# Den Europæiske Unions L 275/2022

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 275 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 65. årgang25. oktober 2022 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 275

Dansk udgave

Retsforskrifter

65. årgang25. oktober 2022

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2036 af 19. oktober 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutter med en multiple-point-of-entry-afviklingsstrategi og metoder til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2037 af 19. oktober 2022 om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav | 11 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2038 af 19. oktober 2022 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 for så vidt angår midlertidig lempelse af reglerne om slotudnyttelse i Unionens lufthavne som følge af en epidemiologisk situation eller militær aggression (
  1
  ) | 14 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2039 af 19. oktober 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) 2021/1060 for så vidt angår yderligere fleksibilitet til håndtering af konsekvenserne af Den Russiske Føderations militære aggression FAST (fleksibel bistand til områder) — CARE | 23 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2040 af 19. oktober 2022 om ændring af forordning (EF) nr. 805/2004 for så vidt angår brug af forskriftsproceduren med kontrol for at tilpasse den til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (
  1
  ) | 30 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2041 af 19. oktober 2022 om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union | 33 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2036 af 19. oktober 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutter med en multiple-point-of-entry-afviklingsstrategi og metoder til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver (
  1
  )

1

1

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2037 af 19. oktober 2022 om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav

11

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2038 af 19. oktober 2022 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 for så vidt angår midlertidig lempelse af reglerne om slotudnyttelse i Unionens lufthavne som følge af en epidemiologisk situation eller militær aggression (
  1
  )

1

14

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2039 af 19. oktober 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) 2021/1060 for så vidt angår yderligere fleksibilitet til håndtering af konsekvenserne af Den Russiske Føderations militære aggression FAST (fleksibel bistand til områder) — CARE

23

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2040 af 19. oktober 2022 om ændring af forordning (EF) nr. 805/2004 for så vidt angår brug af forskriftsproceduren med kontrol for at tilpasse den til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (
  1
  )

1

30

DIREKTIVER

*

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2041 af 19. oktober 2022 om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union

33

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) 2022/2042 af 24. oktober 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 1284/2009 om visse særlige restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea | 48 |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2043 af 24. oktober 2022 om gennemførelse af forordning (EU) 2015/1755 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi | 50 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2044 af 18. oktober 2022 om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (Roero (BOB)) | 52 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2045 af 18. oktober 2022 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Chianti Classico (BOB)) | 53 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2022/2046 af 24. oktober 2022 om ændring af bilagene til forordning (EU) nr. 1408/2013 med henblik på at tilpasse disse til bestemmelserne i aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab samt den tilknyttede protokol om Irland/Nordirland | 55 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2047 af 24. oktober 2022 om berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 for så vidt angår godkendelsen af visse kontrolmyndigheder og kontrolorganer med henblik på import af økologiske produkter til Unionen | 57 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2048 af 24. oktober 2022 om godkendelse af L-(+)-mælkesyre som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (
  1
  ) | 60 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2049 af 24. oktober 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 for så vidt angår godkendelse af visse kontrolmyndigheder og kontrolorganer med henblik på import af økologiske produkter til Unionen | 64 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2022/2050 af 18. oktober 2022 om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig | 70 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2051 af 24. oktober 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2015/1763 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi | 72 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2052 af 24. oktober 2022 om ændring af afgørelse 2010/638/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea | 74 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2053 af 18. oktober 2022 om anmodningen om registrering af forslaget til borgerinitiativ Europæisk borgerinitiativ for veganske måltider i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788
  (Meddelt under nummer C(2022) 7418) | 75 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2054 af 21. oktober 2022 om de udestående indsigelser vedrørende betingelserne for godkendelse af det biocidholdige produkt Preventol A 12 TK 50 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (Meddelt under nummer C(2022) 7408)

   (
  1
  ) | 77 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | FN-regulativ nr. 147 — Ensartede forskrifter for godkendelse af komponenter til mekanisk tilkobling af vogntog inden for landbrug [2022/2055] | 80 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) 2022/2042 af 24. oktober 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 1284/2009 om visse særlige restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea

48

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2043 af 24. oktober 2022 om gennemførelse af forordning (EU) 2015/1755 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi

50

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2044 af 18. oktober 2022 om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (Roero (BOB))

52

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2045 af 18. oktober 2022 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Chianti Classico (BOB))

53

*

Kommissionens forordning (EU) 2022/2046 af 24. oktober 2022 om ændring af bilagene til forordning (EU) nr. 1408/2013 med henblik på at tilpasse disse til bestemmelserne i aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab samt den tilknyttede protokol om Irland/Nordirland

55

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2047 af 24. oktober 2022 om berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 for så vidt angår godkendelsen af visse kontrolmyndigheder og kontrolorganer med henblik på import af økologiske produkter til Unionen

57

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2048 af 24. oktober 2022 om godkendelse af L-(+)-mælkesyre som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (
  1
  )

1

60

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2049 af 24. oktober 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 for så vidt angår godkendelse af visse kontrolmyndigheder og kontrolorganer med henblik på import af økologiske produkter til Unionen

64

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2022/2050 af 18. oktober 2022 om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig

70

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2051 af 24. oktober 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2015/1763 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi

72

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2052 af 24. oktober 2022 om ændring af afgørelse 2010/638/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea

74

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2053 af 18. oktober 2022 om anmodningen om registrering af forslaget til borgerinitiativ Europæisk borgerinitiativ for veganske måltider i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788
  (Meddelt under nummer C(2022) 7418)

(Meddelt under nummer C(2022) 7418)

75

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2054 af 21. oktober 2022 om de udestående indsigelser vedrørende betingelserne for godkendelse af det biocidholdige produkt Preventol A 12 TK 50 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (Meddelt under nummer C(2022) 7408)

   (
  1
  )

(Meddelt under nummer C(2022) 7408)

1

77

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

FN-regulativ nr. 147 — Ensartede forskrifter for godkendelse af komponenter til mekanisk tilkobling af vogntog inden for landbrug [2022/2055]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/2036

af 19. oktober 2022

om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutter med en multiple-point-of-entry-afviklingsstrategi og metoder til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 (4), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/877 (5) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 (6) ændrede Unionens regelsæt for afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber gennem ændringer af henholdsvis Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (7), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 (8) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (9). Disse ændringer var nødvendige for gennemførelsen i Unionen af standarden for den internationale samlede tabsabsorberingskapacitet, som Rådet for Finansiel Stabilitet offentliggjorde den 9. november 2015, (»TLAC-standarden«) for globale systemisk vigtige banker, kaldet globale systemisk vigtige institutter (G-SII'er) i EU-regelsættet, og for at forbedre anvendelsen af minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver (MREL) for alle banker. Unionens reviderede bankafviklingsramme bør i højere grad sikre, at bankers tabsabsorbering og rekapitalisering sker ved hjælp af private midler, når disse banker ikke længere er finansielt levedygtige og derefter afvikles. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 (4), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/877 (5) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 (6) ændrede Unionens regelsæt for afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber gennem ændringer af henholdsvis Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (7), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 (8) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (9). Disse ændringer var nødvendige for gennemførelsen i Unionen af standarden for den internationale samlede tabsabsorberingskapacitet, som Rådet for Finansiel Stabilitet offentliggjorde den 9. november 2015, (»TLAC-standarden«) for globale systemisk vigtige banker, kaldet globale systemisk vigtige institutter (G-SII'er) i EU-regelsættet, og for at forbedre anvendelsen af minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver (MREL) for alle banker. Unionens reviderede bankafviklingsramme bør i højere grad sikre, at bankers tabsabsorbering og rekapitalisering sker ved hjælp af private midler, når disse banker ikke længere er finansielt levedygtige og derefter afvikles.

| (2) | Artikel 12a i forordning (EU) nr. 575/2013 foreskriver, at G-SII'er med en afviklingsstrategi, i henhold til hvilken mere end én koncernenhed kan afvikles (»multiple point of entry-afviklingsstrategi« eller »MPE-afviklingsstrategi«), skal beregne deres risikobaserede krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver ud fra den teoretiske antagelse, at kun én enhed i koncernen vil blive afviklet, idet tabene og rekapitaliseringsbehovet for koncernens datterselskaber overføres til afviklingsenheden (»single point of entry-afviklingsstrategi« eller »SPE-afviklingsstrategi«). Der er fastsat et tilsvarende krav i artikel 45d, stk. 4, i direktiv 2014/59/EU vedrørende det yderligere krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, som afviklingsmyndighederne kan pålægge i henhold til nævnte artikels stk. 3. I overensstemmelse med TLAC-standarden bør disse beregninger tage hensyn til alle tredjelandsenheder, der er en del af et G-SII, som ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 12a i forordning (EU) nr. 575/2013 foreskriver, at G-SII'er med en afviklingsstrategi, i henhold til hvilken mere end én koncernenhed kan afvikles (»multiple point of entry-afviklingsstrategi« eller »MPE-afviklingsstrategi«), skal beregne deres risikobaserede krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver ud fra den teoretiske antagelse, at kun én enhed i koncernen vil blive afviklet, idet tabene og rekapitaliseringsbehovet for koncernens datterselskaber overføres til afviklingsenheden (»single point of entry-afviklingsstrategi« eller »SPE-afviklingsstrategi«). Der er fastsat et tilsvarende krav i artikel 45d, stk. 4, i direktiv 2014/59/EU vedrørende det yderligere krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, som afviklingsmyndighederne kan pålægge i henhold til nævnte artikels stk. 3. I overensstemmelse med TLAC-standarden bør disse beregninger tage hensyn til alle tredjelandsenheder, der er en del af et G-SII, som ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 45h, stk. 2, tredje afsnit, i direktiv 2014/59/EU og med TLAC-standarden må summen af de faktiske krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver i en G-SII med en MPE-afviklingsstrategi ikke være lavere end koncernens teoretiske krav i henhold til en SPE-afviklingsstrategi. For at bringe bestemmelserne i forordning (EU) nr. 575/2013 i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2014/59/EU og sikre, at afviklingsmyndighederne altid handler i overensstemmelse med nævnte direktiv og tager hensyn til både de krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, der er fastsat i forordning (EU) nr. 575/2013, og ethvert yderligere krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 45d i direktiv 2014/59/EU, bør artikel 12a i forordning (EU) nr. 575/2013 ændres og nævnte forordnings artikel 92a, stk. 3, bør udgå. Dette bør ikke forhindre afviklingsmyndighederne i at konkludere, at enhver justering med henblik på at minimere eller fjerne forskellen mellem summen af de faktiske krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver i en G-SII med en MPE-afviklingsstrategi og den pågældende koncerns teoretiske krav i henhold til en SPE-afviklingsstrategi, når førstnævnte er højere end sidstnævnte, vil være uhensigtsmæssig eller uforenelig med G-SII'ets afviklingsstrategi. For at sikre overensstemmelse mellem artikel 12a i forordning (EU) nr. 575/2013 og artikel 45h, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU bør den beregning, der er omhandlet i artikel 45h, stk. 2, i nævnte direktiv, også tage hensyn til alle tredjelandsenheder, der er en del af et G-SII, og som ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 45h, stk. 2, tredje afsnit, i direktiv 2014/59/EU og med TLAC-standarden må summen af de faktiske krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver i en G-SII med en MPE-afviklingsstrategi ikke være lavere end koncernens teoretiske krav i henhold til en SPE-afviklingsstrategi. For at bringe bestemmelserne i forordning (EU) nr. 575/2013 i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2014/59/EU og sikre, at afviklingsmyndighederne altid handler i overensstemmelse med nævnte direktiv og tager hensyn til både de krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, der er fastsat i forordning (EU) nr. 575/2013, og ethvert yderligere krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 45d i direktiv 2014/59/EU, bør artikel 12a i forordning (EU) nr. 575/2013 ændres og nævnte forordnings artikel 92a, stk. 3, bør udgå. Dette bør ikke forhindre afviklingsmyndighederne i at konkludere, at enhver justering med henblik på at minimere eller fjerne forskellen mellem summen af de faktiske krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver i en G-SII med en MPE-afviklingsstrategi og den pågældende koncerns teoretiske krav i henhold til en SPE-afviklingsstrategi, når førstnævnte er højere end sidstnævnte, vil være uhensigtsmæssig eller uforenelig med G-SII'ets afviklingsstrategi. For at sikre overensstemmelse mellem artikel 12a i forordning (EU) nr. 575/2013 og artikel 45h, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU bør den beregning, der er omhandlet i artikel 45h, stk. 2, i nævnte direktiv, også tage hensyn til alle tredjelandsenheder, der er en del af et G-SII, og som ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen.

| (4) | I artikel 92b i forordning (EU) nr. 575/2013 fastsættes det, at kravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver for væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er, der ikke er afviklingsenheder, bl.a. kan opfyldes ved hjælp af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter. Kriterierne for nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i artikel 72b, stk. 2, litra c), k), l) og m), i forordning (EU) nr. 575/2013 forudsætter imidlertid, at den udstedende enhed er en afviklingsenhed. Det bør sikres, at disse væsentlige datterselskaber kan udstede gældsinstrumenter, der opfylder alle kriterierne for nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, i overensstemmelse med den oprindelige hensigt. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 92b i forordning (EU) nr. 575/2013 fastsættes det, at kravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver for væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er, der ikke er afviklingsenheder, bl.a. kan opfyldes ved hjælp af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter. Kriterierne for nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i artikel 72b, stk. 2, litra c), k), l) og m), i forordning (EU) nr. 575/2013 forudsætter imidlertid, at den udstedende enhed er en afviklingsenhed. Det bør sikres, at disse væsentlige datterselskaber kan udstede gældsinstrumenter, der opfylder alle kriterierne for nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, i overensstemmelse med den oprindelige hensigt.

| (5) | I overensstemmelse med artikel 72e, stk. 4, første afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013 er det muligt for afviklingsmyndighederne at tillade et G-SII med en MPE-afviklingsstrategi at fradrage visse besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i datterselskaber, der ikke tilhører den samme afviklingskoncern, ved at fratrække en lavere, justeret værdi fastsat af afviklingsmyndigheden. I henhold til artikel 72e, stk. 4, andet afsnit, i nævnte forordning skal forskellen mellem den justerede værdi og den oprindelige værdi i sådanne tilfælde fradrages de pågældende datterselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet. I overensstemmelse med TLAC-standarden bør denne tilgang tage hensyn til risikobaserede og ikkerisikobaserede krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver i det relevante datterselskab. Denne tilgang bør desuden finde anvendelse på alle tredjelandsdatterselskaber, der er en del af dette G-SII, så længe disse datterselskaber er underlagt en afviklingsordning, der ifølge den relevante afviklingsmyndighed i Unionen er juridisk bindende og gennemfører internationalt vedtagne standarder, nærmere betegnet Rådet for Finansiel Stabilitets dokument »Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions«, som blev offentliggjort i oktober 2011, og TLAC-standarden. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med artikel 72e, stk. 4, første afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013 er det muligt for afviklingsmyndighederne at tillade et G-SII med en MPE-afviklingsstrategi at fradrage visse besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i datterselskaber, der ikke tilhører den samme afviklingskoncern, ved at fratrække en lavere, justeret værdi fastsat af afviklingsmyndigheden. I henhold til artikel 72e, stk. 4, andet afsnit, i nævnte forordning skal forskellen mellem den justerede værdi og den oprindelige værdi i sådanne tilfælde fradrages de pågældende datterselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet. I overensstemmelse med TLAC-standarden bør denne tilgang tage hensyn til risikobaserede og ikkerisikobaserede krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver i det relevante datterselskab. Denne tilgang bør desuden finde anvendelse på alle tredjelandsdatterselskaber, der er en del af dette G-SII, så længe disse datterselskaber er underlagt en afviklingsordning, der ifølge den relevante afviklingsmyndighed i Unionen er juridisk bindende og gennemfører internationalt vedtagne standarder, nærmere betegnet Rådet for Finansiel Stabilitets dokument »Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions«, som blev offentliggjort i oktober 2011, og TLAC-standarden.

| (6) | Direktiv (EU) 2019/879 ændrede direktiv 2014/59/EU ved at indføre specifikke regler om indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL i afviklingskoncerner, dvs. af kapitalgrundlag og passiver, der opfylder betingelserne i artikel 45f, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU. For at gøre disse regler operationelle og sikre, at indirekte tegning foretages på en tilsynsmæssigt forsvarlig måde, fik den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (EBA), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (10), i henhold til artikel 45f, stk. 6, i direktiv 2014/59/EU mandat til at udarbejde udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere metoder til en sådan indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer. Som EBA imidlertid påpegede i sit brev til Kommissionen af 25. januar 2021, var der flere uoverensstemmelser mellem de krav til delegation, der er fastsat i direktiv 2014/59/EU, og de eksisterende tilsynsregler i forordning (EU) nr. 575/2013, som ikke gjorde det muligt at anvende den tilsynsmæssige behandling, der var nødvendig for, at mandatet kunne opfyldes i overensstemmelse med den oprindelige hensigt. Mere præcist bemærkede EBA, at forordning (EU) nr. 575/2013 ikke gav mulighed for fradrag af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL og efterfølgende for anvendelse af en passende risikovægt i alle de tilfælde, der er relevante for mandatet i henhold til direktiv 2014/59/EU. Der blev konstateret lignende problemer med hensyn til kravet til gearingsgrad i forordning (EU) nr. 575/2013. I lyset af disse retlige begrænsninger bør de metoder, som EBA har udviklet, indarbejdes direkte i forordning (EU) nr. 575/2013. Derfor bør artikel 45f, stk. 6, i direktiv 2014/59/EU, udgå. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv (EU) 2019/879 ændrede direktiv 2014/59/EU ved at indføre specifikke regler om indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL i afviklingskoncerner, dvs. af kapitalgrundlag og passiver, der opfylder betingelserne i artikel 45f, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU. For at gøre disse regler operationelle og sikre, at indirekte tegning foretages på en tilsynsmæssigt forsvarlig måde, fik den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (EBA), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (10), i henhold til artikel 45f, stk. 6, i direktiv 2014/59/EU mandat til at udarbejde udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere metoder til en sådan indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer. Som EBA imidlertid påpegede i sit brev til Kommissionen af 25. januar 2021, var der flere uoverensstemmelser mellem de krav til delegation, der er fastsat i direktiv 2014/59/EU, og de eksisterende tilsynsregler i forordning (EU) nr. 575/2013, som ikke gjorde det muligt at anvende den tilsynsmæssige behandling, der var nødvendig for, at mandatet kunne opfyldes i overensstemmelse med den oprindelige hensigt. Mere præcist bemærkede EBA, at forordning (EU) nr. 575/2013 ikke gav mulighed for fradrag af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL og efterfølgende for anvendelse af en passende risikovægt i alle de tilfælde, der er relevante for mandatet i henhold til direktiv 2014/59/EU. Der blev konstateret lignende problemer med hensyn til kravet til gearingsgrad i forordning (EU) nr. 575/2013. I lyset af disse retlige begrænsninger bør de metoder, som EBA har udviklet, indarbejdes direkte i forordning (EU) nr. 575/2013. Derfor bør artikel 45f, stk. 6, i direktiv 2014/59/EU, udgå.

| (7) | I forbindelse med afviklingsenheders indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL i henhold til Unionens reviderede ramme for bankafvikling bør mellemliggende enheder være forpligtet til at fradrage de fuldstændige besiddelser af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, der er udstedt af enheder, der ikke selv er afviklingsenheder, og som tilhører den samme afviklingskoncern. Dette sikrer, at mekanismerne for intern tabsabsorbering og rekapitalisering inden for en koncern fungerer korrekt, og at der undgås dobbelttælling af disse enheders afskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL med henblik på den mellemliggende enheds overholdelse af sit eget interne MREL. Uden sådanne fradrag kan det føre til, at den valgte afviklingsstrategi ikke kan gennemføres korrekt, da den mellemliggende enhed kan opbruge ikke kun sin egen tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet, men også de øvrige enheders, der ikke selv er afviklingsenheder, og der tilhører samme afviklingskoncern, inden den mellemliggende enhed eller sådanne øvrige enheder ophører med at være levedygtige. For at sikre, at fradragsforpligtelsen er i overensstemmelse med anvendelsesområdet for enheder, der kan blive anvendt af afviklingsenheden for indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, og for at undgå tilsynsarbitrage, bør mellemliggende enheder fradrage deres besiddelser af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL udstedt af alle enheder, der tilhører samme afviklingskoncern og eventuelt skal overholde internt MREL, og ikke blot de besiddelser af ressourcer, som er udstedt af deres datterselskaber. De samme forpligtelser bør gælde i tilfælde af indirekte udstedelse af ressourcer, der skal overholde kravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passivposter for væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er, som fastsat i artikel 92b i forordning (EU) nr. 575/2013, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(7)

I forbindelse med afviklingsenheders indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL i henhold til Unionens reviderede ramme for bankafvikling bør mellemliggende enheder være forpligtet til at fradrage de fuldstændige besiddelser af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, der er udstedt af enheder, der ikke selv er afviklingsenheder, og som tilhører den samme afviklingskoncern. Dette sikrer, at mekanismerne for intern tabsabsorbering og rekapitalisering inden for en koncern fungerer korrekt, og at der undgås dobbelttælling af disse enheders afskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL med henblik på den mellemliggende enheds overholdelse af sit eget interne MREL. Uden sådanne fradrag kan det føre til, at den valgte afviklingsstrategi ikke kan gennemføres korrekt, da den mellemliggende enhed kan opbruge ikke kun sin egen tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet, men også de øvrige enheders, der ikke selv er afviklingsenheder, og der tilhører samme afviklingskoncern, inden den mellemliggende enhed eller sådanne øvrige enheder ophører med at være levedygtige. For at sikre, at fradragsforpligtelsen er i overensstemmelse med anvendelsesområdet for enheder, der kan blive anvendt af afviklingsenheden for indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, og for at undgå tilsynsarbitrage, bør mellemliggende enheder fradrage deres besiddelser af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL udstedt af alle enheder, der tilhører samme afviklingskoncern og eventuelt skal overholde internt MREL, og ikke blot de besiddelser af ressourcer, som er udstedt af deres datterselskaber. De samme forpligtelser bør gælde i tilfælde af indirekte udstedelse af ressourcer, der skal overholde kravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passivposter for væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er, som fastsat i artikel 92b i forordning (EU) nr. 575/2013, hvor det er relevant.

| (8) | For at sikre, at fradragsordningen fortsat er forholdsmæssigt afpasset, bør mellemliggende enheder kunne vælge den blanding af instrumenter, bestående af kapitalgrundlag eller nedskrivningsrelevante passiver, hvormed de finansierer erhvervelsen af ejerskab af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL. Derved vil mellemliggende enheder helt kunne undgå fradrag vedrørende kapitalgrundlag, så længe de har udstedt tilstrækkelige nedskrivningsrelevante passiver. Fradragene bør derfor først anvendes på de mellemliggende enheders nedskrivningsrelevante passivposter. Hvis den mellemliggende enhed skal overholde det interne MREL i henhold til direktiv 2014/59/EU på individuelt grundlag, bør fradragene anvendes på de nedskrivningsrelevante passiver, der opfylder betingelserne i nævnte direktivs artikel 45f, stk. 2. Hvis den værdi, der skal fradrages, overstiger værdien af de mellemliggende enheders nedskrivningsrelevante passivposter, bør det resterende beløb fradrages i deres egentlige kapitalposter, hybride kapitalposter og supplerende kapitalposter, begyndende med supplerende kapitalposter i overensstemmelse med artikel 66, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013. I disse tilfælde er det nødvendigt, at fradragene svarende til det resterende beløb også anvendes ved beregning af kapitalgrundlaget for at opfylde de krav, der er fastsat i forordning (EU) nr. 575/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (11). Ellers kan soliditetsgraden for mellemliggende enheder, der har udstedt kapitalgrundlag i stedet for nedskrivningsrelevante passiver til at finansiere erhvervelsen af ejerskab af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, blive overvurderet. Ved at holde behandlingen af besiddelser af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL i overensstemmelse med tilsyns- og afviklingsformål undgås desuden en unødig forøgelse af kompleksiteten, fordi institutter fortsat kan beregne, indberette og offentliggøre ét sæt samlet risikoeksponeringsbeløb og samlet eksponeringsmål med henblik på tilsyn og afvikling. Artikel 49, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre, at fradragsordningen fortsat er forholdsmæssigt afpasset, bør mellemliggende enheder kunne vælge den blanding af instrumenter, bestående af kapitalgrundlag eller nedskrivningsrelevante passiver, hvormed de finansierer erhvervelsen af ejerskab af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL. Derved vil mellemliggende enheder helt kunne undgå fradrag vedrørende kapitalgrundlag, så længe de har udstedt tilstrækkelige nedskrivningsrelevante passiver. Fradragene bør derfor først anvendes på de mellemliggende enheders nedskrivningsrelevante passivposter. Hvis den mellemliggende enhed skal overholde det interne MREL i henhold til direktiv 2014/59/EU på individuelt grundlag, bør fradragene anvendes på de nedskrivningsrelevante passiver, der opfylder betingelserne i nævnte direktivs artikel 45f, stk. 2. Hvis den værdi, der skal fradrages, overstiger værdien af de mellemliggende enheders nedskrivningsrelevante passivposter, bør det resterende beløb fradrages i deres egentlige kapitalposter, hybride kapitalposter og supplerende kapitalposter, begyndende med supplerende kapitalposter i overensstemmelse med artikel 66, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013. I disse tilfælde er det nødvendigt, at fradragene svarende til det resterende beløb også anvendes ved beregning af kapitalgrundlaget for at opfylde de krav, der er fastsat i forordning (EU) nr. 575/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (11). Ellers kan soliditetsgraden for mellemliggende enheder, der har udstedt kapitalgrundlag i stedet for nedskrivningsrelevante passiver til at finansiere erhvervelsen af ejerskab af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, blive overvurderet. Ved at holde behandlingen af besiddelser af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL i overensstemmelse med tilsyns- og afviklingsformål undgås desuden en unødig forøgelse af kompleksiteten, fordi institutter fortsat kan beregne, indberette og offentliggøre ét sæt samlet risikoeksponeringsbeløb og samlet eksponeringsmål med henblik på tilsyn og afvikling. Artikel 49, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (9) | For yderligere at styrke proportionaliteten af fradragsordningen bør denne ordning ikke finde anvendelse i de ekstraordinære tilfælde, hvor det interne MREL i henhold til artikel 45f, stk. 1, tredje afsnit, og artikel 45f, stk. 4, i direktiv 2014/59/EU kun anvendes på konsolideret grundlag, for så vidt angår besiddelser af afskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL udstedt af enheder, der indgår i konsolideringen. Den samme undtagelse bør gælde, når kravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver for væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er, som fastsat i artikel 92b i forordning (EU) nr. 575/2013, overholdes på konsolideret niveau i medfør af nævnte forordnings artikel 11, stk. 3a. |
| --- | --- |

(9)

For yderligere at styrke proportionaliteten af fradragsordningen bør denne ordning ikke finde anvendelse i de ekstraordinære tilfælde, hvor det interne MREL i henhold til artikel 45f, stk. 1, tredje afsnit, og artikel 45f, stk. 4, i direktiv 2014/59/EU kun anvendes på konsolideret grundlag, for så vidt angår besiddelser af afskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL udstedt af enheder, der indgår i konsolideringen. Den samme undtagelse bør gælde, når kravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver for væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er, som fastsat i artikel 92b i forordning (EU) nr. 575/2013, overholdes på konsolideret niveau i medfør af nævnte forordnings artikel 11, stk. 3a.

| (10) | Den indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL bør sikre, at når et datterselskab når det tidspunkt, hvor det ophører med at være levedygtigt, videregives tabene reelt til afviklingsenheden, og det pågældende datterselskab rekapitaliseres af afviklingsenheden. Disse tab bør således ikke absorberes af den mellemliggende enhed, som blot bør blive et middel, hvorigennem disse tab overføres til afviklingsenheden. For at sikre, at resultatet af den indirekte tegning svarer til resultatet af en fuld direkte tegning som påtænkt i henhold til mandatet i artikel 45f, stk. 6, i direktiv 2014/59/EU, med henblik på beregning af den mellemliggende enheds samlede risikoeksponering, bør risikovægtene derfor ikke anvendes på de eksponeringer, der fratrækkes i henhold til den nye fradragsordning, der skal indføres i artikel 72e i forordning (EU) nr. 575/2013. På samme måde bør disse eksponeringer udelukkes fra beregningen af den mellemliggende enheds samlede eksponeringsmål. Den behandling, der består i ikke at anvende risikovægte og udelukke disse eksponeringer fra det samlede eksponeringsmål, bør være strengt begrænset til eksponeringer, der fratrækkes i overensstemmelse med den nye fradragsordning, der skal indføres i nævnte forordnings artikel 72e, med henblik på at operationalisere metoden med indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL. |
| --- | --- |

(10)

Den indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL bør sikre, at når et datterselskab når det tidspunkt, hvor det ophører med at være levedygtigt, videregives tabene reelt til afviklingsenheden, og det pågældende datterselskab rekapitaliseres af afviklingsenheden. Disse tab bør således ikke absorberes af den mellemliggende enhed, som blot bør blive et middel, hvorigennem disse tab overføres til afviklingsenheden. For at sikre, at resultatet af den indirekte tegning svarer til resultatet af en fuld direkte tegning som påtænkt i henhold til mandatet i artikel 45f, stk. 6, i direktiv 2014/59/EU, med henblik på beregning af den mellemliggende enheds samlede risikoeksponering, bør risikovægtene derfor ikke anvendes på de eksponeringer, der fratrækkes i henhold til den nye fradragsordning, der skal indføres i artikel 72e i forordning (EU) nr. 575/2013. På samme måde bør disse eksponeringer udelukkes fra beregningen af den mellemliggende enheds samlede eksponeringsmål. Den behandling, der består i ikke at anvende risikovægte og udelukke disse eksponeringer fra det samlede eksponeringsmål, bør være strengt begrænset til eksponeringer, der fratrækkes i overensstemmelse med den nye fradragsordning, der skal indføres i nævnte forordnings artikel 72e, med henblik på at operationalisere metoden med indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL.

| (11) | Modellerne for offentliggørelse af harmoniseret information om MREL og om kravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passivposter for væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er, som fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/763 (12), bør ændres, så de afspejler den nye fradragsordning for nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL. Modellerne for offentliggørelse bør desuden ændres, så de inddrager det samlede risikoeksponeringsbeløb og det samlede eksponeringsmål, som mellemliggende enheder ville have, hvis de ikke udelod de eksponeringer, som fradrages efter den nye fradragsordning. |
| --- | --- |

(11)

Modellerne for offentliggørelse af harmoniseret information om MREL og om kravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passivposter for væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er, som fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/763 (12), bør ændres, så de afspejler den nye fradragsordning for nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL. Modellerne for offentliggørelse bør desuden ændres, så de inddrager det samlede risikoeksponeringsbeløb og det samlede eksponeringsmål, som mellemliggende enheder ville have, hvis de ikke udelod de eksponeringer, som fradrages efter den nye fradragsordning.

| (12) | Målene for denne forordning, nemlig fuldt ud at harmonisere den tilsynsmæssige behandling af mellemliggende enheders besiddelser af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL i enheder i den samme afviklingskoncern og målrettet at revidere kravene til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver for G-SII'er og for væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(12)

Målene for denne forordning, nemlig fuldt ud at harmonisere den tilsynsmæssige behandling af mellemliggende enheders besiddelser af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL i enheder i den samme afviklingskoncern og målrettet at revidere kravene til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver for G-SII'er og for væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (13) | For behørigt at vurdere potentielle, utilsigtede konsekvenser af indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, herunder den nye fradragsordning, og for at sikre en forholdsmæssig behandling og lige vilkår for forskellige typer af bankkoncernstrukturer, navnlig institutter, der har et driftsselskab mellem holdingselskabet og dets datterselskaber, og for enheder, hvis afviklingsplan fastsætter, at de skal afvikles ved almindelig insolvensbehandling i tilfælde af konkurs, bør Kommissionen snarest muligt gennemgå gennemførelsen af den indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL ved forskellige typer af bankkoncernstrukturer. Kommissionen bør behørigt vurdere mulige strukturelle løsninger på eventuelle identificerede problemer såsom at udvide muligheden for, at enheder, der ikke selv er afviklingsenheder, kan opfylde deres MREL på et konsolideret grundlag. Det ledsagende lovgivningsmæssige forslag, som Kommissionen kan vedtage, bør tage behørigt hensyn til anvendelsesdatoen for den særlige behandling for indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, således at den kan gennemføres, inden artikel 72e, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder anvendelse. Det bør foretrækkes, at et sådant lovgivningsmæssigt forslag er specifikt. |
| --- | --- |

(13)

For behørigt at vurdere potentielle, utilsigtede konsekvenser af indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, herunder den nye fradragsordning, og for at sikre en forholdsmæssig behandling og lige vilkår for forskellige typer af bankkoncernstrukturer, navnlig institutter, der har et driftsselskab mellem holdingselskabet og dets datterselskaber, og for enheder, hvis afviklingsplan fastsætter, at de skal afvikles ved almindelig insolvensbehandling i tilfælde af konkurs, bør Kommissionen snarest muligt gennemgå gennemførelsen af den indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL ved forskellige typer af bankkoncernstrukturer. Kommissionen bør behørigt vurdere mulige strukturelle løsninger på eventuelle identificerede problemer såsom at udvide muligheden for, at enheder, der ikke selv er afviklingsenheder, kan opfylde deres MREL på et konsolideret grundlag. Det ledsagende lovgivningsmæssige forslag, som Kommissionen kan vedtage, bør tage behørigt hensyn til anvendelsesdatoen for den særlige behandling for indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, således at den kan gennemføres, inden artikel 72e, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder anvendelse. Det bør foretrækkes, at et sådant lovgivningsmæssigt forslag er specifikt.

| (14) | For at sikre, at institutterne har tilstrækkelig tid til at gennemføre den særlige behandling for indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, herunder den nye fradragsordning, og at markederne kan absorbere yderligere udstedelse af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, hvor det er nødvendigt, bør bestemmelserne om denne behandling finde anvendelse fra den 1. januar 2024 i overensstemmelse med tidsfristen for overholdelse af MREL. |
| --- | --- |

(14)

For at sikre, at institutterne har tilstrækkelig tid til at gennemføre den særlige behandling for indirekte tegning af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, herunder den nye fradragsordning, og at markederne kan absorbere yderligere udstedelse af nedskrivningsrelevante ressourcer med henblik på internt MREL, hvor det er nødvendigt, bør bestemmelserne om denne behandling finde anvendelse fra den 1. januar 2024 i overensstemmelse med tidsfristen for overholdelse af MREL.

| (15) | Forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(15)

Forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af forordning (EU) nr. 575/2013

I forordning (EU) nr. 575/2013 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 4, stk. 1, indsættes følgende nummer:






  »130a) | »relevant tredjelandsmyndighed«: en tredjelandsmyndighed som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 90), i direktiv 2014/59/EU«. |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 4, stk. 1, indsættes følgende nummer:

»130a)

»relevant tredjelandsmyndighed«: en tredjelandsmyndighed som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 90), i direktiv 2014/59/EU«.

| 2) | Artikel 12a affattes således:

  »Artikel 12a


  Konsolideret beregning for G-SII'er med flere afviklingsenheder


  Hvis mindst to G-SII-enheder, der er en del af det samme G-SII, er afviklingsenheder eller tredjelandsenheder, der ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen, beregner dette G-SII's moderinstitut i Unionen værdien af kapitalgrundlaget og de nedskrivningsrelevante passiver, jf. artikel 92a, stk. 1, litra a):






  a) | for hver afviklingsenhed eller tredjelandsenhed, der ville være en afviklingsenhed, hvis den var etableret i Unionen |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 12a affattes således:

»Artikel 12a

Konsolideret beregning for G-SII'er med flere afviklingsenheder

Hvis mindst to G-SII-enheder, der er en del af det samme G-SII, er afviklingsenheder eller tredjelandsenheder, der ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen, beregner dette G-SII's moderinstitut i Unionen værdien af kapitalgrundlaget og de nedskrivningsrelevante passiver, jf. artikel 92a, stk. 1, litra a):

a)

for hver afviklingsenhed eller tredjelandsenhed, der ville være en afviklingsenhed, hvis den var etableret i Unionen

| b) | for moderinstituttet i Unionen, som om det var G-SII'ets eneste afviklingsenhed. |
| --- | --- |

b)

for moderinstituttet i Unionen, som om det var G-SII'ets eneste afviklingsenhed.

Den i første afsnit, litra b), omhandlede beregning foretages på grundlag af den konsoliderede situation for moderinstituttet i Unionen.

Afviklingsmyndighederne handler i overensstemmelse med artikel 45d, stk. 4, og artikel 45h, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU.«

| 3) | I artikel 49, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

  »Dette stykke finder ikke anvendelse på de fradrag, der er fastsat i artikel 72e, stk. 5.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 49, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

»Dette stykke finder ikke anvendelse på de fradrag, der er fastsat i artikel 72e, stk. 5.«

| 4) | I artikel 72b, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

  »Med henblik på artikel 92b skal henvisninger til afviklingsenheden i dette stykkes første afsnit, litra c), k), l) og m), også forstås som henvisninger til et institut, der er et væsentligt datterselskab af et tredjelands-G-SII.« |
| --- | --- |

4)

I artikel 72b, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

»Med henblik på artikel 92b skal henvisninger til afviklingsenheden i dette stykkes første afsnit, litra c), k), l) og m), også forstås som henvisninger til et institut, der er et væsentligt datterselskab af et tredjelands-G-SII.«

| 5) | Artikel 72e ændres som følger:






  a) | Stk. 4 affattes således:

  »4.   Såfremt et moderinstitut i Unionen eller et moderinstitut i en medlemsstat, som er omfattet af artikel 92a, har direkte, indirekte eller syntetiske besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter eller nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i et eller flere datterselskaber, som ikke tilhører den samme afviklingskoncern som det pågældende moderinstitut, kan moderinstituttets afviklingsmyndighed under passende hensyn til udtalelsen fra eventuelt berørte datterselskabers afviklingsmyndigheder eller relevante tredjelandsmyndigheder tillade, at moderinstituttet fradrager sådanne besiddelser ved at fratrække en lavere værdi fastsat af moderinstituttets afviklingsmyndighed. Den tilpassede værdi skal mindst være lig med værdien (m) beregnet på følgende måde: | mi = max{0; OPi + LPi — max{0; β · [Oi + Li — max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}} |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artikel 72e ændres som følger:

a)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Såfremt et moderinstitut i Unionen eller et moderinstitut i en medlemsstat, som er omfattet af artikel 92a, har direkte, indirekte eller syntetiske besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter eller nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i et eller flere datterselskaber, som ikke tilhører den samme afviklingskoncern som det pågældende moderinstitut, kan moderinstituttets afviklingsmyndighed under passende hensyn til udtalelsen fra eventuelt berørte datterselskabers afviklingsmyndigheder eller relevante tredjelandsmyndigheder tillade, at moderinstituttet fradrager sådanne besiddelser ved at fratrække en lavere værdi fastsat af moderinstituttets afviklingsmyndighed. Den tilpassede værdi skal mindst være lig med værdien (m) beregnet på følgende måde:

mi = max{0; OPi + LPi — max{0; β · [Oi + Li — max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}}

hvor:

| i | = | indekset for datterselskabet |
| --- | --- | --- |
| OPi | = | værdien af kapitalgrundlagsinstrumenter udstedt af datterselskabet i, som er i moderinstituttets besiddelse |
| LPi | = | værdien af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, som er udstedt af datterselskabet i, som er i moderinstituttets besiddelse |
| β | = | procentdel af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter udstedt af datterselskabet i, som er i moderselskabets besiddelse, beregnet som følger: |
| Oi | = | værdien af kapitalgrundlaget i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke |
| Li | = | værdien af nedskrivningsrelevante passiver i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke |
| ri | = | den sats, der gælder for datterselskabet i på afviklingskoncernniveau i henhold til artikel 92a, stk. 1, litra a), i denne forordning og artikel 45c, stk. 3, første afsnit, litra a), i direktiv 2014/59/EU, eller, for tredjelandsdatterselskaber, et tilsvarende afviklingskrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kapitalgrundlag eller nedskrivningsrelevante passiver i henhold til denne forordning |
| aRWAi | = | det samlede risikoeksponeringsbeløb for G-SII-enheden i beregnet i henhold til artikel 92, stk. 3, under hensyntagen til justeringerne i artikel 12a eller, for tredjelandsdatterselskaber, beregnet i henhold til gældende lokale bestemmelser |
| wi | = | den sats, der gælder for datterselskabet i på afviklingskoncernniveau i henhold til artikel 92a, stk. 1, litra b), i denne forordning og artikel 45c, stk. 3, første afsnit, litra b), i direktiv 2014/59/EU, eller, for tredjelandsdatterselskaber, et tilsvarende afviklingskrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kapitalgrundlag eller nedskrivningsrelevante passiver i henhold til denne forordning |
| aLREi | = | det samlede eksponeringsmål for G-SII-enheden i beregnet i overensstemmelse med artikel 429, stk. 4, eller, for tredjelandsdatterselskaber, beregnet i henhold til gældende lokale bestemmelser. |

i

=

indekset for datterselskabet

OPi

=

værdien af kapitalgrundlagsinstrumenter udstedt af datterselskabet i, som er i moderinstituttets besiddelse

LPi

=

værdien af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, som er udstedt af datterselskabet i, som er i moderinstituttets besiddelse

β

=

procentdel af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter udstedt af datterselskabet i, som er i moderselskabets besiddelse, beregnet som følger:

Formula

Oi

=

værdien af kapitalgrundlaget i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke

Li

=

værdien af nedskrivningsrelevante passiver i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke

ri

=

den sats, der gælder for datterselskabet i på afviklingskoncernniveau i henhold til artikel 92a, stk. 1, litra a), i denne forordning og artikel 45c, stk. 3, første afsnit, litra a), i direktiv 2014/59/EU, eller, for tredjelandsdatterselskaber, et tilsvarende afviklingskrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kapitalgrundlag eller nedskrivningsrelevante passiver i henhold til denne forordning

aRWAi

=

det samlede risikoeksponeringsbeløb for G-SII-enheden i beregnet i henhold til artikel 92, stk. 3, under hensyntagen til justeringerne i artikel 12a eller, for tredjelandsdatterselskaber, beregnet i henhold til gældende lokale bestemmelser

wi

=

den sats, der gælder for datterselskabet i på afviklingskoncernniveau i henhold til artikel 92a, stk. 1, litra b), i denne forordning og artikel 45c, stk. 3, første afsnit, litra b), i direktiv 2014/59/EU, eller, for tredjelandsdatterselskaber, et tilsvarende afviklingskrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kapitalgrundlag eller nedskrivningsrelevante passiver i henhold til denne forordning

aLREi

=

det samlede eksponeringsmål for G-SII-enheden i beregnet i overensstemmelse med artikel 429, stk. 4, eller, for tredjelandsdatterselskaber, beregnet i henhold til gældende lokale bestemmelser.

Hvis moderinstituttet har tilladelse til at fradrage det justerede beløb i overensstemmelse med første afsnit, fradrager datterselskabet forskellen mellem besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter som omhandlet i første afsnit og det justerede beløb.«

| b) | Følgende stykke tilføjes:

  »5.   Institutter og enheder omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), c) og (d), i direktiv 2014/59/EU fradrager i nedskrivningsrelevante passivposter deres besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:






  a) | kapitalgrundlagsinstrumenterne og de nedskrivningsrelevante passivinstrumenter ejes af et institut eller en enhed, der ikke selv er en afviklingsenhed, men som er et datterselskab af en afviklingsenhed eller en enhed i et tredjeland, der ville være en afviklingsenhed, hvis den var etableret i Unionen |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende stykke tilføjes:

»5.   Institutter og enheder omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), c) og (d), i direktiv 2014/59/EU fradrager i nedskrivningsrelevante passivposter deres besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:

a)

kapitalgrundlagsinstrumenterne og de nedskrivningsrelevante passivinstrumenter ejes af et institut eller en enhed, der ikke selv er en afviklingsenhed, men som er et datterselskab af en afviklingsenhed eller en enhed i et tredjeland, der ville være en afviklingsenhed, hvis den var etableret i Unionen

| b) | instituttet eller enheden som omhandlet i litra a) skal opfylde kravene i denne forordnings artikel 92b eller i artikel 45f i direktiv 2014/59/EU |
| --- | --- |

b)

instituttet eller enheden som omhandlet i litra a) skal opfylde kravene i denne forordnings artikel 92b eller i artikel 45f i direktiv 2014/59/EU

| c) | de kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, der besiddes af instituttet eller enheden som omhandlet i litra a), er udstedt af et institut eller en enhed som omhandlet i denne forordnings artikel 92b, stk. 1, eller i artikel 45f, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU, som ikke selv er en afviklingsenhed, og som tilhører samme afviklingskoncern som instituttet eller enheden som omhandlet i litra a). |
| --- | --- |

c)

de kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, der besiddes af instituttet eller enheden som omhandlet i litra a), er udstedt af et institut eller en enhed som omhandlet i denne forordnings artikel 92b, stk. 1, eller i artikel 45f, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU, som ikke selv er en afviklingsenhed, og som tilhører samme afviklingskoncern som instituttet eller enheden som omhandlet i litra a).

Uanset første afsnit fratrækkes besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter ikke, hvis instituttet eller enheden som omhandlet i første afsnit, litra a), skal opfylde kravet i første afsnit, litra b), på konsolideret niveau, og instituttet eller enheden som omhandlet i første afsnit, litra c), indgår i konsolideringen af instituttet eller enheden som omhandlet i første afsnit, litra a), i overensstemmelse med første del, afsnit II, kapitel 2.

Med henblik på dette stykke skal henvisningen til nedskrivningsrelevante passivposter forstås som en henvisning til et hvilket som helst af følgende:

| a) | nedskrivningsrelevante passivposter, der tages i betragtning med henblik på at opfylde kravet i artikel 92b |
| --- | --- |

a)

nedskrivningsrelevante passivposter, der tages i betragtning med henblik på at opfylde kravet i artikel 92b

| b) | passivposter, der opfylder kravene i artikel 45f, stk. 2, litra a), i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

b)

passivposter, der opfylder kravene i artikel 45f, stk. 2, litra a), i direktiv 2014/59/EU.

Med henblik på dette stykke skal henvisningen til kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter forstås som en henvisning til ethvert af følgende:

| a) | kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, der opfylder betingelserne i artikel 92b, stk. 2 og 3 |
| --- | --- |

a)

kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, der opfylder betingelserne i artikel 92b, stk. 2 og 3

| b) | kapitalgrundlag og passivposter, der opfylder kravene i artikel 45f, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU.« |
| --- | --- |

b)

kapitalgrundlag og passivposter, der opfylder kravene i artikel 45f, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU.«

| 6) | Artikel 92a, stk. 3, udgår. |
| --- | --- |

6)

Artikel 92a, stk. 3, udgår.

| 7) | Artikel 113, stk. 1, affattes således:

  »1.   Ved beregningen af risikovægtede eksponeringsbeløb anvendes risikovægtene på alle eksponeringer, medmindre de pågældende eksponeringer fratrækkes kapitalgrundlaget eller er omfattet af den behandling, der er fastsat i artikel 72e, stk. 5, første afsnit, i overensstemmelse med afdeling 2. Anvendelsen af risikovægte baseres på den eksponeringsklasse, som eksponeringen tildeles, og på eksponeringens kreditkvalitet i det omfang, der er præciseret i afdeling 2. Kreditkvaliteten kan bestemmes ud fra kreditvurderinger fra ECAI'er eller kreditvurderinger fra eksportkreditagenturer i overensstemmelse med afdeling 3.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 113, stk. 1, affattes således:

»1.   Ved beregningen af risikovægtede eksponeringsbeløb anvendes risikovægtene på alle eksponeringer, medmindre de pågældende eksponeringer fratrækkes kapitalgrundlaget eller er omfattet af den behandling, der er fastsat i artikel 72e, stk. 5, første afsnit, i overensstemmelse med afdeling 2. Anvendelsen af risikovægte baseres på den eksponeringsklasse, som eksponeringen tildeles, og på eksponeringens kreditkvalitet i det omfang, der er præciseret i afdeling 2. Kreditkvaliteten kan bestemmes ud fra kreditvurderinger fra ECAI'er eller kreditvurderinger fra eksportkreditagenturer i overensstemmelse med afdeling 3.«

| 8) | Artikel 151, stk. 1, affattes således:

  »1.   De risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko vedrørende eksponeringer, der tilhører en af de eksponeringsklasser, der er omhandlet i artikel 147, stk. 2, litra a)-e), og g), skal, medmindre de pågældende eksponeringer fratrækkes kapitalgrundlaget eller er omfattet af den behandling, der er fastsat i artikel 72e, stk. 5, første afsnit, beregnes i overensstemmelse med underafdeling 2.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 151, stk. 1, affattes således:

»1.   De risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko vedrørende eksponeringer, der tilhører en af de eksponeringsklasser, der er omhandlet i artikel 147, stk. 2, litra a)-e), og g), skal, medmindre de pågældende eksponeringer fratrækkes kapitalgrundlaget eller er omfattet af den behandling, der er fastsat i artikel 72e, stk. 5, første afsnit, beregnes i overensstemmelse med underafdeling 2.«

| 9) | I artikel 429a, stk. 1, tilføjes følgende litra:






  »q) | de eksponeringer, der er omfattet af behandlingen i artikel 72e, stk. 5, første afsnit.« |
| --- | --- | --- |

9)

I artikel 429a, stk. 1, tilføjes følgende litra:

»q)

de eksponeringer, der er omfattet af behandlingen i artikel 72e, stk. 5, første afsnit.«

| 10) | I tiende del, afsnit I, kapitel 1, afdeling 3, indsættes følgende underafdeling:

  »Underafdeling 3a
  Fradrag i nedskrivningsrelevante passivposter

  Artikel 477a
  Fradrag i nedskrivningsrelevante passivposter

  1.   Uanset artikel 72e, stk. 4, og indtil den 31. december 2024 kan afviklingsmyndigheden for et moderinstitut efter behørig hensyntagen til udtalelsen fra afviklingsmyndighederne eller de relevante tredjelandsmyndigheder for eventuelle berørte datterselskaber tillade, at den tilpassede værdi mi beregnes ved hjælp af følgende definition af ri, og wi:







  ri | = | det samlede risikobaserede kapitalkrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kapitalgrundlag i henhold til denne forordning |
| --- | --- | --- | --- |
| wi | = | det samlede ikkerisikobaserede kernekapitalkrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kernekapital i henhold til denne forordning. |

10)

I tiende del, afsnit I, kapitel 1, afdeling 3, indsættes følgende underafdeling:

»Underafdeling 3a

Fradrag i nedskrivningsrelevante passivposter

Artikel 477a

Fradrag i nedskrivningsrelevante passivposter

1.   Uanset artikel 72e, stk. 4, og indtil den 31. december 2024 kan afviklingsmyndigheden for et moderinstitut efter behørig hensyntagen til udtalelsen fra afviklingsmyndighederne eller de relevante tredjelandsmyndigheder for eventuelle berørte datterselskaber tillade, at den tilpassede værdi mi beregnes ved hjælp af følgende definition af ri, og wi:

ri

=

det samlede risikobaserede kapitalkrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kapitalgrundlag i henhold til denne forordning

wi

=

det samlede ikkerisikobaserede kernekapitalkrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kernekapital i henhold til denne forordning.

2.   Afviklingsmyndigheden kan give den i stk. 1 omhandlede tilladelse, hvis datterselskabet er etableret i et tredjeland, der endnu ikke har en gældende lokal afviklingsordning, og hvis mindst én af følgende betingelser er opfyldt:

| a) | der er ingen nuværende eller forudsete væsentlige praktiske eller juridiske hindringer for øjeblikkelig overførsel af aktiver fra datterselskabet til moderinstituttet |
| --- | --- |

a)

der er ingen nuværende eller forudsete væsentlige praktiske eller juridiske hindringer for øjeblikkelig overførsel af aktiver fra datterselskabet til moderinstituttet

| b) | den relevante tredjelandsmyndighed for datterselskabet har afgivet en udtalelse til moderinstituttets afviklingsmyndighed om, at aktiver svarende til det beløb, som datterselskabet skal fradrage i henhold til artikel 72e, stk. 4, andet afsnit, kan overføres fra datterselskabet til moderinstituttet.« |
| --- | --- |

b)

den relevante tredjelandsmyndighed for datterselskabet har afgivet en udtalelse til moderinstituttets afviklingsmyndighed om, at aktiver svarende til det beløb, som datterselskabet skal fradrage i henhold til artikel 72e, stk. 4, andet afsnit, kan overføres fra datterselskabet til moderinstituttet.«

Artikel 2

Ændringer af direktiv 2014/59/EU

I direktiv 2014/59/EU foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 45d, stk. 4, affattes således:

  »4.   Hvis flere G-SII-enheder, der er en del af samme G-SII, er afviklingsenheder, eller tredjelandsenheder, der ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen, beregner de relevante afviklingsmyndigheder med henblik på artikel 45h, stk. 2, det beløb, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 3:






  a) | for hver afviklingsenhed eller tredjelandsenhed, der ville være en afviklingsenhed, hvis den var etableret i Unionen |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 45d, stk. 4, affattes således:

»4.   Hvis flere G-SII-enheder, der er en del af samme G-SII, er afviklingsenheder, eller tredjelandsenheder, der ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen, beregner de relevante afviklingsmyndigheder med henblik på artikel 45h, stk. 2, det beløb, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 3:

a)

for hver afviklingsenhed eller tredjelandsenhed, der ville være en afviklingsenhed, hvis den var etableret i Unionen

| b) | for moderselskabet i Unionen, som om den var G-SII'ets eneste afviklingsenhed.« |
| --- | --- |

b)

for moderselskabet i Unionen, som om den var G-SII'ets eneste afviklingsenhed.«

| 2) | Artikel 45f, stk. 6, udgår. |
| --- | --- |

2)

Artikel 45f, stk. 6, udgår.

| 3) | Artikel 45h, stk. 2, affattes således:

  »2.   Hvis flere G-SII-enheder, der er en del af samme G-SII, er afviklingsenheder, eller tredjelandsenheder, der ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen, skal de i stk. 1 omhandlede afviklingsmyndigheder drøfte og, hvis dette er hensigtsmæssigt og i overensstemmelse med G-SII'ets afviklingsstrategi, nå til enighed om anvendelsen af artikel 72e i forordning (EU) nr. 575/2013 og om en eventuel justering med henblik på at minimere eller fjerne forskellen mellem summen af de i nærværende direktivs artikel 45d, stk. 4, litra a), og artikel 12a, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede beløb for individuelle afviklingsenheder og summen af de i nærværende direktivs artikel 45d, stk. 4, litra b), og artikel 12a, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede beløb.
  Denne justering kan anvendes på følgende betingelser:






  a) | justeringen kan anvendes i forbindelse med forskelle i beregningen af den samlede risikoeksponering mellem de relevante medlemsstater eller tredjelande ved at justere niveauet for kravet |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 45h, stk. 2, affattes således:

»2.   Hvis flere G-SII-enheder, der er en del af samme G-SII, er afviklingsenheder, eller tredjelandsenheder, der ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen, skal de i stk. 1 omhandlede afviklingsmyndigheder drøfte og, hvis dette er hensigtsmæssigt og i overensstemmelse med G-SII'ets afviklingsstrategi, nå til enighed om anvendelsen af artikel 72e i forordning (EU) nr. 575/2013 og om en eventuel justering med henblik på at minimere eller fjerne forskellen mellem summen af de i nærværende direktivs artikel 45d, stk. 4, litra a), og artikel 12a, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede beløb for individuelle afviklingsenheder og summen af de i nærværende direktivs artikel 45d, stk. 4, litra b), og artikel 12a, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede beløb.

