keevitamine | Külmvaltsimine | Üks kord aastas  (10) | PVT 46 |
| Tinavannid | Traaditõmbamine | Üks kord aastas | PVT 51 |
| Zn | Kuumsukeldamine pärast räbustamist | Kuumsukelduspindamine, tsükliline tsinkimine | Üks kord aastas  (8) | PVT 26 |
| NH3 | Kui kasutatakse selektiivset mittekatalüütilist taandamist ja/või selektiivset katalüütilist taandamist | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, kuumsukelduspindamine | EN ISO 21877  (6) | Üks kord aastas | PVT 22,
  PVT 25,
  PVT 29 |
| NOX | Lähteaine kuumutamine  (5) | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, kuumsukelduspindamine | EN 14792  (6) | Pidev korstna puhul, mille NOX vooluhulk on
  > 15 kg/h
  Üks kord kuue kuu jooksul iga korstna puhul, mille NOX vooluhulk on 1–15 kg/h
  Üks kord aastas korstna puhul, mille NOX vooluhulk on
  < 1 kg/h | PVT 22 |
| Tsinkimiskatla kuumutamine  (5) | Traadi kuumsukelduspindamine, tsükliline tsinkimine | Üks kord aastas |
| Söövitamine ainult lämmastikhappega või kombinatsioonis muude hapetega | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine | Üks kord aastas | PVT 25 |
| Vesinikkloriidhappe regenereerimine pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil
  Happesegu regenereerimine pihustussärdamise või aurustamise teel | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, kuumsukelduspindamine | Üks kord aastas | PVT 29 |
| SO2 | Lähteaine kuumutamine  (11) | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, lehtede kuumsukelduspindamine | EN 14791  (6) | Pidev korstna puhul, mille SO2 vooluhulk on > 10 kg/h
  Üks kord kuue kuu jooksul iga korstna puhul, mille SO2 vooluhulk on
  1–10 kg/h
  Üks kord aastas korstna puhul, mille SO2 vooluhulk on < 1 kg/h | PVT 21 |
| Vesinikkloriidhappe regenereerimine pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine | Üks kord aastas  (8) | PVT 29 |
| SOX | Söövitamine väävelhappega | Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine | Üks kord aastas | PVT 24 |
| Tsükliline tsinkimine |
| Lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus | Rasvaärastus | Külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine | EN 12619  (6) | Üks kord aastas  (8) | PVT 23 |
| Valtsimine, märg pindtugevdamine ja viimistlemine | Külmvaltsimine | Üks kord aastas  (8) | PVT 48 |
| Tinavannid | Traaditõmbamine | Üks kord aastas  (8) | — |
| Õlikarastusvannid | Traaditõmbamine | Üks kord aastas  (8) | PVT 53 |

PVT 7.

Aine/näitaja

Eritöötlustoiming(ud)

Sektor

Standard(id)

Minimaalne seiresagedus  (4)

Seire seos PVTdega

CO

Lähteaine kuumutamine  (5)

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, kuumsukelduspindamine

EN 15058  (6)

Üks kord aastas

PVT 22

Tsinkimiskatla kuumutamine  (5)

Traadi kuumsukelduspindamine, tsükliline tsinkimine

Üks kord aastas

Vesinikkloriidhappe regenereerimine pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil

Happesegu regenereerimine pihustussärdamise teel

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine

Üks kord aastas

PVT 29

Tolm

Lähteaine kuumutamine

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, kuumsukelduspindamine

EN 13284-1  (6)
   (7)

Pidev korstna puhul, mille tolmu vooluhulk on

> 2 kg/h

Üks kord kuue kuu jooksul iga korstna puhul, mille tolmu vooluhulk on 0,1–2 kg/h

Üks kord aastas korstna puhul, mille tolmu vooluhulk on

< 0,1 kg/h

PVT 20

Kuumsukeldamine pärast räbustamist

Kuumsukelduspindamine, tsükliline tsinkimine

Üks kord aastas  (8)

PVT 26

Vesinikkloriidhappe regenereerimine pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil

Happesegu regenereerimine pihustussärdamise või aurustamise teel

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine

Üks kord aastas

PVT 29

Mehaaniline töötlemine (sh pikilõikamine, tagiärastus, lihvimine, billeteerimine, valtsimine, viimistlemine, õgvendamine), pinna gaasipõletiga puhastamine (v.a käsitsi) ja keevitamine

Kuumvaltsimine

Üks kord aastas

PVT 42

Lahtikerimine, mehaaniline eeltagiärastus, õgvendamine ja keevitamine

Külmvaltsimine

Üks kord aastas

PVT 46

Tinavannid

Traaditõmbamine

Üks kord aastas

PVT 51

Kuivtõmbamine

Üks kord aastas

PVT 52

HCl

Söövitamine vesinikkloriidhappega

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine

EN 1911  (6)

Üks kord aastas

PVT 24

Söövitamine ja tsingijääkide eemaldamine vesinikkloriidhappega

Tsükliline tsinkimine

Üks kord aastas

PVT 62

Vesinikkloriidhappe regenereerimine pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine

Üks kord aastas

PVT 29

Söövitamine ja tsingijääkide eemaldamine vesinikkloriidhappega katmata söövitusvannides

Tsükliline tsinkimine

EN-standard puudub

Üks kord aastas  (9)

PVT 62

Vesinikfluoriid

Söövitamine vesinikfluoriidhapet sisaldavate happesegudega

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine

EN-standard väljatöötamisel  (6)

Üks kord aastas

PVT 24

Happesegu taaskasutamine pihustussärdamise või aurustamise teel

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine

Üks kord aastas

PVT 29

Metallid

Ni

Mehaaniline töötlemine (sh pikilõikamine, tagiärastus, lihvimine, billeteerimine, valtsimine, viimistlemine, õgvendamine), pinna gaasipõletiga puhastamine (v.a käsitsi) ja keevitamine

Kuumvaltsimine

EVS-EN 14385

Üks kord aastas  (10)

PVT 42

Lahtikerimine, mehaaniline eeltagiärastus, õgvendamine ja keevitamine

Külmvaltsimine

Üks kord aastas  (10)

PVT 46

Pb

Mehaaniline töötlemine (sh pikilõikamine, tagiärastus, lihvimine, billeteerimine, valtsimine, viimistlemine, õgvendamine), pinna gaasipõletiga puhastamine (v.a käsitsi) ja keevitamine

Kuumvaltsimine

Üks kord aastas  (10)

PVT 42

Lahtikerimine, mehaaniline eeltagiärastus, õgvendamine ja keevitamine

Külmvaltsimine

Üks kord aastas  (10)

PVT 46

Tinavannid

Traaditõmbamine

Üks kord aastas

PVT 51

Zn

Kuumsukeldamine pärast räbustamist

Kuumsukelduspindamine, tsükliline tsinkimine

Üks kord aastas  (8)

PVT 26

NH3

Kui kasutatakse selektiivset mittekatalüütilist taandamist ja/või selektiivset katalüütilist taandamist

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, kuumsukelduspindamine

EN ISO 21877  (6)

Üks kord aastas

PVT 22,

PVT 25,

PVT 29

NOX

Lähteaine kuumutamine  (5)

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, kuumsukelduspindamine

EN 14792  (6)

Pidev korstna puhul, mille NOX vooluhulk on

> 15 kg/h

Üks kord kuue kuu jooksul iga korstna puhul, mille NOX vooluhulk on 1–15 kg/h

Üks kord aastas korstna puhul, mille NOX vooluhulk on

< 1 kg/h

PVT 22

Tsinkimiskatla kuumutamine  (5)

Traadi kuumsukelduspindamine, tsükliline tsinkimine

Üks kord aastas

Söövitamine ainult lämmastikhappega või kombinatsioonis muude hapetega

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine

Üks kord aastas

PVT 25

Vesinikkloriidhappe regenereerimine pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil

Happesegu regenereerimine pihustussärdamise või aurustamise teel

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, kuumsukelduspindamine

Üks kord aastas

PVT 29

SO2

Lähteaine kuumutamine  (11)

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, traattõmbamine, lehtede kuumsukelduspindamine

EN 14791  (6)

Pidev korstna puhul, mille SO2 vooluhulk on > 10 kg/h

Üks kord kuue kuu jooksul iga korstna puhul, mille SO2 vooluhulk on

1–10 kg/h

Üks kord aastas korstna puhul, mille SO2 vooluhulk on < 1 kg/h

PVT 21

Vesinikkloriidhappe regenereerimine pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine

Üks kord aastas  (8)

PVT 29

SOX

Söövitamine väävelhappega

Kuumvaltsimine, külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine, traattõmbamine

Üks kord aastas

PVT 24

Tsükliline tsinkimine

Lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus

Rasvaärastus

Külmvaltsimine, kuumsukelduspindamine

EN 12619  (6)

Üks kord aastas  (8)

PVT 23

Valtsimine, märg pindtugevdamine ja viimistlemine

Külmvaltsimine

Üks kord aastas  (8)

PVT 48

Tinavannid

Traaditõmbamine

Üks kord aastas  (8)

—

Õlikarastusvannid

Traaditõmbamine

Üks kord aastas  (8)

PVT 53

| PVT 8. | See PVT seisneb vetteheite seires vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, millega tagatakse samaväärse teadusliku tasemega andmete saamine.











  Aine/näitaja | Eritöötlustoiming(ud) | Standard(id) | Minimaalne seiresagedus (12) | Seire seos PVTdega |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hõljuvaine üldsisaldus  (13) | Kõik protsessid | EN 872 | Üks kord nädalas  (14) | PVT 31 |
| Orgaanilise süsiniku kogusisaldus  (13)
   (15) | Kõik protsessid | EN 1484 | Üks kord kuus |
| Keemiline hapnikutarve (KHT)  (13)
   (15) | Kõik protsessid | EN-standard puudub |
| Nafta süsivesinike indeks (HOI)  (16) | Kõik protsessid | EN ISO 9377-2 | Üks kord kuus |
| Metallid/metalloidid  (16) | Boor | Protsess, kus kasutatakse booraksit | On olemas mitu EN-standardit
  (nt
  EN ISO 11885,
  EN ISO 17294-2) | Üks kord kuus |
| Kaadmium | Kõik protsessid  (17) | On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 11885, EN ISO 15586, EN ISO 17294-2) | Üks kord kuus |
| Kroom | Kõik protsessid  (17) |
| Raud | Kõik protsessid |
| Nikkel | Kõik protsessid  (17) |
| Plii | Kõik protsessid  (17) |
| Tina | Kuumsukelduspindamine, milles kasutatakse tina |
| Tsink | Kõik protsessid  (17) |
| Elavhõbe | Kõik protsessid  (17) | On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 12846, EN ISO 17852) |
| Kuuevalentne kroom | Kõrglegeerterase söövitamine või passiveerimine kuuevalentsete kroomiühenditega | On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) |
| Üldfosfor (Püld)  (13) | Fosfaatimine | On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 6878, EN ISO 11885, EN ISO 15681-1 ja -2) | Üks kord kuus |
| Fluoriid (F–)  (16) | Söövitamine vesinikfluoriidhapet sisaldavate happesegudega | EN ISO 10304-1 | Üks kord kuus |

PVT 8.

Aine/näitaja

Eritöötlustoiming(ud)

Standard(id)

Minimaalne seiresagedus (12)

Seire seos PVTdega

Hõljuvaine üldsisaldus  (13)

Kõik protsessid

EN 872

Üks kord nädalas  (14)

PVT 31

Orgaanilise süsiniku kogusisaldus  (13)
   (15)

Kõik protsessid

EN 1484

Üks kord kuus

Keemiline hapnikutarve (KHT)  (13)
   (15)

Kõik protsessid

EN-standard puudub

Nafta süsivesinike indeks (HOI)  (16)

Kõik protsessid

EN ISO 9377-2

Üks kord kuus

Metallid/metalloidid  (16)

Boor

Protsess, kus kasutatakse booraksit

On olemas mitu EN-standardit

(nt

EN ISO 11885,

EN ISO 17294-2)

Üks kord kuus

Kaadmium

Kõik protsessid  (17)

On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 11885, EN ISO 15586, EN ISO 17294-2)

Üks kord kuus

Kroom

Kõik protsessid  (17)

Raud

Kõik protsessid

Nikkel

Kõik protsessid  (17)

Plii

Kõik protsessid  (17)

Tina

Kuumsukelduspindamine, milles kasutatakse tina

Tsink

Kõik protsessid  (17)

Elavhõbe

Kõik protsessid  (17)

On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 12846, EN ISO 17852)

Kuuevalentne kroom

Kõrglegeerterase söövitamine või passiveerimine kuuevalentsete kroomiühenditega

On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Üldfosfor (Püld)  (13)

Fosfaatimine

On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 6878, EN ISO 11885, EN ISO 15681-1 ja -2)

Üks kord kuus

Fluoriid (F–)  (16)

Söövitamine vesinikfluoriidhapet sisaldavate happesegudega

EN ISO 10304-1

Üks kord kuus

1.1.3.   Ohtlikud ained

| PVT 9. | Selleks et vältida kuuevalentsete kroomiühendite kasutamist passiveerimisel, seisneb see PVT metalle sisaldavate muude lahuste (mis sisaldavad nt mangaani, tsinki, titaanfluoriidi, fosfaate ja/või molübdaate) või orgaaniliste polümeeride lahuste (mis sisaldavad nt polüuretaane või polüestreid) kasutamises. |
| --- | --- |

PVT 9.

Kohaldatavus

Kohaldatavus võib olla piiratud toote spetsifikatsioonide tõttu (nt pinna kvaliteet, värvitavus, keevitatavus, vormitavus, korrosioonikindlus).

1.1.4.   Energiatõhusus

| PVT 10. | Selleks et suurendada käitise üldist energiatõhusust, seisneb see PVT mõlema järgmise meetodi kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Energiatõhususkava ja energiaauditid | Energiatõhususkava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab asjaomase tegevuse/protsessidega (vt PVT 6) seotud erienergiakulu määratlemist ja seiret, tulemuslikkuse põhinäitajate kindlaksmääramist igal aastal (nt energiatarbimine megadžaulides toodangu ühe tonni kohta) ning perioodiliste tõhustamiseesmärkide ja nendega seotud meetmete kavandamist.
  Energiaauditid tehakse vähemalt kord aastas, et tagada energiajuhtimiskava eesmärkide täitmine.
  Energiatõhususkava ja energiaauditid võivad olla integreeritud suurema käitise (nt raua- ja terasetootmisettevõtte) üldisesse energiatõhususe kavasse. | Energiatõhususkava, energiaauditite ja energiabilansi andmete üksikasjalikkus sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning kasutatavate energiaallikate liigist. |
| b. | Energiabilansi andmed | Igal aastal sellise energiabilansiaruande koostamine, mis sisaldab teavet energiatarbimise ja energiatootmise (sealhulgas energia ekspordi) kohta energiaallikate kaupa (nt elekter, maagaas, raua- ja terasetööstuse protsessigaasid, taastuvenergia, imporditud soojus- ja/või jahutusenergia). See hõlmab järgmist:






  — | protsesse iseloomustava energiabilansi piiride määratlemine; |

PVT 10.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Energiatõhususkava ja energiaauditid

Energiatõhususkava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab asjaomase tegevuse/protsessidega (vt PVT 6) seotud erienergiakulu määratlemist ja seiret, tulemuslikkuse põhinäitajate kindlaksmääramist igal aastal (nt energiatarbimine megadžaulides toodangu ühe tonni kohta) ning perioodiliste tõhustamiseesmärkide ja nendega seotud meetmete kavandamist.

Energiaauditid tehakse vähemalt kord aastas, et tagada energiajuhtimiskava eesmärkide täitmine.

Energiatõhususkava ja energiaauditid võivad olla integreeritud suurema käitise (nt raua- ja terasetootmisettevõtte) üldisesse energiatõhususe kavasse.

Energiatõhususkava, energiaauditite ja energiabilansi andmete üksikasjalikkus sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning kasutatavate energiaallikate liigist.

b.

Energiabilansi andmed

Igal aastal sellise energiabilansiaruande koostamine, mis sisaldab teavet energiatarbimise ja energiatootmise (sealhulgas energia ekspordi) kohta energiaallikate kaupa (nt elekter, maagaas, raua- ja terasetööstuse protsessigaasid, taastuvenergia, imporditud soojus- ja/või jahutusenergia). See hõlmab järgmist:

—

protsesse iseloomustava energiabilansi piiride määratlemine;

| — | teave energiatarbimise kohta seoses tarnitud energiaga; |
| --- | --- |

—

teave energiatarbimise kohta seoses tarnitud energiaga;

| — | teave käitisest eksporditud energia kohta; |
| --- | --- |

—

teave käitisest eksporditud energia kohta;

| — | energiavooge käsitlev teave (nt Sankey diagrammid või energiabilansid), millest nähtub, kuidas energiat protsessides kasutatakse. |
| --- | --- |

—

energiavooge käsitlev teave (nt Sankey diagrammid või energiabilansid), millest nähtub, kuidas energiat protsessides kasutatakse.

| PVT 11. | Selleks et suurendada kuumutamise energiatõhusust (sealhulgas lähteaine kuumutamine ja kuivatamine, samuti vannide ja tsinkimiskatelde soojendamine), seisneb see PVT allpool esitatud meetodite sobiva kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Projekteerimine ja käitamine |
| a. | Ahju optimaalne konstruktsioon lähteaine kuumutamiseks | See hõlmab järgmisi meetodeid:






  — | ahju põhiomaduste optimeerimine (nt põletite arv ja liik, õhutihedus ja ahju isolatsioon sobivate tulekindlate materjalidega); |

PVT 11.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Projekteerimine ja käitamine

a.

Ahju optimaalne konstruktsioon lähteaine kuumutamiseks

See hõlmab järgmisi meetodeid:

—

ahju põhiomaduste optimeerimine (nt põletite arv ja liik, õhutihedus ja ahju isolatsioon sobivate tulekindlate materjalidega);

| — | ahju ukseavadest tekkiva soojuskao minimeerimine, nt pideva töörežiimiga korduvkuumutusahjudes ühe asemel mitme tõstetava segmendi kasutamine; |
| --- | --- |

—

ahju ukseavadest tekkiva soojuskao minimeerimine, nt pideva töörežiimiga korduvkuumutusahjudes ühe asemel mitme tõstetava segmendi kasutamine;

| — | lähteainet kandvate konstruktsioonide arvu minimeerimine ahju sees (nt talad, põiklatid) ja sobiva isolatsiooni kasutamine, et vähendada tugikonstruktsioonide vesijahutusest tekkivaid soojuskadusid pideva töörežiimiga korduvkuumutusahjudes. |
| --- | --- |

—

lähteainet kandvate konstruktsioonide arvu minimeerimine ahju sees (nt talad, põiklatid) ja sobiva isolatsiooni kasutamine, et vähendada tugikonstruktsioonide vesijahutusest tekkivaid soojuskadusid pideva töörežiimiga korduvkuumutusahjudes.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

b.

Tsinkimiskatla optimaalne konstruktsioon

See hõlmab järgmisi meetodeid:

| — | tsinkimiskatla seinte ühtlane kuumutamine (nt suure soojuskiirusega põletite või soojuskiirgust toetava projekti abil); |
| --- | --- |

—

tsinkimiskatla seinte ühtlane kuumutamine (nt suure soojuskiirusega põletite või soojuskiirgust toetava projekti abil);

| — | ahju soojuskao minimeerimine, kasutades isoleeritud välis-/siseseinu (nt keraamiline vooder). |
| --- | --- |

—

ahju soojuskao minimeerimine, kasutades isoleeritud välis-/siseseinu (nt keraamiline vooder).

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

c.

Tsinkimiskatla optimaalne käitamine

See hõlmab järgmisi meetodeid:

tsinkimiskatla soojuskao minimeerimine traadi kuumsukelduspindamisel või tsüklilisel tsinkimisel, nt kasutades seisuajal isoleeritud katteid.

Üldkohaldatav.

d.

Põlemisprotsessi optimeerimine

Vt punkt 1.7.1.

Üldkohaldatav.

e.

Ahju automatiseerimine ja juhtimine

Vt punkt 1.7.1.

Üldkohaldatav.

f.

Protsessigaaside juhtimise süsteem

Vt punkt 1.7.1.

Kasutatakse ferrokroomi tootmisel tekkivate raua- ja terasetöötlemise protsessigaaside ja/või CO-rikka gaasi kütteväärtust.

Kohaldatakse ainult siis, kui kättesaadavad on ferrokroomi tootmisel tekkivad raua- ja terasetöötlemise protsessigaasid ja/või CO-rikas gaas.

g.

Tsükliline lõõmutamine 100 % vesinikuga

Tsükliline lõõmutamine toimub ahjudes, kasutades kaitsegaasina 100 % vesinikku, millel on suurem soojusjuhtivus.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

h.

Hapnik-kütuspõletamine

Vt punkt 1.7.1.

Kohaldatavus võib olla piiratud ahjudega, milles töödeldakse kõrglegeerterast.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võivad piirata ahju konstruktsioon ja vajadus minimaalse heitgaasivoo järele.

Ei kohaldata ahjudele, millel on soojust kiirgavad torupõletid.

i.

Leegita põlemine

Vt punkt 1.7.1.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võivad piirata ahju konstruktsioon (st ahju maht, põletite ruum, põletitevaheline kaugus) ja vajadus muuta tulekindlat vooderdist.

Kohaldatavus võib olla piiratud protsesside puhul, kus on vaja temperatuuri või temperatuuriprofiili hoolikalt kontrollida (nt rekristallisatsioon).

Ei kohaldata ahjudele, mis töötavad leegita põlemiseks vajalikust isesüttimistemperatuurist madalamal temperatuuril, ega ahjudele, millel on soojust kiirgavad torupõletid.

j.

Impulss-süütega põletid

Ahju soojussisendit juhitakse põletite põlemisaja või üksikute põletite järjestikuse käivitamise abil, selle asemel et reguleerida põlemisõhu ja kütuse voogu.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

Soojustagastus suitsugaasist

k.

Lähteaine eelkuumutamine

Lähteainet eelkuumutatakse, puhudes otse sellele kuuma suitsugaasi.

Kohaldatav ainult pideva töörežiimiga korduvkuumutusahjude suhtes. Ei kohaldata ahjudele, millel on soojust kiirgavad torupõletid.

l.

Toorikute kuivatamine

Tsüklilisel tsinkimisel kasutatakse toorikute kuivatamiseks suitsugaasi soojust.

Üldkohaldatav.

m.

Põletusõhu eelkuumutamine

Vt punkt 1.7.1.

Selle saavutamiseks võib näiteks kasutada regeneratiiv- või rekuperatiivpõleteid. Tuleb saavutada tasakaal suitsugaasist saadava soojuse maksimeerimise ja NOx heite minimeerimise vahel.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus regeneratiivsete põletite paigaldamiseks.

n.

Utilisaatorkatel

Kuumast suitsugaasist saadavat soojust kasutatakse auru või kuuma vee tootmiseks, mida omakorda kasutatakse muudes protsessides (nt söövitus- ja räbustivannide kütmiseks), kaugkütteks või elektri tootmiseks.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus ja/või sobiva auru- või kuumaveevajaduse puudumine.

Täiendavaid sektoripõhiseid meetodeid energiatõhususe suurendamiseks on kirjeldatud käesolevate PVT-järelduste punktides 1.2.1, 1.3.1 ja 1.4.1.