Denne justering kan anvendes på følgende betingelser:

a)

justeringen kan anvendes i forbindelse med forskelle i beregningen af den samlede risikoeksponering mellem de relevante medlemsstater eller tredjelande ved at justere niveauet for kravet

| b) | justeringen må ikke anvendes til at fjerne forskelle som følge af eksponeringer mellem afviklingskoncerner. |
| --- | --- |

b)

justeringen må ikke anvendes til at fjerne forskelle som følge af eksponeringer mellem afviklingskoncerner.

Summen af de i dette direktivs artikel 45d, stk. 4, litra a), og artikel 12a, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede beløb for individuelle afviklingsenheder eller tredjelandsenheder, der ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen, må ikke være lavere end summen af de i dette direktivs artikel 45d, stk. 4, litra b), og artikel 12a, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede beløb.«

| 4) | I artikel 129 tilføjes følgende stykke:

  »Senest den 31. december 2022 gennemgår Kommissionen indvirkningen af den indirekte tegning af instrumenter, der vil kunne opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, for de lige vilkår mellem forskellige typer bankkoncernstrukturer, herunder hvor koncerner har et driftsselskab mellem det holdingselskab, der er identificeret som en afviklingsenhed, og dets datterselskaber. Den vurderer navnlig følgende:






  a) | muligheden for at tillade enheder, der ikke selv er afviklingsenheder, at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver på konsolideret niveau |
| --- | --- | --- |

4)

I artikel 129 tilføjes følgende stykke:

»Senest den 31. december 2022 gennemgår Kommissionen indvirkningen af den indirekte tegning af instrumenter, der vil kunne opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, for de lige vilkår mellem forskellige typer bankkoncernstrukturer, herunder hvor koncerner har et driftsselskab mellem det holdingselskab, der er identificeret som en afviklingsenhed, og dets datterselskaber. Den vurderer navnlig følgende:

a)

muligheden for at tillade enheder, der ikke selv er afviklingsenheder, at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver på konsolideret niveau

| b) | behandlingen i henhold til reglerne om minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver af enheder, hvis afviklingsplan foreskriver, at de skal afvikles ved almindelig insolvensbehandling |
| --- | --- |

b)

behandlingen i henhold til reglerne om minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver af enheder, hvis afviklingsplan foreskriver, at de skal afvikles ved almindelig insolvensbehandling

| c) | hensigtsmæssigheden af at begrænse størrelsen af de fradrag, der kræves i henhold til artikel 72e, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

c)

hensigtsmæssigheden af at begrænse størrelsen af de fradrag, der kræves i henhold til artikel 72e, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013.

Kommissionen forelægger en rapport herom for Europa-Parlamentet og for Rådet. Hvis det er relevant, ledsages rapporten af et lovgivningsmæssigt forslag under hensyntagen til anvendelsesdatoen for artikel 72e, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013.«

Artikel 3

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel 2, nr. 1) og 3), senest den 15. november 2023. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til denne forordning eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere regler for henvisningen.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale love og bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af denne forordnings artikel 2, nr. 1) og 3).

Artikel 4

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse fra den 14. november 2022.

Artikel 1, nr. 3), artikel 1, nr. 5), litra b), og artikel 1, nr. 7), 8) og 9), finder dog anvendelse fra den 1. januar 2024.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 19. oktober 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  
  EUT C 122 af 17.3.2022, s. 33.

1

(2)  
  EUT C 152 af 6.4.2022, s. 111.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 13. september 2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 4. oktober 2022.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/877 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 806/2014 for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 226).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet og af direktiv 98/26/EF (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 296).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 af 15. juli 2014 om ensartede regler og en ensartet procedure for afvikling af kreditinstitutter og visse investeringsselskaber inden for rammerne af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles afviklingsfond og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 225 af 30.7.2014, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

11

(12)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/763 af 23. april 2021 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU for så vidt angår indberetning med henblik på tilsyn og offentliggørelse af minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver (EUT L 168 af 12.5.2021, s. 1).

12

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/11

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/2037

af 19. oktober 2022

om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/833 (3) blev vedtaget med henblik på at gennemføre de mest ajourførte bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO), i EU-retten. Nævnte forordning blev efterfølgende ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1231 (4) med henblik på at gennemføre de foranstaltninger, som NAFO vedtog på sine årsmøder i 2019 og 2020, i EU-retten. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/833 (3) blev vedtaget med henblik på at gennemføre de mest ajourførte bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO), i EU-retten. Nævnte forordning blev efterfølgende ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1231 (4) med henblik på at gennemføre de foranstaltninger, som NAFO vedtog på sine årsmøder i 2019 og 2020, i EU-retten.

| (2) | NAFO vedtog derefter på sit 43. årsmøde i september 2021 en række retligt bindende afgørelser om bevarelse af fiskeressourcerne under sit kompetenceområde, for så vidt angår opbevaring om bord af fangster under kvoten »Andre«, inspektion i havn af torsk fanget i afsnit 3M og af hellefisk, samt skærpede bestemmelser om overvågning, overtrædelser og håndhævelse (»NAFO's afgørelser«). |
| --- | --- |

(2)

NAFO vedtog derefter på sit 43. årsmøde i september 2021 en række retligt bindende afgørelser om bevarelse af fiskeressourcerne under sit kompetenceområde, for så vidt angår opbevaring om bord af fangster under kvoten »Andre«, inspektion i havn af torsk fanget i afsnit 3M og af hellefisk, samt skærpede bestemmelser om overvågning, overtrædelser og håndhævelse (»NAFO's afgørelser«).

| (3) | NAFO's afgørelser er rettet til de kontraherende parter i NAFO, men omfatter også forpligtelser for operatører. NAFO's bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger blev bindende for alle kontraherende parter i NAFO, efter at de trådte i kraft den 2. december 2021. Derfor skal de indarbejdes i EU-retten, i det omfang de ikke allerede er fastsat i EU-retten. |
| --- | --- |

(3)

NAFO's afgørelser er rettet til de kontraherende parter i NAFO, men omfatter også forpligtelser for operatører. NAFO's bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger blev bindende for alle kontraherende parter i NAFO, efter at de trådte i kraft den 2. december 2021. Derfor skal de indarbejdes i EU-retten, i det omfang de ikke allerede er fastsat i EU-retten.

| (4) | Forordning (EU) 2019/833 bør derfor tilpasses med henblik på, at disse nye bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger finder anvendelse på EU-fiskerfartøjer. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EU) 2019/833 bør derfor tilpasses med henblik på, at disse nye bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger finder anvendelse på EU-fiskerfartøjer.

| (5) | Visse bestemmelser i bevarelses- og håndhævelsesforanstaltningerne må forventes at blive ændret på NAFO's fremtidige årsmøder som følge af indførelsen af nye tekniske foranstaltninger i forbindelse med ændringer i bestandenes biomasse og revisionen af områderestriktioner for bundfiskeri. For hurtigt at kunne indarbejde sådanne fremtidige ændringer af bevarelses- og håndhævelsesforanstaltningerne i EU-retten, før fangstsæsonen indledes, bør beføjelsen til at vedtage retsakter derfor delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår foranstaltninger vedrørende landing og inspektion af hellefisk og kontrolforanstaltninger for torsk i afsnit 3M. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (5). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(5)

Visse bestemmelser i bevarelses- og håndhævelsesforanstaltningerne må forventes at blive ændret på NAFO's fremtidige årsmøder som følge af indførelsen af nye tekniske foranstaltninger i forbindelse med ændringer i bestandenes biomasse og revisionen af områderestriktioner for bundfiskeri. For hurtigt at kunne indarbejde sådanne fremtidige ændringer af bevarelses- og håndhævelsesforanstaltningerne i EU-retten, før fangstsæsonen indledes, bør beføjelsen til at vedtage retsakter derfor delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår foranstaltninger vedrørende landing og inspektion af hellefisk og kontrolforanstaltninger for torsk i afsnit 3M. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (5). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (6) | Forordning (EU) 2019/833 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(6)

Forordning (EU) 2019/833 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af forordning (EU) 2019/833

I forordning (EU) 2019/833 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 7, stk. 3, litra d), affattes således:






  »d) | hvor et forbud mod fiskeri finder anvendelse (fiskestop), eller når kvoten »Anden«, der er åbnet for denne bestand, er fuldt udnyttet: 1 250 kg eller 5 %, afhængigt af hvilken mængde der er størst, gældende for de kontraherende parter, efter at de har meddelt, at de anvender kvoten »Anden« i overensstemmelse med artikel 6«. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 7, stk. 3, litra d), affattes således:

»d)

hvor et forbud mod fiskeri finder anvendelse (fiskestop), eller når kvoten »Anden«, der er åbnet for denne bestand, er fuldt udnyttet: 1 250 kg eller 5 %, afhængigt af hvilken mængde der er størst, gældende for de kontraherende parter, efter at de har meddelt, at de anvender kvoten »Anden« i overensstemmelse med artikel 6«.

| 2) | Artikel 9a, stk. 1, litra c), affattes således:






  »c) | Hver medlemsstat inspicerer mindst 50 % af landingerne eller omladningerne af torskefangster fra afsnit 3M i sine havne og udarbejder en inspektionsrapport i det format, der er foreskrevet i bilag IV.C til bevarelses- og håndhævelsesforanstaltningerne, jf. nr. 9) i bilaget til denne forordning, og sender det til NAFO's eksekutivsekretariat med kopi til Kommissionen og EFCA senest 12 arbejdsdage efter den dato, hvor inspektionen blev afsluttet. Denne rapport skal identificere og give oplysninger om enhver overtrædelse af denne forordning, der er konstateret under havneinspektionen. Den skal indeholde alle relevante oplysninger, der er tilgængelige for så vidt angår overtrædelser, der er konstateret til søs i løbet af det inspicerede fiskerfartøjs igangværende fangstrejse.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 9a, stk. 1, litra c), affattes således:

»c)

Hver medlemsstat inspicerer mindst 50 % af landingerne eller omladningerne af torskefangster fra afsnit 3M i sine havne og udarbejder en inspektionsrapport i det format, der er foreskrevet i bilag IV.C til bevarelses- og håndhævelsesforanstaltningerne, jf. nr. 9) i bilaget til denne forordning, og sender det til NAFO's eksekutivsekretariat med kopi til Kommissionen og EFCA senest 12 arbejdsdage efter den dato, hvor inspektionen blev afsluttet. Denne rapport skal identificere og give oplysninger om enhver overtrædelse af denne forordning, der er konstateret under havneinspektionen. Den skal indeholde alle relevante oplysninger, der er tilgængelige for så vidt angår overtrædelser, der er konstateret til søs i løbet af det inspicerede fiskerfartøjs igangværende fangstrejse.«

| 3) | Artikel 10, stk. 1, litra e), affattes således:






  »e) | Hver medlemsstat inspicerer hver landing af hellefisk i sine havne, hvis mængden om bord af denne bestand udgør enten over 5 % af den samlede fangst eller over 2 500 kg, og udarbejder en inspektionsrapport i det format, der er foreskrevet i bilag IV.C til bevarelses- og håndhævelsesforanstaltningerne, jf. nr. 9) i bilaget til denne forordning, og sender det til NAFO's eksekutivsekretariat med kopi til Kommissionen og EFCA senest 14 arbejdsdage efter den dato, hvor inspektionen blev afsluttet. Rapporten skal identificere og give oplysninger om enhver overtrædelse af denne forordning, der er konstateret under havneinspektionen. Den skal indeholde alle relevante oplysninger, der er tilgængelige for så vidt angår overtrædelser, der er konstateret til søs i løbet af det inspicerede fiskerfartøjs igangværende fangstrejse.« |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 10, stk. 1, litra e), affattes således:

»e)

Hver medlemsstat inspicerer hver landing af hellefisk i sine havne, hvis mængden om bord af denne bestand udgør enten over 5 % af den samlede fangst eller over 2 500 kg, og udarbejder en inspektionsrapport i det format, der er foreskrevet i bilag IV.C til bevarelses- og håndhævelsesforanstaltningerne, jf. nr. 9) i bilaget til denne forordning, og sender det til NAFO's eksekutivsekretariat med kopi til Kommissionen og EFCA senest 14 arbejdsdage efter den dato, hvor inspektionen blev afsluttet. Rapporten skal identificere og give oplysninger om enhver overtrædelse af denne forordning, der er konstateret under havneinspektionen. Den skal indeholde alle relevante oplysninger, der er tilgængelige for så vidt angår overtrædelser, der er konstateret til søs i løbet af det inspicerede fiskerfartøjs igangværende fangstrejse.«

| 4) | Artikel 29, stk. 1, affattes således:






  »1. | Hver medlemsstat sender senest den 1. november hvert år følgende oplysninger til EFCA (med kopi til Kommissionen), som sikrer, at disse oplysninger sendes til NAFO's eksekutivsekretariat:






  a) | kontaktoplysningerne for den kompetente myndighed, der skal fungere som kontaktpunkt med henblik på øjeblikkelig anmeldelse af overtrædelser i det regulerede område og eventuelle efterfølgende ændringer af disse oplysninger mindst 15 dage før ændringen træder i kraft |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikel 29, stk. 1, affattes således:

»1.

Hver medlemsstat sender senest den 1. november hvert år følgende oplysninger til EFCA (med kopi til Kommissionen), som sikrer, at disse oplysninger sendes til NAFO's eksekutivsekretariat:

a)

kontaktoplysningerne for den kompetente myndighed, der skal fungere som kontaktpunkt med henblik på øjeblikkelig anmeldelse af overtrædelser i det regulerede område og eventuelle efterfølgende ændringer af disse oplysninger mindst 15 dage før ændringen træder i kraft

| b) | navnene på inspektører og inspektørelever samt navn, radiokaldesignal og kommunikationsoplysninger for hver inspektionsplatform, som den har tildelt ordningen. Den underretter mindst 60 dage i forvejen om ændringer af de angivne oplysninger, såfremt det er muligt.« |
| --- | --- |

b)

navnene på inspektører og inspektørelever samt navn, radiokaldesignal og kommunikationsoplysninger for hver inspektionsplatform, som den har tildelt ordningen. Den underretter mindst 60 dage i forvejen om ændringer af de angivne oplysninger, såfremt det er muligt.«

| 5) | Artikel 35, stk. 1, litra g), affattes således:






  »g) | fiskeri med anvendelse af en uautoriseret maskestørrelse eller gitter- eller riststørrelse eller uden anvendelse af sorteringsgitre eller -riste i strid med artikel 13 eller artikel 14«. |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 35, stk. 1, litra g), affattes således:

»g)

fiskeri med anvendelse af en uautoriseret maskestørrelse eller gitter- eller riststørrelse eller uden anvendelse af sorteringsgitre eller -riste i strid med artikel 13 eller artikel 14«.

| 6) | I artikel 36 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1, litra d), affattes således:






  »d) | sørge for, at de sanktioner, der finder anvendelse i tilfælde af overtrædelser og, i det omfang det er muligt inden for rammerne af national lovgivning, af gentagne alvorlige overtrædelser, navnlig dem, der er fastsat i artikel 35, stk. 3, litra c), nr. iii) og iv), er tilstrækkeligt strenge til på effektiv vis at sikre overholdelse, afskrække fra yderligere overtrædelser eller gentagelse og fratage lovovertrædere de fordele, der følger af overtrædelsen.« |
| --- | --- | --- | --- |

6)

I artikel 36 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1, litra d), affattes således:

»d)

sørge for, at de sanktioner, der finder anvendelse i tilfælde af overtrædelser og, i det omfang det er muligt inden for rammerne af national lovgivning, af gentagne alvorlige overtrædelser, navnlig dem, der er fastsat i artikel 35, stk. 3, litra c), nr. iii) og iv), er tilstrækkeligt strenge til på effektiv vis at sikre overholdelse, afskrække fra yderligere overtrædelser eller gentagelse og fratage lovovertrædere de fordele, der følger af overtrædelsen.«

| b) | I stk. 2 tilføjes følgende litraer:






  »e) | skærpede eller yderligere krav om indberetning, såsom øget rapporteringshyppighed eller yderligere data, som skal rapporteres, og |
| --- | --- | --- |

b)

I stk. 2 tilføjes følgende litraer:

»e)

skærpede eller yderligere krav om indberetning, såsom øget rapporteringshyppighed eller yderligere data, som skal rapporteres, og

| f) | skærpede eller yderligere krav til overvågning, såsom stationering af en observatør eller en inspektør om bord eller installering af elektronisk fjernovervågning, som gennemføres i overensstemmelse med de relevante tekniske specifikationer for fiskerfartøjer, som fisker i det regulerede område.« |
| --- | --- |

f)

skærpede eller yderligere krav til overvågning, såsom stationering af en observatør eller en inspektør om bord eller installering af elektronisk fjernovervågning, som gennemføres i overensstemmelse med de relevante tekniske specifikationer for fiskerfartøjer, som fisker i det regulerede område.«

| 7) | Artikel 40, stk. 3, affattes således:

  »3.   Medlemsstaten sender Kommissionen kontaktoplysningerne om den kompetente myndighed, som skal fungere som kontaktpunkt med henblik på modtagelse af anmodninger i henhold til artikel 39, stk. 5, og leverer bekræftelser i henhold til artikel 39, stk. 6. Kommissionen sender disse oplysninger til NAFO's eksekutivsekretariat.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 40, stk. 3, affattes således:

»3.   Medlemsstaten sender Kommissionen kontaktoplysningerne om den kompetente myndighed, som skal fungere som kontaktpunkt med henblik på modtagelse af anmodninger i henhold til artikel 39, stk. 5, og leverer bekræftelser i henhold til artikel 39, stk. 6. Kommissionen sender disse oplysninger til NAFO's eksekutivsekretariat.«

| 8) | I artikel 50, stk. 2, foretages følgende ændringer:






  a) | Litra c) affattes således:






  »c) | procedurer for fartøjer med en samlet fangst på mere end 50 ton levende vægt om bord, der sejler ind i det regulerede område for at fiske efter hellefisk, med hensyn til indholdet af de meddelelser, der er fastsat i artikel 10, stk. 2, litra a) og b), de betingelser for påbegyndelse af fiskeriet, der er fastsat i artikel 10, stk. 2, litra d), og de bestemmelser om landing og inspektion af hellefisk, der er fastsat i artikel 10, stk. 1, litra e)«. |
| --- | --- | --- | --- |

8)

I artikel 50, stk. 2, foretages følgende ændringer:

a)

Litra c) affattes således:

»c)

procedurer for fartøjer med en samlet fangst på mere end 50 ton levende vægt om bord, der sejler ind i det regulerede område for at fiske efter hellefisk, med hensyn til indholdet af de meddelelser, der er fastsat i artikel 10, stk. 2, litra a) og b), de betingelser for påbegyndelse af fiskeriet, der er fastsat i artikel 10, stk. 2, litra d), og de bestemmelser om landing og inspektion af hellefisk, der er fastsat i artikel 10, stk. 1, litra e)«.

| b) | Følgende litra tilføjes:






  »l) | kontrolforanstaltninger for torsk i afsnit 3M som fastsat i artikel 9a.« |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende litra tilføjes:

»l)

kontrolforanstaltninger for torsk i afsnit 3M som fastsat i artikel 9a.«

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 19. oktober 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  
  EUT C 290 af 29.7.2022, s. 149.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 13. september 2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 4. oktober 2022.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/833 af 20. maj 2019 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav, om ændring af forordning (EU) 2016/1627 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2115/2005 og (EF) nr. 1386/2007 (EUT L 141 af 28.5.2019, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1231 af 14. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (EUT L 274 af 30.7.2021, s. 32).

4

(5)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

5

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/14

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/2038

af 19. oktober 2022

om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 for så vidt angår midlertidig lempelse af reglerne om slotudnyttelse i Unionens lufthavne som følge af en epidemiologisk situation eller militær aggression

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 (3) er blevet ændret flere gange siden begyndelsen af covid-19-krisen, eftersom kravet fastsat i nævnte forordning om at udnytte mindst 80 % af en slotsserie for at bevare retten til samme slotsserie i næste tilsvarende fartplansæson blev umuligt at opfylde for luftfartsselskaberne i lyset af den stærkt reducerede lufttrafik. |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 (3) er blevet ændret flere gange siden begyndelsen af covid-19-krisen, eftersom kravet fastsat i nævnte forordning om at udnytte mindst 80 % af en slotsserie for at bevare retten til samme slotsserie i næste tilsvarende fartplansæson blev umuligt at opfylde for luftfartsselskaberne i lyset af den stærkt reducerede lufttrafik.

| (2) | Tal offentliggjort af Eurocontrol, der er netforvalter for det fælles europæiske luftrums lufttrafiknetfunktioner, viser, at lufttrafik er steget kraftigt siden begyndelsen af sommerfartplansæsonen 2022, og at lufttrafik ifølge basisprognosen forventes at ligge på ca. 90 % af niveauet i 2019 ved begyndelsen af vinterfartplansæsonen 2022/2023. Disse tal berettiger en tilbagevenden til kravet om en slotudnyttelse på 80 % som hovedregel for sommerfartplansæsonen 2023, suppleret med en specifik lempelse i tilfælde af begrundet manglende benyttelse af slots. |
| --- | --- |

(2)

Tal offentliggjort af Eurocontrol, der er netforvalter for det fælles europæiske luftrums lufttrafiknetfunktioner, viser, at lufttrafik er steget kraftigt siden begyndelsen af sommerfartplansæsonen 2022, og at lufttrafik ifølge basisprognosen forventes at ligge på ca. 90 % af niveauet i 2019 ved begyndelsen af vinterfartplansæsonen 2022/2023. Disse tal berettiger en tilbagevenden til kravet om en slotudnyttelse på 80 % som hovedregel for sommerfartplansæsonen 2023, suppleret med en specifik lempelse i tilfælde af begrundet manglende benyttelse af slots.

| (3) | På grund af covid-19-krisen er situationen i luftfartssektoren dog fortsat meget usikker. Som det var tilfældet i slutningen af 2021, kan der dukke nye covid-19-varianter op, der afstedkommer pludselige reaktioner fra både nationale myndigheder og forbrugere, som kan påvirke lufttrafikken negativt. Visse langdistancemarkeder er desuden fortsat påvirket af sundhedsforanstaltninger, der i alvorlig grad hæmmer lufttrafikken. |
| --- | --- |

(3)

På grund af covid-19-krisen er situationen i luftfartssektoren dog fortsat meget usikker. Som det var tilfældet i slutningen af 2021, kan der dukke nye covid-19-varianter op, der afstedkommer pludselige reaktioner fra både nationale myndigheder og forbrugere, som kan påvirke lufttrafikken negativt. Visse langdistancemarkeder er desuden fortsat påvirket af sundhedsforanstaltninger, der i alvorlig grad hæmmer lufttrafikken.

| (4) | Ruslands angrebskrig mod Ukraine påvirker også lufttrafikken og luftfartsselskabernes evne til at udnytte deres slots, eftersom Unionens luftfartsselskaber er forhindret i at flyve ind i Belarus', Ruslands og Ukraines luftrum. |
| --- | --- |

(4)

Ruslands angrebskrig mod Ukraine påvirker også lufttrafikken og luftfartsselskabernes evne til at udnytte deres slots, eftersom Unionens luftfartsselskaber er forhindret i at flyve ind i Belarus', Ruslands og Ukraines luftrum.

| (5) | Statsligt pålagte rejserestriktioner af sundhedsmæssige årsager og den manglende mulighed for at flyve ind i luftrummet for det, der er blevet til en krigszone, ligger uden for luftfartsselskabernes kontrol. Disse omstændigheder kan medføre frivillig eller obligatorisk aflysning af deres flyvninger eller tilpasning af fartplanerne. Navnlig beskytter frivillige aflysninger luftfartsselskabernes finansielle soliditet og undgår samtidig negative miljøpåvirkninger, der forårsages af flyvninger, der udelukkende gennemføres med det formål at bevare deres lufthavnsslots. |
| --- | --- |

(5)

Statsligt pålagte rejserestriktioner af sundhedsmæssige årsager og den manglende mulighed for at flyve ind i luftrummet for det, der er blevet til en krigszone, ligger uden for luftfartsselskabernes kontrol. Disse omstændigheder kan medføre frivillig eller obligatorisk aflysning af deres flyvninger eller tilpasning af fartplanerne. Navnlig beskytter frivillige aflysninger luftfartsselskabernes finansielle soliditet og undgår samtidig negative miljøpåvirkninger, der forårsages af flyvninger, der udelukkende gennemføres med det formål at bevare deres lufthavnsslots.

| (6) | Under sådanne omstændigheder bør luftfartsselskaber, der ikke benytter deres slots i overensstemmelse med den udnyttelsessats, der er fastsat i forordning (EØF) nr. 95/93, ikke automatisk miste den rettighed med hensyn til slotserier, jf. nævnte forordnings artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, som de ellers måtte have. Nærværende forordning bør fastsætte særlige regler til dette formål. |
| --- | --- |

(6)

Under sådanne omstændigheder bør luftfartsselskaber, der ikke benytter deres slots i overensstemmelse med den udnyttelsessats, der er fastsat i forordning (EØF) nr. 95/93, ikke automatisk miste den rettighed med hensyn til slotserier, jf. nævnte forordnings artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, som de ellers måtte have. Nærværende forordning bør fastsætte særlige regler til dette formål.

| (7) | Samtidig er det vigtigt at minde om de mål, der er fastsat i forordning (EØF) nr. 95/93, nemlig at sikre en effektiv udnyttelse af lufthavnskapaciteten og sikre lige adgang for alle luftfartsselskaber til den begrænsede lufthavnskapacitet og dermed fremme konkurrencen. Tilpasningen af de normale slotanvendelseskrav ved at fastsætte en lavere slotudnyttelsessats eller forlænge begrundede undtagelser for manglende benyttelse bør være strengt begrænset til situationer, hvor en lempelse af slotreglerne er nødvendig, og bør ikke føre til urimelige konkurrencefordele for de luftfartsselskaber, der har hævdvunden rettighed til slots. |
| --- | --- |

(7)

Samtidig er det vigtigt at minde om de mål, der er fastsat i forordning (EØF) nr. 95/93, nemlig at sikre en effektiv udnyttelse af lufthavnskapaciteten og sikre lige adgang for alle luftfartsselskaber til den begrænsede lufthavnskapacitet og dermed fremme konkurrencen. Tilpasningen af de normale slotanvendelseskrav ved at fastsætte en lavere slotudnyttelsessats eller forlænge begrundede undtagelser for manglende benyttelse bør være strengt begrænset til situationer, hvor en lempelse af slotreglerne er nødvendig, og bør ikke føre til urimelige konkurrencefordele for de luftfartsselskaber, der har hævdvunden rettighed til slots.

| (8) | Det er navnlig nødvendigt at sikre, at luftfartsselskaber, der er villige til at levere tjenester, får mulighed for at benytte uudnyttet kapacitet, og at de har udsigt til at bevare sådanne slots på lang sigt. Dette bør opretholde incitamentet for luftfartsselskaberne til at udnytte lufthavnskapaciteten, hvilket igen vil være til gavn for forbrugerne, fordi det skaber forbindelsesmuligheder. |
| --- | --- |

(8)

Det er navnlig nødvendigt at sikre, at luftfartsselskaber, der er villige til at levere tjenester, får mulighed for at benytte uudnyttet kapacitet, og at de har udsigt til at bevare sådanne slots på lang sigt. Dette bør opretholde incitamentet for luftfartsselskaberne til at udnytte lufthavnskapaciteten, hvilket igen vil være til gavn for forbrugerne, fordi det skaber forbindelsesmuligheder.

| (9) | Det er derfor nødvendigt i overensstemmelse med disse principper og for en begrænset periode at fastlægge de betingelser, hvorpå luftfartsselskaberne bevarer retten til slotserier i henhold til artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 95/93, og at fastsætte krav om, at de pågældende luftfartsselskaber skal frigive uudnyttet kapacitet. Perioden bør løbe fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 i overensstemmelse med Eurocontrols prognose for genopretning af lufttrafikken. |
| --- | --- |

(9)

Det er derfor nødvendigt i overensstemmelse med disse principper og for en begrænset periode at fastlægge de betingelser, hvorpå luftfartsselskaberne bevarer retten til slotserier i henhold til artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 95/93, og at fastsætte krav om, at de pågældende luftfartsselskaber skal frigive uudnyttet kapacitet. Perioden bør løbe fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 i overensstemmelse med Eurocontrols prognose for genopretning af lufttrafikken.

| (10) | I den periode bør definitionen af begrebet »nytilkommet luftfartsselskab« forblive bred for at øge antallet af omfattede luftfartsselskaber, der kan omfattes heraf, hvilket giver luftfartsselskaberne mulighed for at opstarte og udvide deres aktiviteter. |
| --- | --- |

(10)

I den periode bør definitionen af begrebet »nytilkommet luftfartsselskab« forblive bred for at øge antallet af omfattede luftfartsselskaber, der kan omfattes heraf, hvilket giver luftfartsselskaberne mulighed for at opstarte og udvide deres aktiviteter.

| (11) | I perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 bør der i forbindelse med slottildelingen fortsat tages hensyn til den indsats, der er gjort af luftfartsselskaber, som har gennemført flyvninger under anvendelse af slots, der indgår i en serie, som et andet luftfartsselskab har ret til i henhold til artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 95/93, men som er blevet stillet til rådighed for slotkoordinatoren med henblik på midlertidig omfordeling. Luftfartsselskaber, der har benyttet mindst fem slots i en serie, bør derfor have fortrinsret ved tildelingen af disse serier i den næste tilsvarende fartplansæson, forudsat at der er lufthavnskapacitet til rådighed. |
| --- | --- |

(11)

I perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 bør der i forbindelse med slottildelingen fortsat tages hensyn til den indsats, der er gjort af luftfartsselskaber, som har gennemført flyvninger under anvendelse af slots, der indgår i en serie, som et andet luftfartsselskab har ret til i henhold til artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 95/93, men som er blevet stillet til rådighed for slotkoordinatoren med henblik på midlertidig omfordeling. Luftfartsselskaber, der har benyttet mindst fem slots i en serie, bør derfor have fortrinsret ved tildelingen af disse serier i den næste tilsvarende fartplansæson, forudsat at der er lufthavnskapacitet til rådighed.

| (12) | For at tage højde for konsekvenserne af Ruslands angrebskrig mod Ukraine og støtte genopretningen af forbindelserne mellem Unionen og Ukraine er det nødvendigt at forlænge den periode, hvor operatører kan påberåbe sig artikel 10, stk. 4, litra a), i forordning (EØF) nr. 95/93 som begrundelse for den manglende udnyttelse slotserierne på ruterne mellem Unionen og Ukraine. |
| --- | --- |

(12)

For at tage højde for konsekvenserne af Ruslands angrebskrig mod Ukraine og støtte genopretningen af forbindelserne mellem Unionen og Ukraine er det nødvendigt at forlænge den periode, hvor operatører kan påberåbe sig artikel 10, stk. 4, litra a), i forordning (EØF) nr. 95/93 som begrundelse for den manglende udnyttelse slotserierne på ruterne mellem Unionen og Ukraine.

| (13) | Uden at det berører medlemsstaternes forpligtelse til at overholde EU-retten, navnlig de regler, der er fastsat i traktaterne og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 (4), kan de negative konsekvenser for passagerernes mulighed for at rejse som følge af eventuelle restriktioner, der vedtages af de offentlige myndigheder i medlemsstaterne eller tredjelande for at håndtere epidemiologiske situationer, naturkatastrofer eller politiske uroligheder såsom oprør, optøjer eller alvorlig offentlig uro, ikke tilskrives luftfartsselskaberne, og disse konsekvenser bør afbødes, hvis foranstaltningerne i væsentlig grad påvirker gennemførligheden af eller muligheden for rejser eller efterspørgslen på de pågældende ruter. Afbødende foranstaltninger bør sikre, at luftfartsselskaberne ikke straffes for manglende udnyttelse af slots, hvis den manglende udnyttelse skyldes sådanne restriktioner. |
| --- | --- |

(13)

Uden at det berører medlemsstaternes forpligtelse til at overholde EU-retten, navnlig de regler, der er fastsat i traktaterne og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 (4), kan de negative konsekvenser for passagerernes mulighed for at rejse som følge af eventuelle restriktioner, der vedtages af de offentlige myndigheder i medlemsstaterne eller tredjelande for at håndtere epidemiologiske situationer, naturkatastrofer eller politiske uroligheder såsom oprør, optøjer eller alvorlig offentlig uro, ikke tilskrives luftfartsselskaberne, og disse konsekvenser bør afbødes, hvis foranstaltningerne i væsentlig grad påvirker gennemførligheden af eller muligheden for rejser eller efterspørgslen på de pågældende ruter. Afbødende foranstaltninger bør sikre, at luftfartsselskaberne ikke straffes for manglende udnyttelse af slots, hvis den manglende udnyttelse skyldes sådanne restriktioner.

| (14) | For at mindske risikoen for konkurrenceforvridninger og for at sikre en effektiv udnyttelse af lufthavnskapaciteten bør den specifikke lempelse, som tillades i forbindelse med konsekvenserne af disse restriktioner, være af begrænset varighed og omfang, og derved sikre, at virkningen af de afbødende foranstaltninger begrænses til den periode, hvori de var berettiget. Slots, der er omfattet af sådanne foranstaltninger, der afbøder konsekvenserne af restriktioner, bør anses for at være blevet udnyttet med henblik på forordning (EØF) nr. 95/93. |
| --- | --- |

(14)

For at mindske risikoen for konkurrenceforvridninger og for at sikre en effektiv udnyttelse af lufthavnskapaciteten bør den specifikke lempelse, som tillades i forbindelse med konsekvenserne af disse restriktioner, være af begrænset varighed og omfang, og derved sikre, at virkningen af de afbødende foranstaltninger begrænses til den periode, hvori de var berettiget. Slots, der er omfattet af sådanne foranstaltninger, der afbøder konsekvenserne af restriktioner, bør anses for at være blevet udnyttet med henblik på forordning (EØF) nr. 95/93.

| (15) | Det er nødvendigt at præcisere, at bestemmelserne om begrundede undtagelser for manglende benyttelse af slots ikke finder anvendelse på luftfartsselskaber, der omfattes af restriktive foranstaltninger vedtaget i henhold til artikel 29 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) eller artikel 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), eller luftfartsselskaber med driftsforbud i Unionen, som er anført i bilag A eller B til Kommissionens forordning (EF) nr. 474/2006 (5). For at sikre en effektiv anvendelse af disse foranstaltninger bør det heller ikke være muligt for luftfartsselskaber at påberåbe sig bestemmelserne om begrundede undtagelser for manglende benyttelse af slots, hvis disse allerede er omfattet af sådanne restriktive foranstaltninger, der er gældende på datoen for nærværende forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(15)

Det er nødvendigt at præcisere, at bestemmelserne om begrundede undtagelser for manglende benyttelse af slots ikke finder anvendelse på luftfartsselskaber, der omfattes af restriktive foranstaltninger vedtaget i henhold til artikel 29 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) eller artikel 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), eller luftfartsselskaber med driftsforbud i Unionen, som er anført i bilag A eller B til Kommissionens forordning (EF) nr. 474/2006 (5). For at sikre en effektiv anvendelse af disse foranstaltninger bør det heller ikke være muligt for luftfartsselskaber at påberåbe sig bestemmelserne om begrundede undtagelser for manglende benyttelse af slots, hvis disse allerede er omfattet af sådanne restriktive foranstaltninger, der er gældende på datoen for nærværende forordnings ikrafttræden.

| (16) | Samarbejdet mellem koordinatorerne bør styrkes for at sikre en ensartet gennemførelse af forordning (EØF) nr. 95/93 i hele Unionen. |
| --- | --- |

(16)

Samarbejdet mellem koordinatorerne bør styrkes for at sikre en ensartet gennemførelse af forordning (EØF) nr. 95/93 i hele Unionen.

| (17) | Koordinatorerne bør udveksle bedste praksis om gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 95/93, herunder gennem European Airport Coordinators Association (EUACA). EUACA opfordres til fortsat at udstede retningslinjer for at sikre en harmoniseret gennemførelse af EU-reglerne, navnlig med hensyn til bestemmelsen om afbødende foranstaltninger, der træffes som følge af restriktionerne. Om der træffes afbødende foranstaltninger eller ej, er desuden en vigtig oplysning for luftfartsselskaberne, når de udarbejder deres fartplaner. Det er derfor nødvendigt at sikre, at koordinatorerne kommunikerer åbent. |
| --- | --- |

(17)

Koordinatorerne bør udveksle bedste praksis om gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 95/93, herunder gennem European Airport Coordinators Association (EUACA). EUACA opfordres til fortsat at udstede retningslinjer for at sikre en harmoniseret gennemførelse af EU-reglerne, navnlig med hensyn til bestemmelsen om afbødende foranstaltninger, der træffes som følge af restriktionerne. Om der træffes afbødende foranstaltninger eller ej, er desuden en vigtig oplysning for luftfartsselskaberne, når de udarbejder deres fartplaner. Det er derfor nødvendigt at sikre, at koordinatorerne kommunikerer åbent.

| (18) | Selv om foranstaltninger, der afbøder restriktionerne, bør fortolkes strengt eftersom de udgør en undtagelse fra de normale slotudnyttelseskrav, bør det i visse situationer være muligt at kræve fælles handling fra alle koordinatorers side for at sikre lige vilkår i hele Unionen. Koordinatorerne bør på visse betingelser og på grundlag af en enstemmig afgørelse kunne anvende bestemmelsen på alle slots i koordinerede lufthavne. |
| --- | --- |

(18)

Selv om foranstaltninger, der afbøder restriktionerne, bør fortolkes strengt eftersom de udgør en undtagelse fra de normale slotudnyttelseskrav, bør det i visse situationer være muligt at kræve fælles handling fra alle koordinatorers side for at sikre lige vilkår i hele Unionen. Koordinatorerne bør på visse betingelser og på grundlag af en enstemmig afgørelse kunne anvende bestemmelsen på alle slots i koordinerede lufthavne.

| (19) | Trafikprognoserne er mere uberegnelige for vinterfartplansæsonen 2022/23 som følge af usikkerheden om, hvordan forskellige kriser udvikler sig, navnlig situationen i Ukraine og covid-19-krisen. Luftfartsselskaberne bør derfor i det omfang, det er nødvendigt, fritages for kravene om at udnytte slots for at bevare retten til de samme slots i den næste tilsvarende fartplansæson. Det vil give luftfartsselskaberne mulighed for at øge udbuddet af tjenester, når omstændighederne tillader det, med henblik på at anvende de almindelige regler for udnyttelse af slots fra sommerfartplansæsonen 2023, med forbehold af de tilpasninger, som Kommissionen har foretaget under særlige omstændigheder for at reagere på visse udfordringer for luftfartssektoren. |
| --- | --- |

(19)

Trafikprognoserne er mere uberegnelige for vinterfartplansæsonen 2022/23 som følge af usikkerheden om, hvordan forskellige kriser udvikler sig, navnlig situationen i Ukraine og covid-19-krisen. Luftfartsselskaberne bør derfor i det omfang, det er nødvendigt, fritages for kravene om at udnytte slots for at bevare retten til de samme slots i den næste tilsvarende fartplansæson. Det vil give luftfartsselskaberne mulighed for at øge udbuddet af tjenester, når omstændighederne tillader det, med henblik på at anvende de almindelige regler for udnyttelse af slots fra sommerfartplansæsonen 2023, med forbehold af de tilpasninger, som Kommissionen har foretaget under særlige omstændigheder for at reagere på visse udfordringer for luftfartssektoren.

| (20) | Med henblik på at imødegå covid-19-krisens eller andre epidemiologiske situationer samt de direkte ødelæggende konsekvenser af Ruslands angrebskrig mod Ukraine for lufttrafikken og for at støtte forbindelserne til og fra Ukraine og reagere fleksibelt, hvor det er strengt nødvendigt og berettiget, på de udfordringer, som luftfartssektoren står over for som følge heraf, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår ændring af procentværdierne for minimumsudnyttelsessatsen inden for et vist interval og for en hvilken som helst fartplansæson i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 i overensstemmelse med Eurocontrols prognose for genopretning og for så vidt angår ændring af procentværdierne for minimumsudnyttelsessatsen inden for et vist interval for ruterne mellem Unionen og Ukraine for en hvilken som helst fartplansæson i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (6). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(20)

Med henblik på at imødegå covid-19-krisens eller andre epidemiologiske situationer samt de direkte ødelæggende konsekvenser af Ruslands angrebskrig mod Ukraine for lufttrafikken og for at støtte forbindelserne til og fra Ukraine og reagere fleksibelt, hvor det er strengt nødvendigt og berettiget, på de udfordringer, som luftfartssektoren står over for som følge heraf, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår ændring af procentværdierne for minimumsudnyttelsessatsen inden for et vist interval og for en hvilken som helst fartplansæson i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 i overensstemmelse med Eurocontrols prognose for genopretning og for så vidt angår ændring af procentværdierne for minimumsudnyttelsessatsen inden for et vist interval for ruterne mellem Unionen og Ukraine for en hvilken som helst fartplansæson i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (6). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (21) | Lufthavne, lufthavnstjenesteleverandører og luftfartsselskaber har brug for oplysninger om den disponible kapacitet for at kunne sikre en hensigtsmæssig planlægning. Luftfartsselskaberne bør fortsat så tidligt som muligt og senest tre uger før den planlagte dato for udnyttelsen af de pågældende slots stille de slots, som de ikke har til hensigt at benytte, til rådighed for koordinatoren med henblik på en eventuel omfordeling. Hvis luftfartsselskaber gentagne gange ikke opfylder dette krav, bør de ikke være omfattet af en lavere slotudnyttelsessats. |
| --- | --- |

(21)

Lufthavne, lufthavnstjenesteleverandører og luftfartsselskaber har brug for oplysninger om den disponible kapacitet for at kunne sikre en hensigtsmæssig planlægning. Luftfartsselskaberne bør fortsat så tidligt som muligt og senest tre uger før den planlagte dato for udnyttelsen af de pågældende slots stille de slots, som de ikke har til hensigt at benytte, til rådighed for koordinatoren med henblik på en eventuel omfordeling. Hvis luftfartsselskaber gentagne gange ikke opfylder dette krav, bør de ikke være omfattet af en lavere slotudnyttelsessats.

| (22) | Hvis en koordinator finder det godtgjort, at et luftfartsselskab er ophørt med at beflyve en lufthavn, bør koordinatoren trække slotsene tilbage fra det pågældende luftfartsselskab og lægge dem i puljen med henblik på omfordeling til andre luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

(22)

Hvis en koordinator finder det godtgjort, at et luftfartsselskab er ophørt med at beflyve en lufthavn, bør koordinatoren trække slotsene tilbage fra det pågældende luftfartsselskab og lægge dem i puljen med henblik på omfordeling til andre luftfartsselskaber.

| (23) | Visse luftfartsselskabers forbud mod at flyve ind i Unionens luftrum som følge af anvendelsen af restriktive foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til artikel 29 i TEU eller artikel 215 i TEUF, eller et driftsforbud i henhold til forordning (EF) nr. 474/2006 vil kunne medføre en uberettiget blokering af slots i Unionens lufthavne. Selv om slots, der tidligere blev benyttet af sådanne luftfartsselskaber, kan omfordeles på ad hoc-basis i fartplansæsonen, tilskynder dette ikke i tilstrækkelig grad til en effektiv udnyttelse af slots, der gør det muligt for luftfartsselskaberne at øge konkurrencen og forbindelserne på lang sigt til gavn for forbrugerne. Slotsene bør derfor straks trækkes tilbage fra de berørte luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

(23)

Visse luftfartsselskabers forbud mod at flyve ind i Unionens luftrum som følge af anvendelsen af restriktive foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til artikel 29 i TEU eller artikel 215 i TEUF, eller et driftsforbud i henhold til forordning (EF) nr. 474/2006 vil kunne medføre en uberettiget blokering af slots i Unionens lufthavne. Selv om slots, der tidligere blev benyttet af sådanne luftfartsselskaber, kan omfordeles på ad hoc-basis i fartplansæsonen, tilskynder dette ikke i tilstrækkelig grad til en effektiv udnyttelse af slots, der gør det muligt for luftfartsselskaberne at øge konkurrencen og forbindelserne på lang sigt til gavn for forbrugerne. Slotsene bør derfor straks trækkes tilbage fra de berørte luftfartsselskaber.

| (24) | Målet med denne forordning, nemlig at fastsætte specifikke regler og lempe de generelle regler om slotudnyttelse i en begrænset periode for at afbøde konsekvenserne af en epidemiologisk krise og Ruslands angrebskrig mod Ukraine for lufttrafikken, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den foreslåede handlings omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(24)

Målet med denne forordning, nemlig at fastsætte specifikke regler og lempe de generelle regler om slotudnyttelse i en begrænset periode for at afbøde konsekvenserne af en epidemiologisk krise og Ruslands angrebskrig mod Ukraine for lufttrafikken, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den foreslåede handlings omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (25) | I betragtning af sagens hastende karakter som følge af de ekstraordinære omstændigheder, der skyldes covid-19-krisen og Ruslands angrebskrig mod Ukraine, anses det for hensigtsmæssigt at anvende den fravigelse af perioden på otte uger, der er angivet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab. |
| --- | --- |

(25)

I betragtning af sagens hastende karakter som følge af de ekstraordinære omstændigheder, der skyldes covid-19-krisen og Ruslands angrebskrig mod Ukraine, anses det for hensigtsmæssigt at anvende den fravigelse af perioden på otte uger, der er angivet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab.

| (26) | For at sikre omgående anvendelse af foranstaltningerne i denne forordning bør den som følge af den hastende karakter træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(26)

For at sikre omgående anvendelse af foranstaltningerne i denne forordning bør den som følge af den hastende karakter træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EØF) nr. 95/93 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | I litra ba), affattes indledningen således:

  »i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 forstås ved »nytilkommet luftfartsselskab«:«. |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

I litra ba), affattes indledningen således:

»i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 forstås ved »nytilkommet luftfartsselskab«:«.

| b) | Litra f), nr. i), affattes således:

  »
  »luftfartsselskab«: en lufttransportvirksomhed, der er indehaver af en gyldig licens eller tilsvarende senest den 31. januar gældende for den følgende sommerfartplansæson eller den 31. august gældende for den følgende vinterfartplansæson. For så vidt angår artikel 4, 8, 8a, 10 og 10a omfatter definitionen af luftfartsselskab også operatører, der driver forretningsflyvning efter en fartplan; i artikel 7 og 14 omfatter definitionen af luftfartsselskab også alle civile flyoperatører«. |
| --- | --- |

b)

Litra f), nr. i), affattes således:

»
  »luftfartsselskab«: en lufttransportvirksomhed, der er indehaver af en gyldig licens eller tilsvarende senest den 31. januar gældende for den følgende sommerfartplansæson eller den 31. august gældende for den følgende vinterfartplansæson. For så vidt angår artikel 4, 8, 8a, 10 og 10a omfatter definitionen af luftfartsselskab også operatører, der driver forretningsflyvning efter en fartplan; i artikel 7 og 14 omfatter definitionen af luftfartsselskab også alle civile flyoperatører«.

| 2) | I artikel 8 foretages følgende ændringer:






  a) | I stk. 2, første afsnit, affattes indledningen således:

  »2.   Denne artikels stk. 1 finder ikke anvendelse, når følgende betingelser er opfyldt, jf. dog artikel 7, 8a og 9, artikel 10, stk. 1, og artikel 14:«. |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 8 foretages følgende ændringer:

a)

I stk. 2, første afsnit, affattes indledningen således:

»2.   Denne artikels stk. 1 finder ikke anvendelse, når følgende betingelser er opfyldt, jf. dog artikel 7, 8a og 9, artikel 10, stk. 1, og artikel 14:«.

| b) | I stk. 2a affattes første afsnit således:

  »2a.   I perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 skal en slotserie, der er returneret til slotpuljen i overensstemmelse med denne artikels stk. 1 ved fartplansæsonens afslutning (»referencefartplansæsonen«), på anmodning tildeles for den næste tilsvarende fartplansæson til et luftfartsselskab, der i referencefartplansæsonen har benyttet mindst fem af slotsene i den pågældende serie som følge af anvendelsen af artikel 10a, stk. 7, forudsat at der er kapacitet til rådighed i lufthavnen.« |
| --- | --- |

b)

I stk. 2a affattes første afsnit således:

»2a.   I perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 skal en slotserie, der er returneret til slotpuljen i overensstemmelse med denne artikels stk. 1 ved fartplansæsonens afslutning (»referencefartplansæsonen«), på anmodning tildeles for den næste tilsvarende fartplansæson til et luftfartsselskab, der i referencefartplansæsonen har benyttet mindst fem af slotsene i den pågældende serie som følge af anvendelsen af artikel 10a, stk. 7, forudsat at der er kapacitet til rådighed i lufthavnen.«

| c) | Stk. 6a affattes således:

  »6a.   I den periode, hvor covid-19-koordineringsparametrene finder anvendelse, kan koordinatoren efter høring af det berørte luftfartsselskab og med henblik på en korrekt anvendelse af disse koordineringsparametre ændre tidspunkterne for de slots, der er anmodet om eller tildelt, hvis de ligger i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023, eller annullere dem. Koordinatoren tager i denne forbindelse hensyn til de yderligere regler og retningslinjer, der er omhandlet i stk. 5, på de deri fastsatte betingelser.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 6a affattes således:

»6a.   I den periode, hvor covid-19-koordineringsparametrene finder anvendelse, kan koordinatoren efter høring af det berørte luftfartsselskab og med henblik på en korrekt anvendelse af disse koordineringsparametre ændre tidspunkterne for de slots, der er anmodet om eller tildelt, hvis de ligger i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023, eller annullere dem. Koordinatoren tager i denne forbindelse hensyn til de yderligere regler og retningslinjer, der er omhandlet i stk. 5, på de deri fastsatte betingelser.«

| 3) | I artikel 10 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 2a udgår. |
| --- | --- | --- |

3)

I artikel 10 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 2a udgår.

| b) | I stk. 4 foretages følgende ændringer:






  i) | I første afsnit foretages følgende ændringer:






  — | Litra d) affattes således:






  »d) | retssager vedrørende anvendelsen af nærværende forordnings artikel 9 for ruter, hvor der er indført forpligtelse til offentlig tjeneste i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, med deraf følgende midlertidig indstilling af driften af sådanne ruter.« |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

I stk. 4 foretages følgende ændringer:

i)

I første afsnit foretages følgende ændringer:

—

Litra d) affattes således:

»d)

retssager vedrørende anvendelsen af nærværende forordnings artikel 9 for ruter, hvor der er indført forpligtelse til offentlig tjeneste i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, med deraf følgende midlertidig indstilling af driften af sådanne ruter.«

| — | Litra e) udgår. |
| --- | --- |

—

Litra e) udgår.

| ii) | Andet, tredje, fjerde og femte afsnit udgår. |
| --- | --- |

ii)

Andet, tredje, fjerde og femte afsnit udgår.

| iii) | Følgende afsnit tilføjes:

  »Hvis konsekvenserne af Ruslands angrebskrig mod Ukraine og ødelæggelsen af kritisk infrastruktur påvirker muligheden for at udøve lufttrafiktjenester, såvel som efterspørgslen efter lufttrafiktjenester, anvender koordinatorerne litra a), første afsnit, på ruterne mellem Unionen og Ukraine i den periode, hvor luftrummet eller lufthavne er lukket, alt efter hvad der sker sidst, samt i en yderligere periode på 16 uger. Koordinatoren meddeler Kommissionen start- og slutdatoen for perioden på 16 uger.« |
| --- | --- |

iii)

Følgende afsnit tilføjes:

»Hvis konsekvenserne af Ruslands angrebskrig mod Ukraine og ødelæggelsen af kritisk infrastruktur påvirker muligheden for at udøve lufttrafiktjenester, såvel som efterspørgslen efter lufttrafiktjenester, anvender koordinatorerne litra a), første afsnit, på ruterne mellem Unionen og Ukraine i den periode, hvor luftrummet eller lufthavne er lukket, alt efter hvad der sker sidst, samt i en yderligere periode på 16 uger. Koordinatoren meddeler Kommissionen start- og slutdatoen for perioden på 16 uger.«

| c) | Følgende stykker indsættes:

  »4a.   I perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 kan manglende udnyttelse af et slot derudover også begrundes med de offentlige myndigheders indførelse af restriktioner, der tager sigte på at imødegå en hvilken som helst alvorlig epidemiologisk situation, naturkatastrofe eller politisk uro i den ene ende af en rute, som det relevante slot blev benyttet eller skulle benyttes til, forudsat at disse restriktioner i væsentlig grad påvirker muligheden for eller efterspørgslen efter rejser, og at restriktionerne på de pågældende ruter fører til et af følgende forhold:






  a) | delvis eller fuldstændig lukning af grænsen, lufthavnen eller luftrummet i en væsentlig del af den relevante fartplansæson |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende stykker indsættes:

»4a.   I perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 kan manglende udnyttelse af et slot derudover også begrundes med de offentlige myndigheders indførelse af restriktioner, der tager sigte på at imødegå en hvilken som helst alvorlig epidemiologisk situation, naturkatastrofe eller politisk uro i den ene ende af en rute, som det relevante slot blev benyttet eller skulle benyttes til, forudsat at disse restriktioner i væsentlig grad påvirker muligheden for eller efterspørgslen efter rejser, og at restriktionerne på de pågældende ruter fører til et af følgende forhold:

a)

delvis eller fuldstændig lukning af grænsen, lufthavnen eller luftrummet i en væsentlig del af den relevante fartplansæson

| b) | en alvorlig hindring for passagerernes mulighed for at rejse med et hvilket som helst luftfartsselskab på den pågældende direkte rute i en væsentlig del af den relevante fartplansæson, f.eks. hvis hindringen er knyttet til en af følgende årsager:






  — | rejserestriktioner på grundlag af nationalitet eller bopæl, forbud mod alle rejser undtagen væsentlige rejser eller forbud mod flyvninger fra eller til bestemte lande eller geografiske områder |
| --- | --- | --- |

b)

en alvorlig hindring for passagerernes mulighed for at rejse med et hvilket som helst luftfartsselskab på den pågældende direkte rute i en væsentlig del af den relevante fartplansæson, f.eks. hvis hindringen er knyttet til en af følgende årsager:

—

rejserestriktioner på grundlag af nationalitet eller bopæl, forbud mod alle rejser undtagen væsentlige rejser eller forbud mod flyvninger fra eller til bestemte lande eller geografiske områder

| — | bevægelsesrestriktioner eller karantæne- eller isolationsforanstaltninger inden for det land eller den region, hvor ankomstlufthavnen er beliggende (herunder mellemliggende destinationer), medmindre karantæne kan undgås ved at fremlægge en negativ test, et bevis for restitution eller et bevis for vaccination, der anerkendes af Unionen |
| --- | --- |

—

bevægelsesrestriktioner eller karantæne- eller isolationsforanstaltninger inden for det land eller den region, hvor ankomstlufthavnen er beliggende (herunder mellemliggende destinationer), medmindre karantæne kan undgås ved at fremlægge en negativ test, et bevis for restitution eller et bevis for vaccination, der anerkendes af Unionen

| — | restriktioner for tilgængeligheden af tjenester, der er afgørende for direkte støtte til driften af en flyforbindelse, herunder lukning af hotel- og restaurationsbranchen og offentlige tjenester, herunder transport, som fører til en stærk nedgang i efterspørgslen i den ene eller den anden ende af ruten |
| --- | --- |

—

restriktioner for tilgængeligheden af tjenester, der er afgørende for direkte støtte til driften af en flyforbindelse, herunder lukning af hotel- og restaurationsbranchen og offentlige tjenester, herunder transport, som fører til en stærk nedgang i efterspørgslen i den ene eller den anden ende af ruten

| — | begrænsninger i antallet af passagerer pr. flyvning og afgange pr. luftfartsselskab, som fører til en alvorlig nedgang i efterspørgslen i den ene eller den anden ende af ruten |
| --- | --- |

—

begrænsninger i antallet af passagerer pr. flyvning og afgange pr. luftfartsselskab, som fører til en alvorlig nedgang i efterspørgslen i den ene eller den anden ende af ruten

| c) | bevægelsesrestriktioner for luftfartsselskabets besætningsmedlemmer, der i væsentlig grad hæmmer flytrafikken til eller fra de benyttede lufthavne, herunder pludselige indrejseforbud eller besætningsmedlemmer, der uventet strander på grund af karantæneforanstaltninger, medmindre karantæne kan undgås ved en negativ test, et bevis for restitution eller et bevis på vaccination, der anerkendes af Unionen. |
| --- | --- |

c)

bevægelsesrestriktioner for luftfartsselskabets besætningsmedlemmer, der i væsentlig grad hæmmer flytrafikken til eller fra de benyttede lufthavne, herunder pludselige indrejseforbud eller besætningsmedlemmer, der uventet strander på grund af karantæneforanstaltninger, medmindre karantæne kan undgås ved en negativ test, et bevis for restitution eller et bevis på vaccination, der anerkendes af Unionen.

Dette stykke finder anvendelse i den periode, hvor de restriktioner, der er omhandlet i første afsnit, finder anvendelse, og i en yderligere periode på op til seks uger, med forbehold af tredje og fjerde afsnit. Hvis nævnte restriktioner ophører med at finde anvendelse mindre end seks uger før en fartplansæsons afslutning, finder dette stykke imidlertid kun anvendelse på den resterende del af seksugersperioden, hvis de pågældende slots benyttes til den samme rute i den efterfølgende fartplansæson.

Dette stykke finder kun anvendelse på slots, der benyttes til ruter, som de allerede blev benyttet til inden offentliggørelsen af de i første afsnit omhandlede restriktioner.

Dette stykke ophører med at finde anvendelse, hvis det luftfartsselskab, der benytter de pågældende slots, skifter til en rute, der ikke er berørt af de restriktioner, der er omhandlet i første afsnit.

Når et flertal af medlemsstaterne, der repræsenterer mindst 50 % af Unionens befolkning, anvender restriktioner som omhandlet i første afsnit, som indvirker væsentligt på muligheden for eller efterspørgslen efter rejser og fører til en af de situationer, der er omhandlet i første afsnit, litra a)-c), kan enhver koordinator efter enstemmig afgørelse truffet af koordinatorer i alle fællesskabets koordinerede lufthavne, efter hvilken manglende udnyttelse af slots er begrundet generelt, og efter at de har underrettet Kommissionen og medlemsstaterne herom, anvende dette stykke på alle slots i sådanne lufthavne, så længe restriktionerne er gældende og i op til seks yderligere uger, forudsat at disse restriktioner indvirker på et betydeligt antal ruter til eller fra en fællesskabslufthavn og derved i betydelig grad vanskeliggør gennemførelsen af lufttrafikken i Unionen eller skaber ulige konkurrencevilkår.

4b.   Når den manglende udnyttelse af et slot kan begrundes med de restriktioner, der er omhandlet i stk. 4 eller 4a, skal koordinatorerne betragte slottet som værende benyttet inden for den pågældende slotserie.

4c.   Luftfartsselskaber, hvis operationer hindres af restriktive foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til artikel 29 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) eller artikel 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), herunder foranstaltninger, der er gældende den 26. oktober 2022, og luftfartsselskaber med driftsforbud i Unionen, der er anført i bilag A eller B til Kommissionens forordning (EF) nr. 474/2006 (*1), kan ikke være berettiget til at benytte sig af en begrundelse for den manglende udnyttelse af slots i henhold til denne artikels stk. 4 og 4a.

Uanset første afsnit kan sådanne luftfartsselskaber imidlertid, når de har tilladelse til at benytte wetleasede luftfartøjer tilhørende et luftfartsselskab, hvis aktiviteter ikke hindres af sådanne restriktive foranstaltninger, og som ikke er omfattet af et sådant driftsforbud, benytte sig af en begrundelse for manglende udnyttelse af slots i henhold til stk. 4 og 4a, forudsat at Unionens gældende sikkerhedsregler overholdes.

4d.   Koordinatorerne udveksler regelmæssigt oplysninger om bedste praksis med hensyn til gennemførelsen af stk. 4 og 4a for at sikre en sammenhængende og konsekvent anvendelse i hele Unionen.

Koordinatorerne offentliggør og ajourfører regelmæssigt listen over destinationer, som stk. 4 og 4a finder anvendelse på.

(*1)  Kommissionens forordning (EF) nr. 474/2006 af 22. marts 2006 om opstilling af fællesskabslisten over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet i henhold til kapitel II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005 (EUT L 84 af 23.3.2006, s. 14).«
  "

*1

| d) | Stk. 5 affattes således:

  »5.   Kommissionen undersøger på anmodning af en medlemsstat eller på eget initiativ, hvorledes koordinatoren i en lufthavn, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde, anvender stk. 4 og 4a.« |
| --- | --- |

d)

Stk. 5 affattes således:

»5.   Kommissionen undersøger på anmodning af en medlemsstat eller på eget initiativ, hvorledes koordinatoren i en lufthavn, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde, anvender stk. 4 og 4a.«

| 4) | I artikel 10a foretages følgende ændringer:






  a) | Overskriften affattes således:

  »Artikel 10a
  Slottildeling som reaktion på visse krisesituationer«. |
| --- | --- | --- |

4)

I artikel 10a foretages følgende ændringer:

a)

Overskriften affattes således:

»Artikel 10a

Slottildeling som reaktion på visse krisesituationer«.

| b) | Stk. 1, 2 og 4 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 1, 2 og 4 udgår.

| c) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   Hvis et luftfartsselskab med henblik på artikel 8, stk. 2, artikel 10, stk. 2 og 4, og artikel 14, stk. 6, første afsnit, i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 25. marts 2023 til koordinatorens tilfredshed dokumenterer, at det har benyttet den slotserie, det har fået tildelt, efter koordinatorens instrukser i mindst 75 % af tiden i den fartplansæson, for hvilken de er blevet tildelt, berettiger dette nævnte luftfartsselskab til samme slotserie i den næste tilsvarende fartplansæson.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Hvis et luftfartsselskab med henblik på artikel 8, stk. 2, artikel 10, stk. 2 og 4, og artikel 14, stk. 6, første afsnit, i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 25. marts 2023 til koordinatorens tilfredshed dokumenterer, at det har benyttet den slotserie, det har fået tildelt, efter koordinatorens instrukser i mindst 75 % af tiden i den fartplansæson, for hvilken de er blevet tildelt, berettiger dette nævnte luftfartsselskab til samme slotserie i den næste tilsvarende fartplansæson.«

| d) | Stk. 5 affattes således:

  »5.   Hvis data offentliggjort af Eurocontrol klart viser, at den ugentlige lufttrafik over en periode på to på hinanden følgende uger er faldet til under 80 % af niveauet i de tilsvarende uger i 2019 som følge af covid-19-krisen, andre epidemiologiske situationer eller som en direkte konsekvens af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og at nedgangen i lufttrafikken sammenlignet med niveauet i den tilsvarende periode i 2019 ifølge Eurocontrols trafikprognoser sandsynligvis vil fortsætte, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12a med henblik på at ændre de procentværdier, der er fastsat i nærværende artikels stk. 3 og i artikel 8, stk. 2, artikel 10, stk. 2 og 4, og artikel 14, stk. 6, første afsnit, inden for et interval på mellem 0 % og 70 % for enhver fartplansæson, der ligger mellem den 30. oktober 2022 og den 28. oktober 2023. Den anvendte procentværdi skal stå i et rimeligt forhold til niveauet i Eurocontrols lufttrafikprognoser.
  Ved vedtagelsen af disse delegerede retsakter tager Kommissionen hensyn til alle følgende elementer:






  a) | data offentliggjort af Eurocontrol om trafikniveauer og trafikprognoser |
| --- | --- | --- |

d)

Stk. 5 affattes således:

»5.   Hvis data offentliggjort af Eurocontrol klart viser, at den ugentlige lufttrafik over en periode på to på hinanden følgende uger er faldet til under 80 % af niveauet i de tilsvarende uger i 2019 som følge af covid-19-krisen, andre epidemiologiske situationer eller som en direkte konsekvens af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og at nedgangen i lufttrafikken sammenlignet med niveauet i den tilsvarende periode i 2019 ifølge Eurocontrols trafikprognoser sandsynligvis vil fortsætte, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12a med henblik på at ændre de procentværdier, der er fastsat i nærværende artikels stk. 3 og i artikel 8, stk. 2, artikel 10, stk. 2 og 4, og artikel 14, stk. 6, første afsnit, inden for et interval på mellem 0 % og 70 % for enhver fartplansæson, der ligger mellem den 30. oktober 2022 og den 28. oktober 2023. Den anvendte procentværdi skal stå i et rimeligt forhold til niveauet i Eurocontrols lufttrafikprognoser.

Ved vedtagelsen af disse delegerede retsakter tager Kommissionen hensyn til alle følgende elementer:

a)

data offentliggjort af Eurocontrol om trafikniveauer og trafikprognoser

| b) | indikatorer for efterspørgslen efter passager- og fragttransport med fly, herunder udviklingen med hensyn til forhåndsreservationer, luftfartsselskabernes planlagte fartplaner, flådestørrelse, flådeudnyttelse og belægningsgrader |
| --- | --- |

b)

indikatorer for efterspørgslen efter passager- og fragttransport med fly, herunder udviklingen med hensyn til forhåndsreservationer, luftfartsselskabernes planlagte fartplaner, flådestørrelse, flådeudnyttelse og belægningsgrader

| c) | foranstaltninger, der er truffet af offentlige myndigheder som følge af covid-19-krisen eller en anden epidemiologisk situation, og som har en betydelig indvirkning på lufttrafikken til eller fra Unionens lufthavne, resulterer i tvungne ruteomlægninger som følge af lukninger af luftrum eller forbud mod, at EU-luftfartsselskaber flyver ind i tredjelandes luftrum, idet der tages hensyn til den rådgivning, som Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur udsteder i sine informationstidende om konfliktområder (Conflict Zone Information Bulletin) |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger, der er truffet af offentlige myndigheder som følge af covid-19-krisen eller en anden epidemiologisk situation, og som har en betydelig indvirkning på lufttrafikken til eller fra Unionens lufthavne, resulterer i tvungne ruteomlægninger som følge af lukninger af luftrum eller forbud mod, at EU-luftfartsselskaber flyver ind i tredjelandes luftrum, idet der tages hensyn til den rådgivning, som Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur udsteder i sine informationstidende om konfliktområder (Conflict Zone Information Bulletin)

| d) | data fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og Verdenssundhedsorganisationen om covid-19 eller en anden epidemiologisk situation, der er kendetegnet ved stærk smittespredning, og som sandsynligvis vil medføre en alvorlig nedgang i antallet af flyrejser. |
| --- | --- |

d)

data fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og Verdenssundhedsorganisationen om covid-19 eller en anden epidemiologisk situation, der er kendetegnet ved stærk smittespredning, og som sandsynligvis vil medføre en alvorlig nedgang i antallet af flyrejser.

Med henblik på luftfartsselskabernes udarbejdelse af fartplaner forud for fartplansæsonen bestræber Kommissionen sig på at vedtage nævnte delegerede retsakter i henhold til dette stykke inden fartplansæsonens begyndelse for at give luftfartsselskaber mulighed for at planlægge deres fartplansæsonener. Kommissionen kan i tilfælde af uforudsete omstændigheder vedtage sådanne retsakter i løbet af fartplansæsonen.«

| e) | Følgende stykke indsættes:

  »5a.   Hvis Kommissionen mener, at den gradvise genopretning af lufttrafikken mellem Ukraine og Unionen som følge af ødelæggelsen af infrastrukturen og konsekvenserne for levevilkårene som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine kræver en lavere udnyttelsessats for ruter til eller fra Ukraine, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12a med henblik på at ændre de procentværdier, der er fastsat i nærværende artikels stk. 3 og i artikel 8, stk. 2, artikel 10, stk. 2 og 4, og artikel 14, stk. 6, første afsnit, inden for et interval på mellem 0 % og 70 % for slots, der benyttes på ruter til eller fra Ukraine for enhver fartplansæson, der ligger mellem den 30. oktober 2022 og den 28. oktober 2023.
  Ved vedtagelsen af disse delegerede retsakter tager Kommissionen hensyn til følgende elementer:






  a) | data offentliggjort af Eurocontrol om trafikniveauer og trafikprognoser på ruter mellem Unionen og Ukraine |
| --- | --- | --- |

e)

Følgende stykke indsættes:

»5a.   Hvis Kommissionen mener, at den gradvise genopretning af lufttrafikken mellem Ukraine og Unionen som følge af ødelæggelsen af infrastrukturen og konsekvenserne for levevilkårene som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine kræver en lavere udnyttelsessats for ruter til eller fra Ukraine, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12a med henblik på at ændre de procentværdier, der er fastsat i nærværende artikels stk. 3 og i artikel 8, stk. 2, artikel 10, stk. 2 og 4, og artikel 14, stk. 6, første afsnit, inden for et interval på mellem 0 % og 70 % for slots, der benyttes på ruter til eller fra Ukraine for enhver fartplansæson, der ligger mellem den 30. oktober 2022 og den 28. oktober 2023.

Ved vedtagelsen af disse delegerede retsakter tager Kommissionen hensyn til følgende elementer:

a)

data offentliggjort af Eurocontrol om trafikniveauer og trafikprognoser på ruter mellem Unionen og Ukraine

| b) | indikatorer for efterspørgslen efter passager- og fragttransport med fly, herunder udviklingen i forhåndsreservationer og luftfartsselskabernes planlagte fartplaner |
| --- | --- |

b)

indikatorer for efterspørgslen efter passager- og fragttransport med fly, herunder udviklingen i forhåndsreservationer og luftfartsselskabernes planlagte fartplaner

| c) | tvungne ruteomlægninger som følge af lukninger af luftrum eller forbud mod, at EU-luftfartsselskaber flyver ind i tredjelandes luftrum, idet der tages hensyn til den rådgivning, som Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur udsteder i sine informationstidende om konfliktområder (Conflict Zone Information Bulletin).« |
| --- | --- |

c)

tvungne ruteomlægninger som følge af lukninger af luftrum eller forbud mod, at EU-luftfartsselskaber flyver ind i tredjelandes luftrum, idet der tages hensyn til den rådgivning, som Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur udsteder i sine informationstidende om konfliktområder (Conflict Zone Information Bulletin).«

| f) | Stk. 6 og 7 affattes således:

  »6.   Hvis det som følge af de langvarige virkninger af covid-19-krisen, af andre epidemiologiske situationer eller af de direkte konsekvenser af Ruslands angrebskrig mod Ukraine i særligt hastende tilfælde er påkrævet, finder proceduren i artikel 12b anvendelse på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende artikel.


  7.   Hvis en lempelse af slotreglerne finder anvendelse i henhold til denne artikels stk. 3, 5 eller 5a i en periode, stiller luftfartsselskaberne senest tre uger før den planlagte dato for benyttelsen af slots, som de ikke har til hensigt at benytte, slotsene til rådighed for koordinatoren med henblik på omfordeling til andre luftfartsselskaber. Hvis et luftfartsselskab undlader at stille mere end tre slots i en serie til rådighed for koordinatoren i overensstemmelse med dette stykke, jf. dog artikel 10, stk. 4 og 4a, er det pågældende luftfartsselskab kun berettiget til hele slotserien i den næste tilsvarende fartplansæson, hvis hele slotserien er blevet eudnyttet eller hvis hele slotserien er blevet anset for at være udnyttet i overensstemmelse med artikel 10, stk. 4b, af luftfartsselskabet i mindst 80 % af tiden, uanset om artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, er blevet ændret ved den i nærværende artikel omhandlede delegeret retsakt.« |
| --- | --- |

f)

Stk. 6 og 7 affattes således:

»6.   Hvis det som følge af de langvarige virkninger af covid-19-krisen, af andre epidemiologiske situationer eller af de direkte konsekvenser af Ruslands angrebskrig mod Ukraine i særligt hastende tilfælde er påkrævet, finder proceduren i artikel 12b anvendelse på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende artikel.

7.   Hvis en lempelse af slotreglerne finder anvendelse i henhold til denne artikels stk. 3, 5 eller 5a i en periode, stiller luftfartsselskaberne senest tre uger før den planlagte dato for benyttelsen af slots, som de ikke har til hensigt at benytte, slotsene til rådighed for koordinatoren med henblik på omfordeling til andre luftfartsselskaber. Hvis et luftfartsselskab undlader at stille mere end tre slots i en serie til rådighed for koordinatoren i overensstemmelse med dette stykke, jf. dog artikel 10, stk. 4 og 4a, er det pågældende luftfartsselskab kun berettiget til hele slotserien i den næste tilsvarende fartplansæson, hvis hele slotserien er blevet eudnyttet eller hvis hele slotserien er blevet anset for at være udnyttet i overensstemmelse med artikel 10, stk. 4b, af luftfartsselskabet i mindst 80 % af tiden, uanset om artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, er blevet ændret ved den i nærværende artikel omhandlede delegeret retsakt.«

| 5) | Artikel 11, stk. 1, affattes således:

  »1.   Klager vedrørende anvendelsen af artikel 7, stk. 2, artikel 8, 8a og 10, artikel 10a, stk. 7, artikel 14, stk. 1-4 og 6, indgives til koordinationsudvalget, uden at dette berører gældende klagerettigheder i henhold til national ret. Udvalget behandler sagen inden for en periode på en måned efter indgivelse af klagen og stiller om muligt forslag til koordinatoren for at forsøge at løse problemerne. Hvis klagerne ikke kan afgøres, kan den ansvarlige medlemsstat inden for yderligere to måneder skabe mulighed for mægling ved et luftfartsselskabs eller en lufthavns repræsentative organisationer eller anden tredjepart.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 11, stk. 1, affattes således:

»1.   Klager vedrørende anvendelsen af artikel 7, stk. 2, artikel 8, 8a og 10, artikel 10a, stk. 7, artikel 14, stk. 1-4 og 6, indgives til koordinationsudvalget, uden at dette berører gældende klagerettigheder i henhold til national ret. Udvalget behandler sagen inden for en periode på en måned efter indgivelse af klagen og stiller om muligt forslag til koordinatoren for at forsøge at løse problemerne. Hvis klagerne ikke kan afgøres, kan den ansvarlige medlemsstat inden for yderligere to måneder skabe mulighed for mægling ved et luftfartsselskabs eller en lufthavns repræsentative organisationer eller anden tredjepart.«

| 6) | Artikel 12a, stk. 2, affattes således:

  »2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 10a, tillægges Kommissionen indtil den 28. oktober 2023.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 12a, stk. 2, affattes således:

»2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 10a, tillægges Kommissionen indtil den 28. oktober 2023.«

| 7) | Artikel 14, stk. 6, affattes således:

  »6.   Hvis et luftfartsselskab ikke kan nå op på 80 % udnyttelse som defineret i artikel 8, stk. 2, jf. dog artikel 10, stk. 4 og 4a, kan koordinatoren beslutte at tilbagetrække dette luftfartsselskabs slotserier for den resterende del af fartplansæsonen og placere dem i puljen efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab.
  Hvis intet slot i slotserien i et fastsat tidsrum svarende til 20 % af slotseriens gyldighed endnu er udnyttet, jf. dog artikel 10, stk. 4 og 4a, placerer koordinatoren den pågældende slotserie i puljen for resten af fartplansæsonen efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab.
  Hvis en koordinator i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 på grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterer, at et luftfartsselskab er ophørt med at beflyve en lufthavn og ikke længere er i stand til at udnytte de slots, det har fået tildelt, skal koordinatoren efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab trække de pågældende slotserier tilbage fra dette luftfartsselskab for den resterende del af fartplansæsonen og placere dem i puljen.
  Hvis en koordinator i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 på grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterer, at et luftfartsselskab, der er omfattet af restriktive foranstaltninger vedtaget i henhold til artikel 29 i TEU eller artikel 215 i TEUF, herunder dem, der er i kraft den 26. oktober 2022, eller at et luftfartsselskab, der er omfattet af et driftsforbud i Unionen og er anført i bilag A eller B til forordning (EF) nr. 474/2006, ikke er i stand til at udnytte slots i en væsentlig del af fartplansæsonen, skal koordinatoren efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab trække de pågældende slotserier tilbage fra dette luftfartsselskab for den resterende del af fartplansæsonen og placere dem i puljen.
  Hvis et luftfartsselskab er omfattet af et driftsforbud i Unionen og er anført i bilag A eller B til forordning (EF) nr. 474/2006 og har tilladelse til at benytte wetleasede luftfartøjer tilhørende et luftfartsselskab, hvis aktiviteter ikke hindres af sådanne restriktive foranstaltninger, og som ikke er omfattet af et sådant driftsforbud, finder dette stykkes fjerde afsnit dog ikke anvendelse på dette luftfartsselskabs slots, forudsat at Unionens gældende sikkerhedsregler overholdes.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 14, stk. 6, affattes således:

»6.   Hvis et luftfartsselskab ikke kan nå op på 80 % udnyttelse som defineret i artikel 8, stk. 2, jf. dog artikel 10, stk. 4 og 4a, kan koordinatoren beslutte at tilbagetrække dette luftfartsselskabs slotserier for den resterende del af fartplansæsonen og placere dem i puljen efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab.

Hvis intet slot i slotserien i et fastsat tidsrum svarende til 20 % af slotseriens gyldighed endnu er udnyttet, jf. dog artikel 10, stk. 4 og 4a, placerer koordinatoren den pågældende slotserie i puljen for resten af fartplansæsonen efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab.

Hvis en koordinator i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 på grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterer, at et luftfartsselskab er ophørt med at beflyve en lufthavn og ikke længere er i stand til at udnytte de slots, det har fået tildelt, skal koordinatoren efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab trække de pågældende slotserier tilbage fra dette luftfartsselskab for den resterende del af fartplansæsonen og placere dem i puljen.

Hvis en koordinator i perioden fra den 30. oktober 2022 til den 28. oktober 2023 på grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterer, at et luftfartsselskab, der er omfattet af restriktive foranstaltninger vedtaget i henhold til artikel 29 i TEU eller artikel 215 i TEUF, herunder dem, der er i kraft den 26. oktober 2022, eller at et luftfartsselskab, der er omfattet af et driftsforbud i Unionen og er anført i bilag A eller B til forordning (EF) nr. 474/2006, ikke er i stand til at udnytte slots i en væsentlig del af fartplansæsonen, skal koordinatoren efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab trække de pågældende slotserier tilbage fra dette luftfartsselskab for den resterende del af fartplansæsonen og placere dem i puljen.

Hvis et luftfartsselskab er omfattet af et driftsforbud i Unionen og er anført i bilag A eller B til forordning (EF) nr. 474/2006 og har tilladelse til at benytte wetleasede luftfartøjer tilhørende et luftfartsselskab, hvis aktiviteter ikke hindres af sådanne restriktive foranstaltninger, og som ikke er omfattet af et sådant driftsforbud, finder dette stykkes fjerde afsnit dog ikke anvendelse på dette luftfartsselskabs slots, forudsat at Unionens gældende sikkerhedsregler overholdes.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 19. oktober 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  Udtalelse af 22. september 2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 6. oktober 2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 13. oktober 2022.

2

(3)  Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (EFT L 14 af 22.1.1993, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 af 24. september 2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (EUT L 293 af 31.10.2008, s. 3).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 474/2006 af 22. marts 2006 om opstilling af fællesskabslisten over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet i henhold til kapitel II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005 (EUT L 84 af 23.3.2006, s. 14).

5

(6)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

6

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/23

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/2039

af 19. oktober 2022

om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) 2021/1060 for så vidt angår yderligere fleksibilitet til håndtering af konsekvenserne af Den Russiske Føderations militære aggression FAST (fleksibel bistand til områder) — CARE

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 177, og

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter høring af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Medlemsstaterne, og navnlig Den Europæiske Unions centrale og østlige regioner, er blevet hårdt ramt af konsekvenserne af Den Russiske Føderations militære aggression mod Ukraine på et tidspunkt, hvor medlemsstaternes økonomier stadig er ved at komme sig efter virkningerne af covid-19-pandemien. Mens mange medlemsstater står over for en fortsat tilstrømning af personer, der flygter fra den russiske aggression, er de også ramt af mangel på arbejdskraft, vanskeligheder i forsyningskæden og stigende priser og energiomkostninger. På den ene side medfører dette udfordringer for de offentlige budgetter, og på den anden side forsinker dette gennemførelsen af investeringer. Disse forhold har skabt en ekstraordinær situation, som skal imødegås med specifikke, målrettede foranstaltninger, for at der ikke kræves ændringer af de årlige lofter for forpligtelser og betalinger i den flerårige finansielle ramme, som er fastsat i bilag I til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (2), såvel som for at undgå at underminere den igangværende grønne, digitale og modstandsdygtige genopretning af økonomien. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterne, og navnlig Den Europæiske Unions centrale og østlige regioner, er blevet hårdt ramt af konsekvenserne af Den Russiske Føderations militære aggression mod Ukraine på et tidspunkt, hvor medlemsstaternes økonomier stadig er ved at komme sig efter virkningerne af covid-19-pandemien. Mens mange medlemsstater står over for en fortsat tilstrømning af personer, der flygter fra den russiske aggression, er de også ramt af mangel på arbejdskraft, vanskeligheder i forsyningskæden og stigende priser og energiomkostninger. På den ene side medfører dette udfordringer for de offentlige budgetter, og på den anden side forsinker dette gennemførelsen af investeringer. Disse forhold har skabt en ekstraordinær situation, som skal imødegås med specifikke, målrettede foranstaltninger, for at der ikke kræves ændringer af de årlige lofter for forpligtelser og betalinger i den flerårige finansielle ramme, som er fastsat i bilag I til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (2), såvel som for at undgå at underminere den igangværende grønne, digitale og modstandsdygtige genopretning af økonomien.

| (2) | Med henblik på at lette den stigende byrde for de nationale budgetter blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/562 (3) foretaget en række målrettede ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (4) og (EU) nr. 223/2014 (5) for at gøre det lettere for medlemsstaterne at anvende deres resterende bevillinger fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD) under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 samt anvende REACT-EU-midler til håndtering af de migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Den Russiske Føderations militære aggression, så effektivt og så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(2)

Med henblik på at lette den stigende byrde for de nationale budgetter blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/562 (3) foretaget en række målrettede ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (4) og (EU) nr. 223/2014 (5) for at gøre det lettere for medlemsstaterne at anvende deres resterende bevillinger fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD) under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 samt anvende REACT-EU-midler til håndtering af de migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Den Russiske Føderations militære aggression, så effektivt og så hurtigt som muligt.

| (3) | Desuden gav Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/613 (6) yderligere muligheder for hurtigt at mobilisere midler for at kompensere for de umiddelbare budgetomkostninger, som afholdes af medlemsstaterne, og fastsatte en enhedsomkostning for at lette finansieringen af grundlæggende behov hos og støtte til personer, der flygter fra den russiske aggression, og som har fået midlertidig beskyttelse. |
| --- | --- |

(3)

Desuden gav Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/613 (6) yderligere muligheder for hurtigt at mobilisere midler for at kompensere for de umiddelbare budgetomkostninger, som afholdes af medlemsstaterne, og fastsatte en enhedsomkostning for at lette finansieringen af grundlæggende behov hos og støtte til personer, der flygter fra den russiske aggression, og som har fået midlertidig beskyttelse.

| (4) | Der bør ikke desto mindre stilles yderligere ekstraordinære ordninger til rådighed for medlemsstaterne for at sætte dem i stand til at koncentrere sig om den nødvendige reaktion på den hidtil usete socioøkonomiske situation i betragtning af den forlængede russiske invasion, navnlig med hensyn til operationer til håndtering af migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Den Russiske Føderations militære aggression. |
| --- | --- |

(4)

Der bør ikke desto mindre stilles yderligere ekstraordinære ordninger til rådighed for medlemsstaterne for at sætte dem i stand til at koncentrere sig om den nødvendige reaktion på den hidtil usete socioøkonomiske situation i betragtning af den forlængede russiske invasion, navnlig med hensyn til operationer til håndtering af migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Den Russiske Føderations militære aggression.

| (5) | I betragtning af det yderligere pres på de offentlige budgetter, der er forårsaget af Den Russiske Føderations militære aggression, bør den fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af EFRU og ESF, der gives i artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 i forbindelse med sådanne operationer udvides til også at omfatte Samhørighedsfonden, således at dens midler også kan anvendes til at støtte operationer, der er omfattet af anvendelsesområdet for EFRU eller ESF i overensstemmelse med de regler, der gælder for disse fonde. De forenklede overvågningskrav, der er fastsat i artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013, bør desuden udvides til at omfatte operationer, som støttes af ESF, og som håndterer migrationsmæssige udfordringer, hvis disse operationer programmeres under en prioritetsakse, der kun har til formål at håndtere disse udfordringer. Endvidere bør der indføres mulighed for, at prioriteter, der fremmer den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere, herunder dem, der er dedikeret til operationer til håndtering af migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af den russiske aggression, kan blive omfattet af en medfinansieringssats på op til 100 % i begge programmeringsperioder for at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at imødekomme fordrevne personers behov både nu og i fremtiden. På samme måde bør beløbet til enhedsomkostningen for at lette finansieringen af grundlæggende behov hos og støtte til flygtninge forhøjes, og anvendelsen af denne bør forlænges. |
| --- | --- |

(5)

I betragtning af det yderligere pres på de offentlige budgetter, der er forårsaget af Den Russiske Føderations militære aggression, bør den fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af EFRU og ESF, der gives i artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 i forbindelse med sådanne operationer udvides til også at omfatte Samhørighedsfonden, således at dens midler også kan anvendes til at støtte operationer, der er omfattet af anvendelsesområdet for EFRU eller ESF i overensstemmelse med de regler, der gælder for disse fonde. De forenklede overvågningskrav, der er fastsat i artikel 98, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013, bør desuden udvides til at omfatte operationer, som støttes af ESF, og som håndterer migrationsmæssige udfordringer, hvis disse operationer programmeres under en prioritetsakse, der kun har til formål at håndtere disse udfordringer. Endvidere bør der indføres mulighed for, at prioriteter, der fremmer den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere, herunder dem, der er dedikeret til operationer til håndtering af migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af den russiske aggression, kan blive omfattet af en medfinansieringssats på op til 100 % i begge programmeringsperioder for at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at imødekomme fordrevne personers behov både nu og i fremtiden. På samme måde bør beløbet til enhedsomkostningen for at lette finansieringen af grundlæggende behov hos og støtte til flygtninge forhøjes, og anvendelsen af denne bør forlænges.

| (6) | Desuden har fastsættelsen af startdatoen for støtteberettigelse den 24. februar 2022 for operationer til håndtering af migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Den Russiske Føderations militære aggression, vist sig ikke at være tilstrækkelig til at sikre, at alle relevante operationer til håndtering af disse udfordringer kan støttes af fondene. Der bør derfor undtagelsesvis gives mulighed for at udvælge sådanne operationer forud for godkendelsen af en relateret programændring og for, at udgifter til sådanne operationer, der er fysisk fuldført eller fuldt ud gennemført, kan blive støtteberettigede, idet denne fleksibilitet også udvides til at omfatte operationer, der støttes af Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), og som håndterer konsekvenserne for fiskeri- og akvakultursektoren, der er en følge af den russiske aggression. I betragtning af de begrænsede midler, der er til rådighed i de mest berørte regioner, bør det desuden være muligt at støtte sådanne operationer uden for programområdets grænser i en given medlemsstat, eftersom situationen med personer, der flygter fra den russiske aggression og bevæger sig i og på tværs af medlemsstaterne, udgør en udfordring for den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen som helhed. Sådanne operationer bør derfor være støtteberettigede, uanset hvor de gennemføres i en given medlemsstat, da stedet for operationerne i sidste ende ikke er et afgørende kriterium i forbindelse med opfyldelsen af de umiddelbare behov. |
| --- | --- |

(6)

Desuden har fastsættelsen af startdatoen for støtteberettigelse den 24. februar 2022 for operationer til håndtering af migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Den Russiske Føderations militære aggression, vist sig ikke at være tilstrækkelig til at sikre, at alle relevante operationer til håndtering af disse udfordringer kan støttes af fondene. Der bør derfor undtagelsesvis gives mulighed for at udvælge sådanne operationer forud for godkendelsen af en relateret programændring og for, at udgifter til sådanne operationer, der er fysisk fuldført eller fuldt ud gennemført, kan blive støtteberettigede, idet denne fleksibilitet også udvides til at omfatte operationer, der støttes af Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), og som håndterer konsekvenserne for fiskeri- og akvakultursektoren, der er en følge af den russiske aggression. I betragtning af de begrænsede midler, der er til rådighed i de mest berørte regioner, bør det desuden være muligt at støtte sådanne operationer uden for programområdets grænser i en given medlemsstat, eftersom situationen med personer, der flygter fra den russiske aggression og bevæger sig i og på tværs af medlemsstaterne, udgør en udfordring for den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen som helhed. Sådanne operationer bør derfor være støtteberettigede, uanset hvor de gennemføres i en given medlemsstat, da stedet for operationerne i sidste ende ikke er et afgørende kriterium i forbindelse med opfyldelsen af de umiddelbare behov.

| (7) | I betragtning af, at den byrde for lokale myndigheder og civilsamfundsorganisationer, der opererer i lokalsamfund, som er forbundet med håndtering af migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Den Russiske Føderations militære aggression, er stor, bør der desuden afsættes en minimumsstøtte på 30 % til sådanne organer i forbindelse med de midler, der anvendes til at støtte operationer inden for rammerne af EFRU eller ESF i overensstemmelse med artikel 98, stk. 4, første og andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013. |
| --- | --- |

(7)

I betragtning af, at den byrde for lokale myndigheder og civilsamfundsorganisationer, der opererer i lokalsamfund, som er forbundet med håndtering af migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Den Russiske Føderations militære aggression, er stor, bør der desuden afsættes en minimumsstøtte på 30 % til sådanne organer i forbindelse med de midler, der anvendes til at støtte operationer inden for rammerne af EFRU eller ESF i overensstemmelse med artikel 98, stk. 4, første og andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013.

| (8) | Med henblik på at lette den administrative byrde for medlemsstaterne for at tage hensyn til de skiftende behov og overholdelsen af de finansielle tildelinger i et operationelt program bør kravet under programmeringsperioden 2014-2020 om en formel ændring af et program, for så vidt angår overførsler mellem tematiske mål inden for en prioritet for samme fond og regionskategori, ophæves. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på at lette den administrative byrde for medlemsstaterne for at tage hensyn til de skiftende behov og overholdelsen af de finansielle tildelinger i et operationelt program bør kravet under programmeringsperioden 2014-2020 om en formel ændring af et program, for så vidt angår overførsler mellem tematiske mål inden for en prioritet for samme fond og regionskategori, ophæves.

| (9) | Endelig bør loftet for fleksibiliteten mellem prioriteterne til beregning af den endelige saldo for bidraget fra fondene hæves for at optimere anvendelsen af tildelingerne for 2014-2020 i forbindelse med afslutningen af programmerne under programmeringsperioden 2014-2020. |
| --- | --- |

(9)

Endelig bør loftet for fleksibiliteten mellem prioriteterne til beregning af den endelige saldo for bidraget fra fondene hæves for at optimere anvendelsen af tildelingerne for 2014-2020 i forbindelse med afslutningen af programmerne under programmeringsperioden 2014-2020.

| (10) | Der bør også sikres en vis fleksibilitet til at tackle den hidtil usete situation i den retlige ramme for programmer under programmeringsperioden 2021-2027. Ligeledes med henblik på at lette byrden for de nationale budgetter bør forfinansieringsbetalingerne til programmer under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst øges. I betragtning af udfordringerne i forbindelse med fordrivelsen af mennesker og de integrerede løsninger, som kræves af medlemsstaterne, bør en medfinansieringssats på op til 100 % være mulig indtil den 30. juni 2024, hvis en medlemsstat under et af sine samhørighedsprogrammer for 2021-2027 giver prioritet til at støtte operationer, der fremmer den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere, forudsat at et passende niveau af støtte rettes mod lokale myndigheder og civilsamfundsorganisationer, der opererer i lokalsamfund, og at det samlede beløb, der programmeres under sådanne prioriteter i en medlemsstat, ikke overstiger 5 % af den pågældende medlemsstats oprindelige nationale tildeling fra EFRU og Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) tilsammen. Dette berører ikke medlemsstaternes mulighed for at programmere yderligere beløb til sådanne prioriteter med regelmæssige medfinansieringssatser. Under hensyntagen til de forstyrrelser i slutningen af programmeringsperioden 2014-2020, som Den Russiske Føderationsmilitære aggression har forårsaget, ud over covid-19-pandemiens langvarige konsekvenser for projektgennemførelse og de fortsatte forstyrrelser i værdikæderne, bør der også gives yderligere fleksibilitet for at muliggøre direkte tildeling af støtte og afslutning af operationer, for hvilke gennemførelsen var påbegyndt i overensstemmelse med den lovgivningsmæssige ramme for 2014-2020 inden datoen for lovgivningsforslaget til denne forordning, også selv om sådanne operationer ikke vil være omfattet af anvendelsesområdet for den pågældende fond i programmeringsperioden 2021-2027, med undtagelse af tilfælde, hvor fondene blev anvendt i henhold til artikel 98, stk. 4, første og andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013. For at sikre, at sådanne operationer kan henregnes til interventionstyper, bør bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (7) tilpasses i overensstemmelse hermed. Støtte til sådanne operationer bør ikke påvirke medlemsstaternes forpligtelser til at overholde kravene om tematisk koncentration og klimabidragsmålene. |
| --- | --- |

(10)

Der bør også sikres en vis fleksibilitet til at tackle den hidtil usete situation i den retlige ramme for programmer under programmeringsperioden 2021-2027. Ligeledes med henblik på at lette byrden for de nationale budgetter bør forfinansieringsbetalingerne til programmer under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst øges. I betragtning af udfordringerne i forbindelse med fordrivelsen af mennesker og de integrerede løsninger, som kræves af medlemsstaterne, bør en medfinansieringssats på op til 100 % være mulig indtil den 30. juni 2024, hvis en medlemsstat under et af sine samhørighedsprogrammer for 2021-2027 giver prioritet til at støtte operationer, der fremmer den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere, forudsat at et passende niveau af støtte rettes mod lokale myndigheder og civilsamfundsorganisationer, der opererer i lokalsamfund, og at det samlede beløb, der programmeres under sådanne prioriteter i en medlemsstat, ikke overstiger 5 % af den pågældende medlemsstats oprindelige nationale tildeling fra EFRU og Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) tilsammen. Dette berører ikke medlemsstaternes mulighed for at programmere yderligere beløb til sådanne prioriteter med regelmæssige medfinansieringssatser. Under hensyntagen til de forstyrrelser i slutningen af programmeringsperioden 2014-2020, som Den Russiske Føderationsmilitære aggression har forårsaget, ud over covid-19-pandemiens langvarige konsekvenser for projektgennemførelse og de fortsatte forstyrrelser i værdikæderne, bør der også gives yderligere fleksibilitet for at muliggøre direkte tildeling af støtte og afslutning af operationer, for hvilke gennemførelsen var påbegyndt i overensstemmelse med den lovgivningsmæssige ramme for 2014-2020 inden datoen for lovgivningsforslaget til denne forordning, også selv om sådanne operationer ikke vil være omfattet af anvendelsesområdet for den pågældende fond i programmeringsperioden 2021-2027, med undtagelse af tilfælde, hvor fondene blev anvendt i henhold til artikel 98, stk. 4, første og andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013. For at sikre, at sådanne operationer kan henregnes til interventionstyper, bør bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (7) tilpasses i overensstemmelse hermed. Støtte til sådanne operationer bør ikke påvirke medlemsstaternes forpligtelser til at overholde kravene om tematisk koncentration og klimabidragsmålene.

| (11) | Målene for denne forordning, nemlig at hjælpe medlemsstaterne med at håndtere de udfordringer, der er opstået som følge af ankomsten af et usædvanligt højt antal personer, der flygter fra Den Russiske Føderations militære aggression mod Ukraine, og at støtte medlemsstaternes fortsatte bestræbelser hen imod en modstandsdygtig genopretning af økonomien efter covid-19-pandemien, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den foreslåede handlings omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(11)

Målene for denne forordning, nemlig at hjælpe medlemsstaterne med at håndtere de udfordringer, der er opstået som følge af ankomsten af et usædvanligt højt antal personer, der flygter fra Den Russiske Føderations militære aggression mod Ukraine, og at støtte medlemsstaternes fortsatte bestræbelser hen imod en modstandsdygtig genopretning af økonomien efter covid-19-pandemien, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den foreslåede handlings omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (12) | Forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) 2021/1060 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(12)

Forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) 2021/1060 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (13) | I betragtning af at der er behov for at yde hurtig støtte til de offentlige budgetter med henblik på at bevare medlemsstaternes kapacitet til at understøtte den økonomiske genopretningsproces og muliggøre en hurtig programmering af faseinddelingen af operationer i programmeringsperioden 2021-2027, bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt, dvs. dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(13)

I betragtning af at der er behov for at yde hurtig støtte til de offentlige budgetter med henblik på at bevare medlemsstaternes kapacitet til at understøtte den økonomiske genopretningsproces og muliggøre en hurtig programmering af faseinddelingen af operationer i programmeringsperioden 2021-2027, bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt, dvs. dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013

I forordning (EU) nr. 1303/2013 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 30 tilføjes følgende stykker:

  »6.   Uanset stk. 1 og 2 kan medlemsstaten for programmer, der støttes af EFRU, ESF eller Samhørighedsfonden, overføre finansielle tildelinger mellem forskellige tematiske mål inden for samme prioritet for samme fond og regionskategori under samme program.
  Sådanne overførsler betragtes ikke som væsentlige og forudsætter ikke en afgørelse fra Kommissionen om ændring af programmet. Disse overførsler skal imidlertid overholde alle reguleringsmæssige krav og godkendes af overvågningsudvalget på forhånd. Medlemsstaten underretter Kommissionen om de reviderede finansielle opstillinger.


  7.   Uanset stk. 1 og 2 forudsætter anvendelsen af en medfinansieringssats på op til 100 % i henhold til artikel 120, stk. 9, til en prioritetsakse, som fremmer den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere, og som er oprettet inden for et program, herunder dem, der er dedikeret til operationer til håndtering af migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Den Russiske Føderations militære aggression, ikke en afgørelse fra Kommissionen om ændring af programmet. Ændringen skal godkendes af overvågningsudvalget på forhånd. Medlemsstaten underretter Kommissionen om de reviderede finansielle opstillinger.« |
| --- | --- |

1)

I artikel 30 tilføjes følgende stykker:

»6.   Uanset stk. 1 og 2 kan medlemsstaten for programmer, der støttes af EFRU, ESF eller Samhørighedsfonden, overføre finansielle tildelinger mellem forskellige tematiske mål inden for samme prioritet for samme fond og regionskategori under samme program.

Sådanne overførsler betragtes ikke som væsentlige og forudsætter ikke en afgørelse fra Kommissionen om ændring af programmet. Disse overførsler skal imidlertid overholde alle reguleringsmæssige krav og godkendes af overvågningsudvalget på forhånd. Medlemsstaten underretter Kommissionen om de reviderede finansielle opstillinger.

7.   Uanset stk. 1 og 2 forudsætter anvendelsen af en medfinansieringssats på op til 100 % i henhold til artikel 120, stk. 9, til en prioritetsakse, som fremmer den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere, og som er oprettet inden for et program, herunder dem, der er dedikeret til operationer til håndtering af migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Den Russiske Føderations militære aggression, ikke en afgørelse fra Kommissionen om ændring af programmet. Ændringen skal godkendes af overvågningsudvalget på forhånd. Medlemsstaten underretter Kommissionen om de reviderede finansielle opstillinger.«

| 2) | I artikel 65 indsættes følgende stykke:

  »10a.   Stk. 6 finder ikke anvendelse på operationer til håndtering af migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression.
  Stk. 6 finder heller ikke anvendelse på operationer, der støttes af EHFF, og som håndterer konsekvenserne af denne aggression for fiskeri- og akvakultursektoren.
  Uanset artikel 125, stk. 3, litra b), kan sådanne operationer udvælges til støtte fra EFRU, ESF, Samhørighedsfonden eller EHFF inden godkendelsen af det ændrede program.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 65 indsættes følgende stykke:

»10a.   Stk. 6 finder ikke anvendelse på operationer til håndtering af migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression.

Stk. 6 finder heller ikke anvendelse på operationer, der støttes af EHFF, og som håndterer konsekvenserne af denne aggression for fiskeri- og akvakultursektoren.

Uanset artikel 125, stk. 3, litra b), kan sådanne operationer udvælges til støtte fra EFRU, ESF, Samhørighedsfonden eller EHFF inden godkendelsen af det ændrede program.«

| 3) | I artikel 68c affattes første afsnit således:

  »Med henblik på gennemførelsen af operationer til håndtering af migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression kan medlemsstaterne i de udgifter, der angives i betalingsansøgninger, medtage en enhedsomkostning i forbindelse med de grundlæggende behov hos og støtte til personer, der har fået midlertidig beskyttelse eller anden passende beskyttelse i henhold til national ret i overensstemmelse med Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 (*1) og Rådets direktiv 2001/55/EF (*2). Denne enhedsomkostning udgør 100 EUR pr. uge for hver fuld uge eller del af uge, personen befinder sig i den pågældende medlemsstat. Enhedsomkostningen kan anvendes i højst 26 uger i alt regnet fra datoen for personens ankomst til Unionen.

  (*1)  Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 af 4. marts 2022 om konstatering af massetilstrømning af fordrevne personer fra Ukraine som omhandlet i artikel 5 i direktiv 2001/55/EF og deraf følgende indførelse af midlertidig beskyttelse (EUT L 71 af 4.3.2022, s. 1)."


  (*2)  Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf (EFT L 212 af 7.8.2001, s. 12).«
  " |
| --- | --- |

3)

I artikel 68c affattes første afsnit således:

»Med henblik på gennemførelsen af operationer til håndtering af migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression kan medlemsstaterne i de udgifter, der angives i betalingsansøgninger, medtage en enhedsomkostning i forbindelse med de grundlæggende behov hos og støtte til personer, der har fået midlertidig beskyttelse eller anden passende beskyttelse i henhold til national ret i overensstemmelse med Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 (*1) og Rådets direktiv 2001/55/EF (*2). Denne enhedsomkostning udgør 100 EUR pr. uge for hver fuld uge eller del af uge, personen befinder sig i den pågældende medlemsstat. Enhedsomkostningen kan anvendes i højst 26 uger i alt regnet fra datoen for personens ankomst til Unionen.

*1

*2

(*1)  Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 af 4. marts 2022 om konstatering af massetilstrømning af fordrevne personer fra Ukraine som omhandlet i artikel 5 i direktiv 2001/55/EF og deraf følgende indførelse af midlertidig beskyttelse (EUT L 71 af 4.3.2022, s. 1)."

*1

(*2)  Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf (EFT L 212 af 7.8.2001, s. 12).«
  "

*2

| 4) | I artikel 70, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

  »Når operationer, der modtager støtte fra EFRU, ESF eller Samhørighedsfonden, og som håndterer migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression, gennemføres uden for programområdet, men i medlemsstaten, finder kun første afsnit, litra d), anvendelse.« |
| --- | --- |

4)

I artikel 70, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

»Når operationer, der modtager støtte fra EFRU, ESF eller Samhørighedsfonden, og som håndterer migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression, gennemføres uden for programområdet, men i medlemsstaten, finder kun første afsnit, litra d), anvendelse.«

| 5) | Artikel 70, stk. 4, affattes således:

  »4.   Stk. 1, 2 og 3 finder ikke anvendelse på programmer under målet om europæisk territorialt samarbejde. Stk. 2 og 3 finder ikke anvendelse på operationer, der støttes af ESF, med undtagelse af stk. 2, fjerde afsnit.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 70, stk. 4, affattes således:

»4.   Stk. 1, 2 og 3 finder ikke anvendelse på programmer under målet om europæisk territorialt samarbejde. Stk. 2 og 3 finder ikke anvendelse på operationer, der støttes af ESF, med undtagelse af stk. 2, fjerde afsnit.«

| 6) | Artikel 96, stk. 10, affattes således:

  »10.   Med forbehold af artikel 30, stk. 5, 6 og 7, vedtager Kommissionen en afgørelse ved hjælp af en gennemførelsesretsakt, der godkender alle elementerne, herunder alle fremtidige ændringer, af det operationelle program, som er omfattet af nærværende artikel, undtagen de elementer, som er omfattet af stk. 2, første afsnit, litra b), nr. vi), litra c), nr. v), og litra e), stk. 4 og 5, stk. 6, litra a) og c), og stk. 7, som fortsat hører under medlemsstaternes ansvar.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 96, stk. 10, affattes således:

»10.   Med forbehold af artikel 30, stk. 5, 6 og 7, vedtager Kommissionen en afgørelse ved hjælp af en gennemførelsesretsakt, der godkender alle elementerne, herunder alle fremtidige ændringer, af det operationelle program, som er omfattet af nærværende artikel, undtagen de elementer, som er omfattet af stk. 2, første afsnit, litra b), nr. vi), litra c), nr. v), og litra e), stk. 4 og 5, stk. 6, litra a) og c), og stk. 7, som fortsat hører under medlemsstaternes ansvar.«

| 7) | I artikel 98, stk. 4, foretages følgende ændringer:






  a) | Følgende afsnit indsættes efter første afsnit:

  »Derudover kan sådanne operationer også finansieres af Samhørighedsfonden på grundlag af de regler, der gælder for enten EFRU eller ESF.« |
| --- | --- | --- |

7)

I artikel 98, stk. 4, foretages følgende ændringer:

a)

Følgende afsnit indsættes efter første afsnit:

»Derudover kan sådanne operationer også finansieres af Samhørighedsfonden på grundlag af de regler, der gælder for enten EFRU eller ESF.«

| b) | Følgende afsnit indsættes efter andet afsnit:

  »Når der under en særlig prioritetsakse gøres brug af den mulighed, der er fastsat i første og andet afsnit, tildeles mindst 30 % af den finansielle tildeling under denne prioritetsakse til operationer med støttemodtagere, som er lokale myndigheder eller civilsamfundsorganisationer, der opererer i lokalsamfund, eller begge dele. Medlemsstaterne aflægger rapport om opfyldelsen af denne betingelse i den endelige gennemførelsesrapport, der kræves i henhold til artikel 50, stk. 1, og artikel 111. Hvis denne betingelse ikke er opfyldt, nedsættes Kommissionens refusion under den pågældende prioritetsakse forholdsmæssigt for at sikre, at denne betingelse opfyldes ved beregningen af den endelige saldo, der skal betales til programmet.« |
| --- | --- |

b)

Følgende afsnit indsættes efter andet afsnit:

»Når der under en særlig prioritetsakse gøres brug af den mulighed, der er fastsat i første og andet afsnit, tildeles mindst 30 % af den finansielle tildeling under denne prioritetsakse til operationer med støttemodtagere, som er lokale myndigheder eller civilsamfundsorganisationer, der opererer i lokalsamfund, eller begge dele. Medlemsstaterne aflægger rapport om opfyldelsen af denne betingelse i den endelige gennemførelsesrapport, der kræves i henhold til artikel 50, stk. 1, og artikel 111. Hvis denne betingelse ikke er opfyldt, nedsættes Kommissionens refusion under den pågældende prioritetsakse forholdsmæssigt for at sikre, at denne betingelse opfyldes ved beregningen af den endelige saldo, der skal betales til programmet.«

| c) | Tredje afsnit affattes således:

  »Hvis data om deltagere skal indberettes for operationer under den prioritetsakse, der er omhandlet i tredje afsnit, baseres disse data på informerede estimater og begrænses til det samlede antal støttede personer og antallet af børn under 18 år. De samme rapporteringskrav gælder også for andre prioritetsakser, som støttes af ESF, og som kun støtter operationer til håndtering af migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression.« |
| --- | --- |

c)

Tredje afsnit affattes således:

»Hvis data om deltagere skal indberettes for operationer under den prioritetsakse, der er omhandlet i tredje afsnit, baseres disse data på informerede estimater og begrænses til det samlede antal støttede personer og antallet af børn under 18 år. De samme rapporteringskrav gælder også for andre prioritetsakser, som støttes af ESF, og som kun støtter operationer til håndtering af migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression.«

| 8) | I artikel 120 tilføjes følgende stykke:

  »9.   Inden for et operationelt program kan der etableres en særskilt prioritetsakse til fremme af den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere med en medfinansieringssats på op til 100 %. En sådan prioritetsakse kan fuldt ud anvendes til operationer til håndtering af migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression, herunder den særlige prioritetsakse, der er omhandlet i artikel 98, stk. 4, tredje afsnit.« |
| --- | --- |

8)

I artikel 120 tilføjes følgende stykke:

»9.   Inden for et operationelt program kan der etableres en særskilt prioritetsakse til fremme af den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere med en medfinansieringssats på op til 100 %. En sådan prioritetsakse kan fuldt ud anvendes til operationer til håndtering af migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression, herunder den særlige prioritetsakse, der er omhandlet i artikel 98, stk. 4, tredje afsnit.«

| 9) | I artikel 130, stk. 3, affattes første afsnit således:

  »Uanset stk. 2 må fondenes eller EHFF's bidrag via betalinger af den endelige saldo for hver prioritet pr. fond og pr. regionskategori i det sidste regnskabsår ikke overstige fondenes eller EHFF's bidrag for hver prioritet pr. fond og pr. regionskategori som fastsat i Kommissionens afgørelse om godkendelse af det operationelle program med mere end 15 %.« |
| --- | --- |

9)

I artikel 130, stk. 3, affattes første afsnit således:

»Uanset stk. 2 må fondenes eller EHFF's bidrag via betalinger af den endelige saldo for hver prioritet pr. fond og pr. regionskategori i det sidste regnskabsår ikke overstige fondenes eller EHFF's bidrag for hver prioritet pr. fond og pr. regionskategori som fastsat i Kommissionens afgørelse om godkendelse af det operationelle program med mere end 15 %.«

Artikel 2

Ændring af forordning (EU) 2021/1060

I forordning (EU) 2021/1060 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 90, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

  »En yderligere forfinansiering på 0,5 % udbetales i 2022 umiddelbart efter denne forordnings ikrafttræden, og en yderligere forfinansiering på 0,5 % udbetales i 2023 for programmer, der støttes af EFRU, ESF+ eller Samhørighedsfonden under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst. Hvis et program vedtages efter den 31. december 2022, betales raten for 2022 i året for vedtagelsen.« |
| --- | --- |

1)

I artikel 90, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

»En yderligere forfinansiering på 0,5 % udbetales i 2022 umiddelbart efter denne forordnings ikrafttræden, og en yderligere forfinansiering på 0,5 % udbetales i 2023 for programmer, der støttes af EFRU, ESF+ eller Samhørighedsfonden under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst. Hvis et program vedtages efter den 31. december 2022, betales raten for 2022 i året for vedtagelsen.«

| 2) | I artikel 90, stk. 5, affattes første afsnit således:

  »5.   Det beløb, der er betalt som forfinansiering for årene 2021 og 2022, med undtagelse af den yderligere forfinansiering, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, tredje afsnit, skal være udlignet i Kommissionens regnskab hvert år. Alle andre beløb, der er betalt som forfinansiering, skal være udlignet i Kommissionens regnskab senest i det sidste regnskabsår i overensstemmelse med artikel 100.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 90, stk. 5, affattes første afsnit således:

»5.   Det beløb, der er betalt som forfinansiering for årene 2021 og 2022, med undtagelse af den yderligere forfinansiering, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, tredje afsnit, skal være udlignet i Kommissionens regnskab hvert år. Alle andre beløb, der er betalt som forfinansiering, skal være udlignet i Kommissionens regnskab senest i det sidste regnskabsår i overensstemmelse med artikel 100.«

| 3) | I artikel 112 tilføjes følgende stykke:

  »7.   Hvis der inden for et program er etableret en særskilt prioritet til støtte for operationer, der fremmer den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere, anvendes en medfinansieringssats på op til 100 % på udgifter, der er anmeldt i betalingsanmodninger, indtil udgangen af det regnskabsår, der slutter den 30. juni 2024. Efter denne dato finder den medfinansieringssats, der er fastsat i programmet i overensstemmelse med de maksimale medfinansieringssatser, der er anført i stk. 3 og 4, anvendelse.
  Det samlede beløb, der er programmeret under sådanne prioriteter i en medlemsstat, må ikke overstige 5 % af den oprindelige nationale tildeling fra EFRU og ESF+ tilsammen.
  Kommissionen tager senest den 30. juni 2024 medfinansieringssatsen op til revision.
  Mindst 30 % af den finansielle tildeling under en sådan særskilt prioritet tildeles operationer med støttemodtagere, som er lokale myndigheder eller civilsamfundsorganisationer, der opererer i lokalsamfund. Medlemsstaterne aflægger rapport om opfyldelsen af denne betingelse i den endelige præstationsrapport, der kræves i henhold til artikel 43. Hvis denne betingelse ikke er opfyldt, nedsættes Kommissionens refusion under den pågældende prioritet forholdsmæssigt for at sikre, at denne betingelse opfyldes ved beregningen af den endelige saldo, der skal betales til programmet.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 112 tilføjes følgende stykke:

»7.   Hvis der inden for et program er etableret en særskilt prioritet til støtte for operationer, der fremmer den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere, anvendes en medfinansieringssats på op til 100 % på udgifter, der er anmeldt i betalingsanmodninger, indtil udgangen af det regnskabsår, der slutter den 30. juni 2024. Efter denne dato finder den medfinansieringssats, der er fastsat i programmet i overensstemmelse med de maksimale medfinansieringssatser, der er anført i stk. 3 og 4, anvendelse.