Tabel 1.1

PVTga saavutatavad keskkonnatoime tasemed erienergiakulu puhul lähteaine kuumutamisel kuumvaltsimisel

| Eritöötlustoiming(ud)
  Terasetooted valtsimisprotsessi lõpus | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lähteaine korduvkuumutamine |
| Rullitud kuumvaltsmetall (ribad) | MJ/t | 1 200 –1 500  (18) |
| Raskplaadid | MJ/t | 1 400 –2 000  (19) |
| Latid, vardad | MJ/t | 600 –1 900  (19) |
| Talad, valtstoorikud, rööpad, torud | MJ/t | 1 400 –2 200 |
| Lähteaine vahekuumutamine | | |
| Latid, vardad, torud | MJ/t | 100 –900 |
| Lähteaine järelkuumutamine |
| Raskplaadid | MJ/t | 1 000 –2 000 |
| Latid, vardad | MJ/t | 1 400 –3 000  (20) |

Eritöötlustoiming(ud)

Terasetooted valtsimisprotsessi lõpus

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase

(aasta keskmine)

Lähteaine korduvkuumutamine

Rullitud kuumvaltsmetall (ribad)

MJ/t

1 200 –1 500  (18)

Raskplaadid

MJ/t

1 400 –2 000  (19)

Latid, vardad

MJ/t

600 –1 900  (19)

Talad, valtstoorikud, rööpad, torud

MJ/t

1 400 –2 200

Lähteaine vahekuumutamine

Latid, vardad, torud

MJ/t

100 –900

Lähteaine järelkuumutamine

Raskplaadid

MJ/t

1 000 –2 000

Latid, vardad

MJ/t

1 400 –3 000  (20)

Tabel 1.2

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase erienergiakulu puhul külmvaltsimise järgsel lõõmutamisel

| Eritöötlustoiming(ud) | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lõõmutamine pärast külmvaltsimist (tsükliline ja pidev) | MJ/t | 600 –1 200  (21)
   (22) |

Eritöötlustoiming(ud)

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase

(aasta keskmine)

Lõõmutamine pärast külmvaltsimist (tsükliline ja pidev)

MJ/t

600 –1 200  (21)
   (22)

Tabel 1.3

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase lähteaine kuumutamise erienergiakulu puhul, kui kuumutamine toimub enne kuumsukelduspindamist

| Eritöötlustoiming(ud) | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lähteaine kuumutamine enne kuumsukelduspindamist | MJ/t | 700 –1 100  (23) |

Eritöötlustoiming(ud)

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase

(aasta keskmine)

Lähteaine kuumutamine enne kuumsukelduspindamist

MJ/t

700 –1 100  (23)

Tabel 1.4

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase tsüklilisel tsinkimisel tekkiva energiakulu puhul

| Eritöötlustoiming(ud) | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Tsükliline tsinkimine | kWh/t | 300 –800  (24)
   (25)
   (26) |

Eritöötlustoiming(ud)

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase

(aasta keskmine)

Tsükliline tsinkimine

kWh/t

300 –800  (24)
   (25)
   (26)

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 6.

1.1.5.   Materjalitõhusus

| PVT 12. | Materjalitõhususe suurendamiseks rasvaärastusel ja kasutatud rasvaärastuslahuse tekke vähendamiseks seisneb see PVT järgmiste meetodite kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Rasvaärastuse vajaduse vältimine või vähendamine |
| a. | Väikese õli- ja rasvasisaldusega lähteaine kasutamine | Väikese õli- ja rasvasisaldusega lähteaine kasutamine pikendab rasvaärastuslahuse kasutusiga. | Kohaldatavus võib olla piiratud, kui lähteaine kvaliteeti ei saa mõjutada. |
| b. | Otsetoimeleegiga ahju kasutamine lehtede kuumsukelduspindamisel | Otsetoimeleegiga ahjus põletatakse õli lehe pinnalt ära. Mõnede kvaliteettoodete või suure jääkõlisisaldusega lehtede puhul võib olla vaja teha rasvaärastus enne ahjupanekut. | Kohaldatavus võib olla piiratud, kui nõutakse väga puhast pinda ja tsingi kleepuvust. |
| Rasvaärastuse optimeerimine |
| c. | Üldised meetodid rasvaärastuse tõhususe suurendamiseks | Need hõlmavad näiteks järgmisi meetodeid:






  — | rasvaärastuslahuse temperatuuri ja rasvaärastusainete kontsentratsiooni jälgimine ja optimeerimine; |

PVT 12.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Rasvaärastuse vajaduse vältimine või vähendamine

a.

Väikese õli- ja rasvasisaldusega lähteaine kasutamine

Väikese õli- ja rasvasisaldusega lähteaine kasutamine pikendab rasvaärastuslahuse kasutusiga.

Kohaldatavus võib olla piiratud, kui lähteaine kvaliteeti ei saa mõjutada.

b.

Otsetoimeleegiga ahju kasutamine lehtede kuumsukelduspindamisel

Otsetoimeleegiga ahjus põletatakse õli lehe pinnalt ära. Mõnede kvaliteettoodete või suure jääkõlisisaldusega lehtede puhul võib olla vaja teha rasvaärastus enne ahjupanekut.

Kohaldatavus võib olla piiratud, kui nõutakse väga puhast pinda ja tsingi kleepuvust.

Rasvaärastuse optimeerimine

c.

Üldised meetodid rasvaärastuse tõhususe suurendamiseks

Need hõlmavad näiteks järgmisi meetodeid:

—

rasvaärastuslahuse temperatuuri ja rasvaärastusainete kontsentratsiooni jälgimine ja optimeerimine;

| — | rasvaärastuslahuse lähteainele avalduva mõju suurendamine (nt lähteainet liigutades, rasvaärastuslahust segades või ultraheli abil lahuse kavitatsiooni tekitamiseks rasvatustavale pinnale). |
| --- | --- |

—

rasvaärastuslahuse lähteainele avalduva mõju suurendamine (nt lähteainet liigutades, rasvaärastuslahust segades või ultraheli abil lahuse kavitatsiooni tekitamiseks rasvatustavale pinnale).

Üldkohaldatav.

d.

Rasvaärastuslahuse väljavõtu minimeerimine

See hõlmab järgmisi meetodeid:

| — | pigistusvaltside kasutamine, nt riba pideva rasvaärastuse korral; |
| --- | --- |

—

pigistusvaltside kasutamine, nt riba pideva rasvaärastuse korral;

| — | piisava tilkumisaja võimaldamine, nt toorikute aeglase tõstmisega. |
| --- | --- |

—

piisava tilkumisaja võimaldamine, nt toorikute aeglase tõstmisega.

Üldkohaldatav.

e.

Mitmeastmeline vastassuunaline rasvaärastus

Rasvaärastus viiakse läbi kahes või enamas järjestikuses vannis, viies lähteaine enim saastunud rasvaärastusvannist kõige puhtamasse.

Üldkohaldatav.

Rasvaärastusvannide kasutusea pikendamine

f.

Puhastamine ja rasvaärastuslahuse korduskasutamine

Rasvaärastuslahuse korduskasutamiseks puhastamiseks kasutatakse magneteraldust, õli eraldamist (nt räbukaabitsad, väljalaskerennid, püünised), mikrofiltrimist või ultrafiltratsiooni või bioloogilist töötlemist.

Üldkohaldatav.

| PVT 13. | Materjalitõhususe suurendamiseks söövitamisel ja kasutatud söövitushappe tekke vähendamiseks söövitushappe kuumutamisel seisneb see PVT ühe allpool esitatud meetodi kasutamises ja mitte auru otsesissepritse kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Happe kuumutamine soojusvahetitega | Korrosioonikindlad soojusvahetid kastetakse söövitushappesse kaudseks kuumutamiseks, nt auruga. |
| b. | Happe kuumutamine, kasutades veealust põlemist | Põlemisgaasid läbivad söövitushappe, vabastades energia otsese soojusülekande kaudu. |

PVT 13.

Meetod

Kirjeldus

a.

Happe kuumutamine soojusvahetitega

Korrosioonikindlad soojusvahetid kastetakse söövitushappesse kaudseks kuumutamiseks, nt auruga.

b.

Happe kuumutamine, kasutades veealust põlemist

Põlemisgaasid läbivad söövitushappe, vabastades energia otsese soojusülekande kaudu.

| PVT 14. | Materjalitõhususe suurendamiseks söövitamisel ja kasutatud söövitushappe tekke vähendamiseks seisneb see PVT järgmiste meetodite sobiva kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Söövitamisvajaduse vältimine või vähendamine |
| a. | Terase korrosiooni minimeerimine | See hõlmab järgmisi meetodeid:






  — | kuumvaltsitud terase võimalikult kiire jahutamine olenevalt toote spetsifikatsioonidest; |

PVT 14.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Söövitamisvajaduse vältimine või vähendamine

a.

Terase korrosiooni minimeerimine

See hõlmab järgmisi meetodeid:

—

kuumvaltsitud terase võimalikult kiire jahutamine olenevalt toote spetsifikatsioonidest;

| — | lähteaine ladustamine katusega kaetud aladel; |
| --- | --- |

—

lähteaine ladustamine katusega kaetud aladel;

| — | lähteaine ladustamisaja piiramine. |
| --- | --- |

—

lähteaine ladustamisaja piiramine.

Üldkohaldatav.

b.

Mehaaniline (eel)tagiärastus

See hõlmab järgmisi meetodeid:

| — | haaveldamine; |
| --- | --- |

—

haaveldamine;

| — | painutamine; |
| --- | --- |

—

painutamine;

| — | liivatamine; |
| --- | --- |

—

liivatamine;

| — | harjamine; |
| --- | --- |

—

harjamine;

| — | venitamine ja õgvendamine. |
| --- | --- |

—

venitamine ja õgvendamine.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

Kohaldatavus võib olla piiratud toote spetsifikatsioonide tõttu.

c.

Kõrglegeerterase elektrolüüteelsöövitamine

Naatriumsulfaadi (Na2SO4) vesilahuse kasutamine kõrglegeerterase eeltöötlemiseks enne happeseguga söövitamist, et kiirendada ja parandada pinna oksiiditagi eemaldamist. Kuuevalentset kroomi sisaldavat reovett töödeldakse, rakendades PVT 31 meetodit f.

Kohaldatav üksnes külmvaltsimise korral.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

Söövitamise optimeerimine

d.

Loputamine pärast rasvaärastust leelisega

Leeliselise rasvaärastuslahuse kandumist söövitusvanni vähendatakse lähteaine loputamisega pärast rasvaäratust.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

e.

Üldised meetodid söövitamise tõhususe suurendamiseks

Need hõlmavad näiteks järgmisi meetodeid:

| — | söövitamistemperatuuri optimeerimine, et maksimeerida söövitamise kiirust, minimeerides samal ajal hapete heitkoguseid; |
| --- | --- |

—

söövitamistemperatuuri optimeerimine, et maksimeerida söövitamise kiirust, minimeerides samal ajal hapete heitkoguseid;

| — | söövitusvanni koostise optimeerimine (nt happe ja raua kontsentratsioonid); |
| --- | --- |

—

söövitusvanni koostise optimeerimine (nt happe ja raua kontsentratsioonid);

| — | söövitamisaja optimeerimine, et vältida liigset söövitamist; |
| --- | --- |

—

söövitamisaja optimeerimine, et vältida liigset söövitamist;

| — | söövitusvanni koostises suurte muutuste vältimine, täites vanni sageli värske happega. |
| --- | --- |

—

söövitusvanni koostises suurte muutuste vältimine, täites vanni sageli värske happega.

Üldkohaldatav.

f.

Söövitusvanni puhastamine ja vaba happe taaskasutamine

Puhastusahelat, nt filtratsiooniga, kasutatakse osakeste eemaldamiseks söövitushappest, millele järgneb vaba happe regenereerimine ioonivahetuse teel, nt kasutades vaike.

Ei ole kohaldatav, kui kasutatakse mitmeastmelist söövitamist (või sarnast meetodit), kuna selle tulemuseks on vaba happe väga väike sisaldus.

g.

Mitmeastmeline vastassuunaline söövitamine

Söövitamine viiakse läbi kahes või enamas järjestikuses vannis, viies lähteaine vannist, kus happe kontsentratsioon on kõige väiksem, vanni, kus happe kontsentratsioon on kõige suurem.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

h.

Söövitushappe väljavõtu minimeerimine

See hõlmab järgmisi meetodeid:

| — | pigistusvaltside kasutamine, nt riba pideva söövitamise korral; |
| --- | --- |

—

pigistusvaltside kasutamine, nt riba pideva söövitamise korral;

| — | piisava tilkumisaja võimaldamine, nt toorikute aeglase tõstmisega; |
| --- | --- |

—

piisava tilkumisaja võimaldamine, nt toorikute aeglase tõstmisega;

| — | kasutades vibreerivaid valtstraadi rulle. |
| --- | --- |

—

kasutades vibreerivaid valtstraadi rulle.

Üldkohaldatav.

i.

Turbulentssöövitus

See hõlmab järgmisi meetodeid:

| — | söövitushappe sisestamine pihustitega, kõrge rõhu all; |
| --- | --- |

—

söövitushappe sisestamine pihustitega, kõrge rõhu all;

| — | söövitushappe segamine sukeldatud turbiini abil. |
| --- | --- |

—

söövitushappe segamine sukeldatud turbiini abil.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

j.

Söövitusinhibiitorite kasutamine

Söövitushappele lisatakse söövitusinhibiitoreid, et kaitsta lähteaine metalliliselt puhtaid osi üleliigse söövitamise eest.

Ei ole kohaldatav kõrglegeerterase suhtes.

Kohaldatavus võib olla piiratud toote spetsifikatsioonide tõttu.

k.

Aktiveeritud söövitus vesinikkloriidhappega söövitamisel

Söövitamine toimub tugeva kontsentratsiooniga vesinikkloriidhappe (st umbes 4–6 massiprotsenti) ja kõrge kontsentratsiooniga rauaga (st umbes 120–180 g/l) temperatuuril 20–25 °C.

Üldkohaldatav.

Tabel 1.5

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase tsüklilisel tsinkimisel kasutatava söövitushappe erikulu puhul

| Söövitushape | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase
  (kolme aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Vesinikkloriidhape, 28 massiprotsenti | kg/t | 13 –30  (27) |

Söövitushape

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase

(kolme aasta keskmine)

Vesinikkloriidhape, 28 massiprotsenti

kg/t

13 –30  (27)

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 6.

| PVT 15. | Materjalitõhususe suurendamiseks räbustamisel ja kõrvaldamisele saadetud kasutatud räbustilahuse koguse vähendamiseks seisneb see PVT kõigi meetodite (a, b ja c) kasutamises kombinatsioonis meetodiga d või kombinatsioonis allpool esitatud meetodiga e.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Toorikute loputamine pärast söövitamist | Tsüklilisel tsinkimisel vähendatakse raua ülekandumist räbustilahusesse toorikute loputamisega pärast söövitamist. | Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus. |
| b. | Optimeeritud räbustamisprotsess | Räbustilahuse keemilist koostist jälgitakse ja kohandatakse sageli.
  Kasutatava räbusti kogust vähendatakse toote spetsifikatsioonile vastavuse saavutamiseks vajaliku miinimumini. | Üldkohaldatav. |
| c. | Räbustilahuse väljavõtu minimeerimine | Räbustilahuse väljavõtt viiakse miinimumini, jättes piisava tilkumisaja. | Üldkohaldatav. |
| d. | Raua eemaldamine ja räbustilahuse taaskasutamine | Raud eemaldatakse räbustilahusest, kasutades üht järgmistest meetoditest:






  — | elektrolüütiline oksüdeerimine; |

PVT 15.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Toorikute loputamine pärast söövitamist

Tsüklilisel tsinkimisel vähendatakse raua ülekandumist räbustilahusesse toorikute loputamisega pärast söövitamist.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

b.

Optimeeritud räbustamisprotsess

Räbustilahuse keemilist koostist jälgitakse ja kohandatakse sageli.

Kasutatava räbusti kogust vähendatakse toote spetsifikatsioonile vastavuse saavutamiseks vajaliku miinimumini.

Üldkohaldatav.

c.

Räbustilahuse väljavõtu minimeerimine

Räbustilahuse väljavõtt viiakse miinimumini, jättes piisava tilkumisaja.

Üldkohaldatav.

d.

Raua eemaldamine ja räbustilahuse taaskasutamine

Raud eemaldatakse räbustilahusest, kasutades üht järgmistest meetoditest:

—

elektrolüütiline oksüdeerimine;

| — | oksüdeerimine õhu või H2O2-ga; |
| --- | --- |

—

oksüdeerimine õhu või H2O2-ga;

| — | ioonivahetus. |
| --- | --- |

—

ioonivahetus.

Pärast raua eemaldamist kasutatakse räbustilahust uuesti.

Kohaldatavust olemasolevate tsüklilise tsinkimise käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

e.

Räbustilahusest eraldatud soolade taaskasutamine räbustite tootmiseks

Kasutatud räbustilahust kasutatakse selles sisalduvate soolade eraldamiseks räbustite tootmiseks. Seda võidakse teha kohapeal või väljaspool käitist.

Kohaldatavus võib olla piiratud olenevalt kättesaadavusest turul.

| PVT 16. | Kuumsukeldamise materjalitõhususe suurendamiseks traadi katmisel ja tsüklilisel tsinkimisel ning jäätmetekke vähendamiseks seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Põhjadrossi tekke vähendamine | Põhjadrossi tekib vähem, kui näiteks pärast söövitamist piisavalt loputada, räbustilahusest raud eemaldada (vt PVT 15 meetod d), kasutades nõrga söövitava toimega räbustusaineid ja vältides lokaalset ülekuumenemist tsinkimiskatlas. |
| b. | Tsingipritsmete vältimine, kogumine ja taaskasutamine tsüklilisel tsinkimisel | Tsingipritsmete teket tsinkimiskatlas vähendab räbustilahuse edasikandumise minimeerimine (vt PVT 26 meetod b). Katlast väljunud tsingipritsmed kogutakse kokku ja kasutatakse uuesti. Katla ümbrus hoitakse puhtana, et vähendada pritsmetega saastumist. |
| c. | Tsingituha tekke vähendamine | Tsingituha teket, st tsingi oksüdeerumist vanni pinnal, vähendatakse näiteks






  — | toorikute/traatide piisava kuivatamisega enne sukeldamist; |

PVT 16.

Meetod

Kirjeldus

a.

Põhjadrossi tekke vähendamine

Põhjadrossi tekib vähem, kui näiteks pärast söövitamist piisavalt loputada, räbustilahusest raud eemaldada (vt PVT 15 meetod d), kasutades nõrga söövitava toimega räbustusaineid ja vältides lokaalset ülekuumenemist tsinkimiskatlas.

b.

Tsingipritsmete vältimine, kogumine ja taaskasutamine tsüklilisel tsinkimisel

Tsingipritsmete teket tsinkimiskatlas vähendab räbustilahuse edasikandumise minimeerimine (vt PVT 26 meetod b). Katlast väljunud tsingipritsmed kogutakse kokku ja kasutatakse uuesti. Katla ümbrus hoitakse puhtana, et vähendada pritsmetega saastumist.

c.

Tsingituha tekke vähendamine

Tsingituha teket, st tsingi oksüdeerumist vanni pinnal, vähendatakse näiteks

—

toorikute/traatide piisava kuivatamisega enne sukeldamist;

| — | vanni tarbetu häirimise vältimisega tööprotsessi ajal, sealhulgas räbueemalduse ajal; |
| --- | --- |

—

vanni tarbetu häirimise vältimisega tööprotsessi ajal, sealhulgas räbueemalduse ajal;

| — | traadi pideval kuumsukeldamisel, vähendades vanni õhuga kokkupuutuvat pinda tulekindla ujuvkatte abil. |
| --- | --- |

—

traadi pideval kuumsukeldamisel, vähendades vanni õhuga kokkupuutuvat pinda tulekindla ujuvkatte abil.

| PVT 17. | Materjalitõhususe suurendamiseks ning fosfaatimisest ja passiveerimisest tekkivate jäätmete kõrvaldamisele saadetava koguse vähendamiseks seisneb see PVT meetodi a ja ühe allpool kirjeldatud meetodi kasutamises (b või c).








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Töötlemisvannide kasutusea pikendamine |
| a. | Fosfaatimis- või passiveerimislahuse puhastamine ja taaskasutamine | Fosfaatimis- või passiveerimislahuse korduskasutamiseks puhastamiseks kasutatakse puhastusahelat, näiteks koos filtratsiooniga. |
| Töötlemise optimeerimine |
| b. | Ribade puhul valts-kattemasinate kasutamine | Valts-kattemasinaid kasutatakse passiveeriva või fosfaati sisaldava kihi kandmiseks ribade pinnale. See võimaldab paremini kontrollida kihi paksust ja seega vähendada kemikaalikulu. |
| c. | Keemilise lahuse väljavõtu minimeerimine | Keemilise lahuse väljavõtt viiakse miinimumini näiteks sellega, kui ribad juhitakse pigistusvaltside alt läbi või toorikutele jäetakse piisav tilkumisaeg. |

PVT 17.

Meetod

Kirjeldus

Töötlemisvannide kasutusea pikendamine

a.

Fosfaatimis- või passiveerimislahuse puhastamine ja taaskasutamine

Fosfaatimis- või passiveerimislahuse korduskasutamiseks puhastamiseks kasutatakse puhastusahelat, näiteks koos filtratsiooniga.

Töötlemise optimeerimine

b.

Ribade puhul valts-kattemasinate kasutamine

Valts-kattemasinaid kasutatakse passiveeriva või fosfaati sisaldava kihi kandmiseks ribade pinnale. See võimaldab paremini kontrollida kihi paksust ja seega vähendada kemikaalikulu.

c.

Keemilise lahuse väljavõtu minimeerimine

Keemilise lahuse väljavõtt viiakse miinimumini näiteks sellega, kui ribad juhitakse pigistusvaltside alt läbi või toorikutele jäetakse piisav tilkumisaeg.

| PVT 18. | Kasutatud söövitushapete kõrvaldamisele saadetava koguse vähendamiseks seisneb see PVT kasutatud söövitushapete (st vesinikkloriidhappe, väävelhappe ja happesegu) taaskasutamises. Kasutatud söövitushapete neutraliseerimine või kasutatud söövitushapete kasutamine emulsiooni lõhustamiseks ei ole PVT. |
| --- | --- |

PVT 18.

Kirjeldus

Kasutatud söövitushappe kohapeal või väljaspool käitist taaskasutamise meetodid on järgmised:

| i. | pihustussärdamine või keevkihi reaktorite kasutamine vesinikkloriidhappe taaskasutamiseks; |
| --- | --- |

i.

pihustussärdamine või keevkihi reaktorite kasutamine vesinikkloriidhappe taaskasutamiseks;

| ii. | raudsulfaadi kristallimine väävelhappe taaskasutamiseks; |
| --- | --- |

ii.

raudsulfaadi kristallimine väävelhappe taaskasutamiseks;

| iii. | pihustussärdamine, aurustamine, ioonvahetus või difusioondialüüs happesegu taaskasutamiseks; |
| --- | --- |

iii.

pihustussärdamine, aurustamine, ioonvahetus või difusioondialüüs happesegu taaskasutamiseks;

| iv. | kasutatud söövitushappe kasutamine teisese toormena (nt raudkloriidi või pigmentide tootmiseks). |
| --- | --- |

iv.

kasutatud söövitushappe kasutamine teisese toormena (nt raudkloriidi või pigmentide tootmiseks).

Kohaldatavus

Tsüklilisel tsinkimisel, kui kasutatud söövitushappe kasutamist teisese toormena piirab turu puudumine, võib kasutatud söövitushappe erandkorras neutraliseerida.

Täiendavaid sektoripõhiseid meetodeid materjalitõhususe suurendamiseks on kirjeldatud käesolevate PVT-järelduste punktides 1.2.2, 1.3.2, 1.4.2, 1.5.1 ja 1.6.1.