Det samlede beløb, der er programmeret under sådanne prioriteter i en medlemsstat, må ikke overstige 5 % af den oprindelige nationale tildeling fra EFRU og ESF+ tilsammen.

Kommissionen tager senest den 30. juni 2024 medfinansieringssatsen op til revision.

Mindst 30 % af den finansielle tildeling under en sådan særskilt prioritet tildeles operationer med støttemodtagere, som er lokale myndigheder eller civilsamfundsorganisationer, der opererer i lokalsamfund. Medlemsstaterne aflægger rapport om opfyldelsen af denne betingelse i den endelige præstationsrapport, der kræves i henhold til artikel 43. Hvis denne betingelse ikke er opfyldt, nedsættes Kommissionens refusion under den pågældende prioritet forholdsmæssigt for at sikre, at denne betingelse opfyldes ved beregningen af den endelige saldo, der skal betales til programmet.«

| 4) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 118a
  Betingelser for operationer, som er genstand for en faseopdelt gennemførelse, og som blev udvalgt til støtte inden den 29. juni 2022 i henhold til forordning (EU) nr. 1303/2013

  1.   Uanset artikel 118 betragtes en operation, hvor de samlede omkostninger overstiger 1 000 000 EUR, og som blev udvalgt til støtte og påbegyndt inden den 29. juni 2022 i henhold til forordning (EU) nr. 1303/2013 og de fondsspecifikke forordninger Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 (*3), (EU) nr. 1304/2013 (*4), (EU) nr. 1300/2013 (*5), (EU) nr. 1299/2013 (*6) og (EU) nr. 508/2014 (*7), som støtteberettiget i henhold til nærværende forordning og de tilsvarende fondsspecifikke forordninger i programmeringsperioden 2021-2027.
  Uanset artikel 73, stk. 1 og 2, kan forvaltningsmyndigheden beslutte at yde direkte støtte til en sådan operation i henhold til denne forordning, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:






  a) | Operationen har to faser set ud fra et finansielt synspunkt med særskilte revisionsspor. |
| --- | --- | --- |

4)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 118a

Betingelser for operationer, som er genstand for en faseopdelt gennemførelse, og som blev udvalgt til støtte inden den 29. juni 2022 i henhold til forordning (EU) nr. 1303/2013

1.   Uanset artikel 118 betragtes en operation, hvor de samlede omkostninger overstiger 1 000 000 EUR, og som blev udvalgt til støtte og påbegyndt inden den 29. juni 2022 i henhold til forordning (EU) nr. 1303/2013 og de fondsspecifikke forordninger Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 (*3), (EU) nr. 1304/2013 (*4), (EU) nr. 1300/2013 (*5), (EU) nr. 1299/2013 (*6) og (EU) nr. 508/2014 (*7), som støtteberettiget i henhold til nærværende forordning og de tilsvarende fondsspecifikke forordninger i programmeringsperioden 2021-2027.

Uanset artikel 73, stk. 1 og 2, kan forvaltningsmyndigheden beslutte at yde direkte støtte til en sådan operation i henhold til denne forordning, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

a)

Operationen har to faser set ud fra et finansielt synspunkt med særskilte revisionsspor.

| b) | Operationen falder ind under aktioner, der er programmeret under en relevant specifik målsætning, og henregnes til en interventionstype i overensstemmelse med bilag I. |
| --- | --- |

b)

Operationen falder ind under aktioner, der er programmeret under en relevant specifik målsætning, og henregnes til en interventionstype i overensstemmelse med bilag I.

| c) | Udgifter medtaget i en betalingsanmodning i forbindelse med den første fase er ikke medtaget i nogen betalingsanmodninger i forbindelse med den anden fase. |
| --- | --- |

c)

Udgifter medtaget i en betalingsanmodning i forbindelse med den første fase er ikke medtaget i nogen betalingsanmodninger i forbindelse med den anden fase.

| d) | Medlemsstaten forpligter sig i den endelige gennemførelsesrapport eller, inden for rammerne af Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, i den sidste årlige gennemførelsesrapport, der forelægges i overensstemmelse med artikel 141 i forordning (EU) nr. 1303/2013, til i programmeringsperioden at fuldføre den anden og afsluttende fase og gøre den operationel. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaten forpligter sig i den endelige gennemførelsesrapport eller, inden for rammerne af Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, i den sidste årlige gennemførelsesrapport, der forelægges i overensstemmelse med artikel 141 i forordning (EU) nr. 1303/2013, til i programmeringsperioden at fuldføre den anden og afsluttende fase og gøre den operationel.

2.   Denne artikel finder ikke anvendelse på operationer, der håndterer migrationsudfordringer som følge af Den Russiske Føderations militære aggression, og som støttes ved at gøre brug af muligheden i artikel 98, stk. 4, første og andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(*3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om særlige bestemmelser vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 289)."

*3

(*4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470)."

*4

(*5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1300/2013 af 17. december 2013 om Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 281)."

*5

(*6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 259)."

*6

(*7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).«
  "

*7

| 5) | I bilag I tilføjes følgende linjer i slutningen af tabel 1:








  INTERVENTIONSOMRÅDE3 | Koefficient til beregning af støtten til målsætningerne vedrørende klimaforandringer | Koefficient til beregning af støtten til målsætningerne vedrørende miljø |
| --- | --- | --- | --- |
| »Andre koder vedrørende de operationer, som er genstand for en faseopdelt gennemførelse i henhold til artikel 118a |
| 183 | Håndtering af husholdningsaffald: deponering | 0  % | 100  % |
| 184 | Lagring og transmission af elektricitet | 100  % | 40  % |
| 185 | Naturgas: lagring, transmission og distribution | 0  % | 0  % |
| 186 | Lufthavne | 0  % | 0  % |
| 187 | Produktive investeringer i store virksomheder forbundet med en lavemissionsøkonomi | 40  % | 0  %«. |

5)

I bilag I tilføjes følgende linjer i slutningen af tabel 1:

INTERVENTIONSOMRÅDE3

3

Koefficient til beregning af støtten til målsætningerne vedrørende klimaforandringer

Koefficient til beregning af støtten til målsætningerne vedrørende miljø

»Andre koder vedrørende de operationer, som er genstand for en faseopdelt gennemførelse i henhold til artikel 118a

183

Håndtering af husholdningsaffald: deponering

0  %

100  %

184

Lagring og transmission af elektricitet

100  %

40  %

185

Naturgas: lagring, transmission og distribution

0  %

0  %

186

Lufthavne

0  %

0  %

187

Produktive investeringer i store virksomheder forbundet med en lavemissionsøkonomi

40  %

0  %«.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 19. oktober 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 4. oktober 2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 13. oktober 2022.

1

(2)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/562 af 6. april 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 223/2014 for så vidt angår samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) (EUT L 109 af 8.4.2022, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 223/2014 af 11. marts 2014 om Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (EUT L 72 af 12.3.2014, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/613 af 12. april 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 223/2014 for så vidt angår øget forfinansiering fra REACT-EU-midlerne og fastsættelsen af en enhedsomkostning (EUT L 115 af 13.4.2022, s. 38).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).

7

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/30

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/2040

af 19. oktober 2022

om ændring af forordning (EF) nr. 805/2004 for så vidt angår brug af forskriftsproceduren med kontrol for at tilpasse den til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 81, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Lissabontraktaten ændrede de retlige rammebestemmelser om de beføjelser, som Kommissionen tillægges af lovgiver, og indfører en sondring mellem beføjelser, som Kommissionen får delegeret til at vedtage almengyldige ikkelovgivningsmæssige retsakter, der supplerer eller ændrer visse ikkevæsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt (delegerede retsakter), og beføjelser, som Kommissionen får delegeret til at vedtage retsakter for at sikre ensartede betingelser for gennemførelse af Unionens juridisk bindende retsakter (gennemførelsesretsakter). |
| --- | --- |

(1)

Lissabontraktaten ændrede de retlige rammebestemmelser om de beføjelser, som Kommissionen tillægges af lovgiver, og indfører en sondring mellem beføjelser, som Kommissionen får delegeret til at vedtage almengyldige ikkelovgivningsmæssige retsakter, der supplerer eller ændrer visse ikkevæsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt (delegerede retsakter), og beføjelser, som Kommissionen får delegeret til at vedtage retsakter for at sikre ensartede betingelser for gennemførelse af Unionens juridisk bindende retsakter (gennemførelsesretsakter).

| (2) | Lovgivningsmæssige retsakter, der er vedtaget inden Lissabontraktatens ikrafttræden, tillægger Kommissionen beføjelser til at vedtage foranstaltninger efter forskriftsproceduren med kontrol, jf. artikel 5a i Rådets afgørelse 1999/468/EF (2). |
| --- | --- |

(2)

Lovgivningsmæssige retsakter, der er vedtaget inden Lissabontraktatens ikrafttræden, tillægger Kommissionen beføjelser til at vedtage foranstaltninger efter forskriftsproceduren med kontrol, jf. artikel 5a i Rådets afgørelse 1999/468/EF (2).

| (3) | Tidligere forslag om tilpasning af lovgivning, der henviser til forskriftsproceduren med kontrol, til den retlige ramme, der blev indført ved Lissabontraktaten, blev trukket tilbage (3), fordi de interinstitutionelle forhandlinger var gået i stå. |
| --- | --- |

(3)

Tidligere forslag om tilpasning af lovgivning, der henviser til forskriftsproceduren med kontrol, til den retlige ramme, der blev indført ved Lissabontraktaten, blev trukket tilbage (3), fordi de interinstitutionelle forhandlinger var gået i stå.

| (4) | Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen nåede efterfølgende til enighed om en ny ramme for delegerede retsakter i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (4) og anerkendte behovet for tilpasning af al eksisterende lovgivning til den retlige ramme, der blev indført ved Lissabontraktaten. De var navnlig enige om behovet for at give høj prioritet til hurtig tilpasning af alle basisretsakter, der stadig henviser til forskriftsproceduren med kontrol. Kommissionen forpligtede sig til at udarbejde et forslag om en sådan tilpasning inden udgangen af 2016. |
| --- | --- |

(4)

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen nåede efterfølgende til enighed om en ny ramme for delegerede retsakter i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (4) og anerkendte behovet for tilpasning af al eksisterende lovgivning til den retlige ramme, der blev indført ved Lissabontraktaten. De var navnlig enige om behovet for at give høj prioritet til hurtig tilpasning af alle basisretsakter, der stadig henviser til forskriftsproceduren med kontrol. Kommissionen forpligtede sig til at udarbejde et forslag om en sådan tilpasning inden udgangen af 2016.

| (5) | Kommissionens bemyndigelse til at ændre formularerne i bilagene til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 805/2004 (5) foreskriver anvendelse af forskriftsproceduren med kontrol. Da denne bemyndigelse opfylder kriterierne i artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), bør den tilpasses nævnte bestemmelse. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens bemyndigelse til at ændre formularerne i bilagene til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 805/2004 (5) foreskriver anvendelse af forskriftsproceduren med kontrol. Da denne bemyndigelse opfylder kriterierne i artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), bør den tilpasses nævnte bestemmelse.

| (6) | For at ajourføre forordning (EF) nr. 805/2004 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, så den kan ændre bilagene til nævnte forordning med henblik på at ajourføre formularerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(6)

For at ajourføre forordning (EF) nr. 805/2004 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, så den kan ændre bilagene til nævnte forordning med henblik på at ajourføre formularerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (7) | Denne forordning bør ikke berøre igangværende procedurer, hvor et udvalg allerede har afgivet udtalelse i overensstemmelse med artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF inden denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(7)

Denne forordning bør ikke berøre igangværende procedurer, hvor et udvalg allerede har afgivet udtalelse i overensstemmelse med artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF inden denne forordnings ikrafttræden.

| (8) | I medfør af artikel 3 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til TEUF, har Irland meddelt, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(8)

I medfør af artikel 3 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til TEUF, har Irland meddelt, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning.

| (9) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. |
| --- | --- |

(9)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.

| (10) | Forordning (EF) nr. 805/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(10)

Forordning (EF) nr. 805/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af forordning (EF) nr. 805/2004

I forordning (EF) nr. 805/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 31 affattes således:

  »Artikel 31
  Ændring af bilag
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31a til at ændre bilagene med henblik på at ajourføre formularerne.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 31 affattes således:

»Artikel 31

Ændring af bilag

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31a til at ændre bilagene med henblik på at ajourføre formularerne.«

| 2) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 31a
  Udøvelse af de delegerede beføjelser

  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.


  2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 31, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 26. oktober 2022. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.


  3.   Den i artikel 31 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.


  4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (*1).


  5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.


  6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 31 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.



  (*1)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.«
  " |
| --- | --- |

2)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 31a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 31, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 26. oktober 2022. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 31 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (*1).

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 31 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

(*1)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.«
  "

*1

| 3) | Artikel 32 udgår. |
| --- | --- |

3)

Artikel 32 udgår.

Artikel 2

Igangværende procedurer

Denne forordning berører ikke igangværende procedurer, hvor et udvalg allerede har afgivet udtalelse i overensstemmelse med artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, den 19. oktober 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 17.4.2019 (EUT C 158 af 30.4.2021, s. 832) og Rådets førstebehandlingsholdning af 28.6.2022 (EUT C 280 af 21.7.2022, s. 14). Europa-Parlamentets holdning af 18.10.2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23).

2

(3)  
  EUT C 80 af 7.3.2015, s. 17.

3

(4)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 805/2004 af 21. april 2004 om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav (EUT L 143 af 30.4.2004, s. 15).

5

---

DIREKTIVER

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/33

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV (EU) 2022/2041

af 19. oktober 2022

om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 153, stk. 2, litra b), sammenholdt med artikel 153, stk. 1, litra b),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) er Unionens mål bl.a. at fremme befolkningernes velfærd og at arbejde for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, og hvor der samtidig fremmes social retfærdighed og lighed mellem kvinder og mænd. Ifølge artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Unionen bl.a. tage hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse og bekæmpelse af social udstødelse. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) er Unionens mål bl.a. at fremme befolkningernes velfærd og at arbejde for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, og hvor der samtidig fremmes social retfærdighed og lighed mellem kvinder og mænd. Ifølge artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Unionen bl.a. tage hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse og bekæmpelse af social udstødelse.

| (2) | I artikel 151 i TEUF fastsættes, at Unionen og medlemsstaterne, der er opmærksomme på de grundlæggende sociale rettigheder som dem i den europæiske socialpagt, bl.a. har som mål at fremme beskæftigelsen og en forbedring af leve- og arbejdsvilkårene for herigennem at muliggøre en harmonisering af samme, samtidig med at der fortsat sker forbedringer, en passende social beskyttelse og dialog mellem ledelse og ansatte. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 151 i TEUF fastsættes, at Unionen og medlemsstaterne, der er opmærksomme på de grundlæggende sociale rettigheder som dem i den europæiske socialpagt, bl.a. har som mål at fremme beskæftigelsen og en forbedring af leve- og arbejdsvilkårene for herigennem at muliggøre en harmonisering af samme, samtidig med at der fortsat sker forbedringer, en passende social beskyttelse og dialog mellem ledelse og ansatte.

| (3) | I artikel 31 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (4) (»chartret«) fastsættes, at enhver arbejdstager har ret til sunde, sikre og værdige arbejdsforhold. I chartrets artikel 27 fastsættes arbejdstagernes ret til information og høring. I chartrets artikel 28 fastsættes, at arbejdstagere og arbejdsgivere eller deres respektive organisationer i overensstemmelse med EU-retten og national ret og praksis har ret til at forhandle og indgå kollektive overenskomster på passende niveauer. I chartrets artikel 23 fastsættes retten til ligestilling mellem kvinder og mænd på alle områder, herunder i forbindelse med beskæftigelse, arbejde og løn. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 31 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (4) (»chartret«) fastsættes, at enhver arbejdstager har ret til sunde, sikre og værdige arbejdsforhold. I chartrets artikel 27 fastsættes arbejdstagernes ret til information og høring. I chartrets artikel 28 fastsættes, at arbejdstagere og arbejdsgivere eller deres respektive organisationer i overensstemmelse med EU-retten og national ret og praksis har ret til at forhandle og indgå kollektive overenskomster på passende niveauer. I chartrets artikel 23 fastsættes retten til ligestilling mellem kvinder og mænd på alle områder, herunder i forbindelse med beskæftigelse, arbejde og løn.

| (4) | Den europæiske socialpagt fastslår, at alle arbejdstagere har ret til rimelige arbejdsvilkår. Den anerkender alle arbejdstageres ret til en rimelig løn, der er tilstrækkelig til at sikre en anstændig levestandard for dem selv og deres familier. Den anerkender også den rolle, som kollektive overenskomster, der er indgået frit, og mekanismer for fastsættelse af lovbestemte mindstelønninger, spiller med henblik på at sikre en effektiv udøvelse af denne ret, alle arbejdstageres og arbejdsgiveres ret til at organisere sig i lokale, nationale og internationale organisationer for at beskytte deres økonomiske og sociale interesser og retten til at føre kollektive overenskomstforhandlinger. |
| --- | --- |

(4)

Den europæiske socialpagt fastslår, at alle arbejdstagere har ret til rimelige arbejdsvilkår. Den anerkender alle arbejdstageres ret til en rimelig løn, der er tilstrækkelig til at sikre en anstændig levestandard for dem selv og deres familier. Den anerkender også den rolle, som kollektive overenskomster, der er indgået frit, og mekanismer for fastsættelse af lovbestemte mindstelønninger, spiller med henblik på at sikre en effektiv udøvelse af denne ret, alle arbejdstageres og arbejdsgiveres ret til at organisere sig i lokale, nationale og internationale organisationer for at beskytte deres økonomiske og sociale interesser og retten til at føre kollektive overenskomstforhandlinger.

| (5) | I kapitel II i den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«), der blev proklameret i Göteborg den 17. november 2017, fastlægges der en række principper, der skal tjene som rettesnor for sikring af rimelige arbejdsvilkår. I princip nr. 6 i søjlen bekræftes arbejdstagernes ret til rimelige lønninger, der sikrer en anstændig levestandard. Det fastsættes ligeledes, at passende mindstelønninger skal sikres på en måde, der opfylder behovene hos arbejdstageren og dennes familie inden for rammerne af de nationale økonomiske og sociale vilkår, samtidig med at adgangen til beskæftigelse og incitamenterne til at søge arbejde bibeholdes. Der mindes desuden om, at fattigdom blandt personer i arbejde skal hindres, og at alle lønninger skal fastsættes på en gennemsigtig og forudsigelig måde i overensstemmelse med national praksis og i respekt for arbejdsmarkedets parters autonomi. Princip nr. 8 i søjlen fastsætter, at arbejdsmarkedets parter skal høres om udformning og gennemførelse af økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale politikker i overensstemmelse med national praksis, og at de skal tilskyndes til at forhandle og indgå kollektive overenskomster om de for dem relevante emner, samtidig med at deres autonomi og retten til kollektive skridt respekteres. |
| --- | --- |

(5)

I kapitel II i den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«), der blev proklameret i Göteborg den 17. november 2017, fastlægges der en række principper, der skal tjene som rettesnor for sikring af rimelige arbejdsvilkår. I princip nr. 6 i søjlen bekræftes arbejdstagernes ret til rimelige lønninger, der sikrer en anstændig levestandard. Det fastsættes ligeledes, at passende mindstelønninger skal sikres på en måde, der opfylder behovene hos arbejdstageren og dennes familie inden for rammerne af de nationale økonomiske og sociale vilkår, samtidig med at adgangen til beskæftigelse og incitamenterne til at søge arbejde bibeholdes. Der mindes desuden om, at fattigdom blandt personer i arbejde skal hindres, og at alle lønninger skal fastsættes på en gennemsigtig og forudsigelig måde i overensstemmelse med national praksis og i respekt for arbejdsmarkedets parters autonomi. Princip nr. 8 i søjlen fastsætter, at arbejdsmarkedets parter skal høres om udformning og gennemførelse af økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale politikker i overensstemmelse med national praksis, og at de skal tilskyndes til at forhandle og indgå kollektive overenskomster om de for dem relevante emner, samtidig med at deres autonomi og retten til kollektive skridt respekteres.

| (6) | I retningslinje 5 i bilaget til Rådets afgørelse (EU) 2020/1512 (5) opfordres medlemsstater, der har indført nationale mekanismer til fastlæggelse af en lovbestemt mindsteløn, til at sikre en reel inddragelse af arbejdsmarkedets parter i lønfastsættelsen, som sikrer rimelige lønninger, der muliggør en anstændig levestandard, idet der lægges særlig vægt på de lavere og mellemste indkomstgrupper med henblik på opadgående konvergens. I denne retningslinje opfordres medlemsstaterne også til at fremme social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger med henblik på lønfastsættelse. Medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter opfordres i retningslinjen ligeledes til at sikre, at alle arbejdstagere har passende og rimelige lønninger som følge af, at de nyder godt af kollektive overenskomster eller passende lovbestemte mindstelønninger, idet der tages hensyn til den deraf følgende indvirkning på konkurrenceevne, jobskabelse og fattigdom blandt personer i arbejde, samtidig med at national praksis respekteres. Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2021« fastslår, at medlemsstaterne bør vedtage foranstaltninger for at sikre rimelige arbejdsvilkår. Endvidere blev der i Kommissionens meddelelse af 17. december 2019 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2020« mindet om, at det i forbindelse med voksende sociale skel er vigtigt at sikre, at hver arbejdstager får en rimelig løn. Der er udstedt landespecifikke henstillinger til et antal medlemsstater vedrørende mindstelønninger med det formål at forbedre fastsættelsen og ajourføringen af mindstelønninger. |
| --- | --- |

(6)

I retningslinje 5 i bilaget til Rådets afgørelse (EU) 2020/1512 (5) opfordres medlemsstater, der har indført nationale mekanismer til fastlæggelse af en lovbestemt mindsteløn, til at sikre en reel inddragelse af arbejdsmarkedets parter i lønfastsættelsen, som sikrer rimelige lønninger, der muliggør en anstændig levestandard, idet der lægges særlig vægt på de lavere og mellemste indkomstgrupper med henblik på opadgående konvergens. I denne retningslinje opfordres medlemsstaterne også til at fremme social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger med henblik på lønfastsættelse. Medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter opfordres i retningslinjen ligeledes til at sikre, at alle arbejdstagere har passende og rimelige lønninger som følge af, at de nyder godt af kollektive overenskomster eller passende lovbestemte mindstelønninger, idet der tages hensyn til den deraf følgende indvirkning på konkurrenceevne, jobskabelse og fattigdom blandt personer i arbejde, samtidig med at national praksis respekteres. Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2021« fastslår, at medlemsstaterne bør vedtage foranstaltninger for at sikre rimelige arbejdsvilkår. Endvidere blev der i Kommissionens meddelelse af 17. december 2019 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2020« mindet om, at det i forbindelse med voksende sociale skel er vigtigt at sikre, at hver arbejdstager får en rimelig løn. Der er udstedt landespecifikke henstillinger til et antal medlemsstater vedrørende mindstelønninger med det formål at forbedre fastsættelsen og ajourføringen af mindstelønninger.

| (7) | Bedre leve- og arbejdsvilkår, herunder gennem passende mindstelønninger, er til gavn for arbejdstagere og virksomheder i Unionen såvel som for samfundet og økonomien i almindelighed, og de er en forudsætning for at opnå rimelig, inklusiv og bæredygtig vækst. En afhjælpning af de store forskelle i mindstelønsbeskyttelsens dækning og tilstrækkelighed bidrager til at gøre Unionens arbejdsmarked mere retfærdigt, til at forebygge og mindske lønuligheder og sociale uligheder samt til at fremme økonomiske og sociale fremskridt samt en opadgående konvergens. Konkurrencen på det indre marked bør baseres på høje sociale standarder, herunder et højt niveau for beskyttelse af arbejdstagerne og skabelse af kvalitetsarbejdspladser såvel som på innovation og produktivitetsforbedringer, samtidig med at der sikres lige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(7)

Bedre leve- og arbejdsvilkår, herunder gennem passende mindstelønninger, er til gavn for arbejdstagere og virksomheder i Unionen såvel som for samfundet og økonomien i almindelighed, og de er en forudsætning for at opnå rimelig, inklusiv og bæredygtig vækst. En afhjælpning af de store forskelle i mindstelønsbeskyttelsens dækning og tilstrækkelighed bidrager til at gøre Unionens arbejdsmarked mere retfærdigt, til at forebygge og mindske lønuligheder og sociale uligheder samt til at fremme økonomiske og sociale fremskridt samt en opadgående konvergens. Konkurrencen på det indre marked bør baseres på høje sociale standarder, herunder et højt niveau for beskyttelse af arbejdstagerne og skabelse af kvalitetsarbejdspladser såvel som på innovation og produktivitetsforbedringer, samtidig med at der sikres lige konkurrencevilkår.

| (8) | Når de fastsættes på et passende niveau, som det er bestemt i national ret eller i kollektive overenskomster, beskytter mindstelønninger arbejdstagernes indkomst, navnlig ugunstigt stillede arbejdstageres indkomst, bidrager de til at sikre en værdig tilværelse som tilstræbt i Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention nr. 131 (1970) om indførelse af en ordning for fastsættelse af mindstelønninger. Mindstelønninger, der sikrer en anstændig levestandard, og således lever op til en vis tærskel for anstændighed, kan bidrage til en mindskelse af fattigdommen på nationalt plan og til at opretholde den indenlandske efterspørgsel og købekraft, styrke incitamenterne til at arbejde, mindske lønmæssige uligheder og kønsbestemte lønforskelle og fattigdom blandt personer i arbejde og begrænse lønnedgangen i økonomiske nedgangstider. |
| --- | --- |

(8)

Når de fastsættes på et passende niveau, som det er bestemt i national ret eller i kollektive overenskomster, beskytter mindstelønninger arbejdstagernes indkomst, navnlig ugunstigt stillede arbejdstageres indkomst, bidrager de til at sikre en værdig tilværelse som tilstræbt i Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention nr. 131 (1970) om indførelse af en ordning for fastsættelse af mindstelønninger. Mindstelønninger, der sikrer en anstændig levestandard, og således lever op til en vis tærskel for anstændighed, kan bidrage til en mindskelse af fattigdommen på nationalt plan og til at opretholde den indenlandske efterspørgsel og købekraft, styrke incitamenterne til at arbejde, mindske lønmæssige uligheder og kønsbestemte lønforskelle og fattigdom blandt personer i arbejde og begrænse lønnedgangen i økonomiske nedgangstider.

| (9) | Fattigdom blandt personer i arbejde er tiltaget i det seneste tiår, og flere arbejdstagere rammes af fattigdom. I økonomiske nedgangstider er den rolle, som de passende mindstelønninger spiller ved at beskytte lavtlønnede arbejdstagere, særlig vigtig, idet disse arbejdstagere er mere sårbare over for konsekvenserne af sådanne nedgangstider, og denne rolle er afgørende for at støtte en bæredygtig og inklusiv økonomisk genopretning, som bør føre til en stigning i kvalitetsbeskæftigelsen. For at sikre en bæredygtig genopretning er det af helt afgørende betydning, at virksomheder, navnlig mikrovirksomheder og små virksomheder, trives. I betragtning af covid-19-pandemiens virkninger er det vigtigt at vurdere, om lønningerne i de lavtlønnede sektorer, som viste sig at være uundværlige og af stor samfundsmæssig værdi under krisen, er tilstrækkelige. |
| --- | --- |

(9)

Fattigdom blandt personer i arbejde er tiltaget i det seneste tiår, og flere arbejdstagere rammes af fattigdom. I økonomiske nedgangstider er den rolle, som de passende mindstelønninger spiller ved at beskytte lavtlønnede arbejdstagere, særlig vigtig, idet disse arbejdstagere er mere sårbare over for konsekvenserne af sådanne nedgangstider, og denne rolle er afgørende for at støtte en bæredygtig og inklusiv økonomisk genopretning, som bør føre til en stigning i kvalitetsbeskæftigelsen. For at sikre en bæredygtig genopretning er det af helt afgørende betydning, at virksomheder, navnlig mikrovirksomheder og små virksomheder, trives. I betragtning af covid-19-pandemiens virkninger er det vigtigt at vurdere, om lønningerne i de lavtlønnede sektorer, som viste sig at være uundværlige og af stor samfundsmæssig værdi under krisen, er tilstrækkelige.

| (10) | Kvinder, yngre arbejdstagere, migrantarbejdstagere, enlige forsørgere, lavtkvalificerede arbejdstagere, personer med handicap og navnlig personer, der lider under flere former for forskelsbehandling, har stadigvæk en større sandsynlighed for at være mindstelønsmodtagere eller lavtlønnede end andre grupper. Eftersom kvinder er overrepræsenterede i lavtlønnede job, vil en forbedring af mindstelønningerne, så de bliver mere passende, bidrage til ligestilling mellem kønnene, til at mindske de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle og til at løfte kvinder og deres familier ud af fattigdom og bidrage til bæredygtig økonomisk vækst i Unionen. |
| --- | --- |

(10)

Kvinder, yngre arbejdstagere, migrantarbejdstagere, enlige forsørgere, lavtkvalificerede arbejdstagere, personer med handicap og navnlig personer, der lider under flere former for forskelsbehandling, har stadigvæk en større sandsynlighed for at være mindstelønsmodtagere eller lavtlønnede end andre grupper. Eftersom kvinder er overrepræsenterede i lavtlønnede job, vil en forbedring af mindstelønningerne, så de bliver mere passende, bidrage til ligestilling mellem kønnene, til at mindske de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle og til at løfte kvinder og deres familier ud af fattigdom og bidrage til bæredygtig økonomisk vækst i Unionen.

| (11) | Krisen forårsaget af covid-19-pandemien har en betydelig indvirkning på servicesektoren, mikrovirksomhederne og de små virksomheder, som har en høj andel af lavtløns- og mindstelønsmodtagere. Mindstelønninger er derfor også vigtige i betragtning af de strukturelle tendenser, der er ved at omforme arbejdsmarkederne, og som i stigende grad er kendetegnede ved en høj andel af usikre og atypiske erhverv, hvilket ofte omfatter deltids-, sæson-, platforms- og vikaransatte. Disse tendenser har i mange tilfælde ført til øget jobpolarisering, hvilket har ført til en stigende andel af lavtlønnede job og sektorer og af job og sektorer med beskedne kvalifikationskrav i de fleste medlemsstater samt til højere lønulighed i nogle af dem. Det er vanskeligere for arbejdstagere med atypiske kontrakter at organisere sig og forhandle sig til kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

(11)

Krisen forårsaget af covid-19-pandemien har en betydelig indvirkning på servicesektoren, mikrovirksomhederne og de små virksomheder, som har en høj andel af lavtløns- og mindstelønsmodtagere. Mindstelønninger er derfor også vigtige i betragtning af de strukturelle tendenser, der er ved at omforme arbejdsmarkederne, og som i stigende grad er kendetegnede ved en høj andel af usikre og atypiske erhverv, hvilket ofte omfatter deltids-, sæson-, platforms- og vikaransatte. Disse tendenser har i mange tilfælde ført til øget jobpolarisering, hvilket har ført til en stigende andel af lavtlønnede job og sektorer og af job og sektorer med beskedne kvalifikationskrav i de fleste medlemsstater samt til højere lønulighed i nogle af dem. Det er vanskeligere for arbejdstagere med atypiske kontrakter at organisere sig og forhandle sig til kollektive overenskomster.

| (12) | Der findes mindstelønsbeskyttelse i alle medlemsstater, men i nogle medlemsstater er denne beskyttelse fastsat ved lov eller administrative bestemmelser og ved kollektive overenskomster, mens den i andre udelukkende følger af kollektive overenskomster. De forskellige nationale traditioner i medlemsstaterne bør respekteres. |
| --- | --- |

(12)

Der findes mindstelønsbeskyttelse i alle medlemsstater, men i nogle medlemsstater er denne beskyttelse fastsat ved lov eller administrative bestemmelser og ved kollektive overenskomster, mens den i andre udelukkende følger af kollektive overenskomster. De forskellige nationale traditioner i medlemsstaterne bør respekteres.

| (13) | I de fleste tilfælde er den mindstelønsbeskyttelse, som kollektive overenskomster yder lavtlønsbeskæftigede, passende og sørger derfor for en anstændig levestandard, og den har vist sig at være et effektivt middel til at mindske fattigdom blandt personer i arbejde. I flere medlemsstater er de lovbestemte mindstelønninger normalt lave i forhold til andre lønninger i økonomien. I 2018 forholdt det sig i ni medlemsstater således, at den lovbestemte mindsteløn ikke gav en indtægt for en enlig mindstelønsmodtager, der var tilstrækkelig til at nå fattigdomsrisikotærsklen. |
| --- | --- |

(13)

I de fleste tilfælde er den mindstelønsbeskyttelse, som kollektive overenskomster yder lavtlønsbeskæftigede, passende og sørger derfor for en anstændig levestandard, og den har vist sig at være et effektivt middel til at mindske fattigdom blandt personer i arbejde. I flere medlemsstater er de lovbestemte mindstelønninger normalt lave i forhold til andre lønninger i økonomien. I 2018 forholdt det sig i ni medlemsstater således, at den lovbestemte mindsteløn ikke gav en indtægt for en enlig mindstelønsmodtager, der var tilstrækkelig til at nå fattigdomsrisikotærsklen.

| (14) | Ikke alle arbejdstagere i Unionen er reelt beskyttet af mindstelønninger, da nogle arbejdstagere i nogle medlemsstater, til trods for at de er dækket, modtager et vederlag, der i praksis er lavere end den lovbestemte mindsteløn, fordi de gældende regler ikke overholdes. Det konstateres, at en sådan manglende overholdelse navnlig berører kvinder, unge arbejdstagere, lavtkvalificerede arbejdstagere, migranter, enlige forsørgere, personer med handicap, arbejdstagere med atypisk former for beskæftigelse, såsom vikaransatte og deltidsansatte, samt landbrugsarbejdere og ansatte i restaurationsbranchen, hvilket har som konsekvens, at lønningerne presses ned. I medlemsstater, hvor der alene ydes mindstelønsbeskyttelse gennem kollektive overenskomster, skønnes andelen af arbejdstagere, der ikke er dækket, at variere fra 2 % til 55 % af alle arbejdstagere. |
| --- | --- |

(14)

Ikke alle arbejdstagere i Unionen er reelt beskyttet af mindstelønninger, da nogle arbejdstagere i nogle medlemsstater, til trods for at de er dækket, modtager et vederlag, der i praksis er lavere end den lovbestemte mindsteløn, fordi de gældende regler ikke overholdes. Det konstateres, at en sådan manglende overholdelse navnlig berører kvinder, unge arbejdstagere, lavtkvalificerede arbejdstagere, migranter, enlige forsørgere, personer med handicap, arbejdstagere med atypisk former for beskæftigelse, såsom vikaransatte og deltidsansatte, samt landbrugsarbejdere og ansatte i restaurationsbranchen, hvilket har som konsekvens, at lønningerne presses ned. I medlemsstater, hvor der alene ydes mindstelønsbeskyttelse gennem kollektive overenskomster, skønnes andelen af arbejdstagere, der ikke er dækket, at variere fra 2 % til 55 % af alle arbejdstagere.

| (15) | FN's Konvention om rettigheder for personer med handicap kræver, at arbejdstagere med handicap, herunder dem i beskyttet beskæftigelse, modtager lige løn for arbejde af samme værdi. Dette princip er også relevant med hensyn til mindstelønsbeskyttelse. |
| --- | --- |

(15)

FN's Konvention om rettigheder for personer med handicap kræver, at arbejdstagere med handicap, herunder dem i beskyttet beskæftigelse, modtager lige løn for arbejde af samme værdi. Dette princip er også relevant med hensyn til mindstelønsbeskyttelse.

| (16) | Selv om stærke kollektive overenskomstforhandlinger, navnlig på sektorniveau eller tværfagligt niveau bidrager til at sikre en passende mindstelønsbeskyttelse, er de traditionelle kollektive overenskomstforhandlinger blevet udhulet i de seneste årtier, bl.a. på grund af strukturelle ændringer i økonomien i retning af mindre organiserede sektorer og på grund af faldet i antallet af fagforeningsmedlemskaber, navnlig som følge af praksis med fagforeningsmodstand og væksten i usikre og atypiske former for arbejde Desuden kom kollektive overenskomstforhandlinger på sektorplan og på tværfagligt niveau under pres i nogle medlemsstater i kølvandet på finanskrisen i 2008. Kollektive overenskomstforhandlinger på sektorplan og på tværfagligt niveau er dog en væsentlig faktor for at opnå passende mindstelønsbeskyttelse og bør derfor fremmes og styrkes. |
| --- | --- |

(16)

Selv om stærke kollektive overenskomstforhandlinger, navnlig på sektorniveau eller tværfagligt niveau bidrager til at sikre en passende mindstelønsbeskyttelse, er de traditionelle kollektive overenskomstforhandlinger blevet udhulet i de seneste årtier, bl.a. på grund af strukturelle ændringer i økonomien i retning af mindre organiserede sektorer og på grund af faldet i antallet af fagforeningsmedlemskaber, navnlig som følge af praksis med fagforeningsmodstand og væksten i usikre og atypiske former for arbejde Desuden kom kollektive overenskomstforhandlinger på sektorplan og på tværfagligt niveau under pres i nogle medlemsstater i kølvandet på finanskrisen i 2008. Kollektive overenskomstforhandlinger på sektorplan og på tværfagligt niveau er dog en væsentlig faktor for at opnå passende mindstelønsbeskyttelse og bør derfor fremmes og styrkes.

| (17) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 154 i TEUF konsulteret arbejdsmarkedets parter ved to høringsrunder med hensyn til eventuelle tiltag for at imødegå udfordringerne i forbindelse med en passende mindstelønsbeskyttelse i Unionen. Der var ingen enighed blandt arbejdsmarkedets parter om at indlede forhandlinger om disse emner. Det er imidlertid vigtigt at træffe tiltag på EU-plan, samtidig med at nærhedsprincippet overholdes, for at forbedre leve- og arbejdsvilkårene i Unionen, navnlig tilstrækkeligheden af mindstelønninger, under hensyntagen til udfaldet af høringen af arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 154 i TEUF konsulteret arbejdsmarkedets parter ved to høringsrunder med hensyn til eventuelle tiltag for at imødegå udfordringerne i forbindelse med en passende mindstelønsbeskyttelse i Unionen. Der var ingen enighed blandt arbejdsmarkedets parter om at indlede forhandlinger om disse emner. Det er imidlertid vigtigt at træffe tiltag på EU-plan, samtidig med at nærhedsprincippet overholdes, for at forbedre leve- og arbejdsvilkårene i Unionen, navnlig tilstrækkeligheden af mindstelønninger, under hensyntagen til udfaldet af høringen af arbejdsmarkedets parter.

| (18) | Med henblik på at forbedre leve- og arbejdsvilkårene samt en opadgående social konvergens i Unionen fastsættes ved dette direktiv minimumsforskrifter på EU-plan, og der fastsættes proceduremæssige forpligtelser med hensyn til passende lovbestemte mindstelønninger, og arbejdstagernes effektive adgang til mindstelønsbeskyttelse, i form af lovbestemte mindstelønninger, hvor disse forefindes, eller som de er fastlagt i kollektive overenskomster som defineret i dette direktiv, styrkes. Dette direktiv fremmer også kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse. |
| --- | --- |

(18)

Med henblik på at forbedre leve- og arbejdsvilkårene samt en opadgående social konvergens i Unionen fastsættes ved dette direktiv minimumsforskrifter på EU-plan, og der fastsættes proceduremæssige forpligtelser med hensyn til passende lovbestemte mindstelønninger, og arbejdstagernes effektive adgang til mindstelønsbeskyttelse, i form af lovbestemte mindstelønninger, hvor disse forefindes, eller som de er fastlagt i kollektive overenskomster som defineret i dette direktiv, styrkes. Dette direktiv fremmer også kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse.

| (19) | Dette direktiv har i overensstemmelse med artikel 153, stk. 5, i TEUF hverken til formål at harmonisere mindstelønningerne i hele Unionen eller til formål at indføre en ensartet mekanisme til fastsættelse af mindstelønninger. Det griber ikke ind i medlemsstaternes frihed til at fastsætte lovbestemte mindstelønninger eller til at fremme adgangen til mindstelønsbeskyttelse, der følger af kollektive overenskomster, i overensstemmelse med hvert enkelt medlemsstats nationale ret og praksis og særlige forhold og med fuld respekt af de nationale kompetencer og arbejdsmarkedets parters ret til at indgå aftaler. Dette direktiv pålægger ikke og bør ikke fortolkes som indebærende en forpligtelse for de medlemsstater, hvor løndannelsen udelukkende sikres via kollektive overenskomster, til at indføre en lovbestemt mindsteløn eller til at erklære kollektive overenskomster alment gældende. Endvidere fastsætter dette direktiv ikke lønniveauet, hvilket falder ind under arbejdsmarkedets parters ret til at indgå aftaler på nationalt plan og ind under medlemsstaternes relevante kompetence. |
| --- | --- |

(19)

Dette direktiv har i overensstemmelse med artikel 153, stk. 5, i TEUF hverken til formål at harmonisere mindstelønningerne i hele Unionen eller til formål at indføre en ensartet mekanisme til fastsættelse af mindstelønninger. Det griber ikke ind i medlemsstaternes frihed til at fastsætte lovbestemte mindstelønninger eller til at fremme adgangen til mindstelønsbeskyttelse, der følger af kollektive overenskomster, i overensstemmelse med hvert enkelt medlemsstats nationale ret og praksis og særlige forhold og med fuld respekt af de nationale kompetencer og arbejdsmarkedets parters ret til at indgå aftaler. Dette direktiv pålægger ikke og bør ikke fortolkes som indebærende en forpligtelse for de medlemsstater, hvor løndannelsen udelukkende sikres via kollektive overenskomster, til at indføre en lovbestemt mindsteløn eller til at erklære kollektive overenskomster alment gældende. Endvidere fastsætter dette direktiv ikke lønniveauet, hvilket falder ind under arbejdsmarkedets parters ret til at indgå aftaler på nationalt plan og ind under medlemsstaternes relevante kompetence.

| (20) | Der tages i dette direktiv hensyn til, at medlemsstater, der har ratificeret ILO's 2006-konvention om søfarendes arbejdsstandarder (6), som ændret, i henhold til nævnte konvention skal fastlægge procedurer for fastsættelse af mindstelønninger for søfarende efter høring af de repræsentative skibsrederorganisationer og søfarendes organisationer. Repræsentative skibsrederorganisationer og søfarendes organisationer skal deltage i sådanne procedurer. I betragtning af deres særlige karakter bør medlemsstaternes retsakter, der følger af sådanne procedurer, ikke være omfattet af de i dette direktivs kapitel II fastsatte bestemmelser om lovbestemte mindstelønninger. Sådanne retsakter bør ikke gribe ind i de frie kollektive overenskomstforhandlinger mellem skibsredere eller deres organisationer og søfarendes organisationer. |
| --- | --- |

(20)

Der tages i dette direktiv hensyn til, at medlemsstater, der har ratificeret ILO's 2006-konvention om søfarendes arbejdsstandarder (6), som ændret, i henhold til nævnte konvention skal fastlægge procedurer for fastsættelse af mindstelønninger for søfarende efter høring af de repræsentative skibsrederorganisationer og søfarendes organisationer. Repræsentative skibsrederorganisationer og søfarendes organisationer skal deltage i sådanne procedurer. I betragtning af deres særlige karakter bør medlemsstaternes retsakter, der følger af sådanne procedurer, ikke være omfattet af de i dette direktivs kapitel II fastsatte bestemmelser om lovbestemte mindstelønninger. Sådanne retsakter bør ikke gribe ind i de frie kollektive overenskomstforhandlinger mellem skibsredere eller deres organisationer og søfarendes organisationer.

| (21) | Dette direktiv bør under overholdelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008 (7) finde anvendelse på arbejdstagere, der har en ansættelseskontrakt eller et ansættelsesforhold som defineret ved lov, kollektiv overenskomst eller gældende praksis i den enkelte medlemsstat under hensyntagen til de kriterier, der er fastlagt af Den Europæiske Unions Domstol (Domstolen), for bestemmelse af en arbejdstagers status. Forudsat at de opfylder disse kriterier, kan arbejdstagere i både den private og offentlige sektor samt husarbejdere, arbejdstagere på tilkaldebasis, periodiske arbejdstagere, voucherbaserede arbejdstagere, platformarbejdere, praktikanter, lærlinge og andre atypiske arbejdstagere samt proformaselvstændige og personer, der udfører sort arbejde, være omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. Reelt selvstændige erhvervsdrivende er ikke omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, eftersom de ikke opfylder nævnte kriterier Misbrug af betegnelsen selvstændig erhvervsdrivende som defineret i national ret, enten på nationalt plan eller i grænseoverskridende situationer, er en form for uretmæssigt angivet arbejde, som ofte forbindes med sort arbejde. Betegnelsen »proformaselvstændig« anvendes om en person, der erklæres at være selvstændig, selv om vedkommende opfylder de kriterier, som karakteriserer et ansættelsesforhold, for at undgå visse retlige eller skattemæssige forpligtelser. Sådanne personer bør være omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. Fastlæggelsen af, om der foreligger et ansættelsesforhold, bør være baseret på de faktiske omstændigheder i forbindelse med arbejdets reelle udførelse og ikke på parternes beskrivelse af forholdet. |
| --- | --- |

(21)

Dette direktiv bør under overholdelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008 (7) finde anvendelse på arbejdstagere, der har en ansættelseskontrakt eller et ansættelsesforhold som defineret ved lov, kollektiv overenskomst eller gældende praksis i den enkelte medlemsstat under hensyntagen til de kriterier, der er fastlagt af Den Europæiske Unions Domstol (Domstolen), for bestemmelse af en arbejdstagers status. Forudsat at de opfylder disse kriterier, kan arbejdstagere i både den private og offentlige sektor samt husarbejdere, arbejdstagere på tilkaldebasis, periodiske arbejdstagere, voucherbaserede arbejdstagere, platformarbejdere, praktikanter, lærlinge og andre atypiske arbejdstagere samt proformaselvstændige og personer, der udfører sort arbejde, være omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. Reelt selvstændige erhvervsdrivende er ikke omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, eftersom de ikke opfylder nævnte kriterier Misbrug af betegnelsen selvstændig erhvervsdrivende som defineret i national ret, enten på nationalt plan eller i grænseoverskridende situationer, er en form for uretmæssigt angivet arbejde, som ofte forbindes med sort arbejde. Betegnelsen »proformaselvstændig« anvendes om en person, der erklæres at være selvstændig, selv om vedkommende opfylder de kriterier, som karakteriserer et ansættelsesforhold, for at undgå visse retlige eller skattemæssige forpligtelser. Sådanne personer bør være omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. Fastlæggelsen af, om der foreligger et ansættelsesforhold, bør være baseret på de faktiske omstændigheder i forbindelse med arbejdets reelle udførelse og ikke på parternes beskrivelse af forholdet.

| (22) | Velfungerende kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse er et vigtigt middel til at sikre, at arbejdstagerne er beskyttet af passende mindstelønninger, som følgelig sikrer en anstændig levestandard. I medlemsstater med lovbestemte mindstelønninger er kollektive overenskomstforhandlinger en støtte for den generelle lønudvikling og bidrager derfor til at forbedre mindstelønningernes tilstrækkelighed samt arbejdstagernes leve- og arbejdsvilkår. I de medlemsstater, hvor mindstelønsbeskyttelse udelukkende ydes gennem kollektive overenskomstforhandlinger, er deres niveau samt andelen af beskyttede arbejdstagere en direkte følge af, hvordan de kollektive overenskomstordninger og den kollektive overenskomstdækning fungerer. Stærke og velfungerende kollektive overenskomstforhandlinger kombineret med en høj dækning af sektorspecifikke eller tværfaglige kollektive overenskomster styrker mindstelønningernes tilstrækkelighed og dækning. |
| --- | --- |

(22)

Velfungerende kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse er et vigtigt middel til at sikre, at arbejdstagerne er beskyttet af passende mindstelønninger, som følgelig sikrer en anstændig levestandard. I medlemsstater med lovbestemte mindstelønninger er kollektive overenskomstforhandlinger en støtte for den generelle lønudvikling og bidrager derfor til at forbedre mindstelønningernes tilstrækkelighed samt arbejdstagernes leve- og arbejdsvilkår. I de medlemsstater, hvor mindstelønsbeskyttelse udelukkende ydes gennem kollektive overenskomstforhandlinger, er deres niveau samt andelen af beskyttede arbejdstagere en direkte følge af, hvordan de kollektive overenskomstordninger og den kollektive overenskomstdækning fungerer. Stærke og velfungerende kollektive overenskomstforhandlinger kombineret med en høj dækning af sektorspecifikke eller tværfaglige kollektive overenskomster styrker mindstelønningernes tilstrækkelighed og dækning.

| (23) | Mindstelønsbeskyttelse gennem kollektive overenskomster er til gavn for såvel arbejdstagere og arbejdsgivere som virksomheder. I visse medlemsstater er der ingen lovbestemte mindstelønninger. I disse medlemsstater fastsættes lønninger, herunder mindstelønsbeskyttelse, udelukkende gennem kollektive overenskomstforhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter. Gennemsnitslønningerne i disse medlemsstater er blandt de højeste i Unionen. Disse systemer er kendetegnet ved en meget høj kollektiv overenskomstdækning samt en høj grad af tilslutning til både arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger. Mindstelønninger, der følger af en kollektiv overenskomst, der er erklæret alment gældende, uden at den erklærende myndighed besidder noget skøn for så vidt angår indholdet af de relevante bestemmelser, bør ikke betragtes som lovbestemt mindsteløn. |
| --- | --- |

(23)

Mindstelønsbeskyttelse gennem kollektive overenskomster er til gavn for såvel arbejdstagere og arbejdsgivere som virksomheder. I visse medlemsstater er der ingen lovbestemte mindstelønninger. I disse medlemsstater fastsættes lønninger, herunder mindstelønsbeskyttelse, udelukkende gennem kollektive overenskomstforhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter. Gennemsnitslønningerne i disse medlemsstater er blandt de højeste i Unionen. Disse systemer er kendetegnet ved en meget høj kollektiv overenskomstdækning samt en høj grad af tilslutning til både arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger. Mindstelønninger, der følger af en kollektiv overenskomst, der er erklæret alment gældende, uden at den erklærende myndighed besidder noget skøn for så vidt angår indholdet af de relevante bestemmelser, bør ikke betragtes som lovbestemt mindsteløn.

| (24) | I en situation med faldende kollektiv overenskomstdækning er det afgørende, at medlemsstaterne fremmer kollektive overenskomstforhandlinger, letter udøvelsen af retten til kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse og derved styrker den lønfastsættelse, der følger af kollektive overenskomster, for at forbedre mindstelønsbeskyttelsen for arbejdstagere. Medlemsstaterne har ratificeret ILO's konvention nr. 87 (1948) om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og ILO's konvention nr. 98 (1949) om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger. Retten til at føre kollektive forhandlinger er anerkendt i disse ILO-konventioner, i ILO's konvention nr. 151 (1978) om arbejdsforbindelser (offentlige tjenester) og ILO's konvention nr. 154 (1981) om kollektive forhandlinger samt i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og i den europæiske socialpagt. Chartrets artikel 12 og 28 garanterer henholdsvis forsamlings- og foreningsfriheden og retten til kollektive forhandlinger og kollektive skridt. I henhold til præamblen bekræfter chartret disse rettigheder, eftersom de navnlig følger af konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og de socialpagter, som Unionen og Europarådet har vedtaget. Medlemsstaterne bør, alt efter hvad der er relevant og i overensstemmelse med national ret og praksis, træffe foranstaltninger til at fremme kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse. Sådanne foranstaltninger kan bl.a. omfatte foranstaltninger, som letter fagforeningsrepræsentanters adgang til arbejdstagere. |
| --- | --- |

(24)

I en situation med faldende kollektiv overenskomstdækning er det afgørende, at medlemsstaterne fremmer kollektive overenskomstforhandlinger, letter udøvelsen af retten til kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse og derved styrker den lønfastsættelse, der følger af kollektive overenskomster, for at forbedre mindstelønsbeskyttelsen for arbejdstagere. Medlemsstaterne har ratificeret ILO's konvention nr. 87 (1948) om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og ILO's konvention nr. 98 (1949) om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger. Retten til at føre kollektive forhandlinger er anerkendt i disse ILO-konventioner, i ILO's konvention nr. 151 (1978) om arbejdsforbindelser (offentlige tjenester) og ILO's konvention nr. 154 (1981) om kollektive forhandlinger samt i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og i den europæiske socialpagt. Chartrets artikel 12 og 28 garanterer henholdsvis forsamlings- og foreningsfriheden og retten til kollektive forhandlinger og kollektive skridt. I henhold til præamblen bekræfter chartret disse rettigheder, eftersom de navnlig følger af konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og de socialpagter, som Unionen og Europarådet har vedtaget. Medlemsstaterne bør, alt efter hvad der er relevant og i overensstemmelse med national ret og praksis, træffe foranstaltninger til at fremme kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse. Sådanne foranstaltninger kan bl.a. omfatte foranstaltninger, som letter fagforeningsrepræsentanters adgang til arbejdstagere.

| (25) | Medlemsstater med en høj kollektiv overenskomstdækning har som regel en lille andel af lavtlønnede arbejdstagere samt høje mindstelønninger. Medlemsstater med en lille andel af lavtlønnede har en kollektiv overenskomstdækningsgrad på over 80 %. Tilsvarende har de fleste af de medlemsstater, der har høje mindstelønninger i forhold til gennemsnitslønnen, en kollektiv overenskomstdækningsgrad på over 80 %. Hver medlemsstat med en kollektiv overenskomstdækningsgrad på under 80 % bør derfor vedtage foranstaltninger med henblik på at fremme sådanne kollektive overenskomstforhandlinger. Hver medlemsstat, hvor den kollektive overenskomstdækning er under en tærskel på 80 %, bør sørge for en ramme af grundforudsætninger for kollektive overenskomstforhandlinger og udarbejde en handlingsplan for at fremme kollektive overenskomstforhandlinger for gradvist at øge den kollektive overenskomstdækningsgrad. For at respektere arbejdsmarkedets parters autonomi, hvilket omfatter deres ret til at føre kollektive overenskomstforhandlinger og udelukker enhver forpligtelse til at indgå kollektive overenskomster, bør tærsklen på 80 % af den kollektive overenskomstdækning kun betragtes som en indikator, der udløser forpligtelsen til at udarbejde en handlingsplan.
  Handlingsplanen bør revurderes regelmæssigt og mindst hvert femte år og om nødvendigt revideres. Handlingsplanen og enhver ajourføring af den bør meddeles til Kommissionen og offentliggøres. Hver enkelt medlemsstater bør kunne træffe beslutning om, hvad der er den hensigtsmæssige form for dens handlingsplan. En handlingsplan, som en medlemsstat har vedtaget inden dette direktivs ikrafttræden, kan betragtes som en handlingsplan efter dette direktiv, forudsat at den indeholder tiltag til effektivt at fremme kollektive overenskomstforhandlinger, og at den opfylder forpligtelserne i henhold til dette direktiv. Hver enkelt medlemsstat bør udarbejde en sådan handlingsplan efter høring af arbejdsmarkedets parter eller ved aftale med dem eller efter en fælles anmodning fra arbejdsmarkedets parter, som aftalt mellem dem. Medlemsstaternes kollektive overenskomstdækningsgrad varierer betydeligt på grund af en række faktorer, herunder national tradition og praksis såvel som historisk kontekst. Dette bør der tages hensyn til ved analysen af fremskridt i retning af en højere kollektiv overenskomstdækningsgrad, navnlig med henblik på handlingsplanen i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstater med en høj kollektiv overenskomstdækning har som regel en lille andel af lavtlønnede arbejdstagere samt høje mindstelønninger. Medlemsstater med en lille andel af lavtlønnede har en kollektiv overenskomstdækningsgrad på over 80 %. Tilsvarende har de fleste af de medlemsstater, der har høje mindstelønninger i forhold til gennemsnitslønnen, en kollektiv overenskomstdækningsgrad på over 80 %. Hver medlemsstat med en kollektiv overenskomstdækningsgrad på under 80 % bør derfor vedtage foranstaltninger med henblik på at fremme sådanne kollektive overenskomstforhandlinger. Hver medlemsstat, hvor den kollektive overenskomstdækning er under en tærskel på 80 %, bør sørge for en ramme af grundforudsætninger for kollektive overenskomstforhandlinger og udarbejde en handlingsplan for at fremme kollektive overenskomstforhandlinger for gradvist at øge den kollektive overenskomstdækningsgrad. For at respektere arbejdsmarkedets parters autonomi, hvilket omfatter deres ret til at føre kollektive overenskomstforhandlinger og udelukker enhver forpligtelse til at indgå kollektive overenskomster, bør tærsklen på 80 % af den kollektive overenskomstdækning kun betragtes som en indikator, der udløser forpligtelsen til at udarbejde en handlingsplan.