1.1.6.   Veekasutus ja reovee teke

| PVT 19. | Veekulu optimeerimiseks, vee ringlussevõetavuse parandamiseks ja tekkiva reovee hulga vähendamiseks seisneb see PVT nii meetodite a ja b kui ka allpool kirjeldatud meetodite c–h sobiva kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Veemajanduskava ja veeauditid | Veemajanduskava ja veeauditid on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmavad järgmist:






  — | käitise vooskeemid ja vee massibilanss; |

PVT 19.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Veemajanduskava ja veeauditid

Veemajanduskava ja veeauditid on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmavad järgmist:

—

käitise vooskeemid ja vee massibilanss;

| — | tõhusa veekasutuse eesmärkide seadmine; |
| --- | --- |

—

tõhusa veekasutuse eesmärkide seadmine;

| — | veekasutuse optimeerimise meetodite rakendamine (nt veekasutuse reguleerimine, vee ringlussevõtt, lekete tuvastamine ja kõrvaldamine). |
| --- | --- |

—

veekasutuse optimeerimise meetodite rakendamine (nt veekasutuse reguleerimine, vee ringlussevõtt, lekete tuvastamine ja kõrvaldamine).

Veeauditid tehakse vähemalt üks kord aastas, et tagada veemajanduskava eesmärkide täitmine.

Veemajanduskava ja veeauditid võivad olla integreeritud suurema käitise (nt raua- ja terasetootmisettevõtte) üldisesse veemajanduskavasse.

Veemajanduskava ja veeauditite üksikasjalikkus sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest.

b.

Reovee eraldamine

Eri reoveevood (nt äravoolav pinnasevesi, protsessivesi, aluseline või happeline reovesi, kasutatud rasvaärastuslahus) kogutakse eraldi olenevalt saasteainete sisaldusest ja nõutavatest puhastusmeetoditest. Puhastamata ringlussevõetavad reoveevood eraldatakse puhastamist vajavatest reoveevoogudest.

Kohaldatavus olemasolevate käitiste puhul võib olla piiratud tulenevalt veekogumissüsteemi konstruktsioonist.

c.

Protsessivee süsivesinikega saastumise minimeerimine

Protsessivee saastumine õli- ja määrdeainekadudega viiakse miinimumini, kasutades näiteks selliseid meetodeid:

| — | töövaltside õlitihedad laagrid ja laagritihendid; |
| --- | --- |

—

töövaltside õlitihedad laagrid ja laagritihendid;

| — | lekke indikaatorid; |
| --- | --- |

—

lekke indikaatorid;

| — | pumbatihendite, torustike ja töövaltside korrapärane inspekteerimine ja ennetav hooldus. |
| --- | --- |

—

pumbatihendite, torustike ja töövaltside korrapärane inspekteerimine ja ennetav hooldus.

Üldkohaldatav.

d.

Vee taaskasutus ja/või ringlussevõtt

Veevooge (nt protsessivesi, märgpuhastus- või karastusvannide reovesi) taaskasutatakse ja/või võetakse ringlusse suletud või poolsuletud ahelates, kui see on vajalik pärast töötlemist (vt PVT 30 ja PVT 31).

Vee taaskasutamise ja/või ringlussevõtu määr sõltub käitise veebilansist ning asjaomaste veevoogude omadustest ja neis esinevate saasteainete sisaldusest.

e.

Mitmeastmeline vastassuunaline loputus

Loputamine viiakse läbi kahes või enamas järjestikuses vannis, viies lähteaine enim saastunud loputusvannist kõige puhtamasse.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

f.

Loputusvee ringlussevõtt või taaskasutamine

Vesi, millega loputati pärast söövitamist või rasvaäratust, võetakse ringlusse/taaskasutatakse, vajaduse korral pärast töötlemist, eelmistes protsessivannides lisaveena, loputusveena või, kui happe kontsentratsioon on piisavalt suur, happe regenereerimiseks.

Üldkohaldatav.

g.

Õli ja tagi sisaldava protsessivee töötlemine ja taaskasutamine kuumvaltsimisel

Kuumvaltsimiskäitiste õli ja tagi sisaldavat reovett töödeldakse eraldi, kasutades erinevaid puhastusetappe, sealhulgas tagisüvendid, settimismahutid, tsüklonid ja filtratsioon õli ja tagi eraldamiseks. Suur osa töödeldud veest kasutatakse protsessis uuesti.

Üldkohaldatav.

h.

Tagiärastus veepihustuse abil, mille käivitavad andurid kuumvaltsimisel

Andureid ja automatiseerimist kasutatakse lähteaine asukoha jälgimiseks ja veepihustusteid läbiva tagiärastamiseks kuluva vee hulga reguleerimiseks.

Üldkohaldatav.

Tabel 1.6

PVTga saavutatavad keskkonnatoime tasemed vee erikulu puhul

| Sektor | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Kuumvaltsimine | m3/t | 0,5 –5 |
| Külmvaltsimine | m3/t | 0,5 –10 |
| Traattõmbamine | m3/t | 0,5 –5 |
| Kuumsukelduspindamine | m3/t | 0,5 –5 |

Sektor

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase

(aasta keskmine)

Kuumvaltsimine

m3/t

0,5 –5

Külmvaltsimine

m3/t

0,5 –10

Traattõmbamine

m3/t

0,5 –5

Kuumsukelduspindamine

m3/t

0,5 –5

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 6.

1.1.7.   Õhkuheide

1.1.7.1.   Kuumutamisel õhku eralduvad heitkogused

| PVT 20. | Kuumutamisel õhku eralduva tolmuheite vältimiseks või vähendamiseks seisneb see PVT kas mittefossiilsetest energiaallikatest toodetud elektri või meetodi a kasutamises koos allpool kirjeldatud meetodiga b.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Väikese tolmu- ja tuhasisaldusega kütuse kasutamine | Väikese tolmu- ja tuhasisaldusega kütuste hulka kuuluvad näiteks maagaas, vedelgaas, tolmust puhastatud kõrgahjugaas ja tolmust puhastatud hapnikkonverteri gaas. | Üldkohaldatav. |
| b. | Tolmu kaasahaaramise piiramine | Tolmu kaasahaaramist piirab näiteks






  — | puhta lähteaine kasutamine nii palju, kui see on praktiliselt võimalik, või lähteaine puhastamine lahtisest tagist ja tolmust enne ahju sisestamist; |

PVT 20.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Väikese tolmu- ja tuhasisaldusega kütuse kasutamine

Väikese tolmu- ja tuhasisaldusega kütuste hulka kuuluvad näiteks maagaas, vedelgaas, tolmust puhastatud kõrgahjugaas ja tolmust puhastatud hapnikkonverteri gaas.

Üldkohaldatav.

b.

Tolmu kaasahaaramise piiramine

Tolmu kaasahaaramist piirab näiteks

—

puhta lähteaine kasutamine nii palju, kui see on praktiliselt võimalik, või lähteaine puhastamine lahtisest tagist ja tolmust enne ahju sisestamist;

| — | tulekindla vooderdise kahjustustest tuleneva tolmutekke minimeerimine, nt vältides leekide otsest kokkupuudet tulekindla vooderdisega, kasutades tulekindlal vooderdisel keraamilisi pindeid; |
| --- | --- |

—

tulekindla vooderdise kahjustustest tuleneva tolmutekke minimeerimine, nt vältides leekide otsest kokkupuudet tulekindla vooderdisega, kasutades tulekindlal vooderdisel keraamilisi pindeid;

| — | leekide ja lähteaine otsese kokkupuute vältimine. |
| --- | --- |

—

leekide ja lähteaine otsese kokkupuute vältimine.

Leekide ja lähteaine otsese kokkupuute vältimine ei ole kohaldatav otsetoimeleegiga ahjude puhul.

Tabel 1.7

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) lähteaine kuumutamisel tekkiva tolmu suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Sektor | Ühik | PVT-SHT  (28)

  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tolm | Kuumvaltsimine | mg/Nm3 | < 2 –10 |
| Külmvaltsimine | < 2 –10 |
| Traattõmbamine | < 2 –10 |
| Kuumsukelduspindamine | < 2 –10 |

Näitaja

Sektor

Ühik

PVT-SHT  (28)

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Tolm

Kuumvaltsimine

mg/Nm3

< 2 –10

Külmvaltsimine

< 2 –10

Traattõmbamine

< 2 –10

Kuumsukelduspindamine

< 2 –10

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

| PVT 21. | Kuumutamisel õhku eralduva SO2 heite vältimiseks või vähendamiseks seisneb see PVT kas mittefossiilsetest energiaallikatest toodetud elektri või väikese väävlisisaldusega kütuse või kütuste kombinatsiooni kasutamises. |
| --- | --- |

PVT 21.

Kirjeldus

Väikese väävlisisaldusega kütuste hulka kuuluvad näiteks maagaas, vedelgaas, kõrgahjugaas, hapnikkonverteri gaas ja ferrokroomi tootmisel tekkiv CO-rikas gaas.

Tabel 1.8

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) lähteaine kuumutamisel tekkiva SO2 suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Sektor | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| SO2 | Kuumvaltsimine | mg/Nm3 | 50 –200  (29)
   (30) |
| Külmvaltsimine, traattõmbamine, lehtede kuumsukelduspindamine | 20 –100  (29) |

Näitaja

Sektor

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

SO2

Kuumvaltsimine

mg/Nm3

50 –200  (29)
   (30)

Külmvaltsimine, traattõmbamine, lehtede kuumsukelduspindamine

20 –100  (29)

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

| PVT 22. | Kuumutamisel õhku eralduva NOx heite vältimiseks või vähendamiseks, piirates samal ajal CO heidet ja selektiivse mittekatalüütilise taandamise ja/või selektiivse katalüütilise taandamise kasutamisest tulenevat NH3 heidet, seisneb see PVT kas mittefossiilsetest energiaallikatest toodetud elektri või allpool kirjeldatud meetodite sobiva kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Heitkoguste tekke vähendamine |
| a. | Vähese NOX tekitamise potentsiaaliga kütuse või kütuste kombinatsiooni kasutamine | Vähese NOX tekitamise potentsiaaliga kütused, nt maagaas, vedelgaas, kõrgahjugaas ja hapnikkonverteri gaas. | Üldkohaldatav. |
| b. | Ahju automatiseerimine ja juhtimine | Vt punkt 1.7.2. | Üldkohaldatav. |
| c. | Põlemisprotsessi optimeerimine | Vt punkt 1.7.2.
  Üldkohaldatav kombineeritult muude meetoditega. | Üldkohaldatav. |
| d. | Vähese NOx heitega põletid | Vt punkt 1.7.2. | Olemasoleva käitise puhul võib kohaldatavus olla piiratud konstruktsioonist ja/või käitamisest tulenevate piirangute tõttu. |
| e. | Suitsugaasi ringlus | Osa suitsugaasist suunatakse (väliselt) tagasi põlemiskambrisse, et asendada sellega osa värskest põletusõhust; sellega langetatakse põlemistemperatuuri ja ühtlasi piiratakse lämmastiku oksüdeerimiseks vajaliku O2 sisaldust, millega piiratakse NOX-i teket. See tähendab, et ahjus tekkiv suitsugaas juhitakse tagasi leegi sisse, et vähendada hapnikusisaldust ning sellega ka leegi temperatuuri. | Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus. |
| f. | Õhu eelkuumutustemperatuuri piiramine | Õhu eelkuumutustemperatuuri piiramine viib NOX heite kontsentratsiooni vähenemiseni. Tuleb saavutada tasakaal suitsugaasist saadava soojuse maksimeerimise ja NOx heite minimeerimise vahel. | Ei pruugi olla kohaldatav ahjude puhul, millel on soojust kiirgavad torupõletid. |
| g. | Leegita põlemine | Vt punkt 1.7.2. | Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võivad piirata ahju konstruktsioon (st ahju maht, põletite ruum, põletitevaheline kaugus) ja vajadus muuta tulekindlat vooderdist.
  Kohaldatavus võib olla piiratud protsesside puhul, kus on vaja temperatuuri või temperatuuriprofiili hoolikalt kontrollida (nt rekristallisatsioon).
  Ei kohaldata ahjudele, mis töötavad leegita põlemiseks vajalikust isesüttimistemperatuurist madalamal temperatuuril, ega ahjudele, millel on soojust kiirgavad torupõletid. |
| h. | Hapnik-kütuspõletamine | Vt punkt 1.7.2. | Kohaldatavus võib olla piiratud ahjudega, milles töödeldakse kõrglegeerterast.
  Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võivad piirata ahju konstruktsioon ja vajadus minimaalse heitgaasivoo järele.
  Ei kohaldata ahjudele, millel on soojust kiirgavad torupõletid. |
| Heitgaasi puhastamine |
| i. | Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR) | Vt punkt 1.7.2. | Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.
  Kohaldatavus võib olla piiratud tsüklilise lõõmutamise puhul, kuna lõõmutamistsükli ajal temperatuurid muutuvad. |
| j. | Selektiivne mittekatalüütiline taandamine (SNCR) | Vt punkt 1.7.2. | Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võivad piirata optimaalne temperatuuriaken ja reaktsiooni jaoks vajalik viibimisaeg.
  Kohaldatavus võib olla piiratud tsüklilise lõõmutamise puhul, kuna lõõmutamistsükli ajal temperatuurid muutuvad. |
| k. | Selektiivse mittekatalüütilise taandamise/selektiivse katalüütilise taandamise disaini ja kasutamise optimeerimine | Vt punkt 1.7.2. | Kohaldatav ainult siis, kui asjaomast taandamist (selektiivne mittekatalüütiline taandamine või selektiivne katalüütiline taandamine) kasutatakse NOx heite vähendamiseks. |

PVT 22.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Heitkoguste tekke vähendamine

a.

Vähese NOX tekitamise potentsiaaliga kütuse või kütuste kombinatsiooni kasutamine

Vähese NOX tekitamise potentsiaaliga kütused, nt maagaas, vedelgaas, kõrgahjugaas ja hapnikkonverteri gaas.

Üldkohaldatav.

b.

Ahju automatiseerimine ja juhtimine

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav.

c.

Põlemisprotsessi optimeerimine

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav kombineeritult muude meetoditega.

Üldkohaldatav.

d.

Vähese NOx heitega põletid

Vt punkt 1.7.2.

Olemasoleva käitise puhul võib kohaldatavus olla piiratud konstruktsioonist ja/või käitamisest tulenevate piirangute tõttu.

e.

Suitsugaasi ringlus

Osa suitsugaasist suunatakse (väliselt) tagasi põlemiskambrisse, et asendada sellega osa värskest põletusõhust; sellega langetatakse põlemistemperatuuri ja ühtlasi piiratakse lämmastiku oksüdeerimiseks vajaliku O2 sisaldust, millega piiratakse NOX-i teket. See tähendab, et ahjus tekkiv suitsugaas juhitakse tagasi leegi sisse, et vähendada hapnikusisaldust ning sellega ka leegi temperatuuri.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

f.

Õhu eelkuumutustemperatuuri piiramine

Õhu eelkuumutustemperatuuri piiramine viib NOX heite kontsentratsiooni vähenemiseni. Tuleb saavutada tasakaal suitsugaasist saadava soojuse maksimeerimise ja NOx heite minimeerimise vahel.

Ei pruugi olla kohaldatav ahjude puhul, millel on soojust kiirgavad torupõletid.

g.

Leegita põlemine

Vt punkt 1.7.2.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võivad piirata ahju konstruktsioon (st ahju maht, põletite ruum, põletitevaheline kaugus) ja vajadus muuta tulekindlat vooderdist.

Kohaldatavus võib olla piiratud protsesside puhul, kus on vaja temperatuuri või temperatuuriprofiili hoolikalt kontrollida (nt rekristallisatsioon).

Ei kohaldata ahjudele, mis töötavad leegita põlemiseks vajalikust isesüttimistemperatuurist madalamal temperatuuril, ega ahjudele, millel on soojust kiirgavad torupõletid.

h.

Hapnik-kütuspõletamine

Vt punkt 1.7.2.

Kohaldatavus võib olla piiratud ahjudega, milles töödeldakse kõrglegeerterast.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võivad piirata ahju konstruktsioon ja vajadus minimaalse heitgaasivoo järele.

Ei kohaldata ahjudele, millel on soojust kiirgavad torupõletid.

Heitgaasi puhastamine

i.

Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR)

Vt punkt 1.7.2.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

Kohaldatavus võib olla piiratud tsüklilise lõõmutamise puhul, kuna lõõmutamistsükli ajal temperatuurid muutuvad.

j.

Selektiivne mittekatalüütiline taandamine (SNCR)

Vt punkt 1.7.2.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võivad piirata optimaalne temperatuuriaken ja reaktsiooni jaoks vajalik viibimisaeg.

Kohaldatavus võib olla piiratud tsüklilise lõõmutamise puhul, kuna lõõmutamistsükli ajal temperatuurid muutuvad.

k.

Selektiivse mittekatalüütilise taandamise/selektiivse katalüütilise taandamise disaini ja kasutamise optimeerimine

Vt punkt 1.7.2.

Kohaldatav ainult siis, kui asjaomast taandamist (selektiivne mittekatalüütiline taandamine või selektiivne katalüütiline taandamine) kasutatakse NOx heite vähendamiseks.

Tabel 1.9

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) kuumvaltsimisel lähteaine kuumutamisel tekkiva NOx suunatud õhkuheite puhul ja CO suunatud õhkuheite soovituslikud heitetasemed

| Näitaja | Kütuseliik | Konkreetne protsess | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) | Soovituslik heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOX | 100 % maagaas | Korduvkuumutamine | mg/Nm3 | Uued seadmed: 80 –200
  Olemasolevad seadmed: 100 –350 | Soovituslikku taset ei ole kehtestatud |
| Vahekuumutamine | mg/Nm3 | 100 –250 |
| Järelkuumutamine | mg/Nm3 | 100 –200 |
| Muud kütused | Korduvkuumutamine, vahekuumutamine, järelkuumutamine | mg/Nm3 | 100 –350  (31) |
| CO | 100 % maagaas | Korduvkuumutamine | mg/Nm3 | PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud | 10 –50 |
| Vahekuumutamine | mg/Nm3 | 10 –100 |
| Järelkuumutamine | mg/Nm3 | 10 –100 |
| Muud kütused | Korduvkuumutamine, vahekuumutamine, järelkuumutamine | mg/Nm3 | 10 –50 |

Näitaja

Kütuseliik

Konkreetne protsess

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Soovituslik heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

NOX

100 % maagaas

Korduvkuumutamine

mg/Nm3

Uued seadmed: 80 –200

Olemasolevad seadmed: 100 –350

Soovituslikku taset ei ole kehtestatud

Vahekuumutamine

mg/Nm3

100 –250

Järelkuumutamine

mg/Nm3

100 –200

Muud kütused

Korduvkuumutamine, vahekuumutamine, järelkuumutamine

mg/Nm3

100 –350  (31)

CO

100 % maagaas

Korduvkuumutamine

mg/Nm3

PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud

10 –50

Vahekuumutamine

mg/Nm3

10 –100

Järelkuumutamine

mg/Nm3

10 –100

Muud kütused

Korduvkuumutamine, vahekuumutamine, järelkuumutamine

mg/Nm3

10 –50

Tabel 1.10

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) külmvaltsimisel lähteaine kuumutamisel tekkiva NOx suunatud õhkuheite puhul ja CO suunatud õhkuheite soovituslikud heitetasemed

| Näitaja | Kütuseliik | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) | Soovituslik heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NOX | 100 % maagaas | mg/Nm3 | 100 –250  (32) | Soovituslikku taset ei ole kehtestatud |
| Muud kütused | mg/Nm3 | 100 –300  (33) |
| CO | 100 % maagaas | mg/Nm3 | PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud | 10 –50 |
| Muud kütused | mg/Nm3 | PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud | 10 –100 |

Näitaja

Kütuseliik

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Soovituslik heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

NOX

100 % maagaas

mg/Nm3

100 –250  (32)

Soovituslikku taset ei ole kehtestatud

Muud kütused

mg/Nm3

100 –300  (33)

CO

100 % maagaas

mg/Nm3

PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud

10 –50

Muud kütused

mg/Nm3

PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud

10 –100

Tabel 1.11

PVTga saavutatav heitetase (PVT-SHT) traattõmbamisel lähteaine kuumutamisel tekkiva NOx suunatud õhkuheite puhul ja CO suunatud õhkuheite soovituslik heitetase

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) | Soovituslik heitetase
  (proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 100 –250 | Soovituslikku taset ei ole kehtestatud |
| CO | mg/Nm3 | PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud | 10 –50 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Soovituslik heitetase

(proovivõtuperioodi keskmine)

NOX

mg/Nm3

100 –250

Soovituslikku taset ei ole kehtestatud

CO

mg/Nm3

PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud

10 –50

Tabel 1.12

PVTga saavutatav heitetase (PVT-SHT) kuumsukelduspindamisel lähteaine kuumutamisel tekkiva NOx suunatud õhkuheite puhul ja CO suunatud õhkuheite soovituslik heitetase

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) | Soovituslik heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 100 –300  (34) | Soovituslikku taset ei ole kehtestatud |
| CO | mg/Nm3 | PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud | 10 –100 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Soovituslik heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

NOX

mg/Nm3

100 –300  (34)

Soovituslikku taset ei ole kehtestatud

CO

mg/Nm3

PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud

10 –100

Tabel 1.13

PVTga saavutatav heitetase (PVT-SHT) tsüklilise tsinkimise käigus tsinkimiskatla kuumutamisel tekkiva NOx suunatud õhkuheite puhul ja CO suunatud õhkuheite soovituslik heitetase

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) | Soovituslik heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 70 –300 | Soovituslikku taset ei ole kehtestatud |
| CO | mg/Nm3 | PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud | 10 –100 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Soovituslik heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

NOX

mg/Nm3

70 –300

Soovituslikku taset ei ole kehtestatud

CO

mg/Nm3

PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud

10 –100

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

1.1.7.2.   Rasvaärastusel õhku eralduvad heitkogused

| PVT 23. | Selleks et vähendada rasvaärastusel tekkivat õliudu, hapete ja/või leeliste õhkuheidet lehtede külmvaltsimisel ja kuumsukelduspindamisel, seisneb see PVT heidete kokkukogumises meetodi a abil ja heitgaaside puhastamises meetodi b abil ja/või kasutades allpool kirjeldatud meetodit c.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Heite kogumine |
| a. | Pideva rasvaärastuse korral suletud rasvaärastusmahutid koos õhu väljutamisega | Rasvaärastus toimub suletud mahutites ja õhk väljutatakse. |
| Heitgaasi puhastamine |
| b. | Märgpuhastus | Vt punkt 1.7.2. |
| c. | Udupüüdur | Vt punkt 1.7.2. |

PVT 23.

Meetod

Kirjeldus

Heite kogumine

a.

Pideva rasvaärastuse korral suletud rasvaärastusmahutid koos õhu väljutamisega

Rasvaärastus toimub suletud mahutites ja õhk väljutatakse.

Heitgaasi puhastamine

b.

Märgpuhastus

Vt punkt 1.7.2.

c.

Udupüüdur

Vt punkt 1.7.2.

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

1.1.7.3.   Söövitamisel õhku eralduvad heitkogused

| PVT 24. | Kuumvaltsimisel, külmvaltsimisel, kuumsukelduspindamisel ja traattõmbamisel söövitamise käigus tekkiva tolmu, hapete (HCl, HF, H2SO4) ja SOx õhku eralduvate heitkoguste vähendamiseks seisneb see PVT meetodi a või meetodi b kasutamises kombinatsioonis allpool kirjeldatud meetodiga c.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Heite kogumine |
| a. | Pidev söövitamine suletud mahutites koos auru väljutamisega | Pidev söövitamine toimub suletud mahutites, millel on terasriba või traadi jaoks piiratud sisse- ja väljapääsuavad. Söövitusmahutites tekkinud aurud väljutatakse. |
| b. | Tsükliline söövitamine mahutites, mis on varustatud kaane või õhupuhastiga, koos auru väljutamisega | Tsükliline söövitamine toimub mahutites, mis on varustatud kaane või kattega, mida saab valtstraadi rullidega täitmise võimaldamiseks avada. Söövitusmahutites tekkinud aurud väljutatakse. |
| Heitgaasi puhastamine |
| c. | Märgpuhastus, millele järgneb udupüüdur | Vt punkt 1.7.2. |

PVT 24.

Meetod

Kirjeldus

Heite kogumine

a.

Pidev söövitamine suletud mahutites koos auru väljutamisega

Pidev söövitamine toimub suletud mahutites, millel on terasriba või traadi jaoks piiratud sisse- ja väljapääsuavad. Söövitusmahutites tekkinud aurud väljutatakse.

b.

Tsükliline söövitamine mahutites, mis on varustatud kaane või õhupuhastiga, koos auru väljutamisega

Tsükliline söövitamine toimub mahutites, mis on varustatud kaane või kattega, mida saab valtstraadi rullidega täitmise võimaldamiseks avada. Söövitusmahutites tekkinud aurud väljutatakse.

Heitgaasi puhastamine

c.

Märgpuhastus, millele järgneb udupüüdur

Vt punkt 1.7.2.

Tabel 1.14

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) kuumvaltsimisel, külmvaltsimisel ja kuumsukelduspindamisel söövitamise käigus tekkiva HCl, HF ja SOX õhku suunatud heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –10  (35) |
| Vesinikfluoriid | mg/Nm3 | < 1  (36) |
| SOX | mg/Nm3 | < 1 –6  (37) |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

HCl

mg/Nm3

< 2 –10  (35)

Vesinikfluoriid

mg/Nm3

< 1  (36)

SOX

mg/Nm3

< 1 –6  (37)

Tabel 1.15

PVTga saavutatav heitetase (PVT-SHT) HCl ja SOX suunatud õhkuheite puhul traattõmbamisel vesinikkloriidhappega või väävelhappega söövitamisel

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –10  (38) |
| SOX | mg/Nm3 | < 1 –6  (39) |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

HCl

mg/Nm3

< 2 –10  (38)

SOX

mg/Nm3

< 1 –6  (39)

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

| PVT 25. | Lämmastikhappega (üksi või koos teiste hapetega) söövitamisel õhku eralduva NOx heite ja selektiivse katalüütilise taandamise kasutamisest tuleneva NH3 heite vähendamiseks kuumvaltsimisel ja külmvaltsimisel seisneb see PVT ühe allpool kirjeldatud meetodi või nende kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Heitkoguste tekke vähendamine |
| a. | Kõrglegeerterase söövitamine ilma lämmastikhappeta | Kõrglegeerterase söövitamisel asendatakse lämmastikhape täielikult tugeva oksüdeerijaga (nt vesinikperoksiidiga). | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |
| b. | Vesinikperoksiidi või karbamiidi lisamine söövitushappele | Selleks et vähendada NOx heidet, lisatakse vesinikperoksiid või karbamiid otse söövitushappele. | Üldkohaldatav. |
| Heite kogumine |
| c. | Pidev söövitamine suletud mahutites koos auru väljutamisega | Pidev söövitamine toimub suletud mahutites, millel on terasriba või traadi jaoks piiratud sisse- ja väljapääsuavad. Söövitusvannis tekkinud aurud eemaldatakse. | Üldkohaldatav. |
| d. | Tsükliline söövitamine mahutites, mis on varustatud kaane või õhupuhastiga, koos auru väljutamisega | Tsükliline söövitamine toimub mahutites, mis on varustatud kaane või kattega, mida saab valtstraadi rullidega täitmise võimaldamiseks avada. Söövitusmahutites tekkinud aurud väljutatakse. | Üldkohaldatav. |
| Heitgaasi puhastamine |
| e. | Märgpuhastus, lisades oksüdeerijat (nt vesinikperoksiidi). | Vt punkt 1.7.2.
  NOx heite vähendamiseks lisatakse märgpuhastuslahusele oksüdeerijat (nt vesinikperoksiidi). Vesinikperoksiidi kasutamisel saab tekkinud lämmastikhapet söövitusmahutites uuesti kasutada. | Üldkohaldatav. |
| f. | Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR) | Vt punkt 1.7.2. | Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus. |
| g. | Selektiivse katalüütilise taandamise disaini ja kasutamise optimeerimine | Vt punkt 1.7.2. | Kohaldatav ainult siis, kui NOx heite vähendamiseks kasutatakse selektiivset katalüütilist taandamist. |

PVT 25.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Heitkoguste tekke vähendamine

a.

Kõrglegeerterase söövitamine ilma lämmastikhappeta

Kõrglegeerterase söövitamisel asendatakse lämmastikhape täielikult tugeva oksüdeerijaga (nt vesinikperoksiidiga).

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

b.

Vesinikperoksiidi või karbamiidi lisamine söövitushappele

Selleks et vähendada NOx heidet, lisatakse vesinikperoksiid või karbamiid otse söövitushappele.

Üldkohaldatav.

Heite kogumine

c.

Pidev söövitamine suletud mahutites koos auru väljutamisega

Pidev söövitamine toimub suletud mahutites, millel on terasriba või traadi jaoks piiratud sisse- ja väljapääsuavad. Söövitusvannis tekkinud aurud eemaldatakse.

Üldkohaldatav.

d.

Tsükliline söövitamine mahutites, mis on varustatud kaane või õhupuhastiga, koos auru väljutamisega

Tsükliline söövitamine toimub mahutites, mis on varustatud kaane või kattega, mida saab valtstraadi rullidega täitmise võimaldamiseks avada. Söövitusmahutites tekkinud aurud väljutatakse.

Üldkohaldatav.

Heitgaasi puhastamine

e.

Märgpuhastus, lisades oksüdeerijat (nt vesinikperoksiidi).

Vt punkt 1.7.2.

NOx heite vähendamiseks lisatakse märgpuhastuslahusele oksüdeerijat (nt vesinikperoksiidi). Vesinikperoksiidi kasutamisel saab tekkinud lämmastikhapet söövitusmahutites uuesti kasutada.

Üldkohaldatav.

f.

Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR)

Vt punkt 1.7.2.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

g.

Selektiivse katalüütilise taandamise disaini ja kasutamise optimeerimine

Vt punkt 1.7.2.

Kohaldatav ainult siis, kui NOx heite vähendamiseks kasutatakse selektiivset katalüütilist taandamist.

Tabel 1.16

PVTga saavutatav heitetase (PVT-SHT) kuumvaltsimisel ja külmvaltsimisel lämmastikhappega (üksi või koos muude hapetega) söövitamise käigus tekkiva NOx suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 10 –200 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

NOX

mg/Nm3

10 –200

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

1.1.7.4.   Kuumsukeldamisel tekkiv õhkuheide

| PVT 26. | Selleks et vähendada kuumsukeldamisest tekkivat tolmu ja tsingi õhkuheidet pärast räbustamist traadi kuumsukelduspindamisel ja tsüklilisel tsinkimisel, seisneb see PVT heite vähendamises, kasutades meetodit b või meetodeid a ja b, heite kokkukogumises, kasutades meetodit c või meetodit d, ja heitgaaside puhastamises, kasutades allpool kirjeldatud meetodit e.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Heitkoguste tekke vähendamine | |
| a. | Madalsuitsräbusti | Ammooniumkloriid räbustites asendatakse osaliselt teiste leeliskloriididega (nt kaaliumkloriidiga), et vähendada tolmu teket. | Kohaldatavus võib olla piiratud toote spetsifikatsioonide tõttu. |
| b. | Räbustilahuse ülekandumise minimeerimine | See hõlmab järgmisi meetodeid:






  — | räbustilahuse tilkumiseks jäetakse piisavalt aega (vt PVT 15, meetod c); |

PVT 26.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Heitkoguste tekke vähendamine

a.

Madalsuitsräbusti

Ammooniumkloriid räbustites asendatakse osaliselt teiste leeliskloriididega (nt kaaliumkloriidiga), et vähendada tolmu teket.

Kohaldatavus võib olla piiratud toote spetsifikatsioonide tõttu.

b.

Räbustilahuse ülekandumise minimeerimine

See hõlmab järgmisi meetodeid:

—

räbustilahuse tilkumiseks jäetakse piisavalt aega (vt PVT 15, meetod c);

| — | kuivatamine enne sukeldamist. |
| --- | --- |

—

kuivatamine enne sukeldamist.

Üldkohaldatav.

Heite kogumine

c.

Õhu eemaldamine allikale võimalikult lähedal

Õhk eemaldatakse katlast nt külgmise kaane või tila kaudu.

Üldkohaldatav.

d.

Suletud katel koos õhu väljatõmbega

Kuumsukeldamine toimub suletud katlas ja õhk eemaldatakse.

Olemasolevate käitiste puhul võib kohaldatavus olla piiratud, kui suletud ala häirib tsüklilisel tsinkimisel olemasolevat toorikute transportimise süsteemi.

Heitgaasi puhastamine

e.

Kangasfilter

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav.

Tabel 1.17

PVTga saavutatav heitetase (PVT-SHT) tsüklilisel tsinkimisel traadi kuumsukeldamise käigus pärast räbustamist kuumsukelduspindamisel tekkiva tolmu suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Tolm | mg/Nm3 | < 2 –5 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Tolm

mg/Nm3

< 2 –5

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

1.1.7.4.1.   Õlitamisel õhku eralduvad heitkogused

| PVT 27. | Õliudu õhkuheite vältimiseks ja lähteaine pinna õlitamisest tekkiva õlikulu vähendamiseks seisneb see PVT ühe allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Elektrostaatiline õlitamine | Õli pihustatakse metallpinnale läbi elektrostaatilise välja, mis tagab õli ühtlase pealekandmise ja optimeerib pealekantava õli kogust. Õlitusmasin on suletud ja õli, mis ei kinnitu metallpinnale, kogutakse kokku ja kasutatakse masinas uuesti. |
| b. | Kontaktmäärimine | Määrderulle, nt viltvaltsid või pigistusvaltsid, kasutatakse otseses kokkupuutes metallpinnaga. |
| c. | Õlitamine ilma suruõhuta | Õli kantakse peale pihustitega metallipinna lähedal kõrgsagedusventiilide abil. |

PVT 27.

Meetod

Kirjeldus

a.

Elektrostaatiline õlitamine

Õli pihustatakse metallpinnale läbi elektrostaatilise välja, mis tagab õli ühtlase pealekandmise ja optimeerib pealekantava õli kogust. Õlitusmasin on suletud ja õli, mis ei kinnitu metallpinnale, kogutakse kokku ja kasutatakse masinas uuesti.

b.

Kontaktmäärimine

Määrderulle, nt viltvaltsid või pigistusvaltsid, kasutatakse otseses kokkupuutes metallpinnaga.

c.

Õlitamine ilma suruõhuta

Õli kantakse peale pihustitega metallipinna lähedal kõrgsagedusventiilide abil.

1.1.7.5.   Järeltöötlemisel tekkiv õhkuheide

| PVT 28. | Järeltöötluse (st fosfaatimise ja passiveerimise) käigus kemikaalivannidest või -mahutitest õhku eralduva heite vähendamiseks seisneb see PVT heite kokkukogumises meetodi a või meetodi b abil ning sel juhul heitgaaside puhastamises, kasutades allpool kirjeldatud meetodit c ja/või meetodit d.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Heite kogumine |
| a. | Õhu eemaldamine allikale võimalikult lähedal | Kemikaalide hoiumahutitest ja kemikaalivannidest tekkivad heitkogused püütakse kinni, nt kasutades ühte järgmistest tehnikatest või nende kombinatsiooni:






  — | eemaldamine külgmise kaane või tila kaudu; |

PVT 28.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Heite kogumine

a.

Õhu eemaldamine allikale võimalikult lähedal

Kemikaalide hoiumahutitest ja kemikaalivannidest tekkivad heitkogused püütakse kinni, nt kasutades ühte järgmistest tehnikatest või nende kombinatsiooni:

—

eemaldamine külgmise kaane või tila kaudu;

| — | liigutatavate kaantega mahutid; |
| --- | --- |

—

liigutatavate kaantega mahutid;

| — | suletavad kaaned; |
| --- | --- |

—

suletavad kaaned;

| — | vannide paigutamine kinnistesse kohtadesse. |
| --- | --- |

—

vannide paigutamine kinnistesse kohtadesse.

Seejärel kokkukogutud heitkogused eemaldatakse.

Kohaldatav ainult siis, kui töötlemine toimub pihustamise teel või kui kasutatakse lenduvaid aineid.

b.

Pideva järeltöötlemise korral suletud mahutid koos õhu väljutamisega

Fosfaatimine ja passiveerimine viiakse läbi suletud mahutites ja õhk eemaldatakse mahutitest.

Kohaldatav ainult siis, kui töötlemine toimub pihustamise teel või kui kasutatakse lenduvaid aineid.

Heitgaasi puhastamine

c.

Märgpuhastus

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav.

d.

Udupüüdur

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav.

1.1.7.6.   Happe regenereerimisel tekkiv õhkuheide

| PVT 29. | Selleks et vähendada kasutatud happe tolmust, hapetest (HCl, HF), SO2-st ja NOX-st eraldamisel tekkivat õhkuheidet (piirates samal ajal CO heidet) ning selektiivse katalüütilise taandamise kasutamisest tekkivat NH3 heidet, seisneb see PVT allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Väikese väävlisisalduse ja/või vähese NOX tekitamise potentsiaaliga kütuse või kütuste kombinatsiooni kasutamine | Vt PVT 21 ja PVT 22 meetod a. | Üldkohaldatav. |
| b. | Põlemisprotsessi optimeerimine | Vt punkt 1.7.2.
  Üldkohaldatav kombineeritult muude meetoditega. | Üldkohaldatav. |
| c. | Vähese NOX heitega põletid | Vt punkt 1.7.2. | Olemasoleva käitise puhul võib kohaldatavus olla piiratud konstruktsioonist ja/või käitamisest tulenevate piirangute tõttu. |
| d. | Märgpuhastus, millele järgneb udupüüdur | Vt punkt 1.7.2.
  Happesegu regenereerimise korral lisatakse märgpuhastuslahusele vesinikfluoriidi jälgede eemaldamiseks leelist ja/või märgpuhastuslahusele lisatakse oksüdeerijat (nt vesinikperoksiidi), et vähendada NOX heidet. Vesinikperoksiidi kasutamisel saab tekkinud lämmastikhapet söövitusmahutites uuesti kasutada. | Üldkohaldatav. |
| e. | Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR) | Vt punkt 1.7.2. | Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus. |
| f. | Selektiivse katalüütilise taandamise disaini ja kasutamise optimeerimine | Vt punkt 1.7.2. | Kohaldatav ainult siis, kui NOX heite vähendamiseks kasutatakse selektiivset katalüütilist taandamist. |

PVT 29.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Väikese väävlisisalduse ja/või vähese NOX tekitamise potentsiaaliga kütuse või kütuste kombinatsiooni kasutamine

Vt PVT 21 ja PVT 22 meetod a.

Üldkohaldatav.

b.

Põlemisprotsessi optimeerimine

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav kombineeritult muude meetoditega.

Üldkohaldatav.

c.

Vähese NOX heitega põletid

Vt punkt 1.7.2.

Olemasoleva käitise puhul võib kohaldatavus olla piiratud konstruktsioonist ja/või käitamisest tulenevate piirangute tõttu.

d.

Märgpuhastus, millele järgneb udupüüdur

Vt punkt 1.7.2.

Happesegu regenereerimise korral lisatakse märgpuhastuslahusele vesinikfluoriidi jälgede eemaldamiseks leelist ja/või märgpuhastuslahusele lisatakse oksüdeerijat (nt vesinikperoksiidi), et vähendada NOX heidet. Vesinikperoksiidi kasutamisel saab tekkinud lämmastikhapet söövitusmahutites uuesti kasutada.

Üldkohaldatav.

e.

Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR)

Vt punkt 1.7.2.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

f.

Selektiivse katalüütilise taandamise disaini ja kasutamise optimeerimine

Vt punkt 1.7.2.

Kohaldatav ainult siis, kui NOX heite vähendamiseks kasutatakse selektiivset katalüütilist taandamist.

Tabel 1.18

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) kasutatud vesinikkloriidhappe pihustussärdamise või keevkihi reaktorite abil eraldamise käigus tekkiva tolmu, HCl, SO2 ja NOx suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Tolm | mg/Nm3 | < 2 –15 |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –15 |
| SO2 | mg/Nm3 | < 10 |
| NOX | mg/Nm3 | 50 –180 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Tolm

mg/Nm3

< 2 –15

HCl

mg/Nm3

< 2 –15

SO2

mg/Nm3

< 10

NOX

mg/Nm3

50 –180

Tabel 1.19

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) happesegu pihustussärdamise või aurustamise abil eraldamise käigus tekkiva tolmu, vesinikfluoriidi ja NOx suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Vesinikfluoriid | mg/Nm3 | < 1 |
| NOX | mg/Nm3 | 50 –100  (40) |
| Tolm | mg/Nm3 | < 2 –10 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Vesinikfluoriid

mg/Nm3

< 1

NOX

mg/Nm3

50 –100  (40)

Tolm

mg/Nm3

< 2 –10

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

1.1.8.   Vetteheide

| PVT 30. | Selleks et vähendada orgaaniliste saasteainete hulka vees, mis on õli või määrdeainega saastunud (nt õli mahavoolu või valtsimis- ja pindtugevdusemulsioonidest, rasvaärastuslahustest ja traattõmbemäärdeainetest puhastamise tagajärjel) ja mis suunatakse edasisele töötlemisele (vt PVT 31), seisneb see PVT orgaanilise ja vesifaasi eraldamises. |
| --- | --- |

PVT 30.

Kirjeldus

Orgaaniline faas eraldatakse vesifaasist, nt koorimise või emulsiooni lõhustamise teel sobivate ainetega, aurustamise või membraanfiltrimisega. Orgaanilist faasi võib kasutada energia või materjali taaskasutamiseks (nt vt PVT 34 meetod f).

| PVT 31. | Vetteheite vähendamiseks seisneb see PVT reovee käitlemises, kasutades allpool nimetatud meetodite kombinatsiooni.








  Meetod  (41) | Tüüpilised saasteained, mille heidet vähendatakse |
| --- | --- | --- |
| Eel-, esma- ja üldpuhastus, nt |
| a. | Tasakaalustamine | Kõik saasteained |
| b. | Neutraliseerimine | Happed, leelised |
| c. | Füüsiline eraldamine, nt mitmesugused sõelad, liiva- ja rasvapüüdurid, hüdrotsüklonid, õli ja vee eraldamise või eelsetitamise mahutid | Suuremad tahked lisandid, hõljuvaine, õli/rasv |
| Füüsikalis-keemiline töötlemine, nt |
| d. | Adsorbeerimine | Adsorbeeritavad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained, nt süsivesinikud, elavhõbe |
| e. | Keemiline sadestamine | Sadenevad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained, nt metallid, fosfor, fluoriid |
| f. | Keemiline redutseerimine | Redutseeritavad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained, nt kuuevalentne kroom |
| g. | Nanofiltrimine/pöördosmoos | Lahustuvad mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained, nt soolad, metallid |
| Bioloogiline töötlemine, nt |
| h. | Aeroobne töötlemine | Biolagunevad orgaanilised ühendid |
| Tahkete ainete eemaldamine, nt |
| i. | Koagulatsioon ja flokulatsioon | Hõljuvaine ja peenosakestega seotud metallid |
| j. | Setitamine |
| k. | Filtratsioon (nt liivfiltrimine, mikrofiltrimine, ultrafiltratsioon) |
| l. | Flotatsioon |

PVT 31.

Meetod  (41)

Tüüpilised saasteained, mille heidet vähendatakse

Eel-, esma- ja üldpuhastus, nt

a.

Tasakaalustamine

Kõik saasteained

b.

Neutraliseerimine

Happed, leelised

c.

Füüsiline eraldamine, nt mitmesugused sõelad, liiva- ja rasvapüüdurid, hüdrotsüklonid, õli ja vee eraldamise või eelsetitamise mahutid

Suuremad tahked lisandid, hõljuvaine, õli/rasv

Füüsikalis-keemiline töötlemine, nt

d.

Adsorbeerimine

Adsorbeeritavad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained, nt süsivesinikud, elavhõbe

e.

Keemiline sadestamine

Sadenevad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained, nt metallid, fosfor, fluoriid

f.

Keemiline redutseerimine

Redutseeritavad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained, nt kuuevalentne kroom

g.

Nanofiltrimine/pöördosmoos

Lahustuvad mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained, nt soolad, metallid

Bioloogiline töötlemine, nt

h.

Aeroobne töötlemine

Biolagunevad orgaanilised ühendid

Tahkete ainete eemaldamine, nt

i.

Koagulatsioon ja flokulatsioon

Hõljuvaine ja peenosakestega seotud metallid

j.

Setitamine

k.

Filtratsioon (nt liivfiltrimine, mikrofiltrimine, ultrafiltratsioon)

l.

Flotatsioon

Tabel 1.20

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) otseheite korral suublasse

| Aine/näitaja | Ühik | PVT-SHT

   (42) | Protsess(id), millega PVT-SHT seotud on |
| --- | --- | --- | --- |
| Hõljuvaine üldsisaldus (TSS) | mg/l | 5–30 | Kõik protsessid |
| Orgaanilise süsiniku kogusisaldus (TOC)  (43) | mg/l | 10–30 | Kõik protsessid |
| Keemiline hapnikutarve  (43) | mg/l | 30–90 | Kõik protsessid |
| Nafta süsivesinike indeks (HOI) | mg/l | 0,5–4 | Kõik protsessid |
| Metallid | Cd | μg/l | 1–5 | Kõik protsessid  (44) |
| Cr | mg/l | 0,01–0,1  (45) | Kõik protsessid  (44) |
| Cr(VI) | μg/l | 10–50 | Kõrglegeerterase söövitamine või passiveerimine kuuevalentsete kroomiühenditega |
| Fe | mg/l | 1–5 | Kõik protsessid |
| Hg | μg/l | 0,1–0,5 | Kõik protsessid  (44) |
| Ni | mg/l | 0,01–0,2  (46) | Kõik protsessid  (44) |
| Pb | μg/l | 5–20  (47)
   (48) | Kõik protsessid  (44) |
| Sn | mg/l | 0,01–0,2 | Kuumsukelduspindamine, milles kasutatakse tina |
| Zn | mg/l | 0,05–1 | Kõik protsessid  (44) |
| Üldfosfor (Püld) | mg/l | 0,2–1 | Fosfaatimine |
| Fluoriid (F–) | mg/l | 1–15 | Söövitamine vesinikfluoriidhapet sisaldavate happesegudega |

Aine/näitaja

Ühik

PVT-SHT

(42)

Protsess(id), millega PVT-SHT seotud on

Hõljuvaine üldsisaldus (TSS)

mg/l

5–30

Kõik protsessid

Orgaanilise süsiniku kogusisaldus (TOC)  (43)

mg/l

10–30

Kõik protsessid

Keemiline hapnikutarve  (43)

mg/l

30–90

Kõik protsessid

Nafta süsivesinike indeks (HOI)

mg/l

0,5–4

Kõik protsessid

Metallid

Cd

μg/l

1–5

Kõik protsessid  (44)

Cr

mg/l

0,01–0,1  (45)

Kõik protsessid  (44)

Cr(VI)

μg/l

10–50

Kõrglegeerterase söövitamine või passiveerimine kuuevalentsete kroomiühenditega

Fe

mg/l

1–5

Kõik protsessid

Hg

μg/l

0,1–0,5

Kõik protsessid  (44)

Ni

mg/l

0,01–0,2  (46)

Kõik protsessid  (44)

Pb

μg/l

5–20  (47)
   (48)

Kõik protsessid  (44)

Sn

mg/l

0,01–0,2

Kuumsukelduspindamine, milles kasutatakse tina

Zn

mg/l

0,05–1

Kõik protsessid  (44)

Üldfosfor (Püld)

mg/l

0,2–1

Fosfaatimine

Fluoriid (F–)

mg/l

1–15

Söövitamine vesinikfluoriidhapet sisaldavate happesegudega

Tabel 1.21

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) kaudse heite korral suublasse

| Aine/näitaja | Ühik | PVT-SHT

   (49)
   (50) | Protsess(id), millega PVT-SHT seotud on |
| --- | --- | --- | --- |
| Nafta süsivesinike indeks (HOI) | mg/l | 0,5 –4 | Kõik protsessid |
| Metallid | Cd | μg/l | 1 –5 | Kõik protsessid  (51) |
| Cr | mg/l | 0,01 –0,1  (52) | Kõik protsessid  (51) |
| Cr(VI) | μg/l | 10 –50 | Kõrglegeerterase söövitamine või passiveerimine kuuevalentsete kroomiühenditega |
| Fe | mg/l | 1 –5 | Kõik protsessid |
| Hg | μg/l | 0,1 –0,5 | Kõik protsessid  (51) |
| Ni | mg/l | 0,01 –0,2  (53) | Kõik protsessid  (51) |
| Pb | μg/l | 5 –20  (54)
   (55) | Kõik protsessid  (51) |
| Sn | mg/l | 0,01 –0,2 | Kuumsukelduspindamine, milles kasutatakse tina |
| Zn | mg/l | 0,05 –1 | Kõik protsessid  (51) |
| Fluoriid (F–) | mg/l | 1 –15 | Söövitamine vesinikfluoriidhapet sisaldavate happesegudega |

Aine/näitaja

Ühik

PVT-SHT

(49)
   (50)

Protsess(id), millega PVT-SHT seotud on

Nafta süsivesinike indeks (HOI)

mg/l

0,5 –4

Kõik protsessid

Metallid

Cd

μg/l

1 –5

Kõik protsessid  (51)

Cr

mg/l

0,01 –0,1  (52)

Kõik protsessid  (51)

Cr(VI)

μg/l

10 –50

Kõrglegeerterase söövitamine või passiveerimine kuuevalentsete kroomiühenditega

Fe

mg/l

1 –5

Kõik protsessid

Hg

μg/l

0,1 –0,5

Kõik protsessid  (51)

Ni

mg/l

0,01 –0,2  (53)

Kõik protsessid  (51)

Pb

μg/l

5 –20  (54)
   (55)

Kõik protsessid  (51)

Sn

mg/l

0,01 –0,2

Kuumsukelduspindamine, milles kasutatakse tina

Zn

mg/l

0,05 –1

Kõik protsessid  (51)

Fluoriid (F–)

mg/l

1 –15

Söövitamine vesinikfluoriidhapet sisaldavate happesegudega

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 8.