Handlingsplanen bør revurderes regelmæssigt og mindst hvert femte år og om nødvendigt revideres. Handlingsplanen og enhver ajourføring af den bør meddeles til Kommissionen og offentliggøres. Hver enkelt medlemsstater bør kunne træffe beslutning om, hvad der er den hensigtsmæssige form for dens handlingsplan. En handlingsplan, som en medlemsstat har vedtaget inden dette direktivs ikrafttræden, kan betragtes som en handlingsplan efter dette direktiv, forudsat at den indeholder tiltag til effektivt at fremme kollektive overenskomstforhandlinger, og at den opfylder forpligtelserne i henhold til dette direktiv. Hver enkelt medlemsstat bør udarbejde en sådan handlingsplan efter høring af arbejdsmarkedets parter eller ved aftale med dem eller efter en fælles anmodning fra arbejdsmarkedets parter, som aftalt mellem dem. Medlemsstaternes kollektive overenskomstdækningsgrad varierer betydeligt på grund af en række faktorer, herunder national tradition og praksis såvel som historisk kontekst. Dette bør der tages hensyn til ved analysen af fremskridt i retning af en højere kollektiv overenskomstdækningsgrad, navnlig med henblik på handlingsplanen i henhold til dette direktiv.

| (26) | Det er nødvendigt med fornuftige regler, procedurer og virkningsfuld praksis for fastsættelse og ajourføring af lovbestemte mindstelønninger for at sikre passende mindstelønninger og samtidig beskytte eksisterende og skabe nye beskæftigelsesmuligheder, lige vilkår og virksomheders konkurrenceevne, herunder mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Disse regler og procedurer og denne praksis omfatter en række komponenter, der skal bidrage til de lovbestemte mindstelønningers tilstrækkelighed, herunder kriterier til at vejlede medlemsstaterne med hensyn til fastsættelse og ajourføring af lovbestemte mindstelønninger, og indikatorer til vurdering af deres tilstrækkelighed, regelmæssige og rettidige ajourføringer, tilstedeværelsen af rådgivende organer og inddragelse af arbejdsmarkedets parter. En rettidig og effektiv inddragelse af sidstnævnte i fastsættelsen og ajourføringen af lovbestemte mindstelønninger samt i indførelsen eller ændringen af automatiske indeksationsmekanismer, hvor sådanne findes, er endnu et element i god forvaltningspraksis, der giver mulighed for en informeret og inklusiv beslutningsproces. Medlemsstaterne bør give arbejdsmarkedets parter relevante oplysninger om fastsættelse af lovbestemte mindstelønninger og ajourføringen heraf. At give arbejdsmarkedets parter mulighed for at give deres mening til kende og modtage et begrundet svar til de udtrykte meninger forud for fremlæggelsen af forslag til fastsættelse af lovbestemte mindstelønninger og ajourføring heraf, og før en beslutning træffes, kan bidrage til en passende inddragelse af arbejdsmarkedets parter i denne proces. |
| --- | --- |

(26)

Det er nødvendigt med fornuftige regler, procedurer og virkningsfuld praksis for fastsættelse og ajourføring af lovbestemte mindstelønninger for at sikre passende mindstelønninger og samtidig beskytte eksisterende og skabe nye beskæftigelsesmuligheder, lige vilkår og virksomheders konkurrenceevne, herunder mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Disse regler og procedurer og denne praksis omfatter en række komponenter, der skal bidrage til de lovbestemte mindstelønningers tilstrækkelighed, herunder kriterier til at vejlede medlemsstaterne med hensyn til fastsættelse og ajourføring af lovbestemte mindstelønninger, og indikatorer til vurdering af deres tilstrækkelighed, regelmæssige og rettidige ajourføringer, tilstedeværelsen af rådgivende organer og inddragelse af arbejdsmarkedets parter. En rettidig og effektiv inddragelse af sidstnævnte i fastsættelsen og ajourføringen af lovbestemte mindstelønninger samt i indførelsen eller ændringen af automatiske indeksationsmekanismer, hvor sådanne findes, er endnu et element i god forvaltningspraksis, der giver mulighed for en informeret og inklusiv beslutningsproces. Medlemsstaterne bør give arbejdsmarkedets parter relevante oplysninger om fastsættelse af lovbestemte mindstelønninger og ajourføringen heraf. At give arbejdsmarkedets parter mulighed for at give deres mening til kende og modtage et begrundet svar til de udtrykte meninger forud for fremlæggelsen af forslag til fastsættelse af lovbestemte mindstelønninger og ajourføring heraf, og før en beslutning træffes, kan bidrage til en passende inddragelse af arbejdsmarkedets parter i denne proces.

| (27) | Medlemsstater, der anvender en automatisk indekseringsmekanisme, herunder halvautomatiske mekanismer, hvor der i det mindste er garanti for en minimal obligatorisk forhøjelse af de lovbestemte mindstelønninger, bør også indføre procedurerne for ajourføring af de lovbestemte mindstelønninger mindst hver fjerde år. Disse regelmæssige ajourføringer bør bestå af en evaluering af mindstelønningerne under hensyntagen til de vejledende kriterier, om nødvendigt efterfulgt af en ændring af beløbet. Hyppigheden af de automatiske indekseringsjusteringer på den ene side og ajourføringerne af de lovbestemte mindstelønninger på den anden side kan eventuelt variere. Medlemsstater, hvor der ikke findes automatiske eller halvautomatiske indekseringsmekanismer, bør ajourføre deres lovbestemte mindstelønninger mindst hvert andet år. |
| --- | --- |

(27)

Medlemsstater, der anvender en automatisk indekseringsmekanisme, herunder halvautomatiske mekanismer, hvor der i det mindste er garanti for en minimal obligatorisk forhøjelse af de lovbestemte mindstelønninger, bør også indføre procedurerne for ajourføring af de lovbestemte mindstelønninger mindst hver fjerde år. Disse regelmæssige ajourføringer bør bestå af en evaluering af mindstelønningerne under hensyntagen til de vejledende kriterier, om nødvendigt efterfulgt af en ændring af beløbet. Hyppigheden af de automatiske indekseringsjusteringer på den ene side og ajourføringerne af de lovbestemte mindstelønninger på den anden side kan eventuelt variere. Medlemsstater, hvor der ikke findes automatiske eller halvautomatiske indekseringsmekanismer, bør ajourføre deres lovbestemte mindstelønninger mindst hvert andet år.

| (28) | Mindstelønninger anses for at være passende, hvis de er rimelige i forhold til lønfordelingen i den relevante medlemsstat, og hvis de giver arbejdstagere en anstændig levestandard på grundlag af et ansættelsesforhold på fuld tid. Tilstrækkeligheden af de lovbestemte mindstelønninger afgøres og vurderes af hver medlemsstat i lyset af dens nationale socioøkonomiske forhold, herunder vækst i beskæftigelsen, konkurrenceevne samt regional og sektormæssig udvikling. Med henblik på bestemmelsen heraf bør medlemsstaterne tage hensyn til købekraft, de langfristede nationale produktivitetsniveauer og den langfristede udvikling i produktiviteten samt lønniveauer, lønfordeling og lønvækst.
  Blandt andre instrumenter kan en kurv af varer og tjenesteydelser til faktiske priser, der er fastsat på nationalt plan, bidrage til at bestemme leveomkostningerne med henblik på at opnå en anstændig levestandard. Ud over materielle nødvendigheder som mad, tøj og bolig kan behovet for at deltage i kulturelle, uddannelsesmæssige og sociale aktiviteter også tages i betragtning. Det er hensigtsmæssigt at betragte fastsættelsen og ajourføringen af lovbestemte mindstelønninger som adskilt fra indkomststøttemekanismer. Medlemsstaterne bør anvende indikatorer og dertil knyttede referenceværdier som vejledning til deres vurdering af tilstrækkeligheden af lovbestemte mindstelønninger. Medlemsstaterne kan eventuelt vælge blandt indikatorer, der er almindeligt anvendt på internationalt plan, og/eller indikatorer, der anvendes på nationalt plan. Denne vurdering kan eventuelt baseres på referenceværdier, der er almindeligt anvendt på internationalt plan, såsom bruttomindstelønnen i forhold til 60 % af bruttomedianlønnen og bruttomindstelønnen i forhold til 50 % af den gennemsnitlige bruttoløn, hvilket er forhold, der aktuelt ikke gør sig gældende i alle medlemsstater, eller nettomindstelønnen i forhold til 50 % eller 60 % af nettogennemsnitslønnen. Vurderingen kan eventuelt også basere sig på referenceværdier, der er knyttet til indikatorer, der anvendes på nationalt plan, såsom sammenligningen af nettomindstelønnen i forhold til fattigdomsgrænsen og mindstelønningernes købekraft. |
| --- | --- |

(28)

Mindstelønninger anses for at være passende, hvis de er rimelige i forhold til lønfordelingen i den relevante medlemsstat, og hvis de giver arbejdstagere en anstændig levestandard på grundlag af et ansættelsesforhold på fuld tid. Tilstrækkeligheden af de lovbestemte mindstelønninger afgøres og vurderes af hver medlemsstat i lyset af dens nationale socioøkonomiske forhold, herunder vækst i beskæftigelsen, konkurrenceevne samt regional og sektormæssig udvikling. Med henblik på bestemmelsen heraf bør medlemsstaterne tage hensyn til købekraft, de langfristede nationale produktivitetsniveauer og den langfristede udvikling i produktiviteten samt lønniveauer, lønfordeling og lønvækst.

Blandt andre instrumenter kan en kurv af varer og tjenesteydelser til faktiske priser, der er fastsat på nationalt plan, bidrage til at bestemme leveomkostningerne med henblik på at opnå en anstændig levestandard. Ud over materielle nødvendigheder som mad, tøj og bolig kan behovet for at deltage i kulturelle, uddannelsesmæssige og sociale aktiviteter også tages i betragtning. Det er hensigtsmæssigt at betragte fastsættelsen og ajourføringen af lovbestemte mindstelønninger som adskilt fra indkomststøttemekanismer. Medlemsstaterne bør anvende indikatorer og dertil knyttede referenceværdier som vejledning til deres vurdering af tilstrækkeligheden af lovbestemte mindstelønninger. Medlemsstaterne kan eventuelt vælge blandt indikatorer, der er almindeligt anvendt på internationalt plan, og/eller indikatorer, der anvendes på nationalt plan. Denne vurdering kan eventuelt baseres på referenceværdier, der er almindeligt anvendt på internationalt plan, såsom bruttomindstelønnen i forhold til 60 % af bruttomedianlønnen og bruttomindstelønnen i forhold til 50 % af den gennemsnitlige bruttoløn, hvilket er forhold, der aktuelt ikke gør sig gældende i alle medlemsstater, eller nettomindstelønnen i forhold til 50 % eller 60 % af nettogennemsnitslønnen. Vurderingen kan eventuelt også basere sig på referenceværdier, der er knyttet til indikatorer, der anvendes på nationalt plan, såsom sammenligningen af nettomindstelønnen i forhold til fattigdomsgrænsen og mindstelønningernes købekraft.

| (29) | Uden at det berører medlemsstaternes kompetence til at fastsætte lovbestemte mindstelønninger og give mulighed for varierende satser og nedsatte satser, er det vigtigt at undgå, at varierende satser og nedsatte satser anvendes i vidt omfang, da de risikerer at have negativ indvirkning på mindstelønningernes tilstrækkelighed. Det bør sikres, at varierende og nedsatte satser overholder principperne om ikkeforskelsbehandling og proportionalitet. Varierende satser og nedsatte satser bør derfor forfølge et legitimt mål. Eksempler på sådanne nedsættelser kan være inddrivelse efter udbetaling af for højt ansatte beløb eller ved anvendelsen af nedsatte satser, der pålægges af en judiciel eller administrativ myndighed. Andre nedsatte satser, såsom dem, der knytter sig til det udstyr, der er nødvendigt for at udføre et arbejde, eller nedsatte satser for naturalydelser, såsom indkvartering, indebærer en høj risiko for at være uforholdsmæssige. Desuden bør intet i dette direktiv fortolkes som indebærende en forpligtelse for medlemsstaterne til at indføre varierende mindstelønssatser eller nedsatte mindstelønssatser. |
| --- | --- |

(29)

Uden at det berører medlemsstaternes kompetence til at fastsætte lovbestemte mindstelønninger og give mulighed for varierende satser og nedsatte satser, er det vigtigt at undgå, at varierende satser og nedsatte satser anvendes i vidt omfang, da de risikerer at have negativ indvirkning på mindstelønningernes tilstrækkelighed. Det bør sikres, at varierende og nedsatte satser overholder principperne om ikkeforskelsbehandling og proportionalitet. Varierende satser og nedsatte satser bør derfor forfølge et legitimt mål. Eksempler på sådanne nedsættelser kan være inddrivelse efter udbetaling af for højt ansatte beløb eller ved anvendelsen af nedsatte satser, der pålægges af en judiciel eller administrativ myndighed. Andre nedsatte satser, såsom dem, der knytter sig til det udstyr, der er nødvendigt for at udføre et arbejde, eller nedsatte satser for naturalydelser, såsom indkvartering, indebærer en høj risiko for at være uforholdsmæssige. Desuden bør intet i dette direktiv fortolkes som indebærende en forpligtelse for medlemsstaterne til at indføre varierende mindstelønssatser eller nedsatte mindstelønssatser.

| (30) | Et effektivt håndhævelsessystem, herunder pålidelig overvågning, kontrol og inspektioner på stedet, er nødvendigt for at sikre, at de nationale rammer for lovbestemte mindstelønninger fungerer korrekt, og at de overholdes. For at styrke håndhævelsesmyndighedernes effektivitet er det også nødvendigt at have et tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter, herunder for at imødegå kritiske udfordringer såsom dem, der vedrører misbrug af underkontrahentvirksomhed, proformaselvstændig beskæftigelse, ikkeregistreret overarbejde eller sundheds- og sikkerhedsrisici, der er forbundet med øget arbejdsintensitet. De håndhævendes myndigheders kapacitet bør også udvikles, navnlig via uddannelse og vejledning. Rutinemæssige og uanmeldte besøg, judicielle eller administrative procedurer og sanktioner i tilfælde af overtrædelser er vigtige midler til at afskrække arbejdsgivere fra at begå overtrædelser. |
| --- | --- |

(30)

Et effektivt håndhævelsessystem, herunder pålidelig overvågning, kontrol og inspektioner på stedet, er nødvendigt for at sikre, at de nationale rammer for lovbestemte mindstelønninger fungerer korrekt, og at de overholdes. For at styrke håndhævelsesmyndighedernes effektivitet er det også nødvendigt at have et tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter, herunder for at imødegå kritiske udfordringer såsom dem, der vedrører misbrug af underkontrahentvirksomhed, proformaselvstændig beskæftigelse, ikkeregistreret overarbejde eller sundheds- og sikkerhedsrisici, der er forbundet med øget arbejdsintensitet. De håndhævendes myndigheders kapacitet bør også udvikles, navnlig via uddannelse og vejledning. Rutinemæssige og uanmeldte besøg, judicielle eller administrative procedurer og sanktioner i tilfælde af overtrædelser er vigtige midler til at afskrække arbejdsgivere fra at begå overtrædelser.

| (31) | En effektiv gennemførelse af mindstelønsbeskyttelsen gennem lovbestemmelser eller kollektive overenskomster er afgørende i forbindelse med tildelingen og gennemførelsen af offentlige udbud og koncessionskontrakter. Manglende overholdelse af kollektive overenskomster, som indeholder mindstelønsbeskyttelse, kan faktisk forekomme i forbindelse med gennemførelsen af sådanne kontrakter eller efterfølgende i underkontrahentkæden og resultere i, at arbejdstagerne får udbetalt lønninger, der ligger under det niveau, som er aftalt i de kollektive sektoroverenskomster. For at undgå sådanne situationer og i overensstemmelse med artikel 30, stk. 3, og artikel 42, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (8), artikel 18, stk. 2, og artikel 71, stk. 1, i direktiv 2014/24/EU (9), og artikel 36, stk. 2, og artikel 88, stk. 1, direktiv 2014/25/EU (10) skal ordregivende myndigheder og enheder angående offentlige udbud træffe passende foranstaltninger, herunder muligheden for at indføre betingelser for udførelsen af kontrakter, og sikre, at økonomiske aktører betaler deres arbejdstagere de lønninger, der følger af kollektive overenskomster for den relevante sektor og det relevante geografiske område og respekterer de af arbejdstagernes og fagforeningernes rettigheder, som følger af ILO's konvention nr. 87 (1948) om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og ILO's konvention nr. 98 (1949) om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger, som henvist til i nævnte direktiver, for at efterleve gældende forpligtelser på det arbejdsretlige område. Nærværende direktiv medfører dog ingen yderligere forpligtelser i forhold til nævnte direktiver. |
| --- | --- |

(31)

En effektiv gennemførelse af mindstelønsbeskyttelsen gennem lovbestemmelser eller kollektive overenskomster er afgørende i forbindelse med tildelingen og gennemførelsen af offentlige udbud og koncessionskontrakter. Manglende overholdelse af kollektive overenskomster, som indeholder mindstelønsbeskyttelse, kan faktisk forekomme i forbindelse med gennemførelsen af sådanne kontrakter eller efterfølgende i underkontrahentkæden og resultere i, at arbejdstagerne får udbetalt lønninger, der ligger under det niveau, som er aftalt i de kollektive sektoroverenskomster. For at undgå sådanne situationer og i overensstemmelse med artikel 30, stk. 3, og artikel 42, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (8), artikel 18, stk. 2, og artikel 71, stk. 1, i direktiv 2014/24/EU (9), og artikel 36, stk. 2, og artikel 88, stk. 1, direktiv 2014/25/EU (10) skal ordregivende myndigheder og enheder angående offentlige udbud træffe passende foranstaltninger, herunder muligheden for at indføre betingelser for udførelsen af kontrakter, og sikre, at økonomiske aktører betaler deres arbejdstagere de lønninger, der følger af kollektive overenskomster for den relevante sektor og det relevante geografiske område og respekterer de af arbejdstagernes og fagforeningernes rettigheder, som følger af ILO's konvention nr. 87 (1948) om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og ILO's konvention nr. 98 (1949) om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger, som henvist til i nævnte direktiver, for at efterleve gældende forpligtelser på det arbejdsretlige område. Nærværende direktiv medfører dog ingen yderligere forpligtelser i forhold til nævnte direktiver.

| (32) | Reglerne for offentlige indkøb og koncessioner bør for så vidt angår ansøgere til finansiel støtte fra EU-fonde og -programmer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (11) og grundforudsætningerne deri anvendes på tilstrækkelig vis, herunder med hensyn til overholdelsen af bestemmelser i kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

(32)

Reglerne for offentlige indkøb og koncessioner bør for så vidt angår ansøgere til finansiel støtte fra EU-fonde og -programmer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (11) og grundforudsætningerne deri anvendes på tilstrækkelig vis, herunder med hensyn til overholdelsen af bestemmelser i kollektive overenskomster.

| (33) | Pålidelig overvågning og dataindsamling er afgørende for effektiv mindstelønsbeskyttelse. Med henblik på dataindsamling kan medlemsstaterne anvende tilstrækkeligt repræsentative stikprøveundersøgelser, nationale databaser, harmoniserede data fra Eurostat og andre offentligt tilgængelige kilder såsom Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling. Medlemsstaterne kan undtagelsesvis eventuelt anvende skøn, hvis præcise data ikke foreligger. Arbejdsgivere, navnlig mikrovirksomheder og andre SMV'er, bør ikke bære en unødvendig administrativ byrde i forbindelse med gennemførelsen af krav til dataindsamling. Kommissionen bør hvert andet år aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om sin analyse af niveauerne og udviklingen med hensyn til tilstrækkeligheden og dækningen af lovbestemte mindstelønninger samt den kollektive overenskomstdækning på grundlag af data og oplysninger fra medlemsstaterne.
  Desuden bør fremskridtene overvåges inden for rammerne af samordningen af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken på EU-plan. I den forbindelse kan Rådet eller Kommissionen i overensstemmelse med henholdsvis artikel 150 og 160 i TEUF anmode Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse om inden for deres respektive kompetenceområde at undersøge udviklingen i den kollektive overenskomstdækning og tilstrækkeligheden af lovbestemte mindstelønninger i medlemsstaterne på grundlag af den rapport, der udarbejdes af Kommissionen, og andre multilaterale overvågningsværktøjer såsom benchmarking. I løbet af en sådan undersøgelse skal udvalgene inddrage arbejdsmarkedets parter på EU-plan, herunder tværsektorielle arbejdsmarkedsparter, i overensstemmelse med henholdsvis artikel 150 og 160 i TEUF. |
| --- | --- |

(33)

Pålidelig overvågning og dataindsamling er afgørende for effektiv mindstelønsbeskyttelse. Med henblik på dataindsamling kan medlemsstaterne anvende tilstrækkeligt repræsentative stikprøveundersøgelser, nationale databaser, harmoniserede data fra Eurostat og andre offentligt tilgængelige kilder såsom Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling. Medlemsstaterne kan undtagelsesvis eventuelt anvende skøn, hvis præcise data ikke foreligger. Arbejdsgivere, navnlig mikrovirksomheder og andre SMV'er, bør ikke bære en unødvendig administrativ byrde i forbindelse med gennemførelsen af krav til dataindsamling. Kommissionen bør hvert andet år aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om sin analyse af niveauerne og udviklingen med hensyn til tilstrækkeligheden og dækningen af lovbestemte mindstelønninger samt den kollektive overenskomstdækning på grundlag af data og oplysninger fra medlemsstaterne.

Desuden bør fremskridtene overvåges inden for rammerne af samordningen af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken på EU-plan. I den forbindelse kan Rådet eller Kommissionen i overensstemmelse med henholdsvis artikel 150 og 160 i TEUF anmode Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse om inden for deres respektive kompetenceområde at undersøge udviklingen i den kollektive overenskomstdækning og tilstrækkeligheden af lovbestemte mindstelønninger i medlemsstaterne på grundlag af den rapport, der udarbejdes af Kommissionen, og andre multilaterale overvågningsværktøjer såsom benchmarking. I løbet af en sådan undersøgelse skal udvalgene inddrage arbejdsmarkedets parter på EU-plan, herunder tværsektorielle arbejdsmarkedsparter, i overensstemmelse med henholdsvis artikel 150 og 160 i TEUF.

| (34) | Arbejdstagerne bør have let adgang til samlede oplysninger om lovbestemte mindstelønninger samt om den mindstelønsbeskyttelse, som følger af alment gældende kollektive overenskomster, for at sikre gennemsigtighed og forudsigelighed for så vidt angår deres arbejdsvilkår, herunder for personer med handicap i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 (12). |
| --- | --- |

(34)

Arbejdstagerne bør have let adgang til samlede oplysninger om lovbestemte mindstelønninger samt om den mindstelønsbeskyttelse, som følger af alment gældende kollektive overenskomster, for at sikre gennemsigtighed og forudsigelighed for så vidt angår deres arbejdsvilkår, herunder for personer med handicap i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 (12).

| (35) | Arbejdstagerne og arbejdstagernes repræsentanter, herunder dem, der er fagforeningsmedlemmer eller -repræsentanter, bør være i stand til at udøve deres ret til forsvar, når deres rettigheder i forbindelse med mindstelønsbeskyttelse er fastsat i national ret eller følger af kollektive overenskomster og er blevet krænket. For at forhindre, at arbejdstagerne fratages deres rettigheder, der følger af national ret eller kollektive overenskomster, og uden at det berører særlige klage- og tvistbilæggelsesordninger i henhold til kollektive overenskomster, herunder kollektive tvistbilæggelsesordninger, bør medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at arbejdstagerne har adgang til effektiv, rettidig og upartisk tvistbilæggelse og en ret til genoprejsning samt effektiv juridisk og/eller administrativ beskyttelse mod enhver form for skade, hvis de beslutter sig for at udøve deres ret til et forsvar. Inddragelse af arbejdsmarkedets parter i den yderligere udvikling af upartiske tvistbilæggelsesmekanismer i medlemsstaterne kan være gavnlig. Arbejdstagerne bør underrettes om genoprejsningsmekanismerne med henblik på udøve deres ret til genoprejsning. |
| --- | --- |

(35)

Arbejdstagerne og arbejdstagernes repræsentanter, herunder dem, der er fagforeningsmedlemmer eller -repræsentanter, bør være i stand til at udøve deres ret til forsvar, når deres rettigheder i forbindelse med mindstelønsbeskyttelse er fastsat i national ret eller følger af kollektive overenskomster og er blevet krænket. For at forhindre, at arbejdstagerne fratages deres rettigheder, der følger af national ret eller kollektive overenskomster, og uden at det berører særlige klage- og tvistbilæggelsesordninger i henhold til kollektive overenskomster, herunder kollektive tvistbilæggelsesordninger, bør medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at arbejdstagerne har adgang til effektiv, rettidig og upartisk tvistbilæggelse og en ret til genoprejsning samt effektiv juridisk og/eller administrativ beskyttelse mod enhver form for skade, hvis de beslutter sig for at udøve deres ret til et forsvar. Inddragelse af arbejdsmarkedets parter i den yderligere udvikling af upartiske tvistbilæggelsesmekanismer i medlemsstaterne kan være gavnlig. Arbejdstagerne bør underrettes om genoprejsningsmekanismerne med henblik på udøve deres ret til genoprejsning.

| (36) | Kommissionen bør foretage en evaluering, der danner grundlag for en revision af den effektive gennemførelse af dette direktiv. Europa-Parlamentet og Rådet bør underrettes om resultaterne af denne revision. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bør foretage en evaluering, der danner grundlag for en revision af den effektive gennemførelse af dette direktiv. Europa-Parlamentet og Rådet bør underrettes om resultaterne af denne revision.

| (37) | Selv om de reformer og foranstaltninger, som medlemsstaterne har vedtaget for at fremme en passende mindstelønsbeskyttelse af arbejdstagerne, er et skridt i den rigtige retning, har de ikke altid været samlede og systematiske. Tiltag på EU-plan for at fremme mindstelønningernes tilstrækkelighed og dækning kan desuden bidrage til yderligere at forbedre leve- og arbejdsvilkårene i Unionen og afbøde betænkeligheder vedrørende eventuelle negative økonomiske konsekvenser som følge af medlemsstaternes isolerede foranstaltninger. Målene for dette direktiv kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(37)

Selv om de reformer og foranstaltninger, som medlemsstaterne har vedtaget for at fremme en passende mindstelønsbeskyttelse af arbejdstagerne, er et skridt i den rigtige retning, har de ikke altid været samlede og systematiske. Tiltag på EU-plan for at fremme mindstelønningernes tilstrækkelighed og dækning kan desuden bidrage til yderligere at forbedre leve- og arbejdsvilkårene i Unionen og afbøde betænkeligheder vedrørende eventuelle negative økonomiske konsekvenser som følge af medlemsstaternes isolerede foranstaltninger. Målene for dette direktiv kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (38) | Dette direktiv fastsætter proceduremæssige forpligtelser som minimumsforskrifter og berører dermed ikke medlemsstaternes beføjelser til at indføre og opretholde gunstigere bestemmelser. Rettigheder, der er erhvervet i medfør af de eksisterende nationale retlige rammer, bør fortsat finde anvendelse, medmindre der ved dette direktiv indføres gunstigere bestemmelser. Gennemførelsen af dette direktiv kan hverken anvendes til at indskrænke eksisterende rettigheder for arbejdstagere eller udgøre en gyldig begrundelse for at sænke det generelle niveau for beskyttelse af arbejdstagerne på det område, der er omfattet af dette direktiv, herunder navnlig med hensyn til nedsættelse eller afskaffelse af mindstelønninger. |
| --- | --- |

(38)

Dette direktiv fastsætter proceduremæssige forpligtelser som minimumsforskrifter og berører dermed ikke medlemsstaternes beføjelser til at indføre og opretholde gunstigere bestemmelser. Rettigheder, der er erhvervet i medfør af de eksisterende nationale retlige rammer, bør fortsat finde anvendelse, medmindre der ved dette direktiv indføres gunstigere bestemmelser. Gennemførelsen af dette direktiv kan hverken anvendes til at indskrænke eksisterende rettigheder for arbejdstagere eller udgøre en gyldig begrundelse for at sænke det generelle niveau for beskyttelse af arbejdstagerne på det område, der er omfattet af dette direktiv, herunder navnlig med hensyn til nedsættelse eller afskaffelse af mindstelønninger.

| (39) | Medlemsstaterne bør ved gennemførelsen af dette direktiv undgå at pålægge unødvendige administrative, økonomiske og retlige byrder, navnlig hvis de hæmmer oprettelse og udvikling af SMV'er. Medlemsstaterne tilskyndes derfor til at vurdere virkningen af deres gennemførelsesforanstaltninger på SMV'er for at sikre, at de ikke rammes uforholdsmæssigt hårdt, med særlig vægt på mikrovirksomheder og på den administrative byrde, og til at offentliggøre resultaterne af sådanne vurderinger. Hvis medlemsstaterne finder, at SMV'er rammes uforholdsmæssigt hårdt af gennemførelsesforanstaltningerne, bør de overveje at indføre foranstaltninger til støtte for SMV'er for at tilpasse deres aflønningsstrukturer til de nye krav. |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaterne bør ved gennemførelsen af dette direktiv undgå at pålægge unødvendige administrative, økonomiske og retlige byrder, navnlig hvis de hæmmer oprettelse og udvikling af SMV'er. Medlemsstaterne tilskyndes derfor til at vurdere virkningen af deres gennemførelsesforanstaltninger på SMV'er for at sikre, at de ikke rammes uforholdsmæssigt hårdt, med særlig vægt på mikrovirksomheder og på den administrative byrde, og til at offentliggøre resultaterne af sådanne vurderinger. Hvis medlemsstaterne finder, at SMV'er rammes uforholdsmæssigt hårdt af gennemførelsesforanstaltningerne, bør de overveje at indføre foranstaltninger til støtte for SMV'er for at tilpasse deres aflønningsstrukturer til de nye krav.

| (40) | Medlemsstaterne kan benytte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240 (13) og (EU) 2021/1057 (14) til at udvikle eller forbedre de tekniske aspekter af mindstelønsordninger, herunder vurdering af tilstrækkelighed, overvågning og dataindsamling, udvidelse af adgangen samt håndhævelse og generel kapacitetsopbygning i forbindelse med gennemførelsen af disse ordninger. I overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1057 skal medlemsstaterne afsætte et passende beløb til kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter — |
| --- | --- |

(40)

Medlemsstaterne kan benytte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240 (13) og (EU) 2021/1057 (14) til at udvikle eller forbedre de tekniske aspekter af mindstelønsordninger, herunder vurdering af tilstrækkelighed, overvågning og dataindsamling, udvidelse af adgangen samt håndhævelse og generel kapacitetsopbygning i forbindelse med gennemførelsen af disse ordninger. I overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1057 skal medlemsstaterne afsætte et passende beløb til kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

1.   Med henblik på at forbedre leve- og arbejdsvilkårene i Unionen, navnlig mindstelønningernes tilstrækkelighed for arbejdstagere, med henblik på at bidrage til opadgående social konvergens og mindske lønulighed, fastlægges der ved dette direktiv en ramme for:

| a) | tilstrækkeligheden af lovbestemte mindstelønninger med henblik på at opnå anstændige leve- og arbejdsvilkår |
| --- | --- |

a)

tilstrækkeligheden af lovbestemte mindstelønninger med henblik på at opnå anstændige leve- og arbejdsvilkår

| b) | fremme af kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse |
| --- | --- |

b)

fremme af kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse

| c) | styrkelse af arbejdstageres effektive adgang til rettigheder til mindstelønsbeskyttelse, hvor disse følger af national ret og/eller kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

c)

styrkelse af arbejdstageres effektive adgang til rettigheder til mindstelønsbeskyttelse, hvor disse følger af national ret og/eller kollektive overenskomster.

2.   Dette direktiv berører hverken den fulde respekt for arbejdsmarkedets parters autonomi eller deres ret til at forhandle og indgå kollektive overenskomster.

3.   I overensstemmelse med artikel 153, stk. 5, i TEUF berører dette direktiv ikke medlemsstaternes beføjelser med hensyn til at fastsætte niveauet for mindstelønninger og ej heller medlemsstaternes valg mellem at fastsætte lovbestemte mindstelønninger, fremme adgangen til mindstelønsbeskyttelse, som den følger af kollektive overenskomster, eller begge dele.

4.   Anvendelsen af dette direktiv skal være i fuld overensstemmelse med retten til at føre kollektive overenskomstforhandlinger. Intet i dette direktiv må fortolkes således, at det pålægger en forpligtelse for nogen medlemsstat:

| a) | hvor løndannelsen udelukkende sikres via kollektive overenskomster, til at indføre en lovbestemt mindsteløn, eller |
| --- | --- |

a)

hvor løndannelsen udelukkende sikres via kollektive overenskomster, til at indføre en lovbestemt mindsteløn, eller

| b) | til at erklære eventuelle kollektive overenskomster for alment gældende. |
| --- | --- |

b)

til at erklære eventuelle kollektive overenskomster for alment gældende.

5.   De retsakter, hvorved medlemsstaterne gennemfører de foranstaltninger vedrørende søfarendes mindstelønninger, som periodisk fastsættes af det fælles søfartsudvalg eller et andet organ, der er bemyndiget hertil af Det Internationale Arbejdsbureaus Styrelsesråd, er ikke omfattet af dette direktivs kapitel II. Sådanne retsakter berører ikke retten til at føre kollektive overenskomstforhandlinger og ej heller muligheden for at fastsætte højere mindstelønsniveauer.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Dette direktiv finder anvendelse på arbejdstagere i Unionen med en ansættelseskontrakt eller et ansættelsesforhold som defineret i gældende lov, overenskomst eller praksis i den enkelte medlemsstat under hensyntagen til Domstolens praksis.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »mindsteløn«: den mindsteløn, som er fastsat ved lov eller kollektive overenskomster, og som en arbejdsgiver, herunder i den offentlige sektor, skal betale til arbejdstagere for det arbejde, der er udført i en given periode |
| --- | --- |

1)

»mindsteløn«: den mindsteløn, som er fastsat ved lov eller kollektive overenskomster, og som en arbejdsgiver, herunder i den offentlige sektor, skal betale til arbejdstagere for det arbejde, der er udført i en given periode

| 2) | »lovbestemt mindsteløn«: en mindsteløn fastsat ved lov eller andre bindende retlige bestemmelser med undtagelse af mindstelønninger fastsat ved kollektive overenskomster, som er erklæret alment gældende, uden at den erklærende myndighed har nogen form for skønsbeføjelser for så vidt angår indholdet af de gældende bestemmelser |
| --- | --- |

2)

»lovbestemt mindsteløn«: en mindsteløn fastsat ved lov eller andre bindende retlige bestemmelser med undtagelse af mindstelønninger fastsat ved kollektive overenskomster, som er erklæret alment gældende, uden at den erklærende myndighed har nogen form for skønsbeføjelser for så vidt angår indholdet af de gældende bestemmelser

| 3) | »kollektive overenskomstforhandlinger«: alle forhandlinger, der finder sted i overensstemmelse med national ret og praksis i de enkelte medlemsstater mellem en arbejdsgiver, en gruppe arbejdsgivere eller en eller flere arbejdsgiverorganisationer på den ene side og en eller flere fagforeninger på den anden side, med henblik på at fastlægge arbejds- og ansættelsesvilkår |
| --- | --- |

3)

»kollektive overenskomstforhandlinger«: alle forhandlinger, der finder sted i overensstemmelse med national ret og praksis i de enkelte medlemsstater mellem en arbejdsgiver, en gruppe arbejdsgivere eller en eller flere arbejdsgiverorganisationer på den ene side og en eller flere fagforeninger på den anden side, med henblik på at fastlægge arbejds- og ansættelsesvilkår

| 4) | »kollektiv overenskomst«: en skriftlig aftale vedrørende bestemmelser om arbejds- og ansættelsesvilkår, som er indgået af arbejdsmarkedets parter, som har retsevne til at forhandle på vegne af henholdsvis arbejdstagere og arbejdsgivere i overensstemmelse med national ret og praksis, herunder kollektive overenskomster, som er erklæret alment gældende |
| --- | --- |

4)

»kollektiv overenskomst«: en skriftlig aftale vedrørende bestemmelser om arbejds- og ansættelsesvilkår, som er indgået af arbejdsmarkedets parter, som har retsevne til at forhandle på vegne af henholdsvis arbejdstagere og arbejdsgivere i overensstemmelse med national ret og praksis, herunder kollektive overenskomster, som er erklæret alment gældende

| 5) | »kollektiv overenskomstdækning«: andelen af arbejdstagere på nationalt plan, som er omfattet af en kollektiv overenskomst, beregnet som forholdet mellem antallet af arbejdstagere, der er omfattet af kollektive overenskomster, i forhold til antallet af arbejdstagere, hvis arbejdsvilkår kan reguleres ved kollektive overenskomster i overensstemmelse med national ret og praksis. |
| --- | --- |

5)

»kollektiv overenskomstdækning«: andelen af arbejdstagere på nationalt plan, som er omfattet af en kollektiv overenskomst, beregnet som forholdet mellem antallet af arbejdstagere, der er omfattet af kollektive overenskomster, i forhold til antallet af arbejdstagere, hvis arbejdsvilkår kan reguleres ved kollektive overenskomster i overensstemmelse med national ret og praksis.

Artikel 4

Fremme af kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse

1.   Med henblik på at øge den kollektive overenskomstdækning og lette udøvelsen af retten til at føre kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse, skal medlemsstaterne med inddragelse af arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national ret og praksis:

| a) | fremme opbygningen og styrkelsen af arbejdsmarkedets parters evne til at indgå i kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse, navnlig på sektorplan eller tværfagligt plan |
| --- | --- |

a)

fremme opbygningen og styrkelsen af arbejdsmarkedets parters evne til at indgå i kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse, navnlig på sektorplan eller tværfagligt plan

| b) | tilskynde til konstruktive, meningsfulde og informerede forhandlinger om lønninger mellem arbejdsmarkedets parter på lige fod, hvor begge parter har adgang til passende oplysninger, således at de kan udføre deres opgaver i forbindelse med kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse |
| --- | --- |

b)

tilskynde til konstruktive, meningsfulde og informerede forhandlinger om lønninger mellem arbejdsmarkedets parter på lige fod, hvor begge parter har adgang til passende oplysninger, således at de kan udføre deres opgaver i forbindelse med kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse

| c) | træffe foranstaltninger, alt efter hvad der er relevant, til at beskytte udøvelsen af retten til at føre kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse og beskytte arbejdstagere og fagforeningsrepræsentanter fra handlinger, der er forskelsbehandlende imod dem, hvad angår deres beskæftigelse, og som grunder i, at de deltager eller ønsker at deltage i kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse |
| --- | --- |

c)

træffe foranstaltninger, alt efter hvad der er relevant, til at beskytte udøvelsen af retten til at føre kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse og beskytte arbejdstagere og fagforeningsrepræsentanter fra handlinger, der er forskelsbehandlende imod dem, hvad angår deres beskæftigelse, og som grunder i, at de deltager eller ønsker at deltage i kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse

| d) | med henblik på at fremme kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse træffe foranstaltninger, alt efter hvad der er relevant, til at beskytte fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer, der deltager i eller ønsker at deltage i kollektive overenskomstforhandlinger, mod enhver indblanding fra hinanden eller hinandens repræsentanter eller medlemmer, hvad angår deres oprettelse, virke eller administration. |
| --- | --- |

d)

med henblik på at fremme kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse træffe foranstaltninger, alt efter hvad der er relevant, til at beskytte fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer, der deltager i eller ønsker at deltage i kollektive overenskomstforhandlinger, mod enhver indblanding fra hinanden eller hinandens repræsentanter eller medlemmer, hvad angår deres oprettelse, virke eller administration.

2.   Desuden skal medlemsstater, hvor den kollektive overenskomstdækningsgrad er under en tærskel på 80 %, sørge for en ramme af grundforudsætninger for kollektive overenskomstforhandlinger, enten ved lov efter høring af arbejdsmarkedets parter eller efter aftale med dem. Sådanne medlemsstater skal også udarbejde en handlingsplan til fremme af kollektive overenskomstforhandlinger. Medlemsstaten udarbejder en sådan handlingsplan efter høring af arbejdsmarkedets parter eller efter aftale med arbejdsmarkedets parter eller efter en fælles anmodning fra arbejdsmarkedets parter, som aftalt mellem arbejdsmarkedets parter. Handlingsplanen skal fastsætte en klar tidsplan og konkrete foranstaltninger til gradvist at øge den kollektive overenskomstdækningsgrad med fuld respekt for arbejdsmarkedets parters autonomi. Medlemsstaten revurderer regelmæssigt sin handlingsplan og ajourfører den om nødvendigt. Hvis en medlemsstat ajourfører sin handlingsplan, skal det ske efter høring af arbejdsmarkedets parter eller efter aftale med dem eller efter en fælles anmodning fra arbejdsmarkedets parter, som aftalt mellem arbejdsmarkedets parter. En sådan handlingsplan skal under alle omstændigheder revurderes mindst hvert femte år. Handlingsplanen og enhver ajourføring af den offentliggøres og meddeles Kommissionen.

KAPITEL II

LOVBESTEMTE MINDSTELØNNINGER

Artikel 5

Procedure for fastsættelse af passende lovbestemte mindstelønninger

1.   Medlemsstater med lovbestemte mindstelønninger fastlægger de nødvendige procedurer for fastsættelsen og ajourføringen af de lovbestemte mindstelønninger. En sådan fastsættelse og ajourføring skal være styret af kriterier, der er fastsat for at bidrage til deres tilstrækkelighed med henblik på at opnå en anstændig levestandard, begrænse fattigdom blandt personer i arbejde samt fremme social samhørighed og opadgående social konvergens og begrænse den kønsbestemte lønforskel. Medlemsstaterne fastlægger disse kriterier i overensstemmelse med deres nationale praksis i relevant national ret, i afgørelser truffet af deres kompetente organer eller i trepartsaftaler. Kriterierne fastlægges på en klar måde. Medlemsstaterne kan beslutte den relative vægt af disse kriterier, herunder elementerne omhandlet i stk. 2, under hensyn til de nationale socioøkonomiske forhold.

2.   De nationale kriterier omhandlet i stk. 1 skal som minimum omfatte følgende elementer:

| a) | købekraften for de lovbestemte mindstelønninger under hensyntagen til leveomkostninger |
| --- | --- |

a)

købekraften for de lovbestemte mindstelønninger under hensyntagen til leveomkostninger

| b) | det generelle niveau for lønninger og deres fordeling |
| --- | --- |

b)

det generelle niveau for lønninger og deres fordeling

| c) | vækstraten for lønninger |
| --- | --- |

c)

vækstraten for lønninger

| d) | de langsigtede nationale produktionsniveauer og udviklinger. |
| --- | --- |

d)

de langsigtede nationale produktionsniveauer og udviklinger.

3.   Uden at det berører de forpligtelser, der er fastsat i denne artikel, kan medlemsstaterne yderligere anvende en automatisk indekseringsmekanisme til at justere de lovbestemte mindstelønninger ud fra passende kriterier og i overensstemmelse med national ret og praksis, forudsat at anvendelsen af denne mekanisme ikke fører til en nedsættelse af den lovbestemte mindsteløn.

4.   Medlemsstaterne anvender vejledende referenceværdier som rettesnor for deres vurdering af de lovbestemte mindstelønningers tilstrækkelighed. Med henblik herpå kan de anvende vejledende referenceværdier, der er almindeligt anvendt på internationalt plan, såsom 60 % af bruttomedianlønnen og 50 % af den gennemsnitlige bruttoløn og/eller vejledende referenceværdier, der anvendes på nationalt plan.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at der foretages en regelmæssig og rettidig ajourføring af de lovbestemte mindstelønninger mindst hvert andet år eller, for medlemsstater, der anvender en automatisk indekseringsmekanisme som omhandlet i stk. 3, mindst hver fjerde år.

6.   Hver medlemsstat udpeger eller opretter et eller flere rådgivende organer til at rådgive de kompetente myndigheder om spørgsmål vedrørende lovbestemte mindstelønninger og sikrer disse organers operationelle funktionsevne.

Artikel 6

Varierende satser og nedsatte satser

1.   Hvis medlemsstaterne tillader forskellige satser for de lovbestemte mindstelønninger for bestemte grupper af arbejdstagere eller tillader nedsatte satser, som reducerer den udbetalte løn til et niveau under den relevante lovbestemte mindsteløn, sikrer de, at disse varierende satser og nedsatte satser overholder principperne om ikkeforskelsbehandling og proportionalitet, idet sidstnævnte princip omfatter forfølgelsen af et legitimt mål.

2.   Intet i dette direktiv bør fortolkes som indebærende en forpligtelse for medlemsstaterne til at indføre varierende eller nedsatte lovbestemte mindstelønssatser.

Artikel 7

Inddragelse af arbejdsmarkedets parter i fastsættelsen og ajourføringen af lovbestemte mindstelønninger

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at inddrage arbejdsmarkedets parter i fastsættelsen og ajourføringen af lovbestemte mindstelønninger rettidigt og effektivt, på en måde som giver dem mulighed for at deltage frivilligt i drøftelserne i hele beslutningsprocessen, herunder gennem deltagelse i de rådgivende organer, som er omhandlet i artikel 5, stk. 6, og navnlig for så vidt angår:

| a) | udvælgelse og anvendelse af de kriterier for fastsættelsen af niveauet for de lovbestemte mindstelønninger og for indførelse af en automatisk indekseringsformel og ændring heraf, såfremt der foreligger en sådan formel, jf. artikel 5, stk. 1, 2 og 3, |
| --- | --- |

a)

udvælgelse og anvendelse af de kriterier for fastsættelsen af niveauet for de lovbestemte mindstelønninger og for indførelse af en automatisk indekseringsformel og ændring heraf, såfremt der foreligger en sådan formel, jf. artikel 5, stk. 1, 2 og 3,

| b) | udvælgelse og anvendelse af de vejledende referenceværdier, der er omhandlet i artikel 5, stk. 4, for vurdering af de lovbestemte mindstelønningers tilstrækkelighed |
| --- | --- |

b)

udvælgelse og anvendelse af de vejledende referenceværdier, der er omhandlet i artikel 5, stk. 4, for vurdering af de lovbestemte mindstelønningers tilstrækkelighed

| c) | ajourføringer af de lovbestemte mindstelønninger, jf. artikel 5, stk. 5 |
| --- | --- |

c)

ajourføringer af de lovbestemte mindstelønninger, jf. artikel 5, stk. 5

| d) | indførelse af varierende og nedsatte satser for lovbestemte mindstelønninger, jf. artikel 6 |
| --- | --- |

d)

indførelse af varierende og nedsatte satser for lovbestemte mindstelønninger, jf. artikel 6

| e) | beslutningerne både om indsamling af data og gennemførelse af undersøgelser og analyser med henblik på at give oplysninger til myndigheder og andre relevante parter, der deltager i fastsættelsen af lovbestemte mindstelønninger. |
| --- | --- |

e)

beslutningerne både om indsamling af data og gennemførelse af undersøgelser og analyser med henblik på at give oplysninger til myndigheder og andre relevante parter, der deltager i fastsættelsen af lovbestemte mindstelønninger.

Artikel 8

Arbejdstagernes effektive adgang til lovbestemte mindstelønninger

Medlemsstaterne træffer med deltagelse af arbejdsmarkedets parter følgende foranstaltninger for at forbedre arbejdstagernes effektive adgang til mindstelønsbeskyttelse, alt efter hvad der er relevant, herunder, hvor det er relevant, styrket håndhævelse heraf:

| a) | sørge for effektive, forholdsmæssige og ikkeforskelsbehandlende kontroller og inspektioner på stedet, der foretages af arbejdstilsyn eller organer med ansvar for håndhævelse af lovbestemte mindstelønninger |
| --- | --- |

a)

sørge for effektive, forholdsmæssige og ikkeforskelsbehandlende kontroller og inspektioner på stedet, der foretages af arbejdstilsyn eller organer med ansvar for håndhævelse af lovbestemte mindstelønninger

| b) | udvikle håndhævende myndigheders kapacitet, navnlig via uddannelse og vejledning, med henblik på en målrettet proaktiv indsats og forfølgelse af de arbejdsgivere, der ikke overholder reglerne. |
| --- | --- |

b)

udvikle håndhævende myndigheders kapacitet, navnlig via uddannelse og vejledning, med henblik på en målrettet proaktiv indsats og forfølgelse af de arbejdsgivere, der ikke overholder reglerne.

KAPITEL III

HORISONTALE BESTEMMELSER

Artikel 9

Offentlige udbud

I overensstemmelse med direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU træffer medlemsstaterne passende foranstaltninger for at sikre, at økonomiske aktører og deres underleverandører ved tildelingen og udførelsen af offentlige udbud eller koncessionskontrakter overholder de relevante forpligtelser vedrørende lønninger, retten til at organisere sig og retten til at føre kollektive overenskomstforhandlinger om lønfastsættelse, som er fastsat i EU-retten, national ret, kollektive overenskomster eller ved bestemmelser i den relevante internationale social- og arbejdsmarkedsret, herunder ILO's konvention nr. 87 (1948) om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og ILO's konvention nr. 98 (1949) om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger.

Artikel 10

Overvågning og dataindsamling

1.   Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at sikre, at der forefindes effektive dataindsamlingsværktøjer til at overvåge mindstelønsbeskyttelsen.

2.   Medlemsstaterne indberetter hvert andet år følgende data og oplysninger til Kommissionen inden den 1. oktober i indberetningsåret:

| a) | den kollektive overenskomstdækningsgrad og udviklingen i denne |
| --- | --- |

a)

den kollektive overenskomstdækningsgrad og udviklingen i denne

| b) | for lovbestemte mindstelønninger:






  i) | niveauet for den lovbestemte mindsteløn og andelen af arbejdstagere, der er omfattet af den |
| --- | --- | --- |

b)

for lovbestemte mindstelønninger:

i)

niveauet for den lovbestemte mindsteløn og andelen af arbejdstagere, der er omfattet af den

| ii) | en beskrivelse af de eksisterende varierende satser og nedsatte satser og begrundelsen for indførelsen af disse samt andelen af arbejdstagere, der er dækket af varierende satser, for så vidt som der foreligger data herom |
| --- | --- |

ii)

en beskrivelse af de eksisterende varierende satser og nedsatte satser og begrundelsen for indførelsen af disse samt andelen af arbejdstagere, der er dækket af varierende satser, for så vidt som der foreligger data herom

| c) | for mindstelønsbeskyttelse, der kun følger af kollektive overenskomster:






  i) | de laveste lønsatser, der følger af kollektive overenskomster, der dækker lavtlønnede, eller et skøn herover, hvis de ansvarlige nationale myndigheder ikke har nøjagtige data herom, og andelen af arbejdstagere, der er dækket af dem, eller et skøn herover, hvis de ansvarlige nationale myndigheder ikke har nøjagtige data herom |
| --- | --- | --- |

c)

for mindstelønsbeskyttelse, der kun følger af kollektive overenskomster:

i)

de laveste lønsatser, der følger af kollektive overenskomster, der dækker lavtlønnede, eller et skøn herover, hvis de ansvarlige nationale myndigheder ikke har nøjagtige data herom, og andelen af arbejdstagere, der er dækket af dem, eller et skøn herover, hvis de ansvarlige nationale myndigheder ikke har nøjagtige data herom

| ii) | niveauet for den udbetalte løn til arbejdstagere, der ikke er omfattet af kollektive overenskomster, og sat i forhold til niveauet for den udbetalte løn til arbejdstagere, der er omfattet af kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

ii)

niveauet for den udbetalte løn til arbejdstagere, der ikke er omfattet af kollektive overenskomster, og sat i forhold til niveauet for den udbetalte løn til arbejdstagere, der er omfattet af kollektive overenskomster.

Medlemsstater, der er omfattet af de indberetningsforpligtelser, der er omhandlet i første afsnit, litra c), skal mindst indberette de data, der er omhandlet i nævnte afsnits nr. i), for så vidt angår sektorielle eller geografiske kollektive overenskomster eller andre kollektive overenskomster med flere arbejdsgivere, herunder kollektive overenskomster, der er erklæret alment gældende.

Medlemsstaterne fremlægger de statistikker og oplysninger, der er omhandlet i dette stykke, opdelt efter køn, alder, handicap, virksomhedens størrelse og sektor, så vidt de foreligger.

Den første rapport skal dække 2021, 2022 og 2023 og skal leveres senest den 1. oktober 2025. Medlemsstaterne kan udelade statistikker og oplysninger, som ikke foreligger før den 15. november 2024.

3.   Kommissionen analyserer de data og oplysninger, som medlemsstaterne har indberettet i de i nærværende artikels stk. 2 omhandlede rapporter, og de i artikel 4, stk. 2, omhandlede handlingsplaner. Den rapporterer herom hvert andet år til Europa-Parlamentet og Rådet og offentliggør samtidig de data og oplysninger, som medlemsstaterne har indberettet.

Artikel 11

Oplysninger om mindstelønsbeskyttelse

Medlemsstaterne skal sikre, at oplysninger om lovbestemte mindstelønninger samt om mindstelønsbeskyttelse, som følger af alment gældende kollektive overenskomster, herunder oplysninger om genoprejsningsmekanismer, er offentligt tilgængelige, om nødvendigt på de(t) mest relevante sprog som fastsat af medlemsstaten, på en samlet og lettilgængelig måde, herunder for personer med handicap.

Artikel 12

Ret til genoprejsning og beskyttelse mod ugunstig behandling eller negative følger

1.   Medlemsstaterne sikrer, at arbejdstagere, herunder dem, hvis ansættelsesforhold er ophørt, har adgang til effektiv, rettidig og upartisk tvistbilæggelse og en ret til genoprejsning i tilfælde af overtrædelser af rettigheder vedrørende lovbestemte mindstelønninger eller vedrørende mindstelønsbeskyttelse, hvor sådanne rettigheder følger af national ret eller kollektive overenskomster, uden at dette dog berører specifikke former for genoprejsning eller tvistbilæggelse, som, hvor det er relevant, følger af kollektive overenskomster.

2.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at beskytte arbejdstagere og arbejdstagerrepræsentanter, herunder dem, der er fagforeningsmedlemmer eller -repræsentanter, mod enhver ugunstig behandling fra arbejdsgiverens side og eventuelle negative følger af en klage, der er indgivet til arbejdsgiveren, eller af eventuelle procedurer, der indledes med det formål at sikre overholdelse af rettigheder i tilfælde af overtrædelser af rettigheder vedrørende mindstelønsbeskyttelse, hvor sådanne rettigheder følger af national ret eller kollektive overenskomster.

Artikel 13

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter regler om sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelser af rettigheder og forpligtelser, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, hvor disse rettigheder følger af national ret eller kollektive overenskomster. I medlemsstater uden lovbestemte mindstelønninger kan disse regler indeholde eller være begrænset til en henvisning til kompensation og/eller aftalemæssige sanktioner i henhold til, hvor det er relevant, regler om håndhævelse af kollektive overenskomster. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 14

Formidling af oplysninger

Medlemsstaterne sikrer, at arbejdstagere og arbejdsgivere, herunder SMV'er, gøres opmærksomme på de nationale foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv, sammen med de relevante bestemmelser, der allerede er gældende vedrørende direktivets genstand, jf. artikel 1.

Artikel 15

Evaluering og revision

Kommissionen foretager senest den 15. november 2029 efter høring af medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter på EU-plan en evaluering af dette direktiv. Kommissionen forelægger derefter Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med en gennemgang af gennemførelsen af dette direktiv og foreslår, hvor det er hensigtsmæssigt, lovgivningsmæssige ændringer.

Artikel 16

Ikkeforringelse og gunstigere bestemmelser

1.   Dette direktiv udgør ikke en gyldig begrundelse for at sænke det generelle niveau af beskyttelse, som allerede gives til arbejdstagerne i medlemsstaterne, navnlig med hensyn til nedsættelse eller afskaffelse af mindstelønninger.

2.   Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes adgang til at anvende eller indføre love og administrative bestemmelser, der er gunstigere for arbejdstagerne, eller til at fremme eller tillade anvendelsen af kollektive overenskomster, der er gunstigere for arbejdstagerne. Det må ikke fortolkes som værende til hinder for, at en medlemsstat hæver de lovbestemte mindstelønninger.

3.   Dette direktiv berører ikke arbejdstageres rettigheder som følge af andre EU-retsakter.

Artikel 17

Gennemførelse og implementering

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme dette direktiv senest den 15. november 2024. De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere metoder for udformning af henvisningen.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale love og bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

3.   Medlemsstaterne træffer i overensstemmelse med deres nationale ret og praksis passende foranstaltninger til at sikre effektiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter med henblik på at implementere dette direktiv. De kan med henblik herpå overlade det til arbejdsmarkedets parter at implementere hele dette direktiv eller dele heraf, herunder med hensyn til udarbejdelsen af en handlingsplan i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, hvis arbejdsmarkedets parter i fællesskab anmoder herom. Medlemsstaterne tager i så fald alle nødvendige skridt til at sikre, at de forpligtelser, der er fastsat i dette direktiv, til enhver tid overholdes.

4.   Den i stk. 2 omhandlede kommunikation skal indeholde en beskrivelse af inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i implementeringen af dette direktiv.

Artikel 18

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 19

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, den 19. oktober 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  Udtalelse af 25. marts 2021 (EUT C 220 af 9.6.2021, s 106).

1

(2)  Udtalelse af 19. marts 2021 (EUT C 175 af 7.5.2021, s. 89).

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 14. september 2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 4. oktober 2022.

3

(4)  
  EUT C 326 af 26.10.2012, s. 391.

4

(5)  Rådets afgørelse (EU) 2020/1512 af 13. oktober 2020 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 344 af 19.10.2020, s. 22).

5

(6)  Rådets beslutning 2007/431/EF af 7. juni 2007 om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at ratificere Den Internationale Arbejdsorganisations 2006-konvention om søfarendes arbejdsstandarder (EUT L 161 af 22.6.2007, s. 63).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008 af 17. juni 2008 om lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser (Rom I) (EUT L 177 af 4.7.2008, s. 6).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240 af 10. februar 2021 om oprettelse af et instrument for teknisk støtte (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 1).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 af 24. juni 2021 om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1296/2013 (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 21).

14

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/48

---

RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/2042

af 24. oktober 2022

om ændring af forordning (EU) nr. 1284/2009 om visse særlige restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 215,

under henvisning til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2052 af 24. oktober 2022 om ændring af afgørelse 2010/638/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea (1),

under henvisning til fælles forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets forordning (EU) nr. 1284/2009 (2) giver virkning til de foranstaltninger, der er fastsat i Rådets afgørelse 2010/638/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea. |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EU) nr. 1284/2009 (2) giver virkning til de foranstaltninger, der er fastsat i Rådets afgørelse 2010/638/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea.

| (2) | Ved afgørelse (FUSP) 2022/2052 foretages en ændring af titlen på afgørelse 2010/638/FUSP. |
| --- | --- |

(2)

Ved afgørelse (FUSP) 2022/2052 foretages en ændring af titlen på afgørelse 2010/638/FUSP.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at indføre lovgivning på EU-plan for at give afgørelse (FUSP) 2022/2052 virkning, navnlig for at sikre, at de økonomiske aktører i alle medlemsstater anvender den på samme måde. |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at indføre lovgivning på EU-plan for at give afgørelse (FUSP) 2022/2052 virkning, navnlig for at sikre, at de økonomiske aktører i alle medlemsstater anvender den på samme måde.

| (4) | Forordning (EU) nr. 1284/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EU) nr. 1284/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Titlen på forordning (EU) nr. 1284/2009 affattes således:

»Rådets forordning (EU) nr. 1284/2009 af 22. december 2009 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Guinea«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. oktober 2022.

På Rådets vegne

A. HUBÁČKOVÁ

Formand

---

(1)  Se side 74 i denne EUT.

1

(2)  Rådets forordning (EU) nr. 1284/2009 af 22. december 2009 om visse særlige restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea (EUT L 346 af 23.12.2009, s. 26).

2

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/50

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/2043

af 24. oktober 2022

om gennemførelse af forordning (EU) 2015/1755 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) 2015/1755 af 1. oktober 2015 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi (1), særlig artikel 13, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 1. oktober 2015 vedtog Rådet forordning (EU) 2015/1755. |
| --- | --- |

(1)

Den 1. oktober 2015 vedtog Rådet forordning (EU) 2015/1755.

| (2) | På grundlag af en gennemgang foretaget af Rådet bør tre personer fjernes fra listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, jf. bilag I til forordning (EU) 2015/1755. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en gennemgang foretaget af Rådet bør tre personer fjernes fra listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, jf. bilag I til forordning (EU) 2015/1755.

| (3) | Bilag I til forordning (EU) 2015/1755 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Bilag I til forordning (EU) 2015/1755 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EU) 2015/1755 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. oktober 2022.

På Rådets vegne

A. HUBÁČKOVÁ

Formand

---

(1)  
  EUT L 257 af 2.10.2015, s. 1.

1

---

BILAG

I bilag I til forordning (EU) 2015/1755 (Liste over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omhandlet i artikel 2) udgår oplysningerne om følgende punkter:

| — | punkt 1 (Godefroid BIZIMANA) |
| --- | --- |

—

punkt 1 (Godefroid BIZIMANA)

| — | punkt 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA) |
| --- | --- |

—

punkt 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA)

| — | punkt 4 (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

punkt 4 (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/52 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/52

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/2044

af 18. oktober 2022

om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (»Roero« (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 99, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har behandlet den ansøgning om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Roero«, der er indgivet af Italien efter artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har behandlet den ansøgning om godkendelse af ændringer af produktspecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Roero«, der er indgivet af Italien efter artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (2) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 offentliggjort ansøgningen om godkendelse af ændringen af produktspecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende (2). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 offentliggjort ansøgningen om godkendelse af ændringen af produktspecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende (2).

| (3) | Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (4) | Ændringen af produktspecifikationen bør derfor godkendes, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Ændringen af produktspecifikationen bør derfor godkendes, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Roero«(BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT C 170 af 25.4.2022, s. 21.

2

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/53 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/53

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/2045

af 18. oktober 2022

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Chianti Classico« (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Chianti Classico«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2446/2000 (2) som ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 216/2011 (3) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 267/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Chianti Classico«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2446/2000 (2) som ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 216/2011 (3) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 267/2013 (4).

| (2) | Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (5). |
| --- | --- |

(2)

Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (5).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Chianti Classico« (BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2446/2000 af 6. november 2000 om tilføjelse til bilaget til forordning (EF) nr. 2400/96 om optagelse af visse betegnelser i det register over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser, der er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler (EFT L 281 af 7.11.2000, s. 12).

2

(3)  Kommissionens forordning (EU) nr. 216/2011 af 1. marts 2011 om godkendelse af væsentlige ændringer af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Chianti Classico (BOB)] (EUT L 59 af 4.3.2011, s. 17).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 267/2013 af 18. marts 2013 om godkendelse af en mindre ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Chianti Classico (BOB)] (EUT L 82 af 22.3.2013, s. 38).

4

(5)  
  EUT C 234 af 17.6.2022, s. 14.

5

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/55

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2022/2046

af 24. oktober 2022

om ændring af bilagene til forordning (EU) nr. 1408/2013 med henblik på at tilpasse disse til bestemmelserne i aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab samt den tilknyttede protokol om Irland/Nordirland

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EU) 2015/1588 af 13. juli 2015 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (1), særlig artikel 2, stk. 1,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag I og II til Kommissionens forordning (EU) nr. 1408/2013 (2) er der fastsat et loft for de kumulerede beløb for den de minimis-støtte, som en medlemsstat yder til virksomheder, der er aktive inden for primærproduktion af landbrugsprodukter, over en periode på tre regnskabsår som nævnt henholdsvis i forordningens artikel 3, stk. 3, og artikel 3, stk. 3a. |
| --- | --- |

(1)

I bilag I og II til Kommissionens forordning (EU) nr. 1408/2013 (2) er der fastsat et loft for de kumulerede beløb for den de minimis-støtte, som en medlemsstat yder til virksomheder, der er aktive inden for primærproduktion af landbrugsprodukter, over en periode på tre regnskabsår som nævnt henholdsvis i forordningens artikel 3, stk. 3, og artikel 3, stk. 3a.

| (2) | Aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (3) (»udtrædelsesaftalen«), hvoraf protokollen om Irland/Nordirland (»protokollen«) udgør en integrerende del, trådte i kraft den 1. februar 2020. |
| --- | --- |

(2)

Aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (3) (»udtrædelsesaftalen«), hvoraf protokollen om Irland/Nordirland (»protokollen«) udgør en integrerende del, trådte i kraft den 1. februar 2020.

| (3) | Den overgangsperiode, der er fastsat i udtrædelsesaftalens artikel 126, hvor EU-retten i vid udstrækning fortsat fandt anvendelse på og i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, udløb den 31. december 2020. |
| --- | --- |

(3)

Den overgangsperiode, der er fastsat i udtrædelsesaftalens artikel 126, hvor EU-retten i vid udstrækning fortsat fandt anvendelse på og i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, udløb den 31. december 2020.

| (4) | Ifølge protokollens artikel 10 finder visse EU-retlige bestemmelser, der er angivet i bilag 5 til denne protokol, anvendelse på Det Forenede Kongerige med hensyn til foranstaltninger, der påvirker handelen med landbrugsvarer mellem Nordirland og Unionen. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge protokollens artikel 10 finder visse EU-retlige bestemmelser, der er angivet i bilag 5 til denne protokol, anvendelse på Det Forenede Kongerige med hensyn til foranstaltninger, der påvirker handelen med landbrugsvarer mellem Nordirland og Unionen.

| (5) | Forordning (EU) nr. 1408/2013 er opført på listen over disse bestemmelser. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EU) nr. 1408/2013 er opført på listen over disse bestemmelser.

| (6) | Af hensyn til overensstemmelsen med udtrædelsesaftalens og protokollens bestemmelser er det påkrævet at ændre loftet for de kumulerede beløb for Det Forenede Kongerige som helhed, jf. bilagene til forordning (EU) nr. 1408/2013, til de tilsvarende beløb alene for Nordirland. |
| --- | --- |

(6)

Af hensyn til overensstemmelsen med udtrædelsesaftalens og protokollens bestemmelser er det påkrævet at ændre loftet for de kumulerede beløb for Det Forenede Kongerige som helhed, jf. bilagene til forordning (EU) nr. 1408/2013, til de tilsvarende beløb alene for Nordirland.

| (7) | For at sikre lige vilkår bør loftet for de kumulerede beløb for Nordirland baseres på den samme beregningsmetode som den, der blev anvendt for medlemsstaterne på det tidspunkt, hvor disse bilag blev udarbejdet. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre lige vilkår bør loftet for de kumulerede beløb for Nordirland baseres på den samme beregningsmetode som den, der blev anvendt for medlemsstaterne på det tidspunkt, hvor disse bilag blev udarbejdet.

| (8) | Forordning (EU) nr. 1408/2013 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(8)

Forordning (EU) nr. 1408/2013 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EU) nr. 1408/2013

I forordning (EU) nr. 1408/2013 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1.1, litra b), affattes således:






  »b) | støtte til aktiviteter, der er knyttet til eksport til tredjelande eller medlemsstater (*1), nemlig støtte, der er direkte forbundet med de eksporterede mængder, etablering og drift af distributionsnet eller andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomheden |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1.1, litra b), affattes således:

»b)

støtte til aktiviteter, der er knyttet til eksport til tredjelande eller medlemsstater (*1), nemlig støtte, der er direkte forbundet med de eksporterede mængder, etablering og drift af distributionsnet eller andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomheden

*1

(*1)  Da visse bestemmelser i EU-retten om statsstøtte i forbindelse med foranstaltninger, der påvirker samhandelen mellem Nordirland og Unionen, fortsat finder anvendelse for Det Forenede Kongerige, skal enhver henvisning til en medlemsstat i denne forordning forstås som en henvisning til en medlemsstat eller Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland i overensstemmelse med artikel 10 i og bilag 5 til protokollen til aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (EUT C 384I af 12.11.2019).«
  "

*1

| 2) | i bilag I affattes rækken, hvori loftet for det samlede de minimis-støttebeløb for Det Forenede Kongerige fastsættes, således:

  »Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland 29 741 417
  « |
| --- | --- |

2)

i bilag I affattes rækken, hvori loftet for det samlede de minimis-støttebeløb for Det Forenede Kongerige fastsættes, således:

»Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland 29 741 417
  «

| 3) | i bilag II affattes rækken, hvori loftet for det samlede de minimis-støttebeløb for Det Forenede Kongerige fastsættes, således:

  »Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland 35 689 700.« |
| --- | --- |

3)

i bilag II affattes rækken, hvori loftet for det samlede de minimis-støttebeløb for Det Forenede Kongerige fastsættes, således:

»Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland 35 689 700.«

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 248 af 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1408/2013 af 18. december 2013 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte i landbrugssektoren (EUT L 352 af 24.12.2013, s. 9).

2

(3)  
  EUT C 384I af 12.11.2019.

3

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/57

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/2047

af 24. oktober 2022

om berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 for så vidt angår godkendelsen af visse kontrolmyndigheder og kontrolorganer med henblik på import af økologiske produkter til Unionen

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 af 30. maj 2018 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (1), særlig artikel 48, stk. 3, og artikel 57, stk.2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 (2) fastlægges listen over kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er godkendt med henblik på ækvivalens og har beføjelse til at føre kontrol og udstede attester i tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

I bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 (2) fastlægges listen over kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er godkendt med henblik på ækvivalens og har beføjelse til at føre kontrol og udstede attester i tredjelande.

| (2) | I bilag IV til Kommissionens forordning (EF) nr. 1235/2008 (3) var »Ecocert SA« oprindeligt godkendt for Bahrain for så vidt angår produktkategori D. I bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 stod rækken for Bahrain for produktkategori D ved en fejl tom. Denne fejl skal berigtiges. |
| --- | --- |

(2)

I bilag IV til Kommissionens forordning (EF) nr. 1235/2008 (3) var »Ecocert SA« oprindeligt godkendt for Bahrain for så vidt angår produktkategori D. I bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 stod rækken for Bahrain for produktkategori D ved en fejl tom. Denne fejl skal berigtiges.

| (3) | I bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 var »Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)« fejlagtigt anført som et godkendt organ i Costa Rica for produktkategori A. Endvidere har kontrolorganet ikke meddelt detaljerede oplysninger om den produkttype, det ønsker at certificere for produktkategori D i Costa Rica, og godkendelsen af denne produktkategori blev derfor tildelt ved en fejl. Den relevante reference skal berigtiges. |
| --- | --- |

(3)

I bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 var »Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)« fejlagtigt anført som et godkendt organ i Costa Rica for produktkategori A. Endvidere har kontrolorganet ikke meddelt detaljerede oplysninger om den produkttype, det ønsker at certificere for produktkategori D i Costa Rica, og godkendelsen af denne produktkategori blev derfor tildelt ved en fejl. Den relevante reference skal berigtiges.

| (4) | Gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 bør derfor berigtiges. |
| --- | --- |

(4)

Gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 bør derfor berigtiges.

| (5) | Godkendelsens geografiske anvendelsesområde for »Ecocert SA« blev fejlagtigt begrænset. Denne fejl vedrørende Bahrain for produktkategori D bør derfor korrigeres med tilbagevirkende kraft fra datoen for ikrafttræden af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325. Godkendelsen af »Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)« blev fejlagtigt udvidet til at omfatte produktkategorierne A og D i Costa Rica. Denne fejl bør derfor korrigeres med tilbagevirkende kraft fra datoen for anvendelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(5)

Godkendelsens geografiske anvendelsesområde for »Ecocert SA« blev fejlagtigt begrænset. Denne fejl vedrørende Bahrain for produktkategori D bør derfor korrigeres med tilbagevirkende kraft fra datoen for ikrafttræden af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325. Godkendelsen af »Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)« blev fejlagtigt udvidet til at omfatte produktkategorierne A og D i Costa Rica. Denne fejl bør derfor korrigeres med tilbagevirkende kraft fra datoen for anvendelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Økologisk Produktion — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Økologisk Produktion —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EU) 2021/2325 berigtiges som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2022.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 150 af 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 af 16. december 2021 om opstilling i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 af listen over tredjelande og listen over kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er godkendt i henhold til artikel 33, stk. 2 og 3, i Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 med henblik på import af økologiske produkter til Unionen (EUT L 465 af 29.12.2021, s. 8).«

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1235/2008 af 8. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (EUT L 334 af 12.12.2008, s. 25).

3

---

BILAG

I bilag II til forordning (EU) 2021/2325 foretages følgende berigtigelser:

| (1) | i punkt 3 under oplysningen »Ecocert SA« affattes rækken for Bahrain således:












  Kodenummer | Tredjeland | Produktkategori |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| »BH-BIO-154 | Bahrain | x | x | — | x | — | —« |

(1)

i punkt 3 under oplysningen »Ecocert SA« affattes rækken for Bahrain således:

Kodenummer

Tredjeland

Produktkategori

A

B

C

D

E

F

»BH-BIO-154

Bahrain

x

x

—

x

—

—«

| (2) | i punkt 3 under oplysningen »Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)« affattes rækken for Costa Rica således:












  Kodenummer | Tredjeland | Produktkategori |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| »CR-BIO-144 | Costa Rica | — | — | — | — | x | —« |

(2)

i punkt 3 under oplysningen »Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)« affattes rækken for Costa Rica således:

Kodenummer

Tredjeland

Produktkategori

A

B

C

D

E

F

»CR-BIO-144

Costa Rica

—

—

—

—

x

—«

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/60

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/2048

af 24. oktober 2022

om godkendelse af L-(+)-mælkesyre som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 89, stk. 1, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (2) er der opstillet en liste over eksisterende aktivstoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel godkendelse til anvendelse i biocidholdige produkter. Listen omfatter L-(+)-mælkesyre. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (2) er der opstillet en liste over eksisterende aktivstoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel godkendelse til anvendelse i biocidholdige produkter. Listen omfatter L-(+)-mælkesyre.

| (2) | L-(+)-mælkesyre er blevet vurderet til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6, konserveringsmidler til produkter under opbevaring som beskrevet i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

L-(+)-mælkesyre er blevet vurderet til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6, konserveringsmidler til produkter under opbevaring som beskrevet i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012.

| (3) | Tyskland blev udpeget som rapporterende medlemsstat, og landets kompetente vurderingsmyndighed fremsendte vurderingsrapporten sammen med sine konklusioner til Det Europæiske Kemikalieagentur (»agenturet«) den 3. september 2020. |
| --- | --- |

(3)

Tyskland blev udpeget som rapporterende medlemsstat, og landets kompetente vurderingsmyndighed fremsendte vurderingsrapporten sammen med sine konklusioner til Det Europæiske Kemikalieagentur (»agenturet«) den 3. september 2020.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 75, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 528/2012 udarbejder Udvalget for Biocidholdige Produkter agenturets udtalelse vedrørende ansøgninger om godkendelse af aktivstoffer. I overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 vedtog Udvalget for Biocidholdige Produkter agenturets udtalelse (3) den 15. juni 2021 under hensyntagen til den kompetente vurderingsmyndigheds konklusioner. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 75, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 528/2012 udarbejder Udvalget for Biocidholdige Produkter agenturets udtalelse vedrørende ansøgninger om godkendelse af aktivstoffer. I overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i delegeret forordning (EU) nr. 1062/2014 vedtog Udvalget for Biocidholdige Produkter agenturets udtalelse (3) den 15. juni 2021 under hensyntagen til den kompetente vurderingsmyndigheds konklusioner.

| (5) | Det fremgår af udtalelsen, at de biocidholdige produkter af produkttype 6, som indeholder L-(+)-mælkesyre, kan forventes at opfylde kriterierne i artikel 19, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 528/2012, forudsat at betingelserne vedrørende deres anvendelse er opfyldt. |
| --- | --- |

(5)

Det fremgår af udtalelsen, at de biocidholdige produkter af produkttype 6, som indeholder L-(+)-mælkesyre, kan forventes at opfylde kriterierne i artikel 19, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 528/2012, forudsat at betingelserne vedrørende deres anvendelse er opfyldt.

| (6) | Under hensyntagen til agenturets udtalelse bør L-(+)-mælkesyre godkendes til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6, forudsat at visse betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

(6)

Under hensyntagen til agenturets udtalelse bør L-(+)-mælkesyre godkendes til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6, forudsat at visse betingelser er opfyldt.

| (7) | Da L-(+)-mælkesyre er klassificeret for hudætsning/hudirritation, underkategori 1C, og øjenskader og øjenirritation, kategori 1, jf. del 3 i bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (4), bør den person, der er ansvarlig for at bringe stoffer eller blandinger, som er behandlet med eller indeholder aktivstoffet i koncentrationer, der fører til klassificering for hudætsning/hudirritation eller øjenskade/øjenirritation, i omsætning, navnlig sikre, at eksponeringen af offentligheden minimeres ved hjælp af passende risikobegrænsende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

Da L-(+)-mælkesyre er klassificeret for hudætsning/hudirritation, underkategori 1C, og øjenskader og øjenirritation, kategori 1, jf. del 3 i bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (4), bør den person, der er ansvarlig for at bringe stoffer eller blandinger, som er behandlet med eller indeholder aktivstoffet i koncentrationer, der fører til klassificering for hudætsning/hudirritation eller øjenskade/øjenirritation, i omsætning, navnlig sikre, at eksponeringen af offentligheden minimeres ved hjælp af passende risikobegrænsende foranstaltninger.

| (8) | Da L-(+)-mælkesyre opfylder kriterierne for klassificering som ætsende for luftvejene, jf. del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008, bør den person, der er ansvarlig for at bringe stoffer eller blandinger, som er behandlet med eller indeholder aktivstoffet i en koncentration, der fører til klassificering for ætsende for luftvejene, i omsætning, navnlig sikre, at eksponeringen af offentligheden minimeres ved hjælp af passende risikobegrænsende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(8)

Da L-(+)-mælkesyre opfylder kriterierne for klassificering som ætsende for luftvejene, jf. del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008, bør den person, der er ansvarlig for at bringe stoffer eller blandinger, som er behandlet med eller indeholder aktivstoffet i en koncentration, der fører til klassificering for ætsende for luftvejene, i omsætning, navnlig sikre, at eksponeringen af offentligheden minimeres ved hjælp af passende risikobegrænsende foranstaltninger.

| (9) | For at garantere en sikker anvendelse af biocidholdige produkter, der indeholder L-(+)-mælkesyre i behandlede artikler, og give brugere af behandlede artikler mulighed for at træffe informerede valg, bør den person, der er ansvarlig for at bringe en behandlet artikel, der er behandlet med eller indeholder L-(+)-mælkesyre, i omsætning, sikre, at mærkningen af den behandlede artikel indeholder de oplysninger, der er anført i artikel 58, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012. Desuden bør medlemsstaternes kompetente myndigheder eller, hvis der er tale om en EU-godkendelse, Kommissionen i resuméet af det biocidholdige produkts egenskaber for et biocidholdigt produkt, der indeholder L-(+)-mælkesyre, angive de relevante brugsanvisninger og forholdsregler, der skal fremgå af mærkningen af de behandlede artikler i henhold til artikel 58, stk. 3, litra e), i forordning (EU) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(9)

For at garantere en sikker anvendelse af biocidholdige produkter, der indeholder L-(+)-mælkesyre i behandlede artikler, og give brugere af behandlede artikler mulighed for at træffe informerede valg, bør den person, der er ansvarlig for at bringe en behandlet artikel, der er behandlet med eller indeholder L-(+)-mælkesyre, i omsætning, sikre, at mærkningen af den behandlede artikel indeholder de oplysninger, der er anført i artikel 58, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012. Desuden bør medlemsstaternes kompetente myndigheder eller, hvis der er tale om en EU-godkendelse, Kommissionen i resuméet af det biocidholdige produkts egenskaber for et biocidholdigt produkt, der indeholder L-(+)-mælkesyre, angive de relevante brugsanvisninger og forholdsregler, der skal fremgå af mærkningen af de behandlede artikler i henhold til artikel 58, stk. 3, litra e), i forordning (EU) nr. 528/2012.

| (10) | Der bør gå en rimelig tid, før et aktivstof godkendes, således at berørte parter kan træffe de fornødne forberedelser til at opfylde de nye krav. |
| --- | --- |

(10)

Der bør gå en rimelig tid, før et aktivstof godkendes, således at berørte parter kan træffe de fornødne forberedelser til at opfylde de nye krav.

| (11) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

L-(+)-mælkesyre godkendes som et aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6 med forbehold af betingelserne i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 af 4. august 2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 294 af 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Udvalget for Biocidholdige Produkter, udtalelse om ansøgning om godkendelse af aktivstoffet: L-(+)-mælkesyre, produkttype: 6, ECHA/BPC/280/2021, vedtaget den 15. juni 2021.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

4

---

BILAG

| Almindeligt anvendt navn | IUPAC-navn
  Identifikationsnr. | Aktivstoffets minimumsrenhedsgrad (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for godkendelsen | Produkttype | Specifikke betingelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-mælkesyre | IUPAC-navn:
  (2S)-2-hydroxypropansyre
  EF-nr.: 201-196-2
  CAS-nr.: 79-33-4 | ≥ 955 g/kg (på tørstofbasis) | 1. november 2023 | 31. oktober 2033 | 6 | Godkendelsen af biocidholdige produkter meddeles på følgende betingelser:






  1) | Ved vurderingen af produktet skal der lægges særlig vægt på den eksponering, de risici og den effektivitet, der er forbundet med enhver anvendelse, som er omfattet af ansøgningen om godkendelse, men som ikke har været behandlet i risikovurderingen (2) af aktivstoffet på EU-plan. |

Almindeligt anvendt navn

IUPAC-navn

Identifikationsnr.

Aktivstoffets minimumsrenhedsgrad (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for godkendelsen

Produkttype

Specifikke betingelser

L-(+)-mælkesyre

IUPAC-navn:

(2S)-2-hydroxypropansyre

EF-nr.: 201-196-2

CAS-nr.: 79-33-4

≥ 955 g/kg (på tørstofbasis)

1. november 2023

31. oktober 2033

6

Godkendelsen af biocidholdige produkter meddeles på følgende betingelser:

1)

Ved vurderingen af produktet skal der lægges særlig vægt på den eksponering, de risici og den effektivitet, der er forbundet med enhver anvendelse, som er omfattet af ansøgningen om godkendelse, men som ikke har været behandlet i risikovurderingen (2) af aktivstoffet på EU-plan.

| 2) | I betragtning af de risici, der er konstateret for de anvendelser, der er vurderet, skal der ved vurderingen af produktet lægges særlig vægt på:






  a) | industrielle og erhvervsmæssige brugere |
| --- | --- | --- |

2)

I betragtning af de risici, der er konstateret for de anvendelser, der er vurderet, skal der ved vurderingen af produktet lægges særlig vægt på:

a)

industrielle og erhvervsmæssige brugere

| b) | ikke-erhvervsmæssige brugere. |
| --- | --- |

b)

ikke-erhvervsmæssige brugere.

Behandlede artikler kan bringes i omsætning på følgende betingelser:

| 1) | Den person, der er ansvarlig for at bringe et stof eller en blanding, der er behandlet med eller indeholder L-(+)-mælkesyre i koncentrationer i stoffet eller blandingen, der fører til klassificering for følgende, i omsætning:






  a) | lokale virkninger vedrørende hudætsning/hudirritation eller øjenskade/øjenirritation i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 skal sikre, at eksponeringen af offentligheden minimeres ved hjælp af passende risikobegrænsende foranstaltninger. Disse foranstaltninger kan omfatte anvendelse af en gellignende formulering, emballage med doseringshjælpemidler eller emballage med en selvopløsende skal |
| --- | --- | --- |

1)

Den person, der er ansvarlig for at bringe et stof eller en blanding, der er behandlet med eller indeholder L-(+)-mælkesyre i koncentrationer i stoffet eller blandingen, der fører til klassificering for følgende, i omsætning:

a)

lokale virkninger vedrørende hudætsning/hudirritation eller øjenskade/øjenirritation i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 skal sikre, at eksponeringen af offentligheden minimeres ved hjælp af passende risikobegrænsende foranstaltninger. Disse foranstaltninger kan omfatte anvendelse af en gellignende formulering, emballage med doseringshjælpemidler eller emballage med en selvopløsende skal

| b) | akut toksicitet vedrørende ætsning af luftvejene i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 skal sikre, at luftbåren eksponering af offentligheden minimeres ved hjælp af passende risikobegrænsende foranstaltninger. Disse foranstaltninger kan omfatte en mærkning med angivelse af: ingen adgang i det behandlede område før det er tørt, eller ingen anvendelse under tilstedeværelse af/i nærheden af den brede offentlighed. |
| --- | --- |

b)

akut toksicitet vedrørende ætsning af luftvejene i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 skal sikre, at luftbåren eksponering af offentligheden minimeres ved hjælp af passende risikobegrænsende foranstaltninger. Disse foranstaltninger kan omfatte en mærkning med angivelse af: ingen adgang i det behandlede område før det er tørt, eller ingen anvendelse under tilstedeværelse af/i nærheden af den brede offentlighed.

| 2) | Den person, som er ansvarlig for at bringe en behandlet artikel, der er blevet behandlet med eller indeholder L-(+)-mælkesyre, i omsætning, skal sikre, at mærkningen af den behandlede artikel indeholder de oplysninger, der er anført i artikel 58, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

2)

Den person, som er ansvarlig for at bringe en behandlet artikel, der er blevet behandlet med eller indeholder L-(+)-mælkesyre, i omsætning, skal sikre, at mærkningen af den behandlede artikel indeholder de oplysninger, der er anført i artikel 58, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012.

| 3) | Medlemsstaternes kompetente myndigheder eller, hvis der er tale om en EU-godkendelse, Kommissionen skal i resuméet af det biocidholdige produkts egenskaber for et biocidholdigt produkt, der indeholder L-(+)-mælkesyre, angive de relevante brugsanvisninger og forholdsregler, der skal fremgå af mærkningen af de behandlede artikler i henhold til artikel 58, stk. 3, litra e), i forordning (EU) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

3)

Medlemsstaternes kompetente myndigheder eller, hvis der er tale om en EU-godkendelse, Kommissionen skal i resuméet af det biocidholdige produkts egenskaber for et biocidholdigt produkt, der indeholder L-(+)-mælkesyre, angive de relevante brugsanvisninger og forholdsregler, der skal fremgå af mærkningen af de behandlede artikler i henhold til artikel 58, stk. 3, litra e), i forordning (EU) nr. 528/2012.

---

(1)  Renheden angivet i denne kolonne var minimumsrenhedsgraden af det vurderede aktivstof. Aktivstoffet i det produkt, der bringes i omsætning, kan have samme eller en anden renhedsgrad, hvis der er påvist teknisk ækvivalens med det vurderede aktivstof.

(2)  Udvalget for Biocidholdige Produkter, udtalelse om ansøgning om godkendelse af aktivstoffet: L-(+)-mælkesyre, produkttype: 6, ECHA/BPC/280/2021, vedtaget den 15. juni 2021.

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/64

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/2049

af 24. oktober 2022

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 for så vidt angår godkendelse af visse kontrolmyndigheder og kontrolorganer med henblik på import af økologiske produkter til Unionen

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 af 30. maj 2018 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (1), særlig artikel 48, stk. 3, og artikel 57, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 (2) indeholder en liste over tredjelande, hvis produktionssystemer og kontrolforanstaltninger for økologisk produktion af landbrugsprodukter er anerkendt som ækvivalente med dem, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (3). |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 (2) indeholder en liste over tredjelande, hvis produktionssystemer og kontrolforanstaltninger for økologisk produktion af landbrugsprodukter er anerkendt som ækvivalente med dem, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (3).

| (2) | Indien har meddelt Kommissionen, at landets kompetente myndighed har suspenderet kontrolorganet »TQ Cert Services Private Limited«, og at kontrolorganet derfor bør fjernes fra listen over kontrolorganer, der er godkendt af Indien. |
| --- | --- |

(2)

Indien har meddelt Kommissionen, at landets kompetente myndighed har suspenderet kontrolorganet »TQ Cert Services Private Limited«, og at kontrolorganet derfor bør fjernes fra listen over kontrolorganer, der er godkendt af Indien.

| (3) | Bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 indeholder en liste over kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er godkendt med henblik på ækvivalens og har kompetence til at foretage kontrol og udstede attester i tredjelande. I lyset af de nye oplysninger og anmodninger, som Kommissionen har modtaget siden vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325, bør der foretages visse ændringer af denne liste. |
| --- | --- |

(3)

Bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 indeholder en liste over kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er godkendt med henblik på ækvivalens og har kompetence til at foretage kontrol og udstede attester i tredjelande. I lyset af de nye oplysninger og anmodninger, som Kommissionen har modtaget siden vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325, bør der foretages visse ændringer af denne liste.

| (4) | Der er indgivet meddelelser om tilfælde af manglende overholdelse i informationssystemet for økologisk landbrug (OFIS) af »Control Union Certifications« (BIO-149), »Ecocert SA« (BIO-154), »Lacon GmbH« (BIO-134) og »OneCert International PVT Ltd« (BIO-152). Disse anmeldelser vedrører kontamination af et stort antal sendinger af produkter, der er produceret i Indien og certificeret som økologiske af disse kontrolorganer. Kontaminationerne er sket med produkter og stoffer, der ikke er tilladt i økologisk produktion og/eller konventionel produktion i Unionen, på niveauer over og ofte langt over de maksimalgrænseværdier, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (4). De pågældende kontaminationer omfatter bl.a., men ikke kun, kontaminationer med ethylenoxid, som er kræftfremkaldende, mutagen og reproduktionstoksisk. |
| --- | --- |

(4)

Der er indgivet meddelelser om tilfælde af manglende overholdelse i informationssystemet for økologisk landbrug (OFIS) af »Control Union Certifications« (BIO-149), »Ecocert SA« (BIO-154), »Lacon GmbH« (BIO-134) og »OneCert International PVT Ltd« (BIO-152). Disse anmeldelser vedrører kontamination af et stort antal sendinger af produkter, der er produceret i Indien og certificeret som økologiske af disse kontrolorganer. Kontaminationerne er sket med produkter og stoffer, der ikke er tilladt i økologisk produktion og/eller konventionel produktion i Unionen, på niveauer over og ofte langt over de maksimalgrænseværdier, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (4). De pågældende kontaminationer omfatter bl.a., men ikke kun, kontaminationer med ethylenoxid, som er kræftfremkaldende, mutagen og reproduktionstoksisk.

| (5) | Desuden har disse kontrolorganer ikke påvist, at økologiske produkter, der importeres under deres kontrol, er blevet fremstillet i overensstemmelse med produktionsregler og underlagt kontrolordninger svarende til dem, der er fastsat i forordning (EF) nr. 834/2007 og i Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 (5) og (EF) nr. 1235/2008 (6). |
| --- | --- |

(5)

Desuden har disse kontrolorganer ikke påvist, at økologiske produkter, der importeres under deres kontrol, er blevet fremstillet i overensstemmelse med produktionsregler og underlagt kontrolordninger svarende til dem, der er fastsat i forordning (EF) nr. 834/2007 og i Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 (5) og (EF) nr. 1235/2008 (6).

| (6) | Endvidere har disse kontrolorganer undladt at træffe korrigerende foranstaltninger som reaktion på de konstaterede uregelmæssigheder og overtrædelser. |
| --- | --- |

(6)

Endvidere har disse kontrolorganer undladt at træffe korrigerende foranstaltninger som reaktion på de konstaterede uregelmæssigheder og overtrædelser.

| (7) | Af disse grunde og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra d), nr. iv), v) og vii), i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1342 (7) bør kontrolorganerne »Control Union Certifications«, »Ecocert SA«, »Lacon GmbH« og »OneCert International PVT Ltd« tilbagetrækkes fra listen over kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er godkendt for Indien med henblik på ækvivalens i henhold til artikel 33, stk. 3, i forordning (EF) nr. 834/2007. |
| --- | --- |

(7)

Af disse grunde og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra d), nr. iv), v) og vii), i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1342 (7) bør kontrolorganerne »Control Union Certifications«, »Ecocert SA«, »Lacon GmbH« og »OneCert International PVT Ltd« tilbagetrækkes fra listen over kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er godkendt for Indien med henblik på ækvivalens i henhold til artikel 33, stk. 3, i forordning (EF) nr. 834/2007.

| (8) | »A CERT European Organization for Certification S.A.« har meddelt Kommissionen, at det har ændret adresse. |
| --- | --- |

(8)

»A CERT European Organization for Certification S.A.« har meddelt Kommissionen, at det har ændret adresse.

| (9) | Kommissionen har modtaget og behandlet en anmodning fra »BioGro New Zealand Limited« om tilbagetrækning af dets godkendelse for alle tredjelande, for hvilke det er godkendt i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har modtaget og behandlet en anmodning fra »BioGro New Zealand Limited« om tilbagetrækning af dets godkendelse for alle tredjelande, for hvilke det er godkendt i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325.

| (10) | »Bureau Veritas Certification France SAS« har underrettet Kommissionen om sin ændrede internetadresse. |
| --- | --- |

(10)

»Bureau Veritas Certification France SAS« har underrettet Kommissionen om sin ændrede internetadresse.

| (11) | Kommissionen har modtaget og behandlet en anmodning fra »Ecocert SA« om navneændring. På grundlag af de modtagne oplysninger har Kommissionen konkluderet, at det er berettiget at erstatte navnet på dette kontrolorgan med »Ecocert SAS«. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har modtaget og behandlet en anmodning fra »Ecocert SA« om navneændring. På grundlag af de modtagne oplysninger har Kommissionen konkluderet, at det er berettiget at erstatte navnet på dette kontrolorgan med »Ecocert SAS«.

| (12) | Akkrediteringsorganet IOAS har underrettet Kommissionen om tilbagetrækningen af sin akkreditering vedrørende kontrolorganet »FairCert Certification Services Pvt Ltd«. Kommissionen har også opfordret kontrolorganet til at fremlægge et gyldigt akkrediteringscertifikat og træffe passende og rettidige afhjælpende foranstaltninger. Imidlertid har »FairCert Certification Services Pvt Ltd« ikke afgivet et tilfredsstillende svar inden for den fastsatte frist. Endelig har »FairCert Certification Services Pvt Ltd« ikke meddelt Kommissionen alle de oplysninger, der vedrørte dets tekniske dossier. Af disse tre grunde og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra d), nr. iii), i delegeret forordning (EU) 2021/1342 bør »FairCert Certification Services Pvt Ltd« tilbagetrækkes fra listen over kontrolmyndigheder og kontrolorganer i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 for alle tredjelande. |
| --- | --- |

(12)

Akkrediteringsorganet IOAS har underrettet Kommissionen om tilbagetrækningen af sin akkreditering vedrørende kontrolorganet »FairCert Certification Services Pvt Ltd«. Kommissionen har også opfordret kontrolorganet til at fremlægge et gyldigt akkrediteringscertifikat og træffe passende og rettidige afhjælpende foranstaltninger. Imidlertid har »FairCert Certification Services Pvt Ltd« ikke afgivet et tilfredsstillende svar inden for den fastsatte frist. Endelig har »FairCert Certification Services Pvt Ltd« ikke meddelt Kommissionen alle de oplysninger, der vedrørte dets tekniske dossier. Af disse tre grunde og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra d), nr. iii), i delegeret forordning (EU) 2021/1342 bør »FairCert Certification Services Pvt Ltd« tilbagetrækkes fra listen over kontrolmyndigheder og kontrolorganer i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 for alle tredjelande.

| (13) | »Kiwa Sativa« har underrettet Kommissionen om sin ændrede internetadresse. |
| --- | --- |

(13)

»Kiwa Sativa« har underrettet Kommissionen om sin ændrede internetadresse.

| (14) | Kommissionen har modtaget og behandlet en anmodning fra »Lacon GmbH« om tilbagetrækning af dets godkendelse for alle tredjelande, for hvilke det er godkendt i gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen har modtaget og behandlet en anmodning fra »Lacon GmbH« om tilbagetrækning af dets godkendelse for alle tredjelande, for hvilke det er godkendt i gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325.

| (15) | Kommissionen har modtaget og behandlet en anmodning fra »LETIS S.A.« om tilbagetrækning af dets godkendelse for Afghanistan, Aserbajdsjan, Belarus, Côte d'Ivoire, Egypten, Etiopien, Iran, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Marokko, Pakistan, Rusland, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine, De Forenede Arabiske Emirater og Usbekistan. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har modtaget og behandlet en anmodning fra »LETIS S.A.« om tilbagetrækning af dets godkendelse for Afghanistan, Aserbajdsjan, Belarus, Côte d'Ivoire, Egypten, Etiopien, Iran, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Marokko, Pakistan, Rusland, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine, De Forenede Arabiske Emirater og Usbekistan.

| (16) | Akkrediteringsorganet IOAS har underrettet Kommissionen om tilbagetrækningen af sin akkreditering vedrørende »LETIS S.A.« i Tyrkiet. Kommissionen har også opfordret kontrolorganet til at fremlægge et gyldigt akkrediteringscertifikat vedrørende Tyrkiet og træffe passende og rettidige afhjælpende foranstaltninger. Imidlertid har »LETIS S.A.« ikke afgivet et tilfredsstillende svar inden for den fastsatte frist. Af disse to grunde og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra d), nr. iii), i delegeret forordning (EU) 2021/1342 er det berettiget at tilbagetrække godkendelsen af »Letis S.A.« for Tyrkiet. |
| --- | --- |

(16)

Akkrediteringsorganet IOAS har underrettet Kommissionen om tilbagetrækningen af sin akkreditering vedrørende »LETIS S.A.« i Tyrkiet. Kommissionen har også opfordret kontrolorganet til at fremlægge et gyldigt akkrediteringscertifikat vedrørende Tyrkiet og træffe passende og rettidige afhjælpende foranstaltninger. Imidlertid har »LETIS S.A.« ikke afgivet et tilfredsstillende svar inden for den fastsatte frist. Af disse to grunde og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra d), nr. iii), i delegeret forordning (EU) 2021/1342 er det berettiget at tilbagetrække godkendelsen af »Letis S.A.« for Tyrkiet.

| (17) | »OneCert International PVT Ltd« har underrettet Kommissionen om sin ændrede internetadresse. |
| --- | --- |

(17)

»OneCert International PVT Ltd« har underrettet Kommissionen om sin ændrede internetadresse.

| (18) | Kommissionen har modtaget en anmodning fra »Oregon Tilth« om tilbagetrækning af dets godkendelse for Panama. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen har modtaget en anmodning fra »Oregon Tilth« om tilbagetrækning af dets godkendelse for Panama.

| (19) | Kommissionen har modtaget en anmodning fra »Organic Standard« om tilbagetrækning af dets godkendelse for Rusland. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen har modtaget en anmodning fra »Organic Standard« om tilbagetrækning af dets godkendelse for Rusland.

| (20) | Kommissionen har modtaget og behandlet en anmodning fra »Soil Association Certification Limited« om frivillig indstilling af dets aktiviteter for alle tredjelande, for hvilke det er godkendt i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen har modtaget og behandlet en anmodning fra »Soil Association Certification Limited« om frivillig indstilling af dets aktiviteter for alle tredjelande, for hvilke det er godkendt i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325.

| (21) | »Tse-Xin Organic Certification Corporation« har meddelt Kommissionen, at det har ændret adresse. |
| --- | --- |

(21)

»Tse-Xin Organic Certification Corporation« har meddelt Kommissionen, at det har ændret adresse.

| (22) | Gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(22)

Gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 bør derfor ændres.

| (23) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Økologisk Produktion — |
| --- | --- |

(23)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Økologisk Produktion —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU) 2021/2325 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag I ændres som anført i bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

1)

Bilag I ændres som anført i bilag I til nærværende forordning.

| 2) | Bilag II ændres som anført i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag II ændres som anført i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 150 af 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2325 af 16. december 2021 om opstilling i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 af listen over tredjelande og listen over kontrolmyndigheder og kontrolorganer, der er godkendt i henhold til artikel 33, stk. 2 og 3, i Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 med henblik på import af økologiske produkter til Unionen (EUT L 465 af 29.12.2021, s. 8).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foder og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 af 5. september 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter, for så vidt angår økologisk produktion, mærkning og kontrol (EUT L 250 af 18.9.2008, s. 1).

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1235/2008 af 8. december 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår ordninger for import af økologiske produkter fra tredjelande (EUT L 334 af 12.12.2008, s. 25).

6

(7)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1342 af 27. maj 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 vedrørende de oplysninger, som tredjelande og kontrolmyndigheder og kontrolorganer skal fremsende med henblik på tilsyn med deres anerkendelse i henhold til artikel 33, stk. 2 og 3, i Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 for så vidt angår importerede økologiske produkter samt vedrørende de foranstaltninger, der skal træffes ved udøvelsen af dette tilsyn (EUT L 292 af 16.8.2021, s. 20).

7

---

BILAG I

I punkt 5 i under oplysningerne for Indien i bilag I til forordning (EU) 2021/2325 udgår rækken med kodenummer IN-ORG-006.

---

BILAG II

I bilag II til forordning (EU) 2021/2325 foretages følgende ændringer:

| (1) | Under oplysningerne for
  »A CERT European Organization for Certification S.A.«
  affattes punkt 1 således:






  »1. | Adresse: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Grækenland«. |
| --- | --- | --- |

(1)

Under oplysningerne for
  »A CERT European Organization for Certification S.A.«
  affattes punkt 1 således:

»1.

Adresse: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Grækenland«.

| (2) | Oplysningerne for
  »BioGro New Zealand Limited«
  udgår. |
| --- | --- |

(2)

Oplysningerne for
  »BioGro New Zealand Limited«
  udgår.

| (3) | Under oplysningerne for
  »Bureau Veritas Certification France SAS«
  affattes punkt 2 således:






  »2. | Internetadresse: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio«. |
| --- | --- | --- |

(3)

Under oplysningerne for
  »Bureau Veritas Certification France SAS«
  affattes punkt 2 således:

»2.

Internetadresse: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio«.

| (4) | I punkt 3 i tabellen under oplysningerne for »Control Union Certifications«
  udgår rækken vedrørende Indien. |
| --- | --- |

(4)

I punkt 3 i tabellen under oplysningerne for »Control Union Certifications«
  udgår rækken vedrørende Indien.

| (5) | Under oplysningerne for
  »Ecocert SA«
  foretages følgende ændringer:






  a) | Navnet
  »Ecocert SA«
  ændres til
  »Ecocert SAS« |
| --- | --- | --- |

(5)

Under oplysningerne for
  »Ecocert SA«
  foretages følgende ændringer:

a)

Navnet
  »Ecocert SA«
  ændres til
  »Ecocert SAS«

| b) | I punkt 3 i tabellen udgår rækken vedrørende Indien. |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 i tabellen udgår rækken vedrørende Indien.

| (6) | Oplysningerne for
  »FairCert Certification Services Pvt Ltd«
  udgår. |
| --- | --- |

(6)

Oplysningerne for
  »FairCert Certification Services Pvt Ltd«
  udgår.

| (7) | Under oplysningerne for
  »Kiwa Sativa«
  affattes punkt 2 således:






  »2. | Internetadresse: www.kiwa.com/pt«. |
| --- | --- | --- |

(7)

Under oplysningerne for
  »Kiwa Sativa«
  affattes punkt 2 således:

»2.

Internetadresse: www.kiwa.com/pt«.

| (8) | Oplysningerne for
  »Lacon GmbH«
  udgår. |
| --- | --- |

(8)

Oplysningerne for
  »Lacon GmbH«
  udgår.

| (9) | Under oplysningerne for »LETIS S.A.«
  affattes punkt 3 således:






  »3. | Berørte kodenumre, tredjelande og produktkategorier:












  Kodenummer | Tredjeland | Produktkategori |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-135 | Argentina | — | — | x | x | — | — |
| BO-BIO-135 | Bolivia | x | — | — | x | — | — |
| BR-BIO-135 | Brasilien | x | — | x | x | — | — |
| BZ-BIO-135 | Belize | x | — | x | x | — | — |
| CO-BIO-135 | Colombia | x | — | x | x | — | — |
| CR-BIO-135 | Costa Rica | — | — | x | — | — | — |
| DO-BIO-135 | Den Dominikanske Republik | x | — | x | x | — | — |
| EC-BIO-135 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-135 | Guatemala | x | — | x | x | — | — |
| HN-BIO-135 | Honduras | x | — | x | x | — | — |
| KY-BIO-135 | Caymanøerne | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-135 | Mexico | x | — | — | — | — | — |
| PA-BIO-135 | Panama | x | — | x | x | — | — |
| PE-BIO-135 | Peru | x | — | x | — | — | — |
| PY-BIO-135 | Paraguay | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-135 | El Salvador | x | — | x | x | — | — |
| UY-BIO-135 | Uruguay | x | — | — | — | — | —« |

(9)

Under oplysningerne for »LETIS S.A.«
  affattes punkt 3 således:

»3.