1.1.9.   Müra ja vibratsioon

| PVT 32. | Müra ja vibratsiooni vältimiseks, või kui see ei ole võimalik, siis nende vähendamiseks seisneb see PVT müra ja vibratsiooni tekke piiramise kava kehtestamises ja rakendamises ning selle korrapärases ülevaatamises keskkonnajuhtimissüsteemi osana (vt PVT 1); kava hõlmab kõiki järgmisi elemente:







  i. | sobivaid meetmeid ja tähtaegu hõlmav protokoll; |
| --- | --- | --- |

PVT 32.

i.

sobivaid meetmeid ja tähtaegu hõlmav protokoll;

| ii. | müra ja vibratsiooni seire protokoll; |
| --- | --- |

ii.

müra ja vibratsiooni seire protokoll;

| iii. | kindlakstehtud müra ja vibratsiooni tekke juhtumitele, nt kaebustele reageerimise protokoll; |
| --- | --- |

iii.

kindlakstehtud müra ja vibratsiooni tekke juhtumitele, nt kaebustele reageerimise protokoll;

| iv. | müra ja vibratsiooni vältimise ja vähendamise programm, mille eesmärk on tuvastada müra ja vibratsiooni allikad, mõõta/hinnata kokkupuudet müra ja vibratsiooniga, iseloomustada eri allikate osatähtsust ning võtta vältimis- või vähendamismeetmeid. |
| --- | --- |

iv.

müra ja vibratsiooni vältimise ja vähendamise programm, mille eesmärk on tuvastada müra ja vibratsiooni allikad, mõõta/hinnata kokkupuudet müra ja vibratsiooniga, iseloomustada eri allikate osatähtsust ning võtta vältimis- või vähendamismeetmeid.

Kohaldatavus

Kohaldatavus on piiratud juhtudega, kui eeldatakse müra või vibratsiooni levikut tundlikule alale ja/või see oht on põhjendatud.

| PVT 33. | Müra ja vibratsiooni vältimiseks, või kui see ei ole võimalik, siis nende vähendamiseks seisneb see PVT ühe või mitme allpool nimetatud meetodi kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Seadmete ja hoonete sobiv paigutus | Müra saab vähendada, kui suurendatakse vahemaad müraallika ja vastuvõtja vahel, kasutatakse hooneid müratõketena ning paigutatakse hoonete sisse- ja väljapääsud ümber. | Olemasolevate käitiste puhul ei pruugi seadmete või hoonete sisse- ja väljapääsude ümberpaigutamine olla ruumipuuduse ja/või liigse kulukuse tõttu võimalik. |
| b. | Operatiivmeetmed | Need hõlmavad näiteks järgmisi meetodeid:






  — | seadmete kontroll ja hooldus; |

PVT 33.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Seadmete ja hoonete sobiv paigutus

Müra saab vähendada, kui suurendatakse vahemaad müraallika ja vastuvõtja vahel, kasutatakse hooneid müratõketena ning paigutatakse hoonete sisse- ja väljapääsud ümber.

Olemasolevate käitiste puhul ei pruugi seadmete või hoonete sisse- ja väljapääsude ümberpaigutamine olla ruumipuuduse ja/või liigse kulukuse tõttu võimalik.

b.

Operatiivmeetmed

Need hõlmavad näiteks järgmisi meetodeid:

—

seadmete kontroll ja hooldus;

| — | võimaluse korral kinniste ruumide uste ja akende sulgemine; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral kinniste ruumide uste ja akende sulgemine;

| — | seadmete käitamine kogenud töötajate poolt; |
| --- | --- |

—

seadmete käitamine kogenud töötajate poolt;

| — | võimaluse korral öösel mürarohke tegevuse vältimine; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral öösel mürarohke tegevuse vältimine;

| — | müra leviku tõkestamist käsitlevad sätted, nt tootmis- ja hooldustegevuse ajal, lähteaine ja materjalide transpordil ja käitlemisel. |
| --- | --- |

—

müra leviku tõkestamist käsitlevad sätted, nt tootmis- ja hooldustegevuse ajal, lähteaine ja materjalide transpordil ja käitlemisel.

Üldkohaldatav.

c.

Vähest müra tekitavad seadmed

See hõlmab selliseid meetodeid nagu otseajamiga mootorite, madala müratasemega kompressorite, pumpade ja ventilaatorite kasutamine.

d.

Müra ja vibratsiooni leviku tõkestamise vahendid

See hõlmab järgmisi meetodeid:

| — | müravähendajad; |
| --- | --- |

—

müravähendajad;

| — | seadmete heli- või vibratsiooniisolatsioon; |
| --- | --- |

—

seadmete heli- või vibratsiooniisolatsioon;

| — | mürarohke seadme paigutamine piiratud alale (nt pinna gaasipõletiga puhastamise masinad ja lihvimismasinad, traattõmbemasinad, õhujoad); |
| --- | --- |

—

mürarohke seadme paigutamine piiratud alale (nt pinna gaasipõletiga puhastamise masinad ja lihvimismasinad, traattõmbemasinad, õhujoad);

| — | tugeva heliisolatsiooni omadustega ehitusmaterjalid (nt seintel, katustel, akendel, ustel). |
| --- | --- |

—

tugeva heliisolatsiooni omadustega ehitusmaterjalid (nt seintel, katustel, akendel, ustel).

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

e.

Müra vähendamine

Müratõkete (nt kaitseseinad, tammid ja hooned) paigutamine müraallika ja vastuvõtja vahele.

Kohaldatav üksnes olemasolevatele käitistele, sest uute käitiste puhul tuleks seda arvesse võtta juba projekteerimisel. Olemasolevate käitiste puhul ei pruugi tõkete lisamine olla ruumipuuduse tõttu võimalik.

1.1.10.   Jäägid

| PVT 34. | Kõrvaldamisele saadetavate jäätmete koguse vähendamiseks seisneb see PVT metallide, metallioksiidide ning õlise sette ja hüdroksiidi sette kõrvaldamise vältimises, kasutades meetodit a ja allpool kirjeldatud meetodite b–h sobivat kombinatsiooni.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Jääkide haldamise kava | Jääkide haldamise kava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab mitut meedet, mille eesmärk on: 1) jääkide tekke minimeerimine, 2) jääkide korduskasutamise, ringlussevõtu ja/või taaskasutamise optimeerimine ning 3) jäätmete nõuetekohase kõrvaldamise tagamine.
  Jääkide haldamise kava võib olla integreeritud suurema käitise (nt raua- ja terasetootmisettevõtte) üldisesse jääkide haldamise kavasse. | Jääkide haldamise kava üksikasjalikkus ja formaliseerituse määr sõltuvad üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest. |
| b. | Õlise valtsimistagi eeltöötlus edaspidiseks kasutamiseks | See hõlmab järgmisi meetodeid:






  — | brikettimine või granuleerimine; |

PVT 34.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Jääkide haldamise kava

Jääkide haldamise kava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab mitut meedet, mille eesmärk on: 1) jääkide tekke minimeerimine, 2) jääkide korduskasutamise, ringlussevõtu ja/või taaskasutamise optimeerimine ning 3) jäätmete nõuetekohase kõrvaldamise tagamine.

Jääkide haldamise kava võib olla integreeritud suurema käitise (nt raua- ja terasetootmisettevõtte) üldisesse jääkide haldamise kavasse.

Jääkide haldamise kava üksikasjalikkus ja formaliseerituse määr sõltuvad üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest.

b.

Õlise valtsimistagi eeltöötlus edaspidiseks kasutamiseks

See hõlmab järgmisi meetodeid:

—

brikettimine või granuleerimine;

| — | õlisisalduse vähendamine õlises valtsimistagis, nt termotöötlemise, pesemise, flotatsiooni teel. |
| --- | --- |

—

õlisisalduse vähendamine õlises valtsimistagis, nt termotöötlemise, pesemise, flotatsiooni teel.

Üldkohaldatav.

c.

Valtsimistagi kasutamine

Valtsimistagi kogutakse kokku ja seda kasutatakse käitises kohapeal või mujal, nt raua ja terase tootmisel või tsemendi tootmisel.

Üldkohaldatav.

d.

Metallijäätmete kasutamine

Mehaanilistes protsessides (nt trimmimisel ja viimistlemisel) tekkinud metallijäätmeid kasutatakse raua ja terase tootmisel. Seda võidakse teha kohapeal või väljaspool käitist.

Üldkohaldatav.

e.

Heitgaaside kuivpuhastusest tekkinud metalli ja metallioksiidide ringlussevõtt

Metalli ja metallioksiidide suuremad tükid, mis pärinevad mehaaniliste protsesside (nt gaasipõletiga puhastamise või lihvimise) käigus tekkivate heitgaaside keemilisest puhastamisest (nt kangasfiltrid), eraldatakse selektiivselt mehaaniliste meetodite (nt sõelte) või magnettehnika abil ja võetakse ringlusse, nt raua ja terase tootmiseks. Seda võidakse teha kohapeal või väljaspool käitist.

Üldkohaldatav.

f.

Õlise sette kasutamine

Nt rasvaärastusel tekkinud õline jääksete veetustatakse, et koguda selles sisalduv õli materjali või energia taaskasutamiseks. Kui veesisaldus on väike, võib setet kohe kasutada. Seda võidakse teha kohapeal või väljaspool käitist.

Üldkohaldatav.

g.

Happesegu regenereerimisel tekkiva hüdroksiidisette termotöötlemine

Happesegu regenereerimisel tekkinud sete töödeldakse termiliselt, et saada kaltsiumfluoriidirikas materjal, mida saab kasutada argoon-hapniksüsinikärastuskonverterites.

Kohaldatavust võib piirata ruumipuudus.

h.

Haaveldusvahendi taastamine ja taaskasutamine

Kui mehaaniline tagiärastus toimub haaveldusega, eraldatakse haaveldusvahend tagist ja seda kasutatakse uuesti.

Üldkohaldatav.

| PVT 35. | Kuumsukeldamisel tekkinud jäätmete kõrvaldamisele saatmise vähendamiseks seisneb see PVT tsinki sisaldavate jääkide kõrvaldamise vältimises, kasutades kõiki allpool kirjeldatud meetodeid.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kangasfiltri tolmu ringlussevõtt | Ammooniumkloriidi ja tsinkkloriidi sisaldavate kangasfiltrite tolm kogutakse kokku ja taaskasutatakse nt räbustite tootmiseks. Seda võidakse teha kohapeal või väljaspool käitist. | Kohaldatav ainult pärast räbustamist toimuva kuumsukeldamise puhul.
  Kohaldatavus võib olla piiratud olenevalt kättesaadavusest turul. |
| b. | Tsingituha ja pinnadrossi ringlussevõtt | Metalliline tsink eraldatakse tsingituhast ja pinnadrossist utilisaatorahjus sulatamise teel. Ülejäänud tsinki sisaldav jääk kasutatakse ära nt tsinkoksiidi tootmiseks. Seda võidakse teha kohapeal või väljaspool käitist. | Üldkohaldatav. |
| c. | Põhjadrossi ringlussevõtt | Põhjadrossi kasutatakse nt värviliste metallide tööstuses tsingi tootmiseks. Seda võidakse teha kohapeal või väljaspool käitist. | Üldkohaldatav. |

PVT 35.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Kangasfiltri tolmu ringlussevõtt

Ammooniumkloriidi ja tsinkkloriidi sisaldavate kangasfiltrite tolm kogutakse kokku ja taaskasutatakse nt räbustite tootmiseks. Seda võidakse teha kohapeal või väljaspool käitist.

Kohaldatav ainult pärast räbustamist toimuva kuumsukeldamise puhul.

Kohaldatavus võib olla piiratud olenevalt kättesaadavusest turul.

b.

Tsingituha ja pinnadrossi ringlussevõtt

Metalliline tsink eraldatakse tsingituhast ja pinnadrossist utilisaatorahjus sulatamise teel. Ülejäänud tsinki sisaldav jääk kasutatakse ära nt tsinkoksiidi tootmiseks. Seda võidakse teha kohapeal või väljaspool käitist.

Üldkohaldatav.

c.

Põhjadrossi ringlussevõtt

Põhjadrossi kasutatakse nt värviliste metallide tööstuses tsingi tootmiseks. Seda võidakse teha kohapeal või väljaspool käitist.

Üldkohaldatav.

| PVT 36. | Kuumsukeldamisel tekkivate tsinki sisaldavate jääkide (nt tsingituhk, pinnadross, põhjadross, tsingipritsmed ja kangasfiltri tolm) ringlussevõetavuse ja taaskasutamise potentsiaali parandamiseks, samuti nende kasutamisega seotud keskkonnariskide vältimiseks või vähendamiseks seisneb see PVT nende üksteisest ja muudest jääkidest eraldi ladustamises:







  — | kangasfiltri tolmu puhul veekindlatel pindadel, kinnistes kohtades ja suletud mahutites/kottides; |
| --- | --- | --- |

PVT 36.

—

kangasfiltri tolmu puhul veekindlatel pindadel, kinnistes kohtades ja suletud mahutites/kottides;

| — | kõigi muude eespool nimetatud jäägiliikide puhul veekindlatel pindadel ja kaetud kohtades, mis on kaitstud äravoolava pinnavee eest. |
| --- | --- |

—

kõigi muude eespool nimetatud jäägiliikide puhul veekindlatel pindadel ja kaetud kohtades, mis on kaitstud äravoolava pinnavee eest.

| PVT 37. | Materjalitõhususe suurendamiseks ning töövaltside tekstureerimisel tekkivate jäätmete kõrvaldamisele saadetava koguse vähendamiseks seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Lihvimisemulsiooni puhastamine ja korduskasutamine | Lihvimisemulsioone töödeldakse lamellaar- või magnetseparaatorite või setitamis-/selitamisprotsessi abil, et eemaldada lihvimissete ja kasutada lihvimisemulsiooni uuesti. |
| b. | Lihvimissette töötlemine | Lihvimissetete töötlemine magnetseparatsiooniga metalliosakeste eraldamiseks ja metallide ringlussevõtuks, nt raua ja terase tootmiseks. |
| c. | Kulunud töövaltside ringlussevõtt | Kulunud töövaltsid, mis ei sobi tekstureerimiseks, võetakse ringlusse raua- ja terasetootmises või tagastatakse ümbertöötamiseks tootjale. |

PVT 37.

Meetod

Kirjeldus

a.

Lihvimisemulsiooni puhastamine ja korduskasutamine

Lihvimisemulsioone töödeldakse lamellaar- või magnetseparaatorite või setitamis-/selitamisprotsessi abil, et eemaldada lihvimissete ja kasutada lihvimisemulsiooni uuesti.

b.

Lihvimissette töötlemine

Lihvimissetete töötlemine magnetseparatsiooniga metalliosakeste eraldamiseks ja metallide ringlussevõtuks, nt raua ja terase tootmiseks.

c.

Kulunud töövaltside ringlussevõtt

Kulunud töövaltsid, mis ei sobi tekstureerimiseks, võetakse ringlusse raua- ja terasetootmises või tagastatakse ümbertöötamiseks tootjale.

Täiendavad sektoripõhised meetodid kõrvaldamisele saadetavate jäätmete koguse vähendamiseks on esitatud käesolevate PVT-järelduste punktis 1.4.4.

1.2.   
  PVT-järeldused kuumvaltsimise kohta

Peale käesolevas punktis esitatud PVT-järelduste kohaldatakse ka punktis 1.1 kirjeldatud üldisi PVT-järeldusi.

1.2.1.   Energiatõhusus

| PVT 38. | Lähteaine kuumutamisel energiatõhususe suurendamiseks seisneb see PVT tehnikas PVT 11 esitatud meetodite kombinatsiooni kasutamises koos allpool kirjeldatud meetodite sobiva kombinatsiooniga.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Lõppkujulähedane valu õhukeste slääbide ja tala toorikute jaoks, millele järgneb valtsimine | Vt punkt 1.7.1. | Kohaldatav ainult pidevvalukäitiste lähedal asuvates käitistes ning käitise üldplaani ja toote spetsifikatsioonide piires. |
| b. | Kuum-/otselaadimine | Pideva metallivaluga valmistatud tooted laaditakse otse korduvkuumutusahjudesse. | Kohaldatav ainult pidevvalukäitiste lähedal asuvates käitistes ning käitise üldplaani ja toote spetsifikatsioonide piires. |
| c. | Põiklattide jahutamisel eralduva kuumuse taaskasutamine | Korduvkuumutusahjudes lähteainet kandvate põiklattide jahutamisel tekkiv aur ekstraheeritakse ja kasutatakse käitise muudes protsessides. | Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus ja/või sobiva auruvajaduse puudumine. |
| d. | Soojuse säilitamine lähteaine üleviimise ajal | Pidevvalu- ja korduvkuumutusahju vahel ning billeteerimispingi ja viimistlusvaltspingi vahel kasutatakse isoleeritud katteid. | Üldkohaldatav käitise üldplaanist tulenevate piirangute raames. |
| e. | Lindilaadurid | Vt punkt 1.7.1. | Üldkohaldatav. |
| f. | Rullide utilisaatorahjud | Rullide utilisaatorahje kasutatakse lindilaadurite täiendusena, et taastada rullide valtsimistemperatuur ja taastada valtspingi katkestuste korral nende tavaline valtsimise järjekord. | Üldkohaldatav. |
| g. | Kalibreerimispress | Vt PVT 39, meetod a.
  Lähteaine kuumutamise energiatõhususe suurendamiseks kasutatakse kalibreerimispressi, kuna see võimaldab suurendada kuumlaadimise kiirust. | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste kuumvaltspinkide puhul. |

PVT 38.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Lõppkujulähedane valu õhukeste slääbide ja tala toorikute jaoks, millele järgneb valtsimine

Vt punkt 1.7.1.

Kohaldatav ainult pidevvalukäitiste lähedal asuvates käitistes ning käitise üldplaani ja toote spetsifikatsioonide piires.

b.

Kuum-/otselaadimine

Pideva metallivaluga valmistatud tooted laaditakse otse korduvkuumutusahjudesse.

Kohaldatav ainult pidevvalukäitiste lähedal asuvates käitistes ning käitise üldplaani ja toote spetsifikatsioonide piires.

c.

Põiklattide jahutamisel eralduva kuumuse taaskasutamine

Korduvkuumutusahjudes lähteainet kandvate põiklattide jahutamisel tekkiv aur ekstraheeritakse ja kasutatakse käitise muudes protsessides.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus ja/või sobiva auruvajaduse puudumine.

d.

Soojuse säilitamine lähteaine üleviimise ajal

Pidevvalu- ja korduvkuumutusahju vahel ning billeteerimispingi ja viimistlusvaltspingi vahel kasutatakse isoleeritud katteid.

Üldkohaldatav käitise üldplaanist tulenevate piirangute raames.

e.

Lindilaadurid

Vt punkt 1.7.1.

Üldkohaldatav.

f.

Rullide utilisaatorahjud

Rullide utilisaatorahje kasutatakse lindilaadurite täiendusena, et taastada rullide valtsimistemperatuur ja taastada valtspingi katkestuste korral nende tavaline valtsimise järjekord.

Üldkohaldatav.

g.

Kalibreerimispress

Vt PVT 39, meetod a.

Lähteaine kuumutamise energiatõhususe suurendamiseks kasutatakse kalibreerimispressi, kuna see võimaldab suurendada kuumlaadimise kiirust.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste kuumvaltspinkide puhul.

| PVT 39. | Energiatõhususe suurendamiseks valtsimisel seisneb see PVT allpool esitatud meetodite kombineerimises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kalibreerimispress | Kalibreerimispressi kasutamine enne billeteerimispinki võimaldab kuumlaadimise kiirust oluliselt suurendada ja tulemuseks on ühtlasem laiuse vähenemine nii toote servades kui ka keskel. Lõplik slääb on peaaegu ristkülikukujuline, mis vähendab oluliselt toote spetsifikatsioonidele vastavuse saavutamiseks vajalike valtsimiskordade arvu. | Kohaldatav ainult kuumvaltspinkide puhul.
  Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |
| b. | Arvutipõhine valtsimise optimeerimine | Paksuse vähendamist juhitakse arvuti abil, et minimeerida valtsimiskordade arvu. | Üldkohaldatav. |
| c. | Hõõrdumise vähendamine valtsimisel | Vt punkt 1.7.1. | Kohaldatav ainult kuumvaltspinkide puhul. |
| d. | Lindilaadurid | Vt punkt 1.7.1. | Üldkohaldatav. |
| e. | Kolmevaltsiline valtstool | Kolmevaltsiline valtstool suurendab lõigete vähendamist läbimise kohta, mille tulemuseks on valtstraadi varraste ja lattide tootmiseks vajalike valtsimiskordade üldine vähenemine. | Üldkohaldatav. |
| f. | Lõppkujulähedane valu õhukeste slääbide ja tala toorikute jaoks, millele järgneb valtsimine | Vt punkt 1.7.1. | Kohaldatav ainult pidevvalukäitiste lähedal asuvates käitistes ning käitise üldplaani ja toote spetsifikatsioonide piires. |

PVT 39.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Kalibreerimispress

Kalibreerimispressi kasutamine enne billeteerimispinki võimaldab kuumlaadimise kiirust oluliselt suurendada ja tulemuseks on ühtlasem laiuse vähenemine nii toote servades kui ka keskel. Lõplik slääb on peaaegu ristkülikukujuline, mis vähendab oluliselt toote spetsifikatsioonidele vastavuse saavutamiseks vajalike valtsimiskordade arvu.

Kohaldatav ainult kuumvaltspinkide puhul.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

b.

Arvutipõhine valtsimise optimeerimine

Paksuse vähendamist juhitakse arvuti abil, et minimeerida valtsimiskordade arvu.

Üldkohaldatav.

c.