Berørte kodenumre, tredjelande og produktkategorier:

Kodenummer

Tredjeland

Produktkategori

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-135

Argentina

—

—

x

x

—

—

BO-BIO-135

Bolivia

x

—

—

x

—

—

BR-BIO-135

Brasilien

x

—

x

x

—

—

BZ-BIO-135

Belize

x

—

x

x

—

—

CO-BIO-135

Colombia

x

—

x

x

—

—

CR-BIO-135

Costa Rica

—

—

x

—

—

—

DO-BIO-135

Den Dominikanske Republik

x

—

x

x

—

—

EC-BIO-135

Ecuador

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-135

Guatemala

x

—

x

x

—

—

HN-BIO-135

Honduras

x

—

x

x

—

—

KY-BIO-135

Caymanøerne

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-135

Mexico

x

—

—

—

—

—

PA-BIO-135

Panama

x

—

x

x

—

—

PE-BIO-135

Peru

x

—

x

—

—

—

PY-BIO-135

Paraguay

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-135

El Salvador

x

—

x

x

—

—

UY-BIO-135

Uruguay

x

—

—

—

—

—«

| (10) | Under oplysningerne for
  »OneCert International PVT Ltd«
  foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 1 og 2 affattes således:






  »1. | Adresse: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, Indien |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Under oplysningerne for
  »OneCert International PVT Ltd«
  foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 1 og 2 affattes således:

»1.

Adresse: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, Indien

| 2. | Internetadresse: www.onecertinternational.com«. |
| --- | --- |

2.

Internetadresse: www.onecertinternational.com«.

| b) | I punkt 3 i tabellen udgår rækken vedrørende Indien. |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 i tabellen udgår rækken vedrørende Indien.

| (11) | I punkt 3 i tabellen under oplysningerne for
  »Oregon Tilth«
  udgår rækken vedrørende Panama. |
| --- | --- |

(11)

I punkt 3 i tabellen under oplysningerne for
  »Oregon Tilth«
  udgår rækken vedrørende Panama.

| (12) | I punkt 3 i tabellen under oplysningerne for »Organic Standard«
  udgår rækken vedrørende Rusland. |
| --- | --- |

(12)

I punkt 3 i tabellen under oplysningerne for »Organic Standard«
  udgår rækken vedrørende Rusland.

| (13) | Oplysningerne for
  »Soil Association Certification Limited«
  udgår. |
| --- | --- |

(13)

Oplysningerne for
  »Soil Association Certification Limited«
  udgår.

| (14) | Under oplysningerne for »Tse-Xin Organic Certification Corporation« affattes punkt 1 således:






  »1. | Adresse: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.«. |
| --- | --- | --- |

(14)

Under oplysningerne for »Tse-Xin Organic Certification Corporation« affattes punkt 1 således:

»1.

Adresse: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.«.

---

AFGØRELSER

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/70

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/2050

af 18. oktober 2022

om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til Rådets afgørelse (EU) 2019/852 af 21. maj 2019 om Regionsudvalgets sammensætning (1),

under henvisning til indstilling fra den østrigske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til traktatens artikel 300, stk. 3, består Regionsudvalget af repræsentanter for regionale og lokale myndigheder, der enten skal være valgt til en regional eller lokal myndighed eller være politisk ansvarlige over for en valgt forsamling. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til traktatens artikel 300, stk. 3, består Regionsudvalget af repræsentanter for regionale og lokale myndigheder, der enten skal være valgt til en regional eller lokal myndighed eller være politisk ansvarlige over for en valgt forsamling.

| (2) | Den 17. februar 2020 vedtog Rådet afgørelse (EU) 2020/235 (2) om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig. Rådet vedtog den 21. juni 2022 afgørelse (EU) 2022/1000 (3) om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig. |
| --- | --- |

(2)

Den 17. februar 2020 vedtog Rådet afgørelse (EU) 2020/235 (2) om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig. Rådet vedtog den 21. juni 2022 afgørelse (EU) 2022/1000 (3) om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig.

| (3) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget efter Christopher DREXLERs udtræden. |
| --- | --- |

(3)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget efter Christopher DREXLERs udtræden.

| (4) | Der er blevet en plads ledig som suppleant, efter at Hannes WENINGER er blevet beskikket som medlem af Regionsudvalget. |
| --- | --- |

(4)

Der er blevet en plads ledig som suppleant, efter at Hannes WENINGER er blevet beskikket som medlem af Regionsudvalget.

| (5) | Den østrigske regering har indstillet Werner AMON, der er repræsentant for en regional myndighed og valgt til en regional myndighed, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (medlem af delstatsregeringen i Steiermark), som medlem af Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2025. |
| --- | --- |

(5)

Den østrigske regering har indstillet Werner AMON, der er repræsentant for en regional myndighed og valgt til en regional myndighed, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (medlem af delstatsregeringen i Steiermark), som medlem af Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2025.

| (6) | Den østrigske regering har indstillet Thomas STEINER, der er repræsentant for en lokal myndighed og valgt til en lokal myndighed, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (medlem af kommunalbestyrelsen i Eisenstadt), som suppleant til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2025 — |
| --- | --- |

(6)

Den østrigske regering har indstillet Thomas STEINER, der er repræsentant for en lokal myndighed og valgt til en lokal myndighed, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (medlem af kommunalbestyrelsen i Eisenstadt), som suppleant til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2025 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende repræsentanter for regionale eller lokale myndigheder, der er valgt til en myndighed, beskikkes herved til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2025:

| a) | som medlem:






  — | Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (medlem af delstatsregeringen i Steiermark) |
| --- | --- | --- |

a)

som medlem:

—

Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (medlem af delstatsregeringen i Steiermark)

og

| b) | som suppleant:






  — | Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (medlem af kommunalbestyrelsen i Eisenstadt). |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleant:

—

Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (medlem af kommunalbestyrelsen i Eisenstadt).

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 18. oktober 2022.

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  
  EUT L 139 af 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2020/235 af 17. februar 2020 om beskikkelse af et medlem af og en suppleant til Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig (EUT L 47I af 20.2.2020, s. 7).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2022/1000 af 21. juni 2022 om beskikkelse af et medlem af Regionsudvalget efter indstilling fra Republikken Østrig (EUT L 168 af 27.6.2022, s. 78).

3

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/72

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2022/2051

af 24. oktober 2022

om ændring af afgørelse (FUSP) 2015/1763 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 1. oktober 2015 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2015/1763 (1) om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi. |
| --- | --- |

(1)

Den 1. oktober 2015 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2015/1763 (1) om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi.

| (2) | På grundlag af en gennemgang foretaget af Rådet af afgørelse (FUSP) 2015/1763 bør de restriktive foranstaltninger forlænges indtil den 31. oktober 2023, og tre personer bør fjernes fra listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, jf. bilaget til afgørelse (FUSP) 2015/1763. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en gennemgang foretaget af Rådet af afgørelse (FUSP) 2015/1763 bør de restriktive foranstaltninger forlænges indtil den 31. oktober 2023, og tre personer bør fjernes fra listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, jf. bilaget til afgørelse (FUSP) 2015/1763.

| (3) | Afgørelse (FUSP) 2015/1763 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Afgørelse (FUSP) 2015/1763 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse (FUSP) 2015/1763 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 6, stk. 2, affattes således:

  »Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. oktober 2023.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 6, stk. 2, affattes således:

»Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. oktober 2023.«

| 2) | Bilaget ændres som anført i bilaget til nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

2)

Bilaget ændres som anført i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. oktober 2022.

På Rådets vegne

A. HUBÁČKOVÁ

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1763 af 1. oktober 2015 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi (EUT L 257 af 2.10.2015, s. 37).

1

---

BILAG

I bilaget til afgørelse (FUSP) 2015/1763 (Liste over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omhandlet i artikel 1 og 2) udgår oplysningerne om følgende punkter:

| — | punkt 1 (Godefroid BIZIMANA) |
| --- | --- |

—

punkt 1 (Godefroid BIZIMANA)

| — | punkt 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA) |
| --- | --- |

—

punkt 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA)

| — | punkt 4 (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

punkt 4 (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/74 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/74

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2022/2052

af 24. oktober 2022

om ændring af afgørelse 2010/638/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 25. oktober 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/638/FUSP (1) om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea. |
| --- | --- |

(1)

Den 25. oktober 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/638/FUSP (1) om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea.

| (2) | På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2010/638/FUSP bør disse restriktive foranstaltninger forlænges indtil den 27. oktober 2023. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2010/638/FUSP bør disse restriktive foranstaltninger forlænges indtil den 27. oktober 2023.

| (3) | Rådet mener, at titlen på afgørelse 2010/638/FUSP bør ændres. |
| --- | --- |

(3)

Rådet mener, at titlen på afgørelse 2010/638/FUSP bør ændres.

| (4) | Afgørelse 2010/638/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse 2010/638/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse 2010/638/FUSP foretages følgende ændringer:

| 1) | Titlen affattes således:

  »Rådets afgørelse 2010/638/FUSP af 25. oktober 2010 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Guinea«. |
| --- | --- |

1)

Titlen affattes således:

»Rådets afgørelse 2010/638/FUSP af 25. oktober 2010 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Guinea«.

| 2) | Artikel 8, stk. 2, affattes således:

  »2.   Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 27. oktober 2023. Den overvåges løbende. Den forlænges eller ændres, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, hvis Rådet skønner, at dens mål ikke er nået.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 8, stk. 2, affattes således:

»2.   Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 27. oktober 2023. Den overvåges løbende. Den forlænges eller ændres, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, hvis Rådet skønner, at dens mål ikke er nået.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. oktober 2022.

På Rådets vegne

A. HUBÁČKOVÁ

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2010/638/FUSP af 25. oktober 2010 om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea (EUT L 280 af 26.10.2010, s. 10).

1

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/75 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/75

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/2053

af 18. oktober 2022

om anmodningen om registrering af forslaget til borgerinitiativ »Europæisk borgerinitiativ for veganske måltider« i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788

(Meddelt under nummer C(2022) 7418)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788 af 17. april 2019 om det europæiske borgerinitiativ (1), særlig artikel 6, stk. 2 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen modtog den 30. august 2022 en anmodning om registrering af et forslag til europæisk borgerinitiativ med titlen »Europæisk borgerinitiativ for veganske måltider«. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen modtog den 30. august 2022 en anmodning om registrering af et forslag til europæisk borgerinitiativ med titlen »Europæisk borgerinitiativ for veganske måltider«.

| (2) | Målene for forslaget til borgerinitiativ er i ifølge initiativtagerne, »at alle private og offentlige steder, der sælger mad og drikkevarer i Europa, udtrykkeligt skal udbyde et vegansk alternativ. Forslaget til europæisk borgerinitiativ for VEGANSKE MÅLTIDER er for veganere og for de, der respekterer retten til et vegansk alternativ og med henblik på at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer og give EU-forbrugerne lettere adgang til plantebaserede fødevarer i dagligdagen. En grusomhedsfri vegansk kost er uden udnyttelse og aflivning af dyr, hvilket afspejler den voksende kollektive bevidsthed om dyrs rettigheder. Desuden medfører veganerkost en ændring i området med hensyn til valg af produktions- og beskæftigelsesaktiviteter og dermed mere miljøvenlige strukturer og logistik. Ved forslaget til europæisk borgerinitiativ for VEGANSKE MÅLTIDER anmodes om indførelse ved lov af veganske alternativer overalt, hvor der offentligt sælges mad og drikkevarer i Europa, og det er håbet, at de europæiske borgeres deltagelse fører til godkendelse af en EU-lovgivning til stor gavn for jordkloden, dvs. med hensyn til afbødning af klimakrise, vilde arters udryddelse og skovrydning, en bedre arealanvendelse, forsvar af livet i havet, mindre madspild og fejlernæring.« |
| --- | --- |

(2)

Målene for forslaget til borgerinitiativ er i ifølge initiativtagerne, »at alle private og offentlige steder, der sælger mad og drikkevarer i Europa, udtrykkeligt skal udbyde et vegansk alternativ. Forslaget til europæisk borgerinitiativ for VEGANSKE MÅLTIDER er for veganere og for de, der respekterer retten til et vegansk alternativ og med henblik på at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer og give EU-forbrugerne lettere adgang til plantebaserede fødevarer i dagligdagen. En grusomhedsfri vegansk kost er uden udnyttelse og aflivning af dyr, hvilket afspejler den voksende kollektive bevidsthed om dyrs rettigheder. Desuden medfører veganerkost en ændring i området med hensyn til valg af produktions- og beskæftigelsesaktiviteter og dermed mere miljøvenlige strukturer og logistik. Ved forslaget til europæisk borgerinitiativ for VEGANSKE MÅLTIDER anmodes om indførelse ved lov af veganske alternativer overalt, hvor der offentligt sælges mad og drikkevarer i Europa, og det er håbet, at de europæiske borgeres deltagelse fører til godkendelse af en EU-lovgivning til stor gavn for jordkloden, dvs. med hensyn til afbødning af klimakrise, vilde arters udryddelse og skovrydning, en bedre arealanvendelse, forsvar af livet i havet, mindre madspild og fejlernæring.«

| (3) | I et bilag findes der ligeledes yderligere oplysninger om emnet, målene og baggrunden for det foreslåede europæiske borgerinitiativ, og årsagerne til at støtte initiativet er beskrevet og præciseret heri. Initiativtagerne hævder, at hvis der findes et vegansk alternativ for alle, når der sælges mad og drikkevarer på private og offentlige steder, bliver det lettere at få adgang til et vegansk alternativ, at bidrage til at bekæmpe klimakrisen ved at øge forbruget af plantebaserede fødevarer og at reducere fødevareomkostningerne. »Lettere adgang til veganske fødevarer i den offentlige og private sektor for salg af mad og drikkevarer medfører ifølge initiativtagerne mindre CO2-emissionsforurening, mindre miljøforurening, mindre vandforbrug, og dyr kommer til at lide mindre«. |
| --- | --- |

(3)

I et bilag findes der ligeledes yderligere oplysninger om emnet, målene og baggrunden for det foreslåede europæiske borgerinitiativ, og årsagerne til at støtte initiativet er beskrevet og præciseret heri. Initiativtagerne hævder, at hvis der findes et vegansk alternativ for alle, når der sælges mad og drikkevarer på private og offentlige steder, bliver det lettere at få adgang til et vegansk alternativ, at bidrage til at bekæmpe klimakrisen ved at øge forbruget af plantebaserede fødevarer og at reducere fødevareomkostningerne. »Lettere adgang til veganske fødevarer i den offentlige og private sektor for salg af mad og drikkevarer medfører ifølge initiativtagerne mindre CO2-emissionsforurening, mindre miljøforurening, mindre vandforbrug, og dyr kommer til at lide mindre«.

| (4) | Hvad angår formålet med initiativet om at indføre en retlig forpligtelse for erhvervsdrivende på detailmarkedet for fødevarer og drikkevarer til at tilbyde veganske produkter, har Kommissionen beføjelse til at fremsætte et forslag til retsakt på grundlag af artikel 114 i TEUF. For så vidt som initiativet kan påvirke eller kræve særlige foranstaltninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, har Kommissionen desuden beføjelse til at fremsætte forslag til retsakter på grundlag af artikel 43 i TEUF. |
| --- | --- |

(4)

Hvad angår formålet med initiativet om at indføre en retlig forpligtelse for erhvervsdrivende på detailmarkedet for fødevarer og drikkevarer til at tilbyde veganske produkter, har Kommissionen beføjelse til at fremsætte et forslag til retsakt på grundlag af artikel 114 i TEUF. For så vidt som initiativet kan påvirke eller kræve særlige foranstaltninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, har Kommissionen desuden beføjelse til at fremsætte forslag til retsakter på grundlag af artikel 43 i TEUF.

| (5) | Af disse grunde er det åbenbart, at ingen dele af initiativet falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne. |
| --- | --- |

(5)

Af disse grunde er det åbenbart, at ingen dele af initiativet falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne.

| (6) | Denne konklusion berører ikke vurderingen af, om de konkrete materielle betingelser, der er nødvendige for, at Kommissionen kan handle, herunder overholdelsen af proportionalitetsprincippet og nærhedsprincippet samt foreneligheden med de grundlæggende rettigheder, er opfyldt i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(6)

Denne konklusion berører ikke vurderingen af, om de konkrete materielle betingelser, der er nødvendige for, at Kommissionen kan handle, herunder overholdelsen af proportionalitetsprincippet og nærhedsprincippet samt foreneligheden med de grundlæggende rettigheder, er opfyldt i dette tilfælde.

| (7) | Initiativtagergruppen har i tilstrækkelig grad dokumenteret, at den opfylder kravene i artikel 5, stk. 1 og 2, i forordning (EU) 2019/788, og har udpeget kontaktpersoner i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 5, stk. 3, første afsnit. |
| --- | --- |

(7)

Initiativtagergruppen har i tilstrækkelig grad dokumenteret, at den opfylder kravene i artikel 5, stk. 1 og 2, i forordning (EU) 2019/788, og har udpeget kontaktpersoner i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 5, stk. 3, første afsnit.

| (8) | Initiativet er ikke åbenbart utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter og heller ikke åbenbart i strid med Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union eller med de rettigheder, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(8)

Initiativet er ikke åbenbart utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter og heller ikke åbenbart i strid med Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union eller med de rettigheder, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (9) | Forslaget til borgerinitiativ »Europæisk borgerinitiativ for veganske måltider« bør derfor registreres. |
| --- | --- |

(9)

Forslaget til borgerinitiativ »Europæisk borgerinitiativ for veganske måltider« bør derfor registreres.

| (10) | Den konklusion, at betingelserne for registreringen i henhold til artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) 2019/788 er opfyldt, betyder dog ikke, at Kommissionen på nogen måde bekræfter den faktiske rigtighed af initiativets indhold, hvilket er initiativtagergruppens eget ansvar. Initiativet afspejler kun initiativtagergruppens holdning og kan ikke på nogen måde anses for at afspejle Europa-Kommissionens holdning — |
| --- | --- |

(10)

Den konklusion, at betingelserne for registreringen i henhold til artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) 2019/788 er opfyldt, betyder dog ikke, at Kommissionen på nogen måde bekræfter den faktiske rigtighed af initiativets indhold, hvilket er initiativtagergruppens eget ansvar. Initiativet afspejler kun initiativtagergruppens holdning og kan ikke på nogen måde anses for at afspejle Europa-Kommissionens holdning —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Forslaget til borgerinitiativ »Europæisk borgerinitiativ for veganske måltider« registreres.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til initiativtagergruppen til borgerinitiativet »Europæisk borgerinitiativ for veganske måltider«, som repræsenteres ved Paola Sgarbazzini og Nora Paglionico, der fungerer som kontaktpersoner.

Udfærdiget i Strasbourg, den 18. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Věra JOUROVÁ

Næstformand

---

(1)  
  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 55.

1

---

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/77 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/77

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/2054

af 21. oktober 2022

om de udestående indsigelser vedrørende betingelserne for godkendelse af det biocidholdige produkt Preventol A 12 TK 50 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012

(Meddelt under nummer C(2022) 7408)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 36, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 29. november 2016 fremsendte virksomheden Lanxess Deutschland GmbH (»ansøgeren«) en ansøgning om parallel gensidig anerkendelse i henhold til artikel 34 i forordning (EU) nr. 528/2012 af det biocidholdige produkt Preventol A 12 TK 50 (»det biocidholdige produkt«) til de kompetente myndigheder i en række medlemsstater, herunder Frankrig, Sverige og Tyskland. Det biocidholdige produkt indeholder aktivstoffet propiconazol og er et konserveringsmiddel til overfladefilm af produkttype 7, der er beregnet til industriel brug i forbindelse med beskyttelse af vandbaserede og opløsningsbaserede malinger og overfladebehandlingsmidler. Nederlandene er den referencemedlemsstat, der er ansvarlig for vurderingen af ansøgningen, jf. artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 29. november 2016 fremsendte virksomheden Lanxess Deutschland GmbH (»ansøgeren«) en ansøgning om parallel gensidig anerkendelse i henhold til artikel 34 i forordning (EU) nr. 528/2012 af det biocidholdige produkt Preventol A 12 TK 50 (»det biocidholdige produkt«) til de kompetente myndigheder i en række medlemsstater, herunder Frankrig, Sverige og Tyskland. Det biocidholdige produkt indeholder aktivstoffet propiconazol og er et konserveringsmiddel til overfladefilm af produkttype 7, der er beregnet til industriel brug i forbindelse med beskyttelse af vandbaserede og opløsningsbaserede malinger og overfladebehandlingsmidler. Nederlandene er den referencemedlemsstat, der er ansvarlig for vurderingen af ansøgningen, jf. artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012.

| (2) | Tyskland forelagde den 16. september 2020 koordinationsgruppen en indsigelse og fremførte, at de betingelser for godkendelse, som Nederlandene har fastsat, ikke sikrer, at det biocidholdige produkt opfylder kriteriet i artikel 19, stk. 1, litra b), nr. iii), i forordning (EU) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Tyskland forelagde den 16. september 2020 koordinationsgruppen en indsigelse og fremførte, at de betingelser for godkendelse, som Nederlandene har fastsat, ikke sikrer, at det biocidholdige produkt opfylder kriteriet i artikel 19, stk. 1, litra b), nr. iii), i forordning (EU) nr. 528/2012.

| (3) | Den 17. september 2020 opfordrede koordinationsgruppens sekretariat de øvrige berørte medlemsstater og ansøgeren til at fremsætte skriftlige bemærkninger til forelæggelsen af indsigelsen. Ansøgeren indsendte sine bemærkninger den 29. september 2020. Forelæggelsen af indsigelsen blev drøftet i koordinationsgruppen den 21. oktober 2020 med ansøgerens deltagelse. |
| --- | --- |

(3)

Den 17. september 2020 opfordrede koordinationsgruppens sekretariat de øvrige berørte medlemsstater og ansøgeren til at fremsætte skriftlige bemærkninger til forelæggelsen af indsigelsen. Ansøgeren indsendte sine bemærkninger den 29. september 2020. Forelæggelsen af indsigelsen blev drøftet i koordinationsgruppen den 21. oktober 2020 med ansøgerens deltagelse.

| (4) | Tyskland mener, at risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med at bringe artikler, der er behandlet med produktet eller indeholder dette, i omsætning, kun kan indgå i en godkendelse af et biocidholdigt produkt, hvis disse er omhandlet i betingelserne for godkendelse af aktivstoffet. Eftersom Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1609 (2) ikke indeholder de nødvendige risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med at bringe artikler, der er behandlet med produktet eller indeholder dette, i omsætning, mener Tyskland, at de af Nederlandene foreslåede risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med at bringe de behandlede artikler i omsætning ikke kan indgå i godkendelsen af det biocidholdige produkt. Da en uacceptabel indvirkning på menneskers sundhed og miljøet ved anvendelsen af det biocidholdige produkt derfor ikke, ifølge Tyskland, kan gøres til genstand for behørig behandling under godkendelsen af produktet, bør produktet ikke godkendes. |
| --- | --- |

(4)

Tyskland mener, at risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med at bringe artikler, der er behandlet med produktet eller indeholder dette, i omsætning, kun kan indgå i en godkendelse af et biocidholdigt produkt, hvis disse er omhandlet i betingelserne for godkendelse af aktivstoffet. Eftersom Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1609 (2) ikke indeholder de nødvendige risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med at bringe artikler, der er behandlet med produktet eller indeholder dette, i omsætning, mener Tyskland, at de af Nederlandene foreslåede risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med at bringe de behandlede artikler i omsætning ikke kan indgå i godkendelsen af det biocidholdige produkt. Da en uacceptabel indvirkning på menneskers sundhed og miljøet ved anvendelsen af det biocidholdige produkt derfor ikke, ifølge Tyskland, kan gøres til genstand for behørig behandling under godkendelsen af produktet, bør produktet ikke godkendes.

| (5) | Da koordinationsgruppen ikke nåede til enighed vedrørende Tysklands indsigelse, videregav Nederlandene den 16. december 2021 den udestående indsigelse til Kommissionen, jf. artikel 36, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012. Nederlandene redegjorde dermed i detaljer for de punkter, som medlemsstaterne ikke havde kunnet nå til enighed om, og for begrundelsen for deres uenighed for Kommissionen. Redegørelsen blev fremsendt til de berørte medlemsstater og ansøgeren. |
| --- | --- |

(5)

Da koordinationsgruppen ikke nåede til enighed vedrørende Tysklands indsigelse, videregav Nederlandene den 16. december 2021 den udestående indsigelse til Kommissionen, jf. artikel 36, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012. Nederlandene redegjorde dermed i detaljer for de punkter, som medlemsstaterne ikke havde kunnet nå til enighed om, og for begrundelsen for deres uenighed for Kommissionen. Redegørelsen blev fremsendt til de berørte medlemsstater og ansøgeren.

| (6) | En af betingelserne for meddelelse af godkendelse er, at det er fastlagt i overensstemmelse med de fælles principper for vurdering af dossierer vedrørende biocidholdige produkter som omhandlet i bilag VI til forordning (EU) nr. 528/2012, at det biocidholdige produkt ikke i sig selv eller som følge af restkoncentrationer har nogen uacceptabel indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed eller på miljøet, jf. artikel 19, stk. 1, litra b), nr. iii) og iv), i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(6)

En af betingelserne for meddelelse af godkendelse er, at det er fastlagt i overensstemmelse med de fælles principper for vurdering af dossierer vedrørende biocidholdige produkter som omhandlet i bilag VI til forordning (EU) nr. 528/2012, at det biocidholdige produkt ikke i sig selv eller som følge af restkoncentrationer har nogen uacceptabel indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed eller på miljøet, jf. artikel 19, stk. 1, litra b), nr. iii) og iv), i nævnte forordning.

| (7) | Ved vurderingen af om et biocidholdigt produkt opfylder kriterierne i artikel 19, stk. 1., litra b), i forordning (EU) nr. 528/2012, tages der hensyn til den måde, hvorpå behandlede artikler, som er behandlet med det biocidholdige produkt eller indeholder det biocidholdige produkt, vil kunne blive anvendt, jf. artikel 19, stk. 2, litra b), i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(7)

Ved vurderingen af om et biocidholdigt produkt opfylder kriterierne i artikel 19, stk. 1., litra b), i forordning (EU) nr. 528/2012, tages der hensyn til den måde, hvorpå behandlede artikler, som er behandlet med det biocidholdige produkt eller indeholder det biocidholdige produkt, vil kunne blive anvendt, jf. artikel 19, stk. 2, litra b), i nævnte forordning.

| (8) | I henhold til artikel 58, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012 må en behandlet artikel ikke bringes i omsætning, medmindre alle aktivstoffer indeholdt i det biocidholdige produkt, den er behandlet med eller indeholder, er optaget på den liste, der opstilles i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i nævnte forordning, for den relevante produkttype og anvendelse eller i bilag I til nævnte forordning, og eventuelle betingelser eller begrænsninger deri er opfyldt. Nederlandene konkluderede, at der ved anvendelsen af det biocidholdige produkt ville være en uacceptabel indvirkning på menneskers sundhed og på miljøet, som gør det nødvendigt at indføre risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med at bringe behandlede artikler, der er behandlet med eller indeholder det biocidholdige produkt, i omsætning og anvende dem, og nævnte foranstaltninger skal indgå i godkendelsen af det biocidholdige produkt. Betingelserne i gennemførelsesforordning (EU) 2015/1609 indeholder ikke specifikke risikobegrænsende foranstaltninger, der er knyttet til at bringe behandlede artikler, der er behandlet med eller indeholder propiconazol, i omsætning, og nævnte gennemførelsesforordning giver ikke mulighed for, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne kan fastsætte nævnte risikobegrænsende foranstaltninger i godkendelsen af biocidholdige produkter, der indeholder propiconazol af produkttype 7, hvilket ville være nødvendigt for at imødegå de konstaterede uacceptable risici for menneskers sundhed og miljøet ved anvendelse af behandlede artikler, der er behandlet med eller er blevet tilført det biocidholdige produkt. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 58, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012 må en behandlet artikel ikke bringes i omsætning, medmindre alle aktivstoffer indeholdt i det biocidholdige produkt, den er behandlet med eller indeholder, er optaget på den liste, der opstilles i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i nævnte forordning, for den relevante produkttype og anvendelse eller i bilag I til nævnte forordning, og eventuelle betingelser eller begrænsninger deri er opfyldt. Nederlandene konkluderede, at der ved anvendelsen af det biocidholdige produkt ville være en uacceptabel indvirkning på menneskers sundhed og på miljøet, som gør det nødvendigt at indføre risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med at bringe behandlede artikler, der er behandlet med eller indeholder det biocidholdige produkt, i omsætning og anvende dem, og nævnte foranstaltninger skal indgå i godkendelsen af det biocidholdige produkt. Betingelserne i gennemførelsesforordning (EU) 2015/1609 indeholder ikke specifikke risikobegrænsende foranstaltninger, der er knyttet til at bringe behandlede artikler, der er behandlet med eller indeholder propiconazol, i omsætning, og nævnte gennemførelsesforordning giver ikke mulighed for, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne kan fastsætte nævnte risikobegrænsende foranstaltninger i godkendelsen af biocidholdige produkter, der indeholder propiconazol af produkttype 7, hvilket ville være nødvendigt for at imødegå de konstaterede uacceptable risici for menneskers sundhed og miljøet ved anvendelse af behandlede artikler, der er behandlet med eller er blevet tilført det biocidholdige produkt.

| (9) | Efter en nøje gennemgang af alle oplysningerne forstår Kommissionen, at opfyldelsen af betingelserne i artikel 19, stk. 1, litra b), nr. iii) og iv), i forordning (EU) nr. 528/2012 for det biocidholdige produkt ikke kan sikres ved at indføre betingelser for anvendelsen af det biocidholdige produkt i de behandlede artikler uden samtidig at pålægge de personer, der bringer behandlede artikler, som indeholder nævnte biocidholdige produkter, i omsætning, visse forpligtelser. Eftersom der ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1609 imidlertid ikke er fastsat de nødvendige betingelser eller restriktioner til sikring af en sikker anvendelse af det biocidholdige produkt, hvor der tages hensyn til den måde, hvorpå behandlede artikler, der er behandlet med eller indeholder det biocidholdige produkt, vil kunne blive anvendt, og da disse ikke kan fastlægges i godkendelsen af det biocidholdige produkt, ville anvendelsen af det biocidholdige produkt i de behandlede artikler have en uacceptabel indvirkning på menneskers sundhed og miljøet |
| --- | --- |

(9)

Efter en nøje gennemgang af alle oplysningerne forstår Kommissionen, at opfyldelsen af betingelserne i artikel 19, stk. 1, litra b), nr. iii) og iv), i forordning (EU) nr. 528/2012 for det biocidholdige produkt ikke kan sikres ved at indføre betingelser for anvendelsen af det biocidholdige produkt i de behandlede artikler uden samtidig at pålægge de personer, der bringer behandlede artikler, som indeholder nævnte biocidholdige produkter, i omsætning, visse forpligtelser. Eftersom der ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1609 imidlertid ikke er fastsat de nødvendige betingelser eller restriktioner til sikring af en sikker anvendelse af det biocidholdige produkt, hvor der tages hensyn til den måde, hvorpå behandlede artikler, der er behandlet med eller indeholder det biocidholdige produkt, vil kunne blive anvendt, og da disse ikke kan fastlægges i godkendelsen af det biocidholdige produkt, ville anvendelsen af det biocidholdige produkt i de behandlede artikler have en uacceptabel indvirkning på menneskers sundhed og miljøet

| (10) | Det er derfor Kommissionens opfattelse — forudsat at en sikker anvendelse af det biocidholdige produkt i behandlede artikler ikke kan sikres kun ved at indføre betingelser for anvendelsen af de biocidholdige produkter i de behandlede artikler uden samtidig at pålægge de personer, der bringer behandlede artikler i omsætning, visse forpligtelser — at produktet ikke opfylder betingelserne i artikel 19, stk. 1, litra b), nr. iii) og iv), i forordning (EU) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(10)

Det er derfor Kommissionens opfattelse — forudsat at en sikker anvendelse af det biocidholdige produkt i behandlede artikler ikke kan sikres kun ved at indføre betingelser for anvendelsen af de biocidholdige produkter i de behandlede artikler uden samtidig at pålægge de personer, der bringer behandlede artikler i omsætning, visse forpligtelser — at produktet ikke opfylder betingelserne i artikel 19, stk. 1, litra b), nr. iii) og iv), i forordning (EU) nr. 528/2012.

| (11) | Den 21. juni 2022 gav Kommissionen ansøgeren mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger, jf. artikel 36, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012. Den 18. juli 2022 fremsatte ansøgeren skriftlige bemærkninger, som Kommissionen har taget hensyn til. |
| --- | --- |

(11)

Den 21. juni 2022 gav Kommissionen ansøgeren mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger, jf. artikel 36, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012. Den 18. juli 2022 fremsatte ansøgeren skriftlige bemærkninger, som Kommissionen har taget hensyn til.

| (12) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Forudsat at en sikker anvendelse af det biocidholdige produkt i behandlede artikler ikke kan sikres blot ved at indføre betingelser for anvendelsen af de biocidholdige produkter i de behandlede artikler, opfylder det biocidholdige produkt, der er identificeret ved sagsnummer BC-HH028132-58, ikke betingelserne i artikel 19, stk. 1, litra b), nr. iii) og iv), i forordning (EU) nr. 528/2012.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. oktober 2022.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1609 af 24. september 2015 om godkendelse af propiconazol som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 (EUT L 249 af 25.9.2015, s. 17).

2

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 25.10.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 275/80

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

FN-regulativ nr. 147 — Ensartede forskrifter for godkendelse af komponenter til mekanisk tilkobling af vogntog inden for landbrug [2022/2055]

Ikrafttrædelsesdato: 2. januar 2019

Dette dokument er udelukkende et dokumentationsredskab. Den autentiske og juridisk bindende tekst er: ECE/TRANS/WP.29/2018/69/.

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

3.

| 4. | Almindelige krav til mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ansøgning om godkendelse af køretøjer monteret med en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

5.

| 6. | Generelle krav til køretøjer monteret med en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mærkninger |
| --- | --- |

7.

| 8. | Godkendelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ændring af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller af køretøjet og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Procedurer vedrørende produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13 | Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

13

BILAG

| 1. | Meddelelse vedrørende anordninger og komponenter |
| --- | --- |

1.

| 2 | Meddelelse vedrørende køretøjer |
| --- | --- |

2

| 3 | Eksempel på godkendelsesmærkets udformning |
| --- | --- |

3

| 4 | Eksempler på mærkningens udformning med de karakteristiske værdier |
| --- | --- |

4

| 5 | Krav til mekaniske tilkoblingsanordninger eller -komponenter til køretøjer i klasse T, R og S |
| --- | --- |

5

| 6 | Prøvning af mekaniske tilkoblingsanordninger eller -komponenter til køretøjer i klasse T, R og S |
| --- | --- |

6

| 7 | Monteringskrav og særlige krav |
| --- | --- |

7

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 1.1. | Dette regulativ fastlægger de krav, som skal opfyldes af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, for at de internationalt skal anses for gensidigt kombinerbare og indbyrdes udskiftelige. |
| --- | --- |

1.1.

Dette regulativ fastlægger de krav, som skal opfyldes af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, for at de internationalt skal anses for gensidigt kombinerbare og indbyrdes udskiftelige.

| 1.2. | Dette regulativ finder anvendelse på anordninger og komponenter til køretøjer i klasse T, R eller S (1) (landbrugskøretøjer), der er bestemt til sammenkobling som vogntog (2). |
| --- | --- |

1.2.

Dette regulativ finder anvendelse på anordninger og komponenter til køretøjer i klasse T, R eller S (1

2

| 1.3. | Denne forordning finder anvendelse på: |
| --- | --- |

1.3.

Denne forordning finder anvendelse på:

| 1.3.1. | Standardanordninger og -komponenter som defineret i punkt 2.2 |
| --- | --- |

1.3.1.

Standardanordninger og -komponenter som defineret i punkt 2.2

| 1.3.2. | Andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.3 |
| --- | --- |

1.3.2.

Andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.3

| 1.3.3. | Forskellige andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.4 |
| --- | --- |

1.3.3.

Forskellige andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.4

| 1.4. | Dette regulativ finder ikke anvendelse på mekaniske lifte (trepunktsophæng) eller traktorens nederste ledophæng og deres forbindelse til påhængskøretøjet. |
| --- | --- |

1.4.

Dette regulativ finder ikke anvendelse på mekaniske lifte (trepunktsophæng) eller traktorens nederste ledophæng og deres forbindelse til påhængskøretøjet.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | »Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter«: alle de genstande på motorkøretøjets og påhængskøretøjets ramme, bærende karrosseridele og chassis, ved hjælp af hvilke de sammenkobles til vogntog eller ledkøretøjer. Disse omfatter desuden bevægelige og aftagelige dele til fastgøring eller betjening af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

2.1.

»Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter«: alle de genstande på motorkøretøjets og påhængskøretøjets ramme, bærende karrosseridele og chassis, ved hjælp af hvilke de sammenkobles til vogntog eller ledkøretøjer. Disse omfatter desuden bevægelige og aftagelige dele til fastgøring eller betjening af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent

| 2.1.1. | Ved automatisk tilkobling forstås, at man blot ved at bakke motorkøretøjet tilbage mod påhængskøretøjet kan bringe koblingen fuldstændigt i indgreb, således at den låses automatisk, og således at korrekt indgreb af låseanordningerne angives, uden indgriben udefra. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ved automatisk tilkobling forstås, at man blot ved at bakke motorkøretøjet tilbage mod påhængskøretøjet kan bringe koblingen fuldstændigt i indgreb, således at den låses automatisk, og således at korrekt indgreb af låseanordningerne angives, uden indgriben udefra.

| 2.2. | »Mekaniske standardtilkoblingsanordninger og -komponenter« overholder de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ. De er indbyrdes udskiftelige inden for deres klasse, uafhængigt af fabrikanten med hensyn til dimensioner for montering, og kan tilsluttes standardiserede mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter af den relevante klasse i overensstemmelse med bilag 5, tabel 2. |
| --- | --- |

2.2.

»Mekaniske standardtilkoblingsanordninger og -komponenter« overholder de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ. De er indbyrdes udskiftelige inden for deres klasse, uafhængigt af fabrikanten med hensyn til dimensioner for montering, og kan tilsluttes standardiserede mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter af den relevante klasse i overensstemmelse med bilag 5, tabel 2.

| 2.3. | »Andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« overholder ikke i alle henseender de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er angivet i dette regulativ, men kan tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter i den pågældende klasse. |
| --- | --- |

2.3.

»Andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« overholder ikke i alle henseender de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er angivet i dette regulativ, men kan tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter i den pågældende klasse.

| 2.4. | »Forskellige andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« er ikke i overensstemmelse med de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, og kan ikke tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter. De omfatter f.eks. anordninger, der ikke svarer til nogen af de klasser a til r, der er anført i punkt 2.6, men som er i overensstemmelse med eksisterende nationale og internationale standarder. |
| --- | --- |

2.4.

»Forskellige andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« er ikke i overensstemmelse med de standarddimensioner og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, og kan ikke tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter. De omfatter f.eks. anordninger, der ikke svarer til nogen af de klasser a til r, der er anført i punkt 2.6, men som er i overensstemmelse med eksisterende nationale og internationale standarder.

| 2.5. | Trækanordninger kan omfatte mere end én komponent og kan være nemme at højdejustere eller justere med bolte.
  Dette regulativ finder anvendelse på trækanordninger, som er separate enheder og ikke er sammenbygget med traktoren. |
| --- | --- |

2.5.

Trækanordninger kan omfatte mere end én komponent og kan være nemme at højdejustere eller justere med bolte.

Dette regulativ finder anvendelse på trækanordninger, som er separate enheder og ikke er sammenbygget med traktoren.

| 2.6. | Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter typeinddeles således:







  2.6.1. | Klasse a80 | Koblingskugle 80 og sikringskonsol med en sfærisk anordning og beslag på motorkøretøjet bestemt til sammenkobling med påhængskøretøjet ved hjælp af et kugleformet koblingshoved 80 (ball-shaped scraper). |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.2. | Klasse b80 | Koblingshoved 80 har et sfærisk hulrum på 80 mm, som er monteret på påhængskøretøjets trækstang bestemt til sammenkobling med koblingskugle 80. |
| 2.6.3. | Klasse c40 | Påhængsvognskoblinger med gaffel og med en bolt (diameter 30 mm til 38 mm), en tragt og en automatisk eller ikke-automatisk låsende koblingsbolt på motorkøretøjet bestemt til sammenkobling med påhængskøretøjet ved hjælp af en koblingsring |
| 2.6.4. | Klasse d40-1 | Trækøjer 40 med et cylindrisk hul beregnet til en bolt (diameter 30 mm til 38 mm), og en nominel tykkelse på 30,5 mm, og som er monteret på påhængskøretøjets trækanordning bestemt til sammenkobling med påhængsvognskoblinger med gaffel. |
| 2.6.5. | Klasse d40-2 | Trækøjer 40 med et cylindrisk hul beregnet til en bolt (diameter 30 mm til 38 mm), og en nominel tykkelse på 42 mm, og som er monteret på påhængskøretøjets trækstang bestemt til sammenkobling med koblingsanordning med gaffel. |
| 2.6.6. | Klasse d50 | Ringformede trækøjer med et hul med en diameter på 50 mm, som er monteret på påhængskøretøjets trækstænger bestemt til sammenkobling med trækkrog (klasse g) eller med bolt (piton) (klasse h) |
| 2.6.6.1. | Klasse d50-1 | Ringformede trækøjer med et hul med en diameter på 50 mm og en nominel diameter på 30 mm for tværsnittet, som er monteret på påhængskøretøjets trækstænger bestemt til sammenkobling med trækkrog (klasse g) eller med bolt (piton) (klasse h) |
| 2.6.6.2. | Klasse d50-2 | Ringformede trækøjer med et hul med en diameter på 50 mm og en maksimal diameter på 41 mm for tværsnittet, som er monteret på påhængskøretøjets trækstænger bestemt til sammenkobling med trækkrog (klasse g) |
| 2.6.7. | Klasse e | Ikke-standardiserede trækstænger, der omfatter trækstænger med gaffel og andre trækstænger, påløbsanordninger og lignende udstyr monteret på forenden af påhængskøretøjet eller på chassiset og beregnet for tilkobling til motorkøretøjet ved hjælp af koblingsringe. Trækøjer, påhængskoblinger med kugleformet koblingshoved (ball-shaped scrapers) eller lignende tilkoblingsanordninger.
  Trækstænger kan være hængslet, så de bevæger sig frit i et lodret plan og ikke bærer nogen lodret belastning, eller kan være fastgjort i et lodret plan, så de kan bære en lodret belastning (stive trækstænger). Stive trækstænger kan være helt stive, fjedrende eller justerbare (f.eks. hydrauliske).
  Trækstænger kan også omfatte mere end en komponent, og kan være justerbare eller forkrøppede. |
| 2.6.8. | Klasse f | Ikke-standardiserede trækanordninger, der omfatter alle komponenter og alt udstyr mellem tilkoblingsanordningerne, f.eks. koblingsanordning med gaffel, kuglekobling osv., og traktorens bageste del (f.eks. transmission, bærende karrosseridele eller chassis). |
| 2.6.9. | Klasse g | Trækkroge med en sikringskonsol og en sænkningsanordning, der betjenes med ekstern kraft til fjernstyret tilkobling og frakobling bestemt til sammenkobling med påhængskøretøjet ved hjælp af trækring eller trækøje. |
| 2.6.10. | Klasse h | Kobling med bolt (piton) med en sikringskonsol, som er forbundet med påhængskøretøjet ved hjælp af trækringe eller trækøjer. |
| 2.6.11. | Klasse i | Trækstangskoblinger til en traktor, som ikke er drejelige omkring længdeaksen. |
| 2.6.12. | Klasse j | Trækøjer, som er monteret på påhængskøretøjets trækstænger bestemt til sammenkobling med traktorens trækstang (klasse i). |
| 2.6.13. | Klasse q | Påhængsvognskoblinger med gaffel, som ikke er drejelige omkring længdeaksen. |
| 2.6.14. | Klasse r | Trækøje, der er drejeligt omkring længdeaksen, med cirkulært tværsnit og monteret på påhængskøretøjets trækstang bestemt til sammenkobling med ikke-drejelige koblingsanordninger med gaffel (klasse q). |
| 2.6.15. | Klasse s | Tilkoblingsanordninger og -komponenter, der ikke svarer til klasserne a til r, og som anvendes til særlige formål, og som generelt er omfattet af eksisterende nationale eller internationale standarder (som er unikke for nogle lande). |

2.6.

Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter typeinddeles således:

2.6.1.

Klasse a80

Koblingskugle 80 og sikringskonsol med en sfærisk anordning og beslag på motorkøretøjet bestemt til sammenkobling med påhængskøretøjet ved hjælp af et kugleformet koblingshoved 80 (ball-shaped scraper).

2.6.2.

Klasse b80

Koblingshoved 80 har et sfærisk hulrum på 80 mm, som er monteret på påhængskøretøjets trækstang bestemt til sammenkobling med koblingskugle 80.

2.6.3.

Klasse c40

Påhængsvognskoblinger med gaffel og med en bolt (diameter 30 mm til 38 mm), en tragt og en automatisk eller ikke-automatisk låsende koblingsbolt på motorkøretøjet bestemt til sammenkobling med påhængskøretøjet ved hjælp af en koblingsring

2.6.4.

Klasse d40-1

Trækøjer 40 med et cylindrisk hul beregnet til en bolt (diameter 30 mm til 38 mm), og en nominel tykkelse på 30,5 mm, og som er monteret på påhængskøretøjets trækanordning bestemt til sammenkobling med påhængsvognskoblinger med gaffel.

2.6.5.

Klasse d40-2

Trækøjer 40 med et cylindrisk hul beregnet til en bolt (diameter 30 mm til 38 mm), og en nominel tykkelse på 42 mm, og som er monteret på påhængskøretøjets trækstang bestemt til sammenkobling med koblingsanordning med gaffel.

2.6.6.

Klasse d50

Ringformede trækøjer med et hul med en diameter på 50 mm, som er monteret på påhængskøretøjets trækstænger bestemt til sammenkobling med trækkrog (klasse g) eller med bolt (piton) (klasse h)

2.6.6.1.

Klasse d50-1

Ringformede trækøjer med et hul med en diameter på 50 mm og en nominel diameter på 30 mm for tværsnittet, som er monteret på påhængskøretøjets trækstænger bestemt til sammenkobling med trækkrog (klasse g) eller med bolt (piton) (klasse h)

2.6.6.2.

Klasse d50-2

Ringformede trækøjer med et hul med en diameter på 50 mm og en maksimal diameter på 41 mm for tværsnittet, som er monteret på påhængskøretøjets trækstænger bestemt til sammenkobling med trækkrog (klasse g)

2.6.7.

Klasse e

Ikke-standardiserede trækstænger, der omfatter trækstænger med gaffel og andre trækstænger, påløbsanordninger og lignende udstyr monteret på forenden af påhængskøretøjet eller på chassiset og beregnet for tilkobling til motorkøretøjet ved hjælp af koblingsringe. Trækøjer, påhængskoblinger med kugleformet koblingshoved (ball-shaped scrapers) eller lignende tilkoblingsanordninger.

Trækstænger kan være hængslet, så de bevæger sig frit i et lodret plan og ikke bærer nogen lodret belastning, eller kan være fastgjort i et lodret plan, så de kan bære en lodret belastning (stive trækstænger). Stive trækstænger kan være helt stive, fjedrende eller justerbare (f.eks. hydrauliske).

Trækstænger kan også omfatte mere end en komponent, og kan være justerbare eller forkrøppede.

2.6.8.

Klasse f

Ikke-standardiserede trækanordninger, der omfatter alle komponenter og alt udstyr mellem tilkoblingsanordningerne, f.eks. koblingsanordning med gaffel, kuglekobling osv., og traktorens bageste del (f.eks. transmission, bærende karrosseridele eller chassis).

2.6.9.

Klasse g

Trækkroge med en sikringskonsol og en sænkningsanordning, der betjenes med ekstern kraft til fjernstyret tilkobling og frakobling bestemt til sammenkobling med påhængskøretøjet ved hjælp af trækring eller trækøje.

2.6.10.

Klasse h

Kobling med bolt (piton) med en sikringskonsol, som er forbundet med påhængskøretøjet ved hjælp af trækringe eller trækøjer.

2.6.11.

Klasse i

Trækstangskoblinger til en traktor, som ikke er drejelige omkring længdeaksen.

2.6.12.

Klasse j

Trækøjer, som er monteret på påhængskøretøjets trækstænger bestemt til sammenkobling med traktorens trækstang (klasse i).

2.6.13.

Klasse q

Påhængsvognskoblinger med gaffel, som ikke er drejelige omkring længdeaksen.

2.6.14.

Klasse r

Trækøje, der er drejeligt omkring længdeaksen, med cirkulært tværsnit og monteret på påhængskøretøjets trækstang bestemt til sammenkobling med ikke-drejelige koblingsanordninger med gaffel (klasse q).

2.6.15.

Klasse s

Tilkoblingsanordninger og -komponenter, der ikke svarer til klasserne a til r, og som anvendes til særlige formål, og som generelt er omfattet af eksisterende nationale eller internationale standarder (som er unikke for nogle lande).

| 2.7. | »Fjernbetjeningssystemer er anordninger og komponenter«, med hvilke tilkoblingsanordningen kan betjenes fra siden af køretøjet eller fra førerhuset. |
| --- | --- |

2.7.

»Fjernbetjeningssystemer er anordninger og komponenter«, med hvilke tilkoblingsanordningen kan betjenes fra siden af køretøjet eller fra førerhuset.

| 2.8. | »Fjernindikatorer er anordninger og komponenter«, som indikerer, om tilkoblingen har fundet sted, og at låseanordningerne er i indgreb. |
| --- | --- |

2.8.

»Fjernindikatorer er anordninger og komponenter«, som indikerer, om tilkoblingen har fundet sted, og at låseanordningerne er i indgreb.

| 2.9. | En »type tilkoblingsanordning eller -komponent« omfatter anordninger eller komponenter, der ikke afviger indbyrdes på væsentlige punkter, som f.eks.: |
| --- | --- |

2.9.

En »type tilkoblingsanordning eller -komponent« omfatter anordninger eller komponenter, der ikke afviger indbyrdes på væsentlige punkter, som f.eks.:

| 2.9.1. | fabrikantens eller leverandørens firmanavn eller varemærke |
| --- | --- |

2.9.1.

fabrikantens eller leverandørens firmanavn eller varemærke

| 2.9.2. | koblingens klasse som defineret i punkt 2.6 |
| --- | --- |

2.9.2.

koblingens klasse som defineret i punkt 2.6

| 2.9.3. | udvendig form, vigtigste dimensioner eller grundlæggende konstruktionsmæssig forskel, herunder anvendte materialer, og |
| --- | --- |

2.9.3.

udvendig form, vigtigste dimensioner eller grundlæggende konstruktionsmæssig forskel, herunder anvendte materialer, og

| 2.9.4. | de karakteristiske værdier D, Dc, S, AV og V som defineret i punkt 2.10. |
| --- | --- |

2.9.4.

de karakteristiske værdier D, Dc, S, AV

| 2.10. | De karakteristiske værdier D, Dc, S, AV og V er defineret eller bestemmes således: |
| --- | --- |

2.10.

De karakteristiske værdier D, Dc, S, AV

| 2.10.1. | D- eller Dc-værdien er den teoretiske referenceværdi for de vandrette kræfter i motorkøretøjet og påhængskøretøjet og anvendes som grundlag for fastsættelse af de vandrette belastninger under de dynamiske prøvninger.
  For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som ikke er bestemt til at bære lodrette belastninger, er værdien:





  For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter til et påhængskøretøj med stiv trækstang som defineret i punkt 2.12 er værdien:





  hvor:






  T | er motorkøretøjets teknisk tilladte masse i ton. I givet fald indbefatter dette den lodrette belastning, som påføres af et påhængskøretøj med stiv trækstang (3). |
| --- | --- | --- |
| R | er den teknisk tilladte masse, i ton, af påhængskøretøjet med trækstang med fri lodret bevægelighed, eller af sættevognen (3). |
| C | er den belastning i ton, som overføres til vejbanen fra akslen (akslerne) af påhængskøretøjet med stiv trækstang som defineret i punkt 2.12., når det er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (2). |
| g | er tyngdeaccelerationen (sættes til 9,81 m/s2) |
| S | som defineret i punkt 2.10.2 |

2.10.1.

D- eller Dc-værdien er den teoretiske referenceværdi for de vandrette kræfter i motorkøretøjet og påhængskøretøjet og anvendes som grundlag for fastsættelse af de vandrette belastninger under de dynamiske prøvninger.

For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som ikke er bestemt til at bære lodrette belastninger, er værdien:

Formula

For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter til et påhængskøretøj med stiv trækstang som defineret i punkt 2.12 er værdien:

Formula

hvor:

T

er motorkøretøjets teknisk tilladte masse i ton. I givet fald indbefatter dette den lodrette belastning, som påføres af et påhængskøretøj med stiv trækstang (3).

3

R

er den teknisk tilladte masse, i ton, af påhængskøretøjet med trækstang med fri lodret bevægelighed, eller af sættevognen (3).

3

C

er den belastning i ton, som overføres til vejbanen fra akslen (akslerne) af påhængskøretøjet med stiv trækstang som defineret i punkt 2.12., når det er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (2).

2

g

er tyngdeaccelerationen (sættes til 9,81 m/s2)

2

S

som defineret i punkt 2.10.2

| 2.10.2. | S-værdien er den lodrette masse i kg, som påføres koblingen under statiske forhold af et påhængskøretøj med stiv trækstang, som defineret i punkt 2.12, af største teknisk tilladte vægt (3). |
| --- | --- |

2.10.2.

S-værdien er den lodrette masse i kg, som påføres koblingen under statiske forhold af et påhængskøretøj med stiv trækstang, som defineret i punkt 2.12, af største teknisk tilladte vægt (3

| 2.10.3. | Av-værdien er det maksimalt tilladte akseltryk på den styrende aksel i ton for et påhængskøretøj med hængslede trækstænger. |
| --- | --- |

2.10.3.

Av-værdien er det maksimalt tilladte akseltryk på den styrende aksel i ton for et påhængskøretøj med hængslede trækstænger.

| 2.10.4. | V-værdien er den teoretiske referenceværdi for amplituden af den lodrette kraft, som påføres koblingen af et påhængskøretøj med stiv trækstang med en teknisk tilladt masse over på 3,5 ton. V-værdien anvendes som grundlag for fastsættelse af lodrette kræfter i de dynamiske prøvninger. |
| --- | --- |

2.10.4.

V-værdien er den teoretiske referenceværdi for amplituden af den lodrette kraft, som påføres koblingen af et påhængskøretøj med stiv trækstang med en teknisk tilladt masse over på 3,5 ton. V-værdien anvendes som grundlag for fastsættelse af lodrette kræfter i de dynamiske prøvninger.

Formula

| 2.11. | Symboler og definitioner, som anvendes i bilag 6 til dette regulativ.







  Av | = | maksimalt tilladt akseltryk på den styrende aksel i ton for et påhængskøretøj med hængslede trækstænger. |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | masse af et påhængskøretøj med stiv trækstang, i ton — se punkt 2.10.1 i dette regulativ. |
| D | = | D-værdi i kN — se punkt 2.10.1 i dette regulativ. |
| Dc | = | Dc-værdi i kN for et påhængskøretøj med stiv trækstang — se punkt 2.10.1. i dette regulativ. |
| R | = | påhængskøretøjets masse i ton — se punkt 2.10.1 i dette regulativ. |
| T | = | motorkøretøjets masse i ton — se punkt 2.10.1 i dette regulativ. |
| Fs | = | statisk løftekraft i kN. |
| Fh | = | prøvningskraftens vandrette komponent i køretøjets længdeakse, i kN. |
| Fv | = | prøvningskraftens lodrette komponent, i kN. |
| S | = | statisk lodret masse, i kg. |
| V | = | V-værdi i kN — se punkt 2.10.4 i dette regulativ. |
| g | = | tyngdeaccelerationen, sættes til 9,81 m/s2. |
| vmax | = | vmax er den konstruktivt bestemte tophastighed, som tilkoblingsanordningen afprøves og godkendes til i henhold til dette regulativ. |

2.11.