Hõõrdumise vähendamine valtsimisel

Vt punkt 1.7.1.

Kohaldatav ainult kuumvaltspinkide puhul.

d.

Lindilaadurid

Vt punkt 1.7.1.

Üldkohaldatav.

e.

Kolmevaltsiline valtstool

Kolmevaltsiline valtstool suurendab lõigete vähendamist läbimise kohta, mille tulemuseks on valtstraadi varraste ja lattide tootmiseks vajalike valtsimiskordade üldine vähenemine.

Üldkohaldatav.

f.

Lõppkujulähedane valu õhukeste slääbide ja tala toorikute jaoks, millele järgneb valtsimine

Vt punkt 1.7.1.

Kohaldatav ainult pidevvalukäitiste lähedal asuvates käitistes ning käitise üldplaani ja toote spetsifikatsioonide piires.

Tabel 1.22

PVTga saavutatavad keskkonnatoime tasemed valtsimise erienergiatarbe puhul

| Terasetooted valtsimisprotsessi lõpus | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Rullitud kuumvaltsmetall (ribad), raskplaadid | MJ/t | 100–400 |
| Latid, vardad | MJ/t | 100–500  (56) |
| Talad, valtstoorikud, rööpad, torud | MJ/t | 100–300 |

Terasetooted valtsimisprotsessi lõpus

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase

(aasta keskmine)

Rullitud kuumvaltsmetall (ribad), raskplaadid

MJ/t

100–400

Latid, vardad

MJ/t

100–500  (56)

Talad, valtstoorikud, rööpad, torud

MJ/t

100–300

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 6.

1.2.2.   Materjalitõhusus

| PVT 40. | Materjalitõhususe suurendamiseks ja lähteaine konditsioneerimisel kõrvaldamisele saadetavate jäätmete hulga vähendamiseks seisneb see PVT konditsioneerimisvajaduse vältimises või, kui see ei ole teostatav, siis vähendamises, kasutades ühte allpool kirjeldatud meetodit või nende kombinatsiooni.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Arvutipõhine kvaliteedikontroll | Slääbide kvaliteeti kontrollib arvuti, mis võimaldab reguleerida valutingimusi, et minimeerida pinnadefekte, ning võimaldab terve slääbi pinna gaasipõletiga puhastamise asemel defektid kahjustatud kohalt (kohtadelt) gaasipõletiga käsitsi eemaldada. | Kohaldatav ainult pidevvalukäitistes. |
| b. | Slääbide pikilõikamine | Enne kuumvaltsimist lõigatakse slääbid (sageli valatakse mitmes laiuses) pikuti ribadeks pikilõikusseadmete, pikilõikusvaltsi või põletitega, mis on kas käsitsi käitatavad või masinale paigaldatud. | Ei pruugi olla kohaldatav valuplokkidest valmistatud slääbide puhul. |
| c. | Kiilukujuliste valuplokkide ääristamine või trimmimine | Kiilukujulised valuplokid valtsitakse, kasutades spetsiaalseid seadeid, mille puhul kiil eemaldatakse ääristamise (nt laiuse automaatreguleerimise või kalibreerimispressi abil) või trimmimise teel. | Ei pruugi olla kohaldatav valuplokkidest valmistatud slääbide puhul. Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |

PVT 40.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Arvutipõhine kvaliteedikontroll

Slääbide kvaliteeti kontrollib arvuti, mis võimaldab reguleerida valutingimusi, et minimeerida pinnadefekte, ning võimaldab terve slääbi pinna gaasipõletiga puhastamise asemel defektid kahjustatud kohalt (kohtadelt) gaasipõletiga käsitsi eemaldada.

Kohaldatav ainult pidevvalukäitistes.

b.

Slääbide pikilõikamine

Enne kuumvaltsimist lõigatakse slääbid (sageli valatakse mitmes laiuses) pikuti ribadeks pikilõikusseadmete, pikilõikusvaltsi või põletitega, mis on kas käsitsi käitatavad või masinale paigaldatud.

Ei pruugi olla kohaldatav valuplokkidest valmistatud slääbide puhul.

c.

Kiilukujuliste valuplokkide ääristamine või trimmimine

Kiilukujulised valuplokid valtsitakse, kasutades spetsiaalseid seadeid, mille puhul kiil eemaldatakse ääristamise (nt laiuse automaatreguleerimise või kalibreerimispressi abil) või trimmimise teel.

Ei pruugi olla kohaldatav valuplokkidest valmistatud slääbide puhul. Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

| PVT 41. | Lametoodete valmistamisel valtsimise materjalitõhususe suurendamiseks seisneb see PVT metallijäätmete tekke vähendamises, kasutades mõlemat allpool kirjeldatud meetodit.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Kärpimise optimeerimine | Lähteaine kärpimist pärast billeteerimist juhitakse kuju mõõtmise süsteemiga (nt kaameraga), et minimeerida mahalõigatud metalli kogust. |
| b. | Tooraine kuju kontroll valtsimise ajal | Lähteainet jälgitakse ja kontrollitakse valtsimise ajal deformatsioonide suhtes, et tagada valtsitud terase võimalikult täisnurkne kuju ja minimeerida kärpimise vajadust. |

PVT 41.

Meetod

Kirjeldus

a.

Kärpimise optimeerimine

Lähteaine kärpimist pärast billeteerimist juhitakse kuju mõõtmise süsteemiga (nt kaameraga), et minimeerida mahalõigatud metalli kogust.

b.

Tooraine kuju kontroll valtsimise ajal

Lähteainet jälgitakse ja kontrollitakse valtsimise ajal deformatsioonide suhtes, et tagada valtsitud terase võimalikult täisnurkne kuju ja minimeerida kärpimise vajadust.

1.2.3.   Õhkuheide

| PVT 42. | Tolmu, nikli ja plii õhkuheite vähendamiseks mehaanilisel töötlemisel (sealhulgas pikilõikamisel, tagiärastusel, lihvimisel, billeteerimisel, valtsimisel, viimistlemisel, õgvendamisel), pinna gaasipõletiga puhastamisel ja keevitamisel, seisneb see PVT heite kokkukogumises meetodi a ja meetodi b abil ning sel juhul heitgaasi puhastamises, kasutades ühte allpool kirjeldatud meetoditest c–e või nende kombinatsiooni.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Heite kogumine | |
| a. | Pinna gaasipõletiga puhastamine ja lihvimine suletud ruumis koos õhu väljatõmbega | Pinna gaasipõletiga puhastamine (v.a käsitsi) ja lihvimine toimuvad täielikult suletud ruumis (nt suletud katte all) ja õhk ekstraheeritakse. | Üldkohaldatav. |
| b. | Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal | Pikilõikamisel, tagiärastusel, billeteerimisel, valtsimisel, viimistlemisel, õgvendamisel ja keevitamisel tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks katte või tila kaudu. Billeteerimisel ja valtsimisel, vähese tolmutekke korral, nt alla 100 g/h, võib selle asemel kasutada veepihustust (vt PVT 43). | Ei pruugi olla kohaldatav keevitamisel, kui tolmu tekib vähe, nt alla 50 g/h. |
| Heitgaasi puhastamine | |
| c. | Elektrifilter | Vt punkt 1.7.2. | Üldkohaldatav. |
| d. | Kangasfilter | Vt punkt 1.7.2. | Ei pruugi olla kohaldatav suure niiskussisaldusega heitgaaside puhul. |
| e. | Märgpuhastus | Vt punkt 1.7.2. | Üldkohaldatav. |

PVT 42.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Heite kogumine

a.

Pinna gaasipõletiga puhastamine ja lihvimine suletud ruumis koos õhu väljatõmbega

Pinna gaasipõletiga puhastamine (v.a käsitsi) ja lihvimine toimuvad täielikult suletud ruumis (nt suletud katte all) ja õhk ekstraheeritakse.

Üldkohaldatav.

b.

Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal

Pikilõikamisel, tagiärastusel, billeteerimisel, valtsimisel, viimistlemisel, õgvendamisel ja keevitamisel tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks katte või tila kaudu. Billeteerimisel ja valtsimisel, vähese tolmutekke korral, nt alla 100 g/h, võib selle asemel kasutada veepihustust (vt PVT 43).

Ei pruugi olla kohaldatav keevitamisel, kui tolmu tekib vähe, nt alla 50 g/h.

Heitgaasi puhastamine

c.

Elektrifilter

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav.

d.

Kangasfilter

Vt punkt 1.7.2.

Ei pruugi olla kohaldatav suure niiskussisaldusega heitgaaside puhul.

e.

Märgpuhastus

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav.

Tabel 1.23

PVTga saavutatavad heitetasemed mehaanilisel töötlemisel (sealhulgas pikilõikamisel, tagiärastusel, lihvimisel, billeteerimisel, valtsimisel, viimistlemisel, õgvendamisel), pinna gaasipõletiga puhastamisel (v.a käsitsi) ja keevitamisel tekkiva tolmu, plii ja nikli suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Tolm | mg/Nm3 | < 2 –5  (57) |
| Ni | 0,01 –0,1  (58) |
| Pb | 0,01 –0,035  (58) |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Tolm

mg/Nm3

< 2 –5  (57)

Ni

0,01 –0,1  (58)

Pb

0,01 –0,035  (58)

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

| PVT 43. | Tolmu, nikli ja plii õhkuheite vähendamiseks billeteerimisel ja valtsimisel, kui tolmu tekib vähe (nt alla 100 g/h (vt PVT 42 meetod b)), seisneb see PVT veepihustite kasutamises. |
| --- | --- |

PVT 43.

Kirjeldus

Tolmutekke vähendamiseks paigaldatakse iga billeteerimis- ja valtsimisraami väljalaskeküljele veepihustussüsteemid. Tolmuosakeste niisutamine hõlbustab tolmukämpude teket ja tolmu sadenemist. Vesi kogutakse töötlemisraami põhja ja puhastatakse (vt PVT 31).

1.3.   
  PVT-järeldused külmvaltsimise kohta

Peale käesolevas punktis esitatud PVT-järelduste kohaldatakse ka punktis 1.1 kirjeldatud üldisi PVT-järeldusi.

1.3.1.   Energiatõhusus

| PVT 44. | Energiatõhususe suurendamiseks valtsimisel seisneb see PVT allpool esitatud meetodite kombineerimises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Pidevvaltsimine legeerimata ja legeerterase puhul | Tavapärase tsüklilise valtsimise asemel (nt reverseeritavate valtspinkidega) kasutatakse pidevvaltsimist (nt pidevvaltspinkidega), mis võimaldab stabiilset etteannet, nii et käivitamised ja seiskamised on harvemad. | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.
  Kohaldatavus võib olla piiratud toote spetsifikatsioonide tõttu. |
| b. | Hõõrdumise vähendamine valtsimisel | Vt punkt 1.7.1. | Üldkohaldatav. |
| c. | Arvutipõhine valtsimise optimeerimine | Paksuse vähendamist juhitakse arvuti abil, et minimeerida valtsimiskordade arvu. | Üldkohaldatav. |

PVT 44.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Pidevvaltsimine legeerimata ja legeerterase puhul

Tavapärase tsüklilise valtsimise asemel (nt reverseeritavate valtspinkidega) kasutatakse pidevvaltsimist (nt pidevvaltspinkidega), mis võimaldab stabiilset etteannet, nii et käivitamised ja seiskamised on harvemad.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

Kohaldatavus võib olla piiratud toote spetsifikatsioonide tõttu.

b.

Hõõrdumise vähendamine valtsimisel

Vt punkt 1.7.1.

Üldkohaldatav.

c.

Arvutipõhine valtsimise optimeerimine

Paksuse vähendamist juhitakse arvuti abil, et minimeerida valtsimiskordade arvu.

Üldkohaldatav.

Tabel 1.24

PVTga saavutatavad keskkonnatoime tasemed valtsimise erienergiatarbe puhul

| Terasetooted valtsimisprotsessi lõpus | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Külmvaltsitud rullid | MJ/t | 100 –300  (59) |
| Pakendamiseks kasutatav teras | MJ/t | 250 –400 |

Terasetooted valtsimisprotsessi lõpus

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase

(aasta keskmine)

Külmvaltsitud rullid

MJ/t

100 –300  (59)

Pakendamiseks kasutatav teras

MJ/t

250 –400

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 6.

1.3.2.   Materjalitõhusus

| PVT 45. | Materjalitõhususe suurendamiseks ning valtsimisel tekkivate jäätmete kõrvaldamisele saadetava koguse vähendamiseks seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Valtsimisemulsiooni kvaliteedi seire ja reguleerimine | Valtsimisemulsiooni olulisi omadusi (nt õli kontsentratsioon, pH, emulsiooni tilkade suurus, seebistumisarv, happe kontsentratsioon, raua peenosiste kontsentratsioon, bakterite kontsentratsioon) jälgitakse korrapäraselt või pidevalt, et tuvastada kõrvalekaldeid emulsiooni kvaliteedis ja võtta vajaduse korral parandusmeetmeid. | Üldkohaldatav. |
| b. | Valtsimisemulsiooni saastumise vältimine | Valtsimisemulsiooni saastumist välditakse järgmiste meetodite abil:






  — | hüdraulikasüsteemi ja emulsiooni tsirkulatsioonisüsteemi korrapärane kontroll ja ennetav hooldus; |

PVT 45.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Valtsimisemulsiooni kvaliteedi seire ja reguleerimine

Valtsimisemulsiooni olulisi omadusi (nt õli kontsentratsioon, pH, emulsiooni tilkade suurus, seebistumisarv, happe kontsentratsioon, raua peenosiste kontsentratsioon, bakterite kontsentratsioon) jälgitakse korrapäraselt või pidevalt, et tuvastada kõrvalekaldeid emulsiooni kvaliteedis ja võtta vajaduse korral parandusmeetmeid.

Üldkohaldatav.

b.

Valtsimisemulsiooni saastumise vältimine

Valtsimisemulsiooni saastumist välditakse järgmiste meetodite abil:

—

hüdraulikasüsteemi ja emulsiooni tsirkulatsioonisüsteemi korrapärane kontroll ja ennetav hooldus;

| — | bakterite kasvu vähendamine valtsimisemulsiooni süsteemis korrapärase puhastamise või madalatel temperatuuridel käitlemise teel. |
| --- | --- |

—

bakterite kasvu vähendamine valtsimisemulsiooni süsteemis korrapärase puhastamise või madalatel temperatuuridel käitlemise teel.

Üldkohaldatav.

c.

Valtsimisemulsiooni puhastamine ja korduskasutamine

Valtsimisemulsiooni saastavad tahked osakesed (nt tolm, terasekillud ja tagi) eemaldatakse puhastusahelas (tavaliselt põhineb setitamisel koos filtratsiooni ja/või magnetseparatsiooniga), et säilitada emulsiooni kvaliteet ning puhastatud valtsimisemulsiooni kasutatakse uuesti. Taaskasutamise määrale seavad piirangud emulsioonis sisalduvad lisandid.

Kohaldatavus võib olla piiratud toote spetsifikatsioonide tõttu.

d.

Valtsimisõli ja emulsioonisüsteemi optimaalne valik

Valtsimisõli ja emulsioonisüsteemid valitakse hoolikalt, et tagada asjaomase protsessi ja toote optimaalne toimivus. Olulised omadused, mida tuleb arvesse võtta, on näiteks

| — | hea määrimine; |
| --- | --- |

—

hea määrimine;

| — | saasteainete hõlpsa eraldamise võimalus; |
| --- | --- |

—

saasteainete hõlpsa eraldamise võimalus;

| — | emulsiooni stabiilsus ja õli dispersioon emulsioonis; |
| --- | --- |

—

emulsiooni stabiilsus ja õli dispersioon emulsioonis;

| — | õli mittelagunemine pikal seisuajal. |
| --- | --- |

—

õli mittelagunemine pikal seisuajal.

Üldkohaldatav.

e.

Õli/valtsimisemulsiooni kulu minimeerimine

Õli/valtsimisemulsiooni kulu viiakse miinimumini, kasutades selliseid meetodeid nagu

| — | õli kontsentratsiooni piiramine määrimiseks vajaliku miinimumini; |
| --- | --- |

—

õli kontsentratsiooni piiramine määrimiseks vajaliku miinimumini;

| — | emulsiooni eelmistest valtstoolidest ülekandumise piiramine (nt emulsioonikambrite eraldamine, valtsimisliini valtstoolide varjestamine); |
| --- | --- |

—

emulsiooni eelmistest valtstoolidest ülekandumise piiramine (nt emulsioonikambrite eraldamine, valtsimisliini valtstoolide varjestamine);

| — | õhknugade kasutamine koos servaimuga, et vähendada ribal jääkemulsiooni ja -õli. |
| --- | --- |

—

õhknugade kasutamine koos servaimuga, et vähendada ribal jääkemulsiooni ja -õli.

Üldkohaldatav.

1.3.3.   Õhkuheide

| PVT 46. | Lahtikerimisel, mehaanilisel tagiärastusel, õgvendamisel ja keevitamisel tekkiva tolmu, nikli ja plii õhkuheite vähendamiseks seisneb see PVT heite kokkukogumises, kasutades meetodit a, ja heitgaaside puhastamises, kasutades meetodit b.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Heite kogumine |
| a. | Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal | Lahtikerimisel, mehaanilisel tagiärastusel, õgvendamisel ja keevitamisel tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks katte või tila kaudu. | Ei pruugi olla kohaldatav keevitamisel, kui tolmu tekib vähe, nt alla 50 g/h. |
| Heitgaasi puhastamine |
| b. | Kangasfilter | Vt punkt 1.7.2. | Üldkohaldatav. |

PVT 46.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Heite kogumine

a.

Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal

Lahtikerimisel, mehaanilisel tagiärastusel, õgvendamisel ja keevitamisel tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks katte või tila kaudu.

Ei pruugi olla kohaldatav keevitamisel, kui tolmu tekib vähe, nt alla 50 g/h.

Heitgaasi puhastamine

b.

Kangasfilter

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav.

Tabel 1.25

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) lahtikerimisel, mehaanilisel tagiärastusel, õgvendamisel ja keevitamisel tekkiva tolmu-, nikli ja plii suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Tolm | mg/Nm3 | < 2 –5 |
| Ni | 0,01 –0,1  (60) |
| Pb | ≤ 0,003  (60) |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Tolm

mg/Nm3

< 2 –5

Ni

0,01 –0,1  (60)

Pb

≤ 0,003  (60)

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

| PVT 47. | Selleks et vältida või vähendada pindtugevdamisel tekkiva õliudu õhkuheidet, seisneb see PVT ühe allpool nimetatud meetodi kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kuiv pindtugevdamine | Pindtugevdamisel ei kasutata vett ega määrdeaineid. | Ei ole kohaldatav tinutatud pakendustoodete ja muude rangete venivusnõuetega toodete puhul. |
| b. | Vähene määrimine märjal pindtugevdamisel | Väikese määrdeaine kogusega õlitussüsteeme kasutatakse selleks, et anda täpselt selline kogus määrdeaineid, mida on vaja töövaltside ja lähteaine vahelise hõõrdumise vähendamiseks. | Roostevaba terase puhul võib kohaldatavus olla piiratud toote spetsifikatsioonide tõttu. |

PVT 47.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Kuiv pindtugevdamine

Pindtugevdamisel ei kasutata vett ega määrdeaineid.

Ei ole kohaldatav tinutatud pakendustoodete ja muude rangete venivusnõuetega toodete puhul.

b.

Vähene määrimine märjal pindtugevdamisel

Väikese määrdeaine kogusega õlitussüsteeme kasutatakse selleks, et anda täpselt selline kogus määrdeaineid, mida on vaja töövaltside ja lähteaine vahelise hõõrdumise vähendamiseks.

Roostevaba terase puhul võib kohaldatavus olla piiratud toote spetsifikatsioonide tõttu.

| PVT 48. | Selleks et vähendada valtsimisel, märjal pindtugevdamisel ja viimistlemisel õliudu õhkuheidet, seisneb see PVT meetodi a kasutamises koos meetodiga b või kombinatsioonis mõlema allpool nimetatud meetodiga (b ja c).








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Heite kogumine |
| a. | Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal | Valtsimisel, märjal pindtugevdamisel ja viimistlemisel tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks kaane või tila kaudu. |
| Heitgaasi puhastamine |
| b. | Udupüüdur | Vt punkt 1.7.2. |
| c. | Õliudu separaator | Õli eraldamiseks ekstraheeritud õhust kasutatakse separaatoreid, mis sisaldavad juhtplaadi täidist, põrkeplaate või võrkpatju. |

PVT 48.

Meetod

Kirjeldus

Heite kogumine

a.

Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal

Valtsimisel, märjal pindtugevdamisel ja viimistlemisel tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks kaane või tila kaudu.

Heitgaasi puhastamine

b.

Udupüüdur

Vt punkt 1.7.2.

c.

Õliudu separaator

Õli eraldamiseks ekstraheeritud õhust kasutatakse separaatoreid, mis sisaldavad juhtplaadi täidist, põrkeplaate või võrkpatju.

Tabel 1.26

PVTga saavutatav heitetase (PVT-SHT) valtsimisel, märjal pindtugevdamisel ja viimistlemisel tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus | mg/Nm3 | < 3–8 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus

mg/Nm3

< 3–8

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

1.4.   PVT-järeldused traattõmbamise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldused kohaldatakse lisaks punktis 1.1 kirjeldatud üldistele PVT-järeldustele.

1.4.1.   Energiatõhusus

| PVT 49. | Pliivannide energia- ja materjalitõhususe suurendamiseks seisneb see PVT kas ujuva kaitsekihi kasutamises pliivannide pinnal või mahutikaante kasutamises. |
| --- | --- |

PVT 49.

Kirjeldus

Ujuvad kaitsekihid ja mahutikaaned minimeerivad soojuskadu ja plii oksüdatsiooni.

1.4.2.   Materjalitõhusus

| PVT 50. | Materjalitõhususe suurendamiseks ning märgtõmbamisel tekkivate jäätmete kõrvaldamisele saadetava koguse vähendamiseks seisneb see PVT taaditõmbe määrdeaine puhastamises ja selle uuesti kasutamises. |
| --- | --- |

PVT 50.

Kirjeldus

Traattõmbamise määrdeaine puhastamiseks uuesti kasutamiseks kasutatakse puhastusahelat, nt filtreerimise ja/või tsentrifuugimisega.

1.4.3.   Õhkuheide

| PVT 51. | Pliivannidest tuleneva tolmu ja plii õhkuheite vähendamiseks seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Heitkoguste tekke vähendamine |
| a. | Plii ülekandumise minimeerimine | Meetodid hõlmavad kivisöekruusa kasutamist plii mahakraapimiseks ja pliivanni ühendamist söövitusliiniga. |
| b. | Ujuv kaitsekiht või mahutikaas | Vt PVT 49.
  Ujuvad kaitsekihid ja mahutikaaned vähendavad ka õhkuheidet. |
| Heite kogumine |
| c. | Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal | Pliivannist tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks kaane või tila kaudu. |
| Heitgaasi puhastamine |
| d. | Kangasfilter | Vt punkt 1.7.2. |

PVT 51.

Meetod

Kirjeldus

Heitkoguste tekke vähendamine

a.

Plii ülekandumise minimeerimine

Meetodid hõlmavad kivisöekruusa kasutamist plii mahakraapimiseks ja pliivanni ühendamist söövitusliiniga.

b.

Ujuv kaitsekiht või mahutikaas

Vt PVT 49.

Ujuvad kaitsekihid ja mahutikaaned vähendavad ka õhkuheidet.

Heite kogumine

c.

Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal

Pliivannist tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks kaane või tila kaudu.

Heitgaasi puhastamine

d.

Kangasfilter

Vt punkt 1.7.2.

Tabel 1.27

PVTga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHTd) pliivannidest tekkiva tolmu ja plii suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Tolm | mg/Nm3 | < 2–5 |
| Pb | mg/Nm3 | ≤ 0,5 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Tolm

mg/Nm3

< 2–5

Pb

mg/Nm3

≤ 0,5

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

| PVT 52. | Kuivtõmbamisel tekkiva tolmu õhkuheite vähendamiseks seisneb see PVT heite kokkukogumises meetodi a või meetodi b abil ning heitgaasi puhastamises, kasutades allpool kirjeldatud meetodit c.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Heite kogumine |
| a. | Suletud tõmbemasin koos õhu väljatõmbega | Kogu tõmbemasin on suletud, et vältida tolmu hajumist, ja õhk ekstraheeritakse. | Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata käitise üldplaan. |
| b. | Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal | Tõmbemasinast tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks kaane või tila kaudu. | Üldkohaldatav. |
| Heitgaasi puhastamine |
| c. | Kangasfilter | Vt punkt 1.7.2. | Üldkohaldatav. |

PVT 52.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Heite kogumine

a.

Suletud tõmbemasin koos õhu väljatõmbega

Kogu tõmbemasin on suletud, et vältida tolmu hajumist, ja õhk ekstraheeritakse.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata käitise üldplaan.

b.

Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal

Tõmbemasinast tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks kaane või tila kaudu.

Üldkohaldatav.

Heitgaasi puhastamine

c.

Kangasfilter

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav.

Tabel 1.28

PVTga saavutatav heitetase (PVT-SHT) kuivtõmbamisel tekkiva tolmu suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Tolm | mg/Nm3 | < 2 –5 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Tolm

mg/Nm3

< 2 –5

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

| PVT 53. | Selleks et vähendada õlikarastusvannidest tekkiva õliudu õhkuheidet, seisneb see PVT mõlema allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Heite kogumine |
| a. | Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal | Õlikarastusvannidest tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks külgmise kaane või tila kaudu. |
| Heitgaasi puhastamine |
| b. | Udupüüdur | Vt punkt 1.7.2. |

PVT 53.

Meetod

Kirjeldus

Heite kogumine

a.

Õhu eemaldamine heiteallikale võimalikult lähedal

Õlikarastusvannidest tekkivad heited kogutakse kokku, eemaldades need näiteks külgmise kaane või tila kaudu.

Heitgaasi puhastamine

b.

Udupüüdur

Vt punkt 1.7.2.

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

1.4.4.   Jäägid

| PVT 54. | Kõrvaldamisele saadetavate jäätmete koguse vähendamiseks seisneb see PVT pliid sisaldavate jääkide kõrvaldamise vältimises nende taaskasutamise teel, nt värviliste metallide tööstuses plii tootmiseks. |
| --- | --- |

PVT 54.

| PVT 55. | Pliivannide pliid sisaldavate jääkide (nt kaitsekihi materjalid ja pliioksiidid) ladustamisega seotud keskkonnariskide vältimiseks või vähendamiseks seisneb see PVT pliid sisaldavate jääkide ladustamises muudest jääkidest eraldi, veekindlatel pindadel ja suletud ruumides või suletud mahutites. |
| --- | --- |

PVT 55.

1.5.   
  PVT-järeldused lehtede ja traadi kuumsukelduspindamise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldused kohaldatakse lisaks punktis 1.1 kirjeldatud üldistele PVT-järeldustele.

1.5.1.   Materjalitõhusus

| PVT 56. | Materjalitõhususe suurendamiseks ribade pideval kuumsukeldamisel seisneb see PVT liigse metallidega katmise vältimises, kasutades mõlemat allpool kirjeldatud meetodit.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Õhknoad kattekihi paksuse reguleerimiseks | Pärast sulatsingi vannist väljavõtmist puhuvad üle riba laiuse ulatuvad õhujoad üleliigse kattemetalli riba pinnalt tagasi tsinkimiskatlasse. |
| b. | Riba stabiliseerimine | Õhknugadega üleliigse katte eemaldamise tõhusust suurendab riba võnkumiste piiramine, nt suurendades ribade pinget, kasutades vähevibreerivaid pott-laagreid, kasutades elektromagnetilisi stabilisaatoreid. |

PVT 56.

Meetod

Kirjeldus

a.

Õhknoad kattekihi paksuse reguleerimiseks

Pärast sulatsingi vannist väljavõtmist puhuvad üle riba laiuse ulatuvad õhujoad üleliigse kattemetalli riba pinnalt tagasi tsinkimiskatlasse.

b.

Riba stabiliseerimine

Õhknugadega üleliigse katte eemaldamise tõhusust suurendab riba võnkumiste piiramine, nt suurendades ribade pinget, kasutades vähevibreerivaid pott-laagreid, kasutades elektromagnetilisi stabilisaatoreid.

| PVT 57. | Materjalitõhususe suurendamiseks traadi pideval kuumsukeldamisel seisneb see PVT liigse metallidega katmise vältimises, kasutades üht allpool kirjeldatud meetoditest.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Pühkimine õhu või lämmastikuga | Pärast sulatsingi vannist väljavõtmist puhuvad traati ümbritsevad õhu- või gaasijoad traadi pinnalt üleliigse kattemetalli tagasi tsinkimiskatlasse. |
| b. | Mehaaniline pühkimine | Pärast sulatsingi vannist väljavõtmist juhitakse traat läbi pühkimisseadmete/-materjalide (nt matid, düüsid, rõngad, söegranulaadid), millega viiakse traadi pinnalt üleliigne kattemetall tagasi tsinkimiskatlasse. |

PVT 57.

Meetod

Kirjeldus

a.

Pühkimine õhu või lämmastikuga

Pärast sulatsingi vannist väljavõtmist puhuvad traati ümbritsevad õhu- või gaasijoad traadi pinnalt üleliigse kattemetalli tagasi tsinkimiskatlasse.

b.

Mehaaniline pühkimine

Pärast sulatsingi vannist väljavõtmist juhitakse traat läbi pühkimisseadmete/-materjalide (nt matid, düüsid, rõngad, söegranulaadid), millega viiakse traadi pinnalt üleliigne kattemetall tagasi tsinkimiskatlasse.

1.6.   
  PVT-järeldused tsüklilise tsinkimise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldused kohaldatakse lisaks punktis 1.1 kirjeldatud üldistele PVT-järeldustele.

1.6.1.   Jäägid

| PVT 58. | Suure tsingi- ja suure rauasisaldusega kasutatud hapete tekke vältimiseks või, kui see ei ole teostatav, nende kõrvaldamisele saadetavate koguste vähendamiseks seisneb see PVT söövitamise tegemises tsingijääkide eemaldamisest eraldi. |
| --- | --- |

PVT 58.

Kirjeldus

Söövitamine ja tsingijääkide eemaldamine viiakse läbi eraldi mahutites, et vältida suure tsingi- ja suure rauasisaldusega kasutatud hapete teket või vähendada nende kõrvaldamisele saadetavat kogust.

Kohaldatavus

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus juhul, kui tsingijääkide eemaldamiseks on vaja lisamahuteid.

| PVT 59. | Suure tsingisisaldusega kasutatud tsingijääkide eemaldamislahuste kõrvaldamisele saadetava koguse vähendamiseks seisneb see PVT kasutatud tsingijääkide eemaldamislahuste uuesti kasutamises ja/või neis sisalduva ZnCl2 ja NH4Cl taaskasutamises. |
| --- | --- |

PVT 59.

Kirjeldus

Suure tsingisisaldusega kasutatud tsingijääkide eemaldamislahuste käitises kohapeal või mujal taaskasutamise meetodid on järgmised.

| — | Tsingi eemaldamine ioonivahetuse teel. Puhastatud hapet saab kasutada söövitamisel, ioonvahetusvaigu puhastamisel tekkivat ZnCl2 ja NH4Cl sisaldavat lahust aga räbustamisel. |
| --- | --- |

—

Tsingi eemaldamine ioonivahetuse teel. Puhastatud hapet saab kasutada söövitamisel, ioonvahetusvaigu puhastamisel tekkivat ZnCl2 ja NH4Cl sisaldavat lahust aga räbustamisel.

| — | Tsingi eemaldamine lahustiga ekstraheerimise teel. Puhastatud hapet saab kasutada söövitamisel, tsingijääkide eemaldamisel ja aurustamisel tekkivat tsinki sisaldavat kontsentraati aga muuks otstarbeks. |
| --- | --- |

—

Tsingi eemaldamine lahustiga ekstraheerimise teel. Puhastatud hapet saab kasutada söövitamisel, tsingijääkide eemaldamisel ja aurustamisel tekkivat tsinki sisaldavat kontsentraati aga muuks otstarbeks.

1.6.2.   Materjalitõhusus

| PVT 60. | Materjalitõhususe suurendamiseks kuumsukeldamisel seisneb see PVT allpool kirjeldatud meetodite kombineerimises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimaalne sukeldamisaeg | Sukeldamisaega piiratakse katte paksuse tehnilistele kirjeldustele vastavuse saavutamiseks vajaliku ajani. |
| b. | Toorikute aeglane väljavõtmine vannist | Tsingitud toorikute aeglaselt tsinkimiskatlast väljatõmbamisel paraneb mahavalgumine ja vähenevad tsingipritsmed. |

PVT 60.

Meetod

Kirjeldus

a.

Optimaalne sukeldamisaeg

Sukeldamisaega piiratakse katte paksuse tehnilistele kirjeldustele vastavuse saavutamiseks vajaliku ajani.

b.

Toorikute aeglane väljavõtmine vannist

Tsingitud toorikute aeglaselt tsinkimiskatlast väljatõmbamisel paraneb mahavalgumine ja vähenevad tsingipritsmed.

| PVT 61. | Materjalitõhususe suurendamiseks ja tsingitud torudest liigse tsingi ärapuhumisest tekkivate kõrvaldamisele saadetavate jäätmete hulga vähendamiseks seisneb see PVT tsinki sisaldavate osakeste eraldamises ja nende uuesti tsinkimiskatlas kasutamises või nende tsingi regenereerimisele saatmises. |
| --- | --- |

PVT 61.

1.6.3.   Õhkuheide

| PVT 62. | Selleks et vähendada tsüklilise tsinkimise korral HCl õhkuheidet söövitamisel ja tsingijääkide eemaldamisel, seisneb see PVT tööparameetrite (st vanni temperatuuri ja vannis oleva happe kontsentratsiooni) kontrollimises ning allpool nimetatud meetodite rakendamises järgmises järjekorras:







  — | meetod a kombinatsioonis meetodiga c; |
| --- | --- | --- |

PVT 62.

—

meetod a kombinatsioonis meetodiga c;

| — | meetod b kombinatsioonis meetodiga c; |
| --- | --- |

—

meetod b kombinatsioonis meetodiga c;

| — | meetod d kombinatsioonis meetodiga b; |
| --- | --- |

—

meetod d kombinatsioonis meetodiga b;

| — | meetod d. |
| --- | --- |

—

meetod d.

Meetod d on PVT ainult olemasolevate käitiste puhul ja tingimusel, et see tagab vähemalt samaväärse keskkonnakaitse taseme võrreldes meetodi c rakendamisega kombinatsioonis meetodiga a või b.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| Heite kogumine |
| a. | Suletud eeltöötlemise sektsioon koos väljatõmbega | Kogu eeltöötluse sektsioon (nt rasvaärastus, söövitamine, räbustamine) kapseldatakse ja aurud eemaldatakse piiratud alalt. | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul |
| b. | Eemaldamine külgmise kaane või tila kaudu | Söövitusmahutites tekkivad happeaurud eemaldatakse külgmiste kaante või söövitusmahutite servatila abil. See võib hõlmata ka rasvaärastusmahutite heiteid. | Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus. |
| Heitgaasi puhastamine |
| c. | Märgpuhastus, millele järgneb udupüüdur | Vt punkt 1.7.2. | Üldkohaldatav. |
| Heitkoguste tekke vähendamine |
| d. | Piiratud tööpiirkond vesinikkloriidhappega avatud söövitusvannidele | Vesinikkloriidhappevanne kasutatakse rangelt temperatuuri ja HCl kontsentratsiooni vahemikus, mis on määratud järgmistel tingimustel:






  a) | 4 °C < T < (80 – 4 w) °C; |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Heite kogumine

a.

Suletud eeltöötlemise sektsioon koos väljatõmbega

Kogu eeltöötluse sektsioon (nt rasvaärastus, söövitamine, räbustamine) kapseldatakse ja aurud eemaldatakse piiratud alalt.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul

b.

Eemaldamine külgmise kaane või tila kaudu

Söövitusmahutites tekkivad happeaurud eemaldatakse külgmiste kaante või söövitusmahutite servatila abil. See võib hõlmata ka rasvaärastusmahutite heiteid.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

Heitgaasi puhastamine

c.

Märgpuhastus, millele järgneb udupüüdur

Vt punkt 1.7.2.

Üldkohaldatav.

Heitkoguste tekke vähendamine

d.

Piiratud tööpiirkond vesinikkloriidhappega avatud söövitusvannidele

Vesinikkloriidhappevanne kasutatakse rangelt temperatuuri ja HCl kontsentratsiooni vahemikus, mis on määratud järgmistel tingimustel:

a)

4 °C < T < (80 – 4 w) °C;

| b) | 2 wt-% < w < (20 – T/4) wt-%, |
| --- | --- |

b)

2 wt-% < w < (20 – T/4) wt-%,

kus T on söövitava happe temperatuur, väljendatuna Celsiuse kraadides (°C), ja w on HCl kontsentratsioon, väljendatuna massiprotsendina (wt-%).

Vanni temperatuuri mõõdetakse vähemalt kord päevas. HCl kontsentratsiooni vannis mõõdetakse iga kord, kui vann täidetakse värskelt happega ja igal juhul vähemalt kord nädalas. Aurustumise piiramiseks minimeeritakse õhu liikumine üle vanni pindade (nt ventilatsiooni tõttu).

Üldkohaldatav.

Tabel 1.29

PVTga saavutatav heitetase (PVT-SHT) tsüklilise tsinkimise korral vesinikkloriidhappega söövitamisel ja tsingijääkide eemaldamisel tekkiva HCl suunatud õhkuheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVT-SHT
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –6 |

Näitaja

Ühik

PVT-SHT

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

HCl

mg/Nm3

< 2 –6

Asjaomast seiret on kirjeldatud tehnikas PVT 7.

1.6.4.   Reoveeheide

| PVT 63. | Tsüklilisel tsinkimisel tekkiva reovee väljajuhtimine ei ole PVT. |
| --- | --- |

PVT 63.

Kirjeldus

Tekivad ainult vedelad jäägid (nt kasutatud söövitushape, kasutatud rasvaärastuslahused ja kasutatud räbustilahused). Need jäägid kogutakse kokku. Neid töödeldakse nõuetekohaselt ringlussevõtuks või taaskasutamiseks ja/või saadetakse kõrvaldamisele (vt PVT 18 ja PVT 59).

1.7.   
  Meetodite kirjeldus

1.7.1.   Meetodid energiatõhususe suurendamiseks

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Lindilaadurid | Billeteerimispingi ja viimistlusvaltspingi vahele paigaldatakse soojusisoleeritud laadurid, et minimeerida lähteaine temperatuurikadusid kerimis-/lahtikerimisprotsesside ajal ja võimaldada rakendada väiksemat valtsimisjõudu kuumvaltspinkidel. |
| Põlemisprotsessi optimeerimine | Võetakse meetmed, et viia energia muundamine ahjus maksimumini, viies samas miinimumini heite (eelkõige CO heite). See saavutatakse eri meetodite kombineerimisega, sealhulgas ahju hea projekteerimisega, temperatuuri optimeerimisega (näiteks kütuse ja põletusõhu hea segamine) ja põlemistsoonis viibimise optimeerimisega ning ahju automatiseerimise ja juhtimise kasutamisega. |
| Leegita põlemine | Leegita põlemine saavutatakse kütuse ja põlemisõhu eraldi sissepritsega ahju põlemiskambrisse suurel kiirusel, et pärssida leegi teket ja vähendada termilise NOX-i teket, tekitades samal ajal kogu põlemiskambris ühtlasema soojusjaotuse. Leegita põletamist võib kasutada kombinatsioonis hapnik-kütuspõletamisega. |
| Ahju automatiseerimine ja juhtimine | Kuumutusprotsessi optimeeritakse arvutisüsteemi abil, mis kontrollib reaalajas selliseid põhiparameetreid nagu ahju ja lähteaine temperatuur, õhu ja kütuse suhe ning rõhk ahjus. |
| Lõppkujulähedane valu õhukeste slääbide ja tala toorikute jaoks, millele järgneb valtsimine | Õhukesed slääbid ja tala toorikud valmistatakse valamist ja valtsimist kombineerides ühes protsessietapis. Väheneb vajadus lähteainet enne valtsimist uuesti soojendada ja valtsimiskordade arv. |
| Selektiivse mittekatalüütilise taandamise/selektiivse katalüütilise taandamise optimeerimine | Reaktiivi ja NOX-ide suhte optimeerimine kogu ahju või lõõri ristlõike ulatuses, reaktiivi piiskade suuruse optimeerimine ja reaktiivi pritsimise temperatuurivahemiku optimeerimine. |
| Hapnik-kütuspõletamine | Põlemisõhk asendatakse täielikult või osaliselt puhta hapnikuga. Hapnik-kütuspõletamist võib kasutada kombinatsioonis leegita põletamisega. |
| Põletusõhu eelkuumutamine | Põlemise suitsugaasist tagastatud soojuseosa kasutamine põlemiseks kasutatava õhu eelsoojendamiseks. |
| Protsessigaaside juhtimise süsteem | Süsteem, mis võimaldab suunata raua ja terase protsessigaase olenevalt nende saadavusest lähteaine kuumutamise ahju. |
| Rekuperatiivpõleti | Rekuperatiivpõletites kasutatakse eri liiki rekuperaatoreid (nt kiirgus-, konvektsiooni-, kompakt- või kiirgustoru konstruktsiooniga soojusvahetid), et otse suitsugaasist tagasi võtta soojust, mida seejärel kasutatakse põlemisõhu eelsoojendamiseks. |
| Hõõrdumise vähendamine valtsimisel | Valtsimisõlid valitakse hoolikalt. Töövaltside ja lähteaine vahelise hõõrdumise vähendamiseks ning minimaalse õlikulu tagamiseks kasutatakse puhast õli ja/või emulsioonisüsteeme. Kuumvaltsimisel tehakse seda tavaliselt viimistlusvaltspingi esimestel toolidel. |
| Regeneratiivpõleti | Regeneratiivpõletid koosnevad kahest vaheldumisi töötavast põletist, mis sisaldavad tulekindlast või keraamilisest materjalist kihte. Ühe põleti töötamise ajal neelavad suitsugaasi soojuse teise põleti tulekindlad või keraamilised materjalid ja seejärel kasutatakse seda põlemisõhu eelsoojendamiseks. |
| Utilisaatorkatel | Kuuma suitsugaasi soojust kasutatakse utilisaatorkatla abil auru tootmiseks. Tekkivat auru kasutatakse käitise muudes protsessides, auruvõrgu varustamiseks või elektrijaamas elektri tootmiseks. |

Meetod

Kirjeldus

Lindilaadurid

Billeteerimispingi ja viimistlusvaltspingi vahele paigaldatakse soojusisoleeritud laadurid, et minimeerida lähteaine temperatuurikadusid kerimis-/lahtikerimisprotsesside ajal ja võimaldada rakendada väiksemat valtsimisjõudu kuumvaltspinkidel.

Põlemisprotsessi optimeerimine

Võetakse meetmed, et viia energia muundamine ahjus maksimumini, viies samas miinimumini heite (eelkõige CO heite). See saavutatakse eri meetodite kombineerimisega, sealhulgas ahju hea projekteerimisega, temperatuuri optimeerimisega (näiteks kütuse ja põletusõhu hea segamine) ja põlemistsoonis viibimise optimeerimisega ning ahju automatiseerimise ja juhtimise kasutamisega.

Leegita põlemine

Leegita põlemine saavutatakse kütuse ja põlemisõhu eraldi sissepritsega ahju põlemiskambrisse suurel kiirusel, et pärssida leegi teket ja vähendada termilise NOX-i teket, tekitades samal ajal kogu põlemiskambris ühtlasema soojusjaotuse. Leegita põletamist võib kasutada kombinatsioonis hapnik-kütuspõletamisega.

Ahju automatiseerimine ja juhtimine

Kuumutusprotsessi optimeeritakse arvutisüsteemi abil, mis kontrollib reaalajas selliseid põhiparameetreid nagu ahju ja lähteaine temperatuur, õhu ja kütuse suhe ning rõhk ahjus.

Lõppkujulähedane valu õhukeste slääbide ja tala toorikute jaoks, millele järgneb valtsimine

Õhukesed slääbid ja tala toorikud valmistatakse valamist ja valtsimist kombineerides ühes protsessietapis. Väheneb vajadus lähteainet enne valtsimist uuesti soojendada ja valtsimiskordade arv.

Selektiivse mittekatalüütilise taandamise/selektiivse katalüütilise taandamise optimeerimine

Reaktiivi ja NOX-ide suhte optimeerimine kogu ahju või lõõri ristlõike ulatuses, reaktiivi piiskade suuruse optimeerimine ja reaktiivi pritsimise temperatuurivahemiku optimeerimine.

Hapnik-kütuspõletamine

Põlemisõhk asendatakse täielikult või osaliselt puhta hapnikuga. Hapnik-kütuspõletamist võib kasutada kombinatsioonis leegita põletamisega.

Põletusõhu eelkuumutamine

Põlemise suitsugaasist tagastatud soojuseosa kasutamine põlemiseks kasutatava õhu eelsoojendamiseks.

Protsessigaaside juhtimise süsteem

Süsteem, mis võimaldab suunata raua ja terase protsessigaase olenevalt nende saadavusest lähteaine kuumutamise ahju.

Rekuperatiivpõleti

Rekuperatiivpõletites kasutatakse eri liiki rekuperaatoreid (nt kiirgus-, konvektsiooni-, kompakt- või kiirgustoru konstruktsiooniga soojusvahetid), et otse suitsugaasist tagasi võtta soojust, mida seejärel kasutatakse põlemisõhu eelsoojendamiseks.

Hõõrdumise vähendamine valtsimisel

Valtsimisõlid valitakse hoolikalt. Töövaltside ja lähteaine vahelise hõõrdumise vähendamiseks ning minimaalse õlikulu tagamiseks kasutatakse puhast õli ja/või emulsioonisüsteeme. Kuumvaltsimisel tehakse seda tavaliselt viimistlusvaltspingi esimestel toolidel.

Regeneratiivpõleti

Regeneratiivpõletid koosnevad kahest vaheldumisi töötavast põletist, mis sisaldavad tulekindlast või keraamilisest materjalist kihte. Ühe põleti töötamise ajal neelavad suitsugaasi soojuse teise põleti tulekindlad või keraamilised materjalid ja seejärel kasutatakse seda põlemisõhu eelsoojendamiseks.

Utilisaatorkatel

Kuuma suitsugaasi soojust kasutatakse utilisaatorkatla abil auru tootmiseks. Tekkivat auru kasutatakse käitise muudes protsessides, auruvõrgu varustamiseks või elektrijaamas elektri tootmiseks.

1.7.2.   Õhkuheite vähendamise meetodid

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Põlemisprotsessi optimeerimine | Vt punkt 1.7.1. |
| Udupüüdur | Udupüüdur on filtrimisseade, millega gaasivoost eemaldatakse sellega kaasa kandunud veepiisad. Seade kujutab endast metall- või plasttraadist kootud struktuuri, millel on suur eripind. Liikudes põrkavad gaasivoos olevad väikesed piisad vastu traate ja liituvad suuremateks tilkadeks. |
| Elektrifilter | Elektrifiltri tööpõhimõte on osakestele laengu andmine ja nende eraldamine elektrivälja toimel. Elektrifiltreid saab kasutada väga erinevates tingimustes. Heite vähendamise efektiivsus võib sõltuda väljade arvust, viibeajast (filtri suurusest) ja enne elektrifiltrit paiknevatest tolmuosakeste eemaldamise seadmetest. Neil on tavaliselt kaks kuni viis sadestamisvälja. Elektrifiltrid võivad olla kuiva või märga tüüpi olenevalt meetodist, mida kasutatakse tolmu kogumiseks elektroodidelt. Märgelektrifiltrit kasutatakse tavaliselt peenpuhastusetapis, et eemaldada jääktolm ja tilgad pärast märgpuhastust. |
| Kangasfilter | Kangasfilter, millele viidatakse sageli kui kottfiltrile, on valmistatud poorsest kootud või vilditud kangast, millest gaas voolab läbi, kuid osakesed peetakse kinni. Kangasfiltri kasutamiseks on vaja valida heitgaasi omaduste ja suurima töötemperatuuri jaoks sobiv kangamaterjal. |
| Leegita põlemine | Vt punkt 1.7.1. |
| Ahju automatiseerimine ja juhtimine | Vt punkt 1.7.1. |
| Madala NOx heitega põleti | Meetod (sealhulgas väga vähese NOx heitega põletid) põhineb leegi maksimumtemperatuuri vähendamise põhimõttel. Õhu ja kütuse segamine vähendab hapniku kättesaadavust ja langetab leegi maksimumtemperatuuri, mis aeglustab kütuses oleva lämmastiku muundamist NOX-iks ja termilise NOX-i moodustumist, säilitades samas põlemise tõhususe. |
| Selektiivse mittekatalüütilise taandamise/selektiivse katalüütilise taandamise optimeerimine | Vt punkt 1.7.1. |
| Hapnik-kütuspõletamine | Vt punkt 1.7.1. |
| Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR) | Selektiivse katalüütilise taandamise meetodi aluseks on NOX-i taandamine lämmastikuks karbamiidi või ammoniaagiga reageerimise teel katalüsaatorikihis optimaalses temperatuurivahemikus 300–450 °C. Võidakse kasutada mitut katalüsaatorikihti. NOX-i ulatuslikum taandamine saavutatakse mitme katalüsaatorikihi kasutamise korral. |
| Selektiivne mittekatalüütiline taandamine (SNCR) | Selektiivse mittekatalüütiline taandamise meetodi aluseks on NOX-i taandamine lämmastikuks kõrgel temperatuuril ammoniaagiga või karbamiidiga reageerimise teel. Reaktsiooni optimaalseks toimumiseks peab töötemperatuur olema vahemikus 800–1 000 °C. |
| Märgpuhastus | Gaasiliste või tahkete saasteainete eemaldamine gaasivoost massiülekandega vedelasse lahustisse, sageli vette või vesilahusesse. See võib hõlmata keemilist reaktsiooni (nt happelises või leeliselises skraberis). Mõnel juhul võidakse asjaomased ühendid lahustist kokku koguda. |

Meetod

Kirjeldus

Põlemisprotsessi optimeerimine

Vt punkt 1.7.1.

Udupüüdur

Udupüüdur on filtrimisseade, millega gaasivoost eemaldatakse sellega kaasa kandunud veepiisad. Seade kujutab endast metall- või plasttraadist kootud struktuuri, millel on suur eripind. Liikudes põrkavad gaasivoos olevad väikesed piisad vastu traate ja liituvad suuremateks tilkadeks.

Elektrifilter

Elektrifiltri tööpõhimõte on osakestele laengu andmine ja nende eraldamine elektrivälja toimel. Elektrifiltreid saab kasutada väga erinevates tingimustes. Heite vähendamise efektiivsus võib sõltuda väljade arvust, viibeajast (filtri suurusest) ja enne elektrifiltrit paiknevatest tolmuosakeste eemaldamise seadmetest. Neil on tavaliselt kaks kuni viis sadestamisvälja. Elektrifiltrid võivad olla kuiva või märga tüüpi olenevalt meetodist, mida kasutatakse tolmu kogumiseks elektroodidelt. Märgelektrifiltrit kasutatakse tavaliselt peenpuhastusetapis, et eemaldada jääktolm ja tilgad pärast märgpuhastust.

Kangasfilter

Kangasfilter, millele viidatakse sageli kui kottfiltrile, on valmistatud poorsest kootud või vilditud kangast, millest gaas voolab läbi, kuid osakesed peetakse kinni. Kangasfiltri kasutamiseks on vaja valida heitgaasi omaduste ja suurima töötemperatuuri jaoks sobiv kangamaterjal.

Leegita põlemine

Vt punkt 1.7.1.

Ahju automatiseerimine ja juhtimine

Vt punkt 1.7.1.

Madala NOx heitega põleti

Meetod (sealhulgas väga vähese NOx heitega põletid) põhineb leegi maksimumtemperatuuri vähendamise põhimõttel. Õhu ja kütuse segamine vähendab hapniku kättesaadavust ja langetab leegi maksimumtemperatuuri, mis aeglustab kütuses oleva lämmastiku muundamist NOX-iks ja termilise NOX-i moodustumist, säilitades samas põlemise tõhususe.

Selektiivse mittekatalüütilise taandamise/selektiivse katalüütilise taandamise optimeerimine

Vt punkt 1.7.1.

Hapnik-kütuspõletamine

Vt punkt 1.7.1.

Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR)

Selektiivse katalüütilise taandamise meetodi aluseks on NOX-i taandamine lämmastikuks karbamiidi või ammoniaagiga reageerimise teel katalüsaatorikihis optimaalses temperatuurivahemikus 300–450 °C. Võidakse kasutada mitut katalüsaatorikihti. NOX-i ulatuslikum taandamine saavutatakse mitme katalüsaatorikihi kasutamise korral.

Selektiivne mittekatalüütiline taandamine (SNCR)

Selektiivse mittekatalüütiline taandamise meetodi aluseks on NOX-i taandamine lämmastikuks kõrgel temperatuuril ammoniaagiga või karbamiidiga reageerimise teel. Reaktsiooni optimaalseks toimumiseks peab töötemperatuur olema vahemikus 800–1 000 °C.

Märgpuhastus

Gaasiliste või tahkete saasteainete eemaldamine gaasivoost massiülekandega vedelasse lahustisse, sageli vette või vesilahusesse. See võib hõlmata keemilist reaktsiooni (nt happelises või leeliselises skraberis). Mõnel juhul võidakse asjaomased ühendid lahustist kokku koguda.

1.7.3.   Vetteheite vähendamise meetodid

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Adsorbeerimine | Lahustunud ainete eemaldamine reoveest nende adsorbeerimisega suure poorsusega tahkete osakeste (tavaliselt aktiivsöe) pinnale. |
| Aeroobne töötlemine | Lahustunud orgaaniliste saasteainete bioloogiline oksüdeerimine hapniku abil, kasutades mikroorganismide metabolismi. Lahustunud hapniku juuresolekul (mille jaoks lisatakse õhku või puhast hapnikku) mineraliseeritakse orgaanilised komponendid süsinikdioksiidiks ja veeks või muundatakse muudeks metaboliitideks ja biomassiks. |
| Keemiline sadestamine | Lahustunud saasteainete muundamine lahustamatuks ühendiks keemiliste sadestajate lisamise abil. Seejärel eraldatakse tekkinud tahke sade setitamise, õhu flotatsiooni või filtrimise teel. Vajaduse korral võib sellele järgneda mikrofiltrimine või ultrafiltratsioon. Fosfori sadestamiseks kasutatakse mitmevalentseid metalliioone (nt kaltsium, alumiinium, raud). |
| Keemiline redutseerimine | Saasteainete muutmine sarnasteks, kuid vähem kahjulikeks või ohtlikeks ühenditeks, kasutades keemilisi redutseerijaid. |
| Koagulatsioon ja flokulatsioon | Koagulatsiooni ja flokulatsiooni kasutatakse hõljuvaine eraldamiseks reoveest ning see toimub sageli järjestikuste etappidena. Koagulatsiooniks lisatakse koagulante, mille laengud on hõljuvaine omaga vastupidised. Flokulatsiooniks lisatakse polümeere, et mikrohelbed liituksid kokkupõrkel ja moodustaksid suuremad helbed. |
| Tasakaalustamine | Veevoogude ja saastekoormuse tasakaalustamine lõpptöötlusele suunatava reovee sisselaskekohas, milleks kasutatakse tsentraalseid mahuteid. Tasakaalustamine võib olla detsentraliseeritud või seda võib korraldada muude protsessijuhtimise tehnikate abil. |
| Filtrimine | Tahkete ainete eraldamine reovee juhtimisega läbi poorse keskkonna, nt liivfiltrimine, mikrofiltrimine, ultrafiltratsioon. |
| Flotatsioon | Tahked või vedelad osakesed eralduvad reoveest, kuna need kinnituvad väikeste gaasimullide külge; tavaliselt on selleks gaasiks õhk. Ujuvad osakesed kogunevad veepinnale ja kogutakse sealt kokku räbukaabitsatega. |
| Nanofiltrimine | Filtrimisprotsess, milles kasutatakse membraane, mille poorisuurus on umbes 1 nm. |
| Neutraliseerimine | Reovee pH viiakse kemikaalide lisamisega neutraalsele tasemele (ligikaudu 7). pH suurendamiseks kasutatakse tavaliselt naatriumhüdroksiidi (NaOH) või kaltsiumhüdroksiidi (Ca(OH)2), samas kui pH vähendamiseks kasutatakse tavaliselt väävelhapet (H2SO4), soolhapet (HCl) või süsinikdioksiidi (CO2). Mõned ained võivad neutraliseerimise ajal sadestuda. |
| Füüsiline eraldamine | Tahkete ainete, hõljuvainete ja/või metalliosakeste eraldamine reoveest, kasutades näiteks reste, sõelu, liivapüüdureid, rasvapüüdureid, hüdrotsükloneid, õlipüüniseid või eelsetiteid. |
| Pöördosmoos | Membraanprotsess, milles membraaniga eraldatud osade rõhkude vahe tõttu voolab vesi suurema kontsentratsiooniga lahusest väiksema kontsentratsiooniga lahusesse. |
| Setitamine | Hõljuvosakeste ja -aine eraldamine gravitatsioonilise setitamisega. |

Meetod

Kirjeldus

Adsorbeerimine

Lahustunud ainete eemaldamine reoveest nende adsorbeerimisega suure poorsusega tahkete osakeste (tavaliselt aktiivsöe) pinnale.

Aeroobne töötlemine

Lahustunud orgaaniliste saasteainete bioloogiline oksüdeerimine hapniku abil, kasutades mikroorganismide metabolismi. Lahustunud hapniku juuresolekul (mille jaoks lisatakse õhku või puhast hapnikku) mineraliseeritakse orgaanilised komponendid süsinikdioksiidiks ja veeks või muundatakse muudeks metaboliitideks ja biomassiks.

Keemiline sadestamine

Lahustunud saasteainete muundamine lahustamatuks ühendiks keemiliste sadestajate lisamise abil. Seejärel eraldatakse tekkinud tahke sade setitamise, õhu flotatsiooni või filtrimise teel. Vajaduse korral võib sellele järgneda mikrofiltrimine või ultrafiltratsioon. Fosfori sadestamiseks kasutatakse mitmevalentseid metalliioone (nt kaltsium, alumiinium, raud).

Keemiline redutseerimine

Saasteainete muutmine sarnasteks, kuid vähem kahjulikeks või ohtlikeks ühenditeks, kasutades keemilisi redutseerijaid.

Koagulatsioon ja flokulatsioon

Koagulatsiooni ja flokulatsiooni kasutatakse hõljuvaine eraldamiseks reoveest ning see toimub sageli järjestikuste etappidena. Koagulatsiooniks lisatakse koagulante, mille laengud on hõljuvaine omaga vastupidised. Flokulatsiooniks lisatakse polümeere, et mikrohelbed liituksid kokkupõrkel ja moodustaksid suuremad helbed.

Tasakaalustamine

Veevoogude ja saastekoormuse tasakaalustamine lõpptöötlusele suunatava reovee sisselaskekohas, milleks kasutatakse tsentraalseid mahuteid. Tasakaalustamine võib olla detsentraliseeritud või seda võib korraldada muude protsessijuhtimise tehnikate abil.

Filtrimine

Tahkete ainete eraldamine reovee juhtimisega läbi poorse keskkonna, nt liivfiltrimine, mikrofiltrimine, ultrafiltratsioon.

Flotatsioon

Tahked või vedelad osakesed eralduvad reoveest, kuna need kinnituvad väikeste gaasimullide külge; tavaliselt on selleks gaasiks õhk. Ujuvad osakesed kogunevad veepinnale ja kogutakse sealt kokku räbukaabitsatega.

Nanofiltrimine

Filtrimisprotsess, milles kasutatakse membraane, mille poorisuurus on umbes 1 nm.

Neutraliseerimine

Reovee pH viiakse kemikaalide lisamisega neutraalsele tasemele (ligikaudu 7). pH suurendamiseks kasutatakse tavaliselt naatriumhüdroksiidi (NaOH) või kaltsiumhüdroksiidi (Ca(OH)2), samas kui pH vähendamiseks kasutatakse tavaliselt väävelhapet (H2SO4), soolhapet (HCl) või süsinikdioksiidi (CO2). Mõned ained võivad neutraliseerimise ajal sadestuda.

Füüsiline eraldamine

Tahkete ainete, hõljuvainete ja/või metalliosakeste eraldamine reoveest, kasutades näiteks reste, sõelu, liivapüüdureid, rasvapüüdureid, hüdrotsükloneid, õlipüüniseid või eelsetiteid.

Pöördosmoos

Membraanprotsess, milles membraaniga eraldatud osade rõhkude vahe tõttu voolab vesi suurema kontsentratsiooniga lahusest väiksema kontsentratsiooniga lahusesse.

Setitamine

Hõljuvosakeste ja -aine eraldamine gravitatsioonilise setitamisega.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(3)  Sellise näitaja puhul, mida ei saa proovivõtu- või analüüsipiirangute tõttu ega/või käitamistingimustest tulenevalt mõõta 30-minutilise proovivõtu vältel ega/või esitada kolme järjestikuse mõõtmise tulemuste keskmisena, võib kasutada representatiivsemat proovivõtu- või mõõtmismeetodit.

(4)  Võimaluse korral tehakse mõõtmised tavapärastes käitamistingimustes ajal, mil heitkogus on eeldatavalt suurim.

(5)  Ainult elektri kasutamise korral seiret ei kohaldata.

(6)  Kui tegemist on pidevmõõtmistega, kohaldatakse järgmisi üldisi EN-standardeid: EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 ja EN 14181.

(7)  Pidevmõõtmiste korral kohaldatakse ka standardit EN 13284-2.

(8)  Kui heitetasemed on tõendatult piisavalt püsivad, võib kasutada väiksemat seiresagedust, kuid see ei tohi olla väiksem kui üks kord iga kolme aasta tagant.

(9)  Kui PVT 62 meetodid a või b ei ole kohaldatavad, mõõdetakse HCl kontsentratsiooni söövitusvanni kohal olevas gaasis vähemalt kord aastas.

(10)  Seiret kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomast ainet peetakse tehnikas PVT 2 esitatud inventuuri põhjal heitgaasivoos oluliseks.

(11)  Seiret ei kohaldata, kui kütusena kasutatakse ainult maagaasi või kui kasutatakse ainult elektrit.

(12)  Partiide kaupa ärajuhtimise korral, mille sagedus on väiksem kui minimaalne seiresagedus, kohaldatakse seiret üks kord iga partii kohta.

(13)  Seiret tehakse üksnes juhul, kui toimub otseheide suublasse.

(14)  Kui heitetase on tõendatult piisavalt püsiv, võib seiresagedust vähendada ühe korrani kuus.

(15)  Kohaldatakse kas keemilise hapnikutarbe või orgaanilise süsiniku kogusisalduse seiret. Orgaanilise süsiniku kogusisalduse seire oleks parem valik, sest sellega ei ole seotud väga mürgiste ühendite kasutamine.

(16)  Kaudse suublasse heite puhul võib seiresagedust vähendada ühe korrani iga kolme kuu tagant, kui edasine töötlemine toimub asjaomaste saasteainete sisalduse vähendamiseks nõuetekohaselt kavandatud ja seadmetega varustatud reoveepuhastis.

(17)  Seiret kohaldatakse üksnes juhul, kui ainet/näitajat peetakse tehnikas PVT 2 nimetatud inventuuri põhjal reoveevoos oluliseks.

(18)  Kõrglegeerterase (nt roostevaba austeniitse terase) puhul võib PVTga saavutatava keskkonnatoime taseme vahemiku ülempiir olla kõrgem ja kuni 2 200 MJ/t.

(19)  Kõrglegeerterase (nt roostevaba austeniitse terase) puhul võib PVTga saavutatava keskkonnatoime taseme vahemiku ülempiir olla kõrgem ja kuni 2 800 MJ/t.

(20)  Kõrglegeerterase (nt roostevaba austeniitse terase) puhul võib PVTga saavutatava keskkonnatoime taseme vahemiku ülempiir olla kõrgem ja kuni 4 000 MJ/t.

(21)  Tsüklilise lõõmutamise korral võib PVTga saavutatava keskkonnatoime taseme vahemiku alampiiri saavutada, kasutades PVT 11 meetodit g.

(22)  PVTga saavutatava keskkonnatoime tase võib olla kõrgem pidevlõõmutamise liinide puhul, mis nõuavad üle 800 °C lõõmutamistemperatuuri.

(23)  PVTga saavutatava keskkonnatoime tase võib olla kõrgem pidevlõõmutamise liinide puhul, mis nõuavad üle 800 °C lõõmutamistemperatuuri.

(24)  PVTga saavutatav keskkonnatoime taseme vahemiku ülempiir võib olla kõrgem, kui ülemäärase tsingi eemaldamiseks kasutatakse tsentrifuugimist ja/või kui tsinkimisvanni temperatuur on kõrgem kui 500 °C.

(25)  PVTga saavutatav keskkonnatoime taseme vahemiku ülempiir võib olla kõrgem ja kuni 1 200 kWh/t tsüklilise tsinkimise käitiste puhul, mis töötavad keskmise aastase tootmisvõimsusega alla 150 t/m3 katla mahu kohta.

(26)  Tsüklilise tsinkimise käitiste puhul, mis toodavad peamiselt õhukesi tooteid (nt < 1,5 mm), võib PVTga saavutatava keskkonnatoime taseme vahemiku ülempiir olla kõrgem ja kuni 1 000 kWh/t.

(27)  PVTga saavutatav keskkonnatoime taseme vahemiku ülempiir võib olla kõrgem ja kuni 50 kg/t, kui tsingitakse peamiselt suure eripinnaga toorikuid (nt õhukesed tooted < 1,5 mm, torud seinapaksusega < 3 mm) või kui tehakse uuesti tsinkimist.

(28)  Seda PVTga saavutatavat heitetaset ei kohaldata juhul, kui tolmu vooluhulk jääb alla 100 g/h.

(29)  PVT-SHTAd ei kohaldata käitistele, kus kasutatakse ainult maagaasi (100 %) või ainult elektrikütet (100 %).

(30)  PVT-SHT vahemiku ülempiir võib olla kõrgem ja kuni 300 mg/Nm3, kui koksiahjugaasi kasutamise osakaal on suur (> 50 % energiasisendist).

(31)  PVT-SHT vahemiku ülempiir võib olla kõrgem ja kuni 550 mg/Nm3, kui koksiahjugaasi või ferrokroomi tootmisel tekkiva CO-rikka gaasi kasutamise osakaal on suur (> 50 % energiasisendist).

(32)  PVT-SHT vahemiku ülempiir võib pideva lõõmutamise korral olla kõrgem ja kuni 300 mg/Nm3.

(33)  PVT-SHT vahemiku ülempiir võib olla kõrgem ja kuni 550 mg/Nm3, kui koksiahjugaasi või ferrokroomi tootmisel tekkiva CO-rikka gaasi kasutamise osakaal on suur (> 50 % energiasisendist).

(34)  PVT-SHT vahemiku ülempiir võib olla kõrgem ja kuni 550 mg/Nm3, kui koksiahjugaasi või ferrokroomi tootmisel tekkiva CO-rikka gaasi kasutamise osakaal on suur (> 50 % energiasisendist).

(35)  See PVT-SHT kehtib ainult vesinikkloriidhappega söövitamise puhul.

(36)  See PVT-SHT kehtib ainult vesinikfluoriidhapet sisaldavate happesegudega söövitamise puhul.

(37)  See PVT-SHT kehtib ainult väävelhappega söövitamise puhul.

(38)  See PVT-SHT kehtib ainult vesinikkloriidhappega söövitamise puhul.

(39)  See PVT-SHT kehtib ainult väävelhappega söövitamise puhul.

(40)  PVT-SHT vahemiku ülempiir võib happesegu pihustussärdamise abil eraldamise korral olla kõrgem ja kuni 200 mg/Nm3.

(41)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.7.3.

(42)  Keskmistamise ajavahemikud on määratletud jaotises „Üldised kaalutlused“.

(43)  Kehtib PVT-SHT kas keemilise hapnikutarbe või orgaanilise süsiniku kogusisalduse puhul. Orgaanilise süsiniku kogusisalduse seire oleks parem valik, sest sellega ei ole seotud väga mürgiste ühendite kasutamine.

(44)  Seiret kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomast ainet/näitajat (näitajaid) peetakse tehnikas PVT 2 nimetatud inventuuri põhjal reoveevoos oluliseks.

(45)  PVTga saavutatava heitetaseme vahemiku ülempiir on kõrglegeerterase puhul 0,3 mg/l.

(46)  PVTga saavutatava heitetaseme vahemiku ülempiir on roostevaba austeniitset terast tootvate käitiste puhul 0,4 mg/l.

(47)  PVTga saavutatava heitetaseme vahemiku ülempiir on pliivanne kasutavate traattõmbamiskäitiste puhul 35 μg/l.

(48)  PVTga saavutatava heitetaseme vahemiku ülempiir võib pliitatud terast töötlevate käitiste puhul olla kõrgem ja kuni 50 μg/l.

(49)  Keskmistamise ajavahemikud on määratletud jaotises „Üldised kaalutlused“.

(50)  Need PVTga saavutatavad heitetasemed ei pruugi olla kohaldatavad, kui edasine töötlemine toimub asjaomaste saasteainete sisalduse vähendamiseks nõuetekohaselt kavandatud ja seadmetega varustatud reoveepuhastis ning see ei põhjusta suuremat keskkonnasaastet.

(51)  Seiret kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomast ainet/näitajat (näitajaid) peetakse tehnikas PVT 2 nimetatud inventuuri põhjal reoveevoos oluliseks.

(52)  PVTga saavutatava heitetaseme vahemiku ülempiir on kõrglegeerterase puhul 0,3 mg/l.

(53)  PVTga saavutatava heitetaseme vahemiku ülempiir on roostevaba austeniitset terast tootvate käitiste puhul 0,4 mg/l.

(54)  PVTga saavutatava heitetaseme vahemiku ülempiir on pliivanne kasutavate traattõmbamiskäitiste puhul 35 μg/l.

(55)  PVTga saavutatava heitetaseme vahemiku ülempiir võib pliitatud terast töötlevate käitiste puhul olla kõrgem ja kuni 50 μg/l.

(56)  Kõrglegeerterase (nt roostevaba austeniitse terase) puhul võib on PVTga saavutatava keskkonnatoime taseme vahemiku ülempiir 1 000 MJ/t.

(57)  Kui kangasfiltrit ei saa kasutada, võib PVTga saavutatav heitetaseme vahemiku ülempiir olla kõrgem ja kuni 7 mg/Nm3.

(58)  PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomast ainet peetakse tehnikas PVT 2 nimetatud inventuuri põhjal heitgaasivoos oluliseks.

(59)  Kõrglegeerterase (nt roostevaba austeniitse terase) puhul võib PVTga saavutatava keskkonnatoime taseme vahemiku ülempiir olla kõrgem ja kuni 1 600 MJ/t.

(60)  PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomast ainet peetakse tehnikas PVT 2 nimetatud inventuuri põhjal heitgaasivoos oluliseks.

---