Symboler og definitioner, som anvendes i bilag 6 til dette regulativ.

Av

=

maksimalt tilladt akseltryk på den styrende aksel i ton for et påhængskøretøj med hængslede trækstænger.

C

=

masse af et påhængskøretøj med stiv trækstang, i ton — se punkt 2.10.1 i dette regulativ.

D

=

D-værdi i kN — se punkt 2.10.1 i dette regulativ.

Dc

=

Dc-værdi i kN for et påhængskøretøj med stiv trækstang — se punkt 2.10.1. i dette regulativ.

c

R

=

påhængskøretøjets masse i ton — se punkt 2.10.1 i dette regulativ.

T

=

motorkøretøjets masse i ton — se punkt 2.10.1 i dette regulativ.

Fs

=

statisk løftekraft i kN.

Fh

=

prøvningskraftens vandrette komponent i køretøjets længdeakse, i kN.

Fv

=

prøvningskraftens lodrette komponent, i kN.

S

=

statisk lodret masse, i kg.

V

=

V-værdi i kN — se punkt 2.10.4 i dette regulativ.

g

=

tyngdeaccelerationen, sættes til 9,81 m/s2.

2

vmax

max

=

vmax er den konstruktivt bestemte tophastighed, som tilkoblingsanordningen afprøves og godkendes til i henhold til dette regulativ.

max

Indekser:

| O | = | maksimal prøvningskraft |
| --- | --- | --- |
| U | = | minimal prøvningskraft |
| s | = | statisk kraft |
| h | = | vandret |
| p | = | pulserende |
| res | = | resulterende |
| v | = | lodret |
| w | = | alternerende kraft |

O

=

maksimal prøvningskraft

U

=

minimal prøvningskraft

s

=

statisk kraft

h

=

vandret

p

=

pulserende

res

=

resulterende

v

=

lodret

w

=

alternerende kraft

| 2.12. | »Påhængskøretøj med stiv trækstang«: et påhængskøretøj med én aksel eller akselgruppe, en trækstang, som ikke kan dreje i forhold til køretøjet, eller som på grund af tilstedeværelsen af et affjedringssystem (f.eks.) kun i begrænset omfang kan dreje om én akse — parallelt med vejoverfladen og tværgående med køreretningen — og som derfor er i stand til at overføre lodrette kræfter til motorkøretøjet. En del af et sådant påhængskøretøjs vægt bæres af motorkøretøjet. En hydraulisk justerbar leddelt trækstang anses for en stiv trækstang (4). |
| --- | --- |

2.12.

»Påhængskøretøj med stiv trækstang«: et påhængskøretøj med én aksel eller akselgruppe, en trækstang, som ikke kan dreje i forhold til køretøjet, eller som på grund af tilstedeværelsen af et affjedringssystem (f.eks.) kun i begrænset omfang kan dreje om én akse — parallelt med vejoverfladen og tværgående med køreretningen — og som derfor er i stand til at overføre lodrette kræfter til motorkøretøjet. En del af et sådant påhængskøretøjs vægt bæres af motorkøretøjet. En hydraulisk justerbar leddelt trækstang anses for en stiv trækstang (4

| 2.13. | Ved »sikkert mekanisk indgreb« forstås, at anordningens og dens komponenters konstruktion og geometri er således, at den ikke åbnes eller udløses under påvirkning af de kræfter eller kraftkomponenter, som den udsættes for under normal brug eller prøvning. |
| --- | --- |

2.13.

Ved »sikkert mekanisk indgreb« forstås, at anordningens og dens komponenters konstruktion og geometri er således, at den ikke åbnes eller udløses under påvirkning af de kræfter eller kraftkomponenter, som den udsættes for under normal brug eller prøvning.

| 2.14. | Ved »køretøjstype« forstås køretøjer, som ikke afviger på væsentlige punkter som struktur, dimensioner, form og materialer for de områder, hvor den mekaniske tilkoblingsanordning eller komponent er fastgjort. Dette gælder både motorkøretøjet og påhængskøretøjet. |
| --- | --- |

2.14.

Ved »køretøjstype« forstås køretøjer, som ikke afviger på væsentlige punkter som struktur, dimensioner, form og materialer for de områder, hvor den mekaniske tilkoblingsanordning eller komponent er fastgjort. Dette gælder både motorkøretøjet og påhængskøretøjet.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af firmanavnet eller varemærket eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af firmanavnet eller varemærket eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

| 3.2. | For hver type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal ansøgningen ledsages af følgende oplysninger, som f.eks. kan gives ved hjælp af meddelelsesformularen i bilag 1: |
| --- | --- |

3.2.

For hver type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal ansøgningen ledsages af følgende oplysninger, som f.eks. kan gives ved hjælp af meddelelsesformularen i bilag 1:

| 3.2.1. | Enkeltheder vedrørende alle fabrikantens eller leverandørens firmanavne eller varemærker, som skal påføres tilkoblingsanordningen eller -komponenten. |
| --- | --- |

3.2.1.

Enkeltheder vedrørende alle fabrikantens eller leverandørens firmanavne eller varemærker, som skal påføres tilkoblingsanordningen eller -komponenten.

| 3.2.2. | Tegninger, der er tilstrækkeligt detaljerede til at identificere anordningen eller komponenten, og som angiver, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, som er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som anført i punkt 7. |
| --- | --- |

3.2.2.

Tegninger, der er tilstrækkeligt detaljerede til at identificere anordningen eller komponenten, og som angiver, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, som er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som anført i punkt 7.

| 3.2.3. | En angivelse af værdierne D, Dc, S, Av og V, i det omfang disse finder anvendelse og som defineret i punkt 2.10. |
| --- | --- |

3.2.3.

En angivelse af værdierne D, Dc

| 3.2.3.1. | De karakteristiske værdier for tilkoblingsanordninger skal mindst være lig dem, der finder anvendelse på de tilladte masser af motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

De karakteristiske værdier for tilkoblingsanordninger skal mindst være lig dem, der finder anvendelse på de tilladte masser af motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog.

| 3.2.4. | En detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer. |
| --- | --- |

3.2.4.

En detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer.

| 3.2.5. | Prøveeksemplarer som typegodkendelsesmyndigheden eller den tekniske tjeneste har anmodet om. |
| --- | --- |

3.2.5.

Prøveeksemplarer som typegodkendelsesmyndigheden eller den tekniske tjeneste har anmodet om.

| 3.2.6. | Alle prøveeksemplarer skal være helt færdigbehandlede med den afsluttende overfladebehandling påført. Hvis den afsluttende overfladebehandling består af maling eller epoxypulvermaling, bør dette udelades. |
| --- | --- |

3.2.6.

Alle prøveeksemplarer skal være helt færdigbehandlede med den afsluttende overfladebehandling påført. Hvis den afsluttende overfladebehandling består af maling eller epoxypulvermaling, bør dette udelades.

4.   ALMINDELIGE KRAV TIL MEKANISKE TILKOBLINGSANORDNINGER OG -KOMPONENTER

| 4.1. | Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne for mål og styrke i bilag 5 og 6. Efter udførelse af de i bilag 6 foreskrevne prøver må der ikke være revner, brud eller for stor blivende deformation, som medfører, at anordningen eller komponenten ikke kan fungere tilfredsstillende. |
| --- | --- |

4.1.

Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne for mål og styrke i bilag 5 og 6. Efter udførelse af de i bilag 6 foreskrevne prøver må der ikke være revner, brud eller for stor blivende deformation, som medfører, at anordningen eller komponenten ikke kan fungere tilfredsstillende.

| 4.2. | De dele af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som ved brud kan medføre adskillelse af motorkøretøj og påhængskøretøj fra hinanden, skal være udført i stål eller støbejern. Andre materialer kan anvendes, hvis fabrikanten på tilfredsstillende vis har godtgjort disses ækvivalens over for den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste hos den kontraherende part, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

4.2.

De dele af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som ved brud kan medføre adskillelse af motorkøretøj og påhængskøretøj fra hinanden, skal være udført i stål eller støbejern. Andre materialer kan anvendes, hvis fabrikanten på tilfredsstillende vis har godtgjort disses ækvivalens over for den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste hos den kontraherende part, der anvender dette regulativ.

| 4.3. | Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være sikre at betjene, og til- og frakobling skal kunne foretages af én person uden brug af værktøj. Tilkoblingsanordninger til påhængskøretøjer med en teknisk tilladt totalmasse på over 3,5 ton skal være af en af følgende typer:






  a) | automatisk tilkobling som defineret i punkt 2.2, eller |
| --- | --- | --- |

4.3.

Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være sikre at betjene, og til- og frakobling skal kunne foretages af én person uden brug af værktøj. Tilkoblingsanordninger til påhængskøretøjer med en teknisk tilladt totalmasse på over 3,5 ton skal være af en af følgende typer:

a)

automatisk tilkobling som defineret i punkt 2.2, eller

| b) | automatiseret tilkoblings- og låseproces, hvis den initierede tilkoblingsproces automatisk afsluttes, og den låste position er angivet i førerens synsfelt, eller |
| --- | --- |

b)

automatiseret tilkoblings- og låseproces, hvis den initierede tilkoblingsproces automatisk afsluttes, og den låste position er angivet i førerens synsfelt, eller

| c) | manuelt låst og sikret uden automatisering eller selvlåsende anordning. |
| --- | --- |

c)

manuelt låst og sikret uden automatisering eller selvlåsende anordning.

| 4.4. | Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret og produceret således, at de ved normal brug og korrekt vedligeholdelse og udskiftning af sliddele til stadighed vil fungere tilfredsstillende og bibeholde de egenskaber, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

4.4.

Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret og produceret således, at de ved normal brug og korrekt vedligeholdelse og udskiftning af sliddele til stadighed vil fungere tilfredsstillende og bibeholde de egenskaber, som foreskrives i dette regulativ.

| 4.5. | Alle mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb og skal i lukket stilling låses mindst én gang ved yderligere mekanisk indgreb, medmindre yderligere krav er fastlagt i bilag 5. I stedet kan der være to eller flere separate systemer, som sikrer, at anordningen er intakt, men hvert system skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb, og systemerne skal hvert for sig prøves i forhold til hvert enkelt krav i bilag 6. Ved sikkert mekanisk indgreb forstås det i punkt 2.13 anførte.
  Fjederkraft må kun benyttes til lukning af anordningen og til at forhindre, at vibrationer får dele af anordningen til at flytte sig til en stilling, hvor den kan åbne eller udløses.
  Hvis én enkelt fjeder er knækket eller mangler, må dette ikke kunne bevirke, at hele anordningen åbner eller udløses.
  Fjernindikatoren skal, når den er installeret i førerhuset, være placeret i førerens synsfelt og være tydeligt mærket.
  Når anordningerne til fjernindikation er monteret på køretøjets side, skal de være permanente og tydeligt mærkede. Ved enhver åbning og lukning af koblingen skal fjernindikatoren automatisk aktiveres og tilbagestilles. |
| --- | --- |

4.5.

Alle mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb og skal i lukket stilling låses mindst én gang ved yderligere mekanisk indgreb, medmindre yderligere krav er fastlagt i bilag 5. I stedet kan der være to eller flere separate systemer, som sikrer, at anordningen er intakt, men hvert system skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb, og systemerne skal hvert for sig prøves i forhold til hvert enkelt krav i bilag 6. Ved sikkert mekanisk indgreb forstås det i punkt 2.13 anførte.

Fjederkraft må kun benyttes til lukning af anordningen og til at forhindre, at vibrationer får dele af anordningen til at flytte sig til en stilling, hvor den kan åbne eller udløses.

Hvis én enkelt fjeder er knækket eller mangler, må dette ikke kunne bevirke, at hele anordningen åbner eller udløses.

Fjernindikatoren skal, når den er installeret i førerhuset, være placeret i førerens synsfelt og være tydeligt mærket.

Når anordningerne til fjernindikation er monteret på køretøjets side, skal de være permanente og tydeligt mærkede. Ved enhver åbning og lukning af koblingen skal fjernindikatoren automatisk aktiveres og tilbagestilles.

| 4.6. | Alle anordninger og komponenter skal ledsages af monterings- og betjeningsanvisninger, som er tilstrækkelige til, at enhver kompetent person kan montere dem korrekt på køretøjet og betjene dem korrekt - se også bilag 7. Anvisningerne skal være affattet i det mindste på sproget i den stat, hvor anordningen eller komponenten udbydes til salg. Monteringsanvisning kan udelades for anordninger og komponenter, der fabriksmonteres af køretøjs- eller karrosserifabrikanten, men det påhviler køretøjs- eller karrosserifabrikken at forsyne køretøjets bruger med de nødvendige anvisninger til korrekt betjening af tilkoblingsanordningen eller -komponenten. |
| --- | --- |

4.6.

Alle anordninger og komponenter skal ledsages af monterings- og betjeningsanvisninger, som er tilstrækkelige til, at enhver kompetent person kan montere dem korrekt på køretøjet og betjene dem korrekt - se også bilag 7. Anvisningerne skal være affattet i det mindste på sproget i den stat, hvor anordningen eller komponenten udbydes til salg. Monteringsanvisning kan udelades for anordninger og komponenter, der fabriksmonteres af køretøjs- eller karrosserifabrikanten, men det påhviler køretøjs- eller karrosserifabrikken at forsyne køretøjets bruger med de nødvendige anvisninger til korrekt betjening af tilkoblingsanordningen eller -komponenten.

| 4.7. | Anhængertræk, der uden ekstern kraft let kan højdeindstilles, må ikke overstige en driftskraft på 40 daN. |
| --- | --- |

4.7.

Anhængertræk, der uden ekstern kraft let kan højdeindstilles, må ikke overstige en driftskraft på 40 daN.

5.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF KØRETØJER MONTERET MED EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

| 5.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

5.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 5.2. | Ansøgningen skal ledsages af følgende oplysninger, som giver typegodkendelsesmyndigheden mulighed for at udfylde den i bilag 2 omhandlede meddelelsesformular. |
| --- | --- |

5.2.

Ansøgningen skal ledsages af følgende oplysninger, som giver typegodkendelsesmyndigheden mulighed for at udfylde den i bilag 2 omhandlede meddelelsesformular.

| 5.2.1. | Tegninger, der er tilstrækkeligt detaljerede til at identificere anordningen eller komponenten, og som angiver, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, som er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som anført i punkt 7. |
| --- | --- |

5.2.1.

Tegninger, der er tilstrækkeligt detaljerede til at identificere anordningen eller komponenten, og som angiver, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, som er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som anført i punkt 7.

| 5.2.2. | En detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer. |
| --- | --- |

5.2.2.

En detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer.

| 5.2.3. | angivelse af værdierne D, Dc, S, Av og V, i det omfang disse finder anvendelse og som defineret i punkt 2.10. |
| --- | --- |

5.2.3.

angivelse af værdierne D, Dc

v

| 5.2.3.1. | De karakteristiske værdier skal være mindst lig dem, der finder anvendelse på de tilladte masser af motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

De karakteristiske værdier skal være mindst lig dem, der finder anvendelse på de tilladte masser af motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog.

| 5.2.4. | Et køretøj, som er repræsentativt for den ansøgte type og forsynet med en mekanisk tilkoblingsanordning, skal forelægges for den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, som derudover kan rekvirere ekstra prøveeksemplarer af anordningen eller komponenten. |
| --- | --- |

5.2.4.

Et køretøj, som er repræsentativt for den ansøgte type og forsynet med en mekanisk tilkoblingsanordning, skal forelægges for den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, som derudover kan rekvirere ekstra prøveeksemplarer af anordningen eller komponenten.

| 5.2.5. | Et køretøj, som ikke er forsynet med alle de til typen hørende komponenter, kan godtages, forudsat at ansøgeren over for den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste på tilfredsstillende vis kan godtgøre, at fravær af disse komponenter er uden indvirkning på resultaterne af kontrollen hvad angår kravene i dette regulativ. |
| --- | --- |

5.2.5.

Et køretøj, som ikke er forsynet med alle de til typen hørende komponenter, kan godtages, forudsat at ansøgeren over for den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste på tilfredsstillende vis kan godtgøre, at fravær af disse komponenter er uden indvirkning på resultaterne af kontrollen hvad angår kravene i dette regulativ.

6.   GENERELLE KRAV TIL KØRETØJER MONTERET MED EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

| 6.1. | Den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som er monteret på køretøjet, skal være godkendt efter kravene i punkt 3 og 4 samt bilag 5 og 6 til dette regulativ. |
| --- | --- |

6.1.

Den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som er monteret på køretøjet, skal være godkendt efter kravene i punkt 3 og 4 samt bilag 5 og 6 til dette regulativ.

| 6.2. | Monteringen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent skal opfylde kravene i bilag 7 til dette regulativ. |
| --- | --- |

6.2.

Monteringen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent skal opfylde kravene i bilag 7 til dette regulativ.

| 6.3. | Der skal stilles betjeningsanvisning for anvendelsen af tilkoblingsanordningen eller -komponenten til rådighed, og denne skal omfatte eventuelle særlige anvisninger for operationer, som adskiller sig fra dem, der normalt er knyttet til den pågældende type tilkoblingsanordning eller -komponent, samt anvisninger for til- og frakobling under forskellige driftsomstændigheder, f.eks. forskellige vinkler mellem motor- og påhængskøretøj. Hvert køretøj skal være ledsaget af en sådan betjeningsanvisning, der som minimum skal være affattet på sproget svarende til den stat, hvor det udbydes til salg. |
| --- | --- |

6.3.

Der skal stilles betjeningsanvisning for anvendelsen af tilkoblingsanordningen eller -komponenten til rådighed, og denne skal omfatte eventuelle særlige anvisninger for operationer, som adskiller sig fra dem, der normalt er knyttet til den pågældende type tilkoblingsanordning eller -komponent, samt anvisninger for til- og frakobling under forskellige driftsomstændigheder, f.eks. forskellige vinkler mellem motor- og påhængskøretøj. Hvert køretøj skal være ledsaget af en sådan betjeningsanvisning, der som minimum skal være affattet på sproget svarende til den stat, hvor det udbydes til salg.

7.   MÆRKNINGER

| 7.1. | Typer af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt, skal være påført en typeplade med fabrikantens, leverandørens eller ansøgerens firmanavn eller varemærke. |
| --- | --- |

7.1.

Typer af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt, skal være påført en typeplade med fabrikantens, leverandørens eller ansøgerens firmanavn eller varemærke.

| 7.2. | Der skal være afsat tilstrækkelig plads til påføring af det godkendelsesmærke, som er omhandlet i punkt 8.5 og vist i bilag 3. Denne plads skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger. |
| --- | --- |

7.2.

Der skal være afsat tilstrækkelig plads til påføring af det godkendelsesmærke, som er omhandlet i punkt 8.5 og vist i bilag 3. Denne plads skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger.

| 7.3. | Ved siden af det i punkt 7.2 og 8.5 omhandlede godkendelsesmærke skal den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent være mærket med koblingens klasse som defineret i punkt 2.6 og de relevante karakteristiske værdier som defineret i punkt 2.10 og vist i bilag 4 og den bestemte tophastighed som defineret i punkt 2.11. Den påtænkte placering af disse mærker skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger. |
| --- | --- |

7.3.

Ved siden af det i punkt 7.2 og 8.5 omhandlede godkendelsesmærke skal den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent være mærket med koblingens klasse som defineret i punkt 2.6 og de relevante karakteristiske værdier som defineret i punkt 2.10 og vist i bilag 4 og den bestemte tophastighed som defineret i punkt 2.11. Den påtænkte placering af disse mærker skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger.

| 7.4. | Når den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent er godkendt til to alternative karakteristiske værdier inden for samme klasse af tilkoblingsanordning eller -komponent, skal anordningen eller komponenten være mærket med højst to alternativer. |
| --- | --- |

7.4.

Når den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent er godkendt til to alternative karakteristiske værdier inden for samme klasse af tilkoblingsanordning eller -komponent, skal anordningen eller komponenten være mærket med højst to alternativer.

| 7.5. | Er anvendelsen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent på nogen måde begrænset, f.eks. hvis anvendelsen af anordningen er begrænset til en bestemt hastighed, skal denne begrænsning være angivet på anordningen eller komponenten. |
| --- | --- |

7.5.

Er anvendelsen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent på nogen måde begrænset, f.eks. hvis anvendelsen af anordningen er begrænset til en bestemt hastighed, skal denne begrænsning være angivet på anordningen eller komponenten.

| 7.6. | Alle mærker skal være uudslettelige og skal være læselige, når anordningen eller komponenten er monteret på køretøjet. |
| --- | --- |

7.6.

Alle mærker skal være uudslettelige og skal være læselige, når anordningen eller komponenten er monteret på køretøjet.

8.   GODKENDELSE

| 8.1. | Opfylder de indleverede prøveeksemplarer af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent kravene i dette regulativ, meddeles godkendelse, når kravene i punkt 10 er tilfredsstillende opfyldt. |
| --- | --- |

8.1.

Opfylder de indleverede prøveeksemplarer af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent kravene i dette regulativ, meddeles godkendelse, når kravene i punkt 10 er tilfredsstillende opfyldt.

| 8.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 00) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type anordning eller komponent, som er omhandlet i dette regulativ. |
| --- | --- |

8.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 00) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type anordning eller komponent, som er omhandlet i dette regulativ.

| 8.3. | Anmeldelse af godkendelse, af udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ skal gives parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, som er i overensstemmelse med mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

8.3.

Anmeldelse af godkendelse, af udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ skal gives parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, som er i overensstemmelse med mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

| 8.4. | Hver mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden det i punkt 7.1 foreskrevne mærke være påført et godkendelsesmærke som beskrevet i punkt 8.5, og mærket skal være anbragt på den i punkt 7.2 omhandlede plads. |
| --- | --- |

8.4.

Hver mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden det i punkt 7.1 foreskrevne mærke være påført et godkendelsesmærke som beskrevet i punkt 8.5, og mærket skal være anbragt på den i punkt 7.2 omhandlede plads.

| 8.5. | Godkendelsesmærket skal være et internationalt mærke bestående af: |
| --- | --- |

8.5.

Godkendelsesmærket skal være et internationalt mærke bestående af:

| 8.5.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (5) |
| --- | --- |

8.5.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (5

| 8.5.2. | det i punkt 8.2 foreskrevne godkendelsesnummer |
| --- | --- |

8.5.2.

det i punkt 8.2 foreskrevne godkendelsesnummer

| 8.5.3. | et stort bogstav D ved prøvning i henhold til bilag 6, punkt 3.1.3 (dynamisk udholdenhedsprøvning), eller |
| --- | --- |

8.5.3.

et stort bogstav D ved prøvning i henhold til bilag 6, punkt 3.1.3 (dynamisk udholdenhedsprøvning), eller

| 8.5.4. | et stort bogstav S ved prøvning i henhold til bilag 6, punkt 3.3.3.2 (statisk prøvning) |
| --- | --- |

8.5.4.

et stort bogstav S ved prøvning i henhold til bilag 6, punkt 3.3.3.2 (statisk prøvning)

| 8.5.5. | et stort bogstav T for prøvning af to komponenter |
| --- | --- |

8.5.5.

et stort bogstav T for prøvning af to komponenter

| 8.5.6. | godkendelsesmærke og -nummer skal være udformet som vist i eksemplet i bilag 3. |
| --- | --- |

8.5.6.

godkendelsesmærke og -nummer skal være udformet som vist i eksemplet i bilag 3.

9.   ÆNDRING AF EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT ELLER AF KØRETØJET, OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

| 9.1. | Enhver ændring af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller af køretøjet som defineret i punkt 2.9 skal anmeldes til den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen. Den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste kan da enten: |
| --- | --- |

9.1.

Enhver ændring af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller af køretøjet som defineret i punkt 2.9 skal anmeldes til den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen. Den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste kan da enten:

| 9.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen, komponenten eller køretøjet stadig opfylder kravene, eller |
| --- | --- |

9.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen, komponenten eller køretøjet stadig opfylder kravene, eller

| 9.1.2. | kræve en ny prøvningsrapport. |
| --- | --- |

9.1.2.

kræve en ny prøvningsrapport.

| 9.2. | Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren beskrevet i punkt 8.3 til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren beskrevet i punkt 8.3 til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

| 9.3. | Den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, som udsteder en udvidelse af godkendelsen, tildeler et fortløbende nummer til en sådan udvidelse og underretter de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved den i punkt 8.3. beskrevne procedure. |
| --- | --- |

9.3.

Den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, som udsteder en udvidelse af godkendelsen, tildeler et fortløbende nummer til en sådan udvidelse og underretter de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved den i punkt 8.3. beskrevne procedure.

10.   PROCEDURER VEDRØRENDE PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i 1958-overenskomstens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), idet der gælder følgende krav:

| 10.1. | Indehaveren af godkendelsen skal sikre, at resultaterne af prøvningerne af produktionens overensstemmelse registreres, og at de vedlagte dokumenter er tilgængelige i en periode, der fastsættes efter aftale med den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste. Denne periode må ikke overstige 10 år, regnet fra tidspunktet for produktionens endelige ophør. |
| --- | --- |

10.1.

Indehaveren af godkendelsen skal sikre, at resultaterne af prøvningerne af produktionens overensstemmelse registreres, og at de vedlagte dokumenter er tilgængelige i en periode, der fastsættes efter aftale med den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste. Denne periode må ikke overstige 10 år, regnet fra tidspunktet for produktionens endelige ophør.

| 10.2. | Den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, som har meddelt typegodkendelse, kan når som helst inspicere de metoder, der anvendes til overensstemmelseskontrol på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år. |
| --- | --- |

10.2.

Den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, som har meddelt typegodkendelse, kan når som helst inspicere de metoder, der anvendes til overensstemmelseskontrol på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

11.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 11.1. | Godkendelser, som er meddelt for en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt ovenstående krav ikke opfyldes, eller såfremt en type anordning eller komponent, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type. |
| --- | --- |

11.1.

Godkendelser, som er meddelt for en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt ovenstående krav ikke opfyldes, eller såfremt en type anordning eller komponent, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

| 11.2. | Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

11.2.

Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at producere en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal denne underrette den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter den pågældende typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

13.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

| 13.1. | De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre lande, skal fremsendes. |
| --- | --- |

13.1.

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre lande, skal fremsendes.

---

(1)  Som fastlagt i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

1

(2)  I den i færdselskonventionens anvendte forstand (Wien, 1968, artikel 1, litra t) og u)).

2

(3)  Massen T og R og den teknisk tilladte masse kan være større end den tilladte masse, som foreskrives i den nationale lovgivning.

3

(4)  Massen T og R og den teknisk tilladte masse kan være større end den tilladte masse, som foreskrives i den nationale lovgivning.

4

(5)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, bilag 3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

5

---

BILAG 1

Meddelelse vedrørende anordninger og komponenter

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| Vedrørende (2): | Godkendelse meddelt |
| --- | --- |
| | Udvidelse af godkendelse |
| | Godkendelse nægtet |
| | Godkendelse inddraget |
| | Endeligt ophør af produktionen |

Vedrørende (2):

Godkendelse meddelt

Udvidelse af godkendelse

Godkendelse nægtet

Godkendelse inddraget

Endeligt ophør af produktionen

af en type teknisk anordning eller -komponent beregnet til mekanisk tilkobling i henhold til regulativ nr. 147

Godkendelse nr. ... Udvidelse nr. ...

1.

Anordningens eller komponentens fabriksnavn eller mærke: ...

2.

Fabrikantens navn for denne type tekniske anordning eller komponent: ...

3.

Fabrikantens navn og adresse...

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

5.

For alternative leverandører, navn eller varemærke påført anordningen eller komponenten: ...

6.

Hvis der er tale om en teknisk anordning: køretøjets type og mærke, hvortil den tekniske anordning er beregnet ...

7.

Navn og adresse på den virksomhed eller det organ, som har ansvar for produktionens overensstemmelse: ...

8.

Indleveret til godkendelse den: ...

9.

Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvning: ...

10.

Kortfattet beskrivelse: ...

10.1.

Type eller klasse på den tekniske anordning eller komponent: ...

10.2.

Karakteristiske værdier: ...

10.2.1.

D... Kn Dc... kN S... kg

Av... ton vmax...km/h V... kN

Alternative værdier:

D... kN Dc... kN S... kg

Av... ton vmax... km/h V... kN

11.

Anvisninger for fastgørelse af den pågældende type tilkoblingsanordning eller -komponent til køretøjet, og fotografier eller tegninger af monteringspunkter angivet af køretøjets fabrikant: ...

12.

Oplysninger om montering af eventuelle særlige forstærkningsbeslag eller -plader eller afstandsstykker, som er nødvendige til fastgørelse af tilkoblingsanordningen eller -komponenten: ...

13.

Prøvningsrapportens dato: ...

14.

Prøvningsrapportens nummer: ...

15.

Godkendelsesmærkets placering: ...

16.

Begrundelse(r) for udvidelse af godkendelse: ...

17.

Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):

18.

Sted: ...

19.

Dato: ...

20.

Underskrift: ...

21.

Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, er vedlagt denne meddelelse og kan udleveres på begæring: ...

---

(1)  Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).

1

(2)  Det ikke gældende overstreges.

2

---

BILAG 2

Meddelelse vedrørende køretøjer

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

Udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| Vedrørende (2): | Godkendelse meddelt |
| --- | --- |
| | Udvidelse af godkendelse |
| | Godkendelse nægtet |
| | Godkendelse inddraget |
| | Endeligt ophør af produktionen |

Vedrørende (2):

Godkendelse meddelt

Udvidelse af godkendelse

Godkendelse nægtet

Godkendelse inddraget

Endeligt ophør af produktionen

af en køretøjstype, hvad angår montering af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til FN-regulativ nr. 147

Godkendelse nr.: ... Udvidelse nr. ...

1.

Køretøjets firmanavn eller varemærke: ...

2.

Køretøjstype: ...

3.

Fabrikantens navn og adresse...

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

5.

Køretøjets klasse f.eks. T, R (3):...

6.

Fordelingen af den tilladte masse af køretøjet mellem akslerne: ...

Tilladt masse af påhængskøretøj: ... kg

Tilladt statisk masse på koblingskuglen: ... kg

Tilladt masse af køretøjet, med karrosseri, i køreklar stand, med kølemiddel, olier, brændstof, værktøj og reservehjul (hvis monteret), men uden fører: ...kg

7.

D... kN Dc... kN S... kg

Av... ton vmax...km/h V... kN

8.

Anvisninger for fastgørelse af typen af tilkoblingsanordningen eller -komponenten til køretøjet, og fotografier eller tegninger af monteringspunkterne: ...

9.

Oplysninger om montering af eventuelle særlige forstærkningsbeslag eller -plader eller afstandsstykker, som er nødvendige til fastgørelse af tilkoblingsanordningen eller -komponenten: ...

10.

Firmanavn eller varemærke på den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, samt godkendelsesnummer: ...

11.

Klasse af tilkoblingsanordning eller -komponent: ...

12.

Indleveret til godkendelse den: ...

13.

Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvning: ...

14.

Prøvningsrapportens dato: ...

15.

Prøvningsrapportens nummer: ...

16.

Godkendelsesmærkets placering: ...

17.

Begrundelse(r) for udvidelse af godkendelse: ...

18.

Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget  (2):

19.

Sted: ...

20.

Dato: ...

21.

Underskrift: ....

22.

Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, er vedlagt denne meddelelse og kan udleveres på begæring. ...

---

(1)  Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).

1

(2)  Det ikke gældende overstreges.

2

(3)  Som fastlagt i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html)

3

---

BILAG 3

Eksempel på godkendelsesmærkets udformning

Image 3

a = min. 8 mm

Den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 2405 og opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 00 og har været igennem den statiske prøvning (S).

Bemærk: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

---

BILAG 4

Eksempler på mærkningens udformning med de karakteristiske værdier

1.

Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være mærket med anordningens eller komponentens klasse. Derudover skal de være mærket med deres kapacitet i form af de i punkt 2.10 i dette regulativ definerede karakteristiske værdier.

1.1.

Højden af bogstaver og tal skal mindst svare til godkendelsesnummerets, dvs. a/3, hvor a som minimum er 8 mm.

1.2.

Tabel 1

Relevante karakteristiske værdier, som skal angives på tilkoblingsanordninger og -komponenter

| Beskrivelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent | Relevante karakteristiske værdier, som mærket skal omfatte | |
| --- | --- | --- |
| Klasse | D | Dc | S | V | vmax | T (*2) |
| Koblingskugler 80 (klasse a) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| Koblingshoved (klasse b) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| Påhængsvognskoblinger med gaffel (klasse c eller q) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Kobling med krog (klasse g) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| Trækstænger til traktorer (klasse i) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Trækanordninger (klasse f) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| Kobling med bolt (piton) (klasse h) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| Trækøjer (klasse d eller r) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Trækstænger (klasse e) (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |

Beskrivelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent

Relevante karakteristiske værdier, som mærket skal omfatte

Klasse

D

Dc

S

V

vmax

T (*2)

Koblingskugler 80 (klasse a)

★

★

★

★

★

★

-

Koblingshoved (klasse b)

★

★

★

★

★

★

-

Påhængsvognskoblinger med gaffel (klasse c eller q)

★

★

★

★

★

★

★

Kobling med krog (klasse g)

★

★

★

★

★

★

-

Trækstænger til traktorer (klasse i)

★

★

★

★

★

★

★

Trækanordninger (klasse f)

★

★

★

★

★

★

-

Kobling med bolt (piton) (klasse h)

★

★

★

★

★

★

-

Trækøjer (klasse d eller r)

★

★

★

★

★

★

★

Trækstænger (klasse e) (*1)

★

★

★

★

★

★

-

| Eksempler | : | a80 D130 Dc90 S2000 angiver en standardkoblingskugle 80 i klasse a80 med maksimal D-værdi på 130 kN, en maksimal tilladt Dc-værdi på 90 kN, en maksimal tilladt statisk lodret masse på 2 000 kg. |
| --- | --- | --- |

Eksempler

:

a80 D130 Dc90 S2000 angiver en standardkoblingskugle 80 i klasse a80 med maksimal D-værdi på 130 kN, en maksimal tilladt Dc-værdi på 90 kN, en maksimal tilladt statisk lodret masse på 2 000 kg.

---

(*1)  På hængslede trækstænger skal Av-værdien desuden være markeret på typepladen, men ikke S- eller V-værdien.

*1

(*2)  Tilkoblet masse ved prøvning i henhold til bilag 6, punkt 3.3.3.2 (statisk prøvning) (bør om nødvendigt defineres i definitionerne)

*2

---

BILAG 5

Krav til mekaniske tilkoblingsanordninger eller -komponenter til køretøjer i klasse T, R og S

1.

Koblingskugler 80 og sikringskonsoller (klasse a80)

1.1.

Generelle krav til koblingskugler 80

1.1.1.

Alle koblingskugler 80 og sikringskonsoller skal være konstrueret således, at koblingskuglerne opfylder prøvningerne i punkt 3.1 i bilag 6, og sikringskonsollerne opfylder prøvningerne i punkt 3.3.5 i bilag 6.

1.1.2.

Koblingskugler 80 i klasse a skal være i overensstemmelse med figur 1 med hensyn til ydre form og dimensioner. Sikringskonsollens position fremgår af figur 2.

Figur1

Figur1

Koblingskugle i klasse a (alle dimensioner i mm)

Koblingskugle i klasse a (alle dimensioner i mm)

Image 4

Figur 2

Figur 2

Sikringskonsollens dimensioner (alle dimensioner i mm)

Sikringskonsollens dimensioner (alle dimensioner i mm)

Image 5

1.1.3.

Koblingskuglerne 80 skal mindst have følgende vinkelbevægelighed, som ikke behøver at være nået samtidig:

Figur 3

Figur 3

Vinkelbevægelighed

Vinkelbevægelighed

Image 6

2.

Koblingshoved 80 (klasse b80)

2.1.

Generelle krav til koblingshoved 80

2.1.1.

Koblingshoveder 80 skal være konstrueret således, at de opfylder kravene i punkt 3.2 i bilag 6.

2.1.2.

Koblingshoved 80 i klasse b skal være i overensstemmelse med figur 4 med hensyn til ydre form og dimensioner.

Figur 4

Figur 4

Dimensioner på koblingshoved 80 i klasse b (alle dimensioner i mm)

Dimensioner på koblingshoved 80 i klasse b (alle dimensioner i mm)

Image 7

3.

Påhængsvognskoblinger med gaffel (klasse c40)

3.1.

Generelle krav til påhængsvognskoblinger med gaffel

3.1.1.

Alle påhængsvognskoblinger med gaffel skal være konstrueret således, at de opfylder prøvningerne i punkt 3.3.1 i bilag 6, og låseanordninger, således at de opfylder prøvningerne i punkt 3.3.1.3 i bilag 6.

3.1.2.

Påhængsvognskoblinger med gaffel i klasse c skal være i overensstemmelse med figur 5, 6 og 7 med hensyn til ydre form og dimensioner. For alle klasser skal tragtens maksimale højde konstant være over mindst halvdelen af tragtens bredde.

3.1.3.

I tilfælde af automatisk tilkobling skal den lukkede og låste position være tydelig og synligt angivet udvendigt efter tilkobling ved hjælp af mindst én betjeningsknap.

3.1.4

| a) | Lodret akse: mindst ± 70° |
| --- | --- |

a)

Lodret akse: mindst ± 70°

| b) | Tværgående akse: mindst ± 20° |
| --- | --- |

b)

Tværgående akse: mindst ± 20°

| c) | Længdeakse: mindst ± 20° |
| --- | --- |

c)

Længdeakse: mindst ± 20°

3.1.5

Tragten medfører, at trækøjet kan drejes mindst 90° aksialt til højre eller venstre om koblingsanordningens længdeakse, der bremses af et fastholdelsesmoment på 30 til 150 Nm.

Figur 5

Figur 5

Automatisk tilkoblingsanordning med konveks bolt (venstre) og automatisk tilkoblingsanordning til påhængskøretøj med cylindrisk bolt (højre) (alle dimensioner i mm)

Automatisk tilkoblingsanordning med konveks bolt (venstre) og automatisk tilkoblingsanordning til påhængskøretøj med cylindrisk bolt (højre) (alle dimensioner i mm)

Image 8

Figur 6

Figur 6

Ikke-automatisk tilkoblingsanordning til påhængskøretøjer med cylindrisk bolt (alle dimensioner i mm)

Ikke-automatisk tilkoblingsanordning til påhængskøretøjer med cylindrisk bolt (alle dimensioner i mm)

Image 9

4.

Trækøjer (klasse d40-1 og d40-2)

4.1.

Trækøjer d40-1

4.1.1

Alle trækøjer af klasse d40-1 skal være konstrueret således, at de opfylder prøvningerne anført i punkt 3.4 i bilag 6. Trækøjer d40-1 kan være udstyret med eller uden stikdåse.

Trækøjer skal være i overensstemmelse med figur 7 med hensyn til ringens ydre form og dimensioner.

Figur 7

Figur 7

De vigtigste dimensioner på standardtrækøjer d40-1 (alle dimensioner i mm)

De vigtigste dimensioner på standardtrækøjer d40-1 (alle dimensioner i mm)

Image 10

4.2.

Trækøjer d40-2

4.2.1.

Alle trækøjer af klasse d40-2 skal være konstrueret således, at de opfylder prøvningerne anført i bilag 6.

Trækøjer skal være i overensstemmelse med figur 8 med hensyn til ringens ydre form og dimensioner.

Figur8

Figur8

De vigtigste dimensioner på standardtilkoblingsring d40-2

De vigtigste dimensioner på standardtilkoblingsring d40-2

Dimensioner i millimeter

Image 11

4.3.

Ringformede trækøjer (klasse d50-1 og d50-2)

4.3.1.

Alle trækøjer af klasse d50 skal være konstrueret således, at de opfylder prøvningerne anført i bilag 6.

Trækøjer af klasse d50 skal være i overensstemmelse med figur 9 med hensyn til ydre form og dimensioner.

Figur 9

Figur 9

De vigtigste dimensioner på ringformede trækøjer af klasse d50 (alle dimensioner i mm)

De vigtigste dimensioner på ringformede trækøjer af klasse d50 (alle dimensioner i mm)

Image 12

4.3.2.

Desuden skal ringformede trækøjer af klasse d50-1 have dimensioner i henhold til figur 10, og ringformede trækøjer i klasse d50-2 skal have dimensioner i henhold til figur 11.

Figur 10

Figur 10

Dimensioner af ringformede trækøjer i klasse d50-1 (alle dimensioner i mm)

Dimensioner af ringformede trækøjer i klasse d50-1 (alle dimensioner i mm)

Image 13

Figur 11

Figur 11

Dimensioner af ringformede trækøjer i klasse d50-2 (alle dimensioner i mm)

Dimensioner af ringformede trækøjer i klasse d50-2 (alle dimensioner i mm)

Image 14

| a | Alternativ ydre kontur: Udvendig radius på højst 22,5 mm og øverste og nederste forbindelsesradius eller øverste og nederste forbindelsesradius i forhold til en plan ydre overflade på mindst 15 mm. |
| --- | --- |

a

a

Alternativ ydre kontur: Udvendig radius på højst 22,5 mm og øverste og nederste forbindelsesradius eller øverste og nederste forbindelsesradius i forhold til en plan ydre overflade på mindst 15 mm.

| b | Indre kontur. |
| --- | --- |

b

b

Indre kontur.

5.

Trækstænger (klasse e)

5.1.

Trækstænger i klasse e skal opfylde prøverne anført i punkt 3.7 i bilag 6.

5.2.

For at skabe forbindelse til motorkøretøjet kan trækstangen udstyres med enten koblingshoved eller trækøjer af klasse b, d eller s., og koblingshoved og trækøjer kan fastgøres ved skruer, bolte eller svejsning.

5.3.

Anordninger til højdejustering af hængslede trækstænger

5.3.1.

Hængslede trækstænger skal være udstyret med en anordning, med hvilken trækstangens højde kan rettes ind efter tilkoblingsanordningen eller tragten. Disse anordninger skal være udformet således, at trækstangen kan indstilles af én person uden brug af værktøj eller andre hjælpemidler.

5.3.2.

Anordninger til højdejustering skal kunne bevirke en justering af trækøjer eller koblingshoved 80 i vandret stilling over vejbanen på mindst 300 mm opefter eller nedefter. I dette område skal trækstangen kunne indstilles trinløst eller i trin på højst 50 mm, målt ved koblingsringen eller koblingshovedet.

5.3.3.

Anordninger til højdejustering må ikke nedsætte trækstangens frie bevægelighed efter tilkobling.

5.3.4.

Anordningen til højdejustering må ikke gribe ind i funktionen af en eventuel inertibremse (påløbsbremse).

5.4.

For trækstænger kombineret med inertibremse (påløbsbremse) skal afstanden mellem trækøjets midtpunkt og enden af trækøjets frie skaft være mindst 200 mm i bremseposition. Når trækøjets skaft er helt inde, skal afstanden være mindst 150 mm.

5.5.

Trækstænger til et påhængskøretøj med stiv trækstang skal have mindst halvt så stor modstandsdygtighed over for sidekræfter som over for lodrette kræfter.

6.

Trækanordninger og monteringsskinner (klasse f)

Figur 12

Figur 12

Eksempel på en trækanordning i klasse f

Eksempel på en trækanordning i klasse f

Image 15

6.1.

Trækanordninger i klasse f skal opfylde prøvningerne anført i punkt 3.6 i bilag 6.

6.2.

Hvis trækanordninger er beregnet til montering på nærmere angivne køretøjstyper, skal fastgørelsespunkterne og tilkoblingen være i overensstemmelse med bestemmelser om køretøjet eller fabrikantens bestemmelser om transmission.

6.3.

Trækanordninger kan konstrueres som en let-højdeindstillelig anordning, som en anordning med højdeindstilling ved en bolt, eller en anordning uden højdejustering. De hyppigst anvendte er let-højdeindstillelige anhængertræk til let-højdeindstillelige skydeanordninger, de såkaldte stigerammer som vist i figur 12.

7.

Trækkroge og sikringskonsoller (klasse g)

7.1.

Alle trækkroge af klasse g og sikringskonsoller skal være konstrueret således, at trækkrogene opfylder prøvningerne i bilag 6, og sikringskonsollerne opfylder prøvningerne i bilag 6.

Trækkroge af klasse g skal være i overensstemmelse med figur 13 med hensyn til ydre form og dimensioner. Sikringskonsollens position fremgår af figur 14.

Trækkrogen skal muliggøre vinkelbevægelighed i overensstemmelse med punkt 1.1.3.

Figur 13

Figur 13

De vigtigste dimensioner for trækkrog (alle dimensioner i mm)

De vigtigste dimensioner for trækkrog (alle dimensioner i mm)

Image 16

Figur 14

Figur 14

Sikringskonsollens position (alle dimensioner i mm)

Sikringskonsollens position (alle dimensioner i mm)

Image 17

8.

Tilkobling med bolt (piton) med sikringskonsol (klasse h)

8.1.

Alle tilkoblinger med bolt (piton) af klasse h og sikringskonsoller skal være konstrueret således, at tilkoblingerne med bolt (piton) opfylder prøvningerne i bilag 6, og sikringskonsollerne opfylder prøvningerne i bilag 6.

Tilkoblinger med bolt (piton) af klasse h skal være i overensstemmelse med figur 15 med hensyn til ydre form og dimensioner. Sikringskonsollens position fremgår af figur 16.

Tilkobling med bolt (piton) skal muliggøre vinkelbevægelighed i overensstemmelse med punkt 1.1.3.

Figur 15

Figur 15

De vigtigste dimensioner for tilkobling med bolt (piton) (alle dimensioner i mm)

De vigtigste dimensioner for tilkobling med bolt (piton) (alle dimensioner i mm)

Image 18

Figur 16

Figur 16

Sikringskonsollens position (alle dimensioner i mm)

Sikringskonsollens position (alle dimensioner i mm)

Image 19

9.

Trækstangskoblinger til en traktor, som ikke er drejelige omkring længdeaksen (klasse i)

9.1.

| a) | Lodret akse: mindst ± 90° |
| --- | --- |

a)

Lodret akse: mindst ± 90°

| b) | Tværgående akse: mindst ±20° (±15° for kat.4 og 5) |
| --- | --- |

b)

Tværgående akse: mindst ±20° (±15° for kat.4 og 5)

| c) | Længdeakse: mindst ±20° (±15° for kat.4 og 5)
  Disse værdier for vinkelbevægelighed behøver ikke at blive nået samtidig. |
| --- | --- |

c)

Længdeakse: mindst ±20° (±15° for kat.4 og 5)

Disse værdier for vinkelbevægelighed behøver ikke at blive nået samtidig.

9.2.

Koblingsenheden underkastes prøvning som i punkt 3.3.3. i bilag 6.

9.3.

Den ikke-drejelige påhængsvognskobling med gaffel skal være forsynet med en anordning, der forhindrer utilsigtet frakobling.

9.4.

Trækstang og gaffel af klasse i skal være i overensstemmelse med figur 17 og tabel 2.

Figur 17

Figur 17

Dimensioner for traktorens trækstang og gaffel (klasse i) (alle dimensioner i mm)

Dimensioner for traktorens trækstang og gaffel (klasse i) (alle dimensioner i mm)

Image 20

Tabel 2

Tabel 2

Traktorens trækstang og gaffel — dimensioner

Traktorens trækstang og gaffel — dimensioner

| Dimensioner i millimeter |
| --- |
| Dimensioner | Kategori af trækstænger |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Trækstangens bredde A (1) | maks. | 60 | 67 | 90 | 100 | 130 | 160 |
| Trækstangens tykkelse B | maks. | 20 | 36 | 52 | 57 | 64 | 80 |
| Huldiameter til bolt C | +1,00/-0,25 | 20 | 33 | 33 | 41 | 52,5 | 72,5 |
| Boltdiameter C1 | +1,00/-1,50 | 18,5 | 31 | 31 | 39 | 51 | 71 |
| F | maks. | 30 | 45 | 45 | 55 | 70 | 80 |
| G (2) | min. | 140 | 210 | 210 | 210 | 210 | 210 |
| Højde H | min. | 50 | 70 | 70 | 90 | 90 | 100 |
| Fangmundens dybde J | min. | 50 | 70 | 80 | 80 | 90 | 110 |
| Enderadius for trækstang og gaffel R (3) | maks. | 30 | 45 | 50 | 60 | 80 | 80 |
| W (3) | min. | 20 ° | 20 ° | 20 ° | 20 ° | 15 ° | 15 ° |

Dimensioner i millimeter

Dimensioner i millimeter

Dimensioner

Kategori af trækstænger

0

1

2

3

4

5

Trækstangens bredde A (1)

1

maks.

60

67

90

100

130

160

Trækstangens tykkelse B

maks.

20

36

52

57

64

80

Huldiameter til bolt C

+1,00/-0,25

20

33

33

41

52,5

72,5

Boltdiameter C1

+1,00/-1,50

18,5

31

31

39

51

71

F

maks.

30

45

45

55

70

80

G (2)

2

min.

140

210

210

210

210

210

Højde H

min.

50

70

70

90

90

100

Fangmundens dybde J

min.

50

70

80

80

90

110

Enderadius for trækstang og gaffel R (3)

3

maks.

30

45

50

60

80

80

W (3)

3

min.

20 °

20 °

20 °

20 °

15 °

15 °

10.

Trækøjer, som er monteret på påhængskøretøjets trækstænger bestemt til sammenkobling med traktorens trækstang (klasse j).

10.1.

Koblingsenheden underkastes prøvning som i punkt 3.3.3. i bilag 6.

10.2.

Trækøjer af klasse j skal være i overensstemmelse med figur 18 og tabel 3.

Figur 18

Figur 18

Trækring på redskab (klasse j)

Trækring på redskab (klasse j)

Image 21

Tabel 3

Tabel 3

Dimensioner på trækringe (klasse j)

Dimensioner på trækringe (klasse j)

| Dimensioner | Kategori af trækstænger |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Hul E (4) | min. | 23 | 38 | 38 | 47 | 56 | 78 |
| Tykkelse F | maks. | 30 | 36 | 38 | 46 | 50 | 60 |
| Afstand G | maks. | 40 | 55 | 55 | 75 | 85 | 100 |
| Afstand H | min. | 35 | 40 | 50 | 50 | 65 | 80 |
| Bredde J | maks. | 85 | 107 | 115 | 140 | 160 | 190 |
| Radius M | | Som påkrævet for at sikre en tilstrækkelig bevægelighed mellem traktor og redskab Mmax = F/2 |
| Boltdiameter | min. | i overensstemmelse med tabel 2 . |

Dimensioner

Kategori af trækstænger

0

1

2

3

4

5

Hul E (4)

4

min.

23

38

38

47

56

78

Tykkelse F

maks.

30

36

38

46

50

60

Afstand G

maks.

40

55

55

75

85

100

Afstand H

min.

35

40

50

50

65

80

Bredde J

maks.

85

107

115

140

160

190

Radius M

Som påkrævet for at sikre en tilstrækkelig bevægelighed mellem traktor og redskab Mmax = F/2

max

Boltdiameter

min.

i overensstemmelse med tabel 2 .

11.

Påhængsvognskoblinger med gaffel, som ikke er drejelige omkring længdeaksen (klasse q).

11.1.

| | ± 60° i det vandrette plan (drejningsvinkel) |
| --- | --- |

± 60° i det vandrette plan (drejningsvinkel)

| | ± 20° i det lodrette plan (hældningsvinkel (pitch) |
| --- | --- |

± 20° i det lodrette plan (hældningsvinkel (pitch)

| | ± 20° omkring dens længdeakse (rulningsvinkel) |
| --- | --- |

± 20° omkring dens længdeakse (rulningsvinkel)

Den ikke-drejelige koblingsanordning med gaffel skal være forsynet med en anordning, der forhindrer utilsigtet frakobling.

11.2.

Koblingsenheden underkastes prøvning som i punkt 3.3.3. i bilag 6.

11.3.

Påhængsvognskoblinger med gaffel af klasse q skal være i overensstemmelse med figur 19 og tabel 4.

Figur 19

Figur 19

Påhængsvognskoblinger med gaffel (klasse q)

Påhængsvognskoblinger med gaffel (klasse q)

Image 22

Tabel 4

Tabel 4

Former og dimensioner for påhængskobling eller tilkobling med gaffel af redskab (klasse q)

Former og dimensioner for påhængskobling eller tilkobling med gaffel af redskab (klasse q)

| Form | Dimensioner (mm) |
| --- | --- |
| D

  ±0,5 | a

  min. | b

  min. |
| w | 18 | 50 | 40 |
| x | 28 | 70 | 55 |
| y | 43 | 100 | 80 |
| z | 50 | 110 | 95 |

Form

Dimensioner (mm)

D

D

±0,5

a

a

min.

b

b

min.

w

18

50

40

x

28

70

55

y

43

100

80

z

50

110

95

12.

Trækøje, der er drejeligt omkring længdeaksen, og monteret på påhængskøretøjets trækstang bestemt til sammenkobling med ikke-drejelige tilkoblingsanordninger med gaffel (klasse r).

12.1.

Koblingsenheden underkastes prøvning som i punkt 3.3.3. i bilag 6.

12.2.

Trækøjer af klasse r skal være i overensstemmelse med figur 20 og tabel 5.

Figur 20

Figur 20

Trækringens dimensioner skal være som vist (klasse r)

Trækringens dimensioner skal være som vist (klasse r)

Image 23

Tabel 5

Tabel 5

Former og dimensioner (klasse r)

Former og dimensioner (klasse r)

| Form | Koblingsring (mm) |
| --- | --- |
| Konfiguration med cylindrisk øje | Konfiguration med rundt øje |
| d | b | c | e | i | h | d1 | t | d | b | c | e | i | t | h |
| ±0,5 | min. | min. | maks. | maks. | ±1 | ±3 | min. | ±0,5 | min. | min. | maks. | maks. | min. | ±1 |
| W | 28 | 50 | 80 | 30 | 30 | 20 | 70 | 44 | 22 | 40 | 80 | 30 | 30 | 44 | 20 |
| X | 45 | 70 | 100 | 60 | 40 | 32 | 105 | 63 | 35 | 50 | 100 | 60 | 40 | 63 | 30 |
| Y | 62 | 90 | 120 | 55 | 40 | 132 | 73 | 50 | 55 | 140 | 55 | 73 | 35 |
| Z | 73 | 100 | 140 | 75 | 60 | 42 | 157 | 78 | 68 | 60 | 160 | 75 | 60 | 78 | 42 |

Form

Koblingsring (mm)

Konfiguration med cylindrisk øje

Konfiguration med rundt øje

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

h

h

d1

1

t

t

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

t

t

h

h

±0,5

min.

min.

maks.

maks.

±1

±3

min.

±0,5

min.

min.

maks.

maks.

min.

±1

W

28

50

80

30

30

20

70

44

22

40

80

30

30

44

20

X

45

70

100

60

40

32

105

63

35

50

100

60

40

63

30

Y

62

90

120

55

40

132

73

50

55

140

55

73

35

Z

73

100

140

75

60

42

157

78

68

60

160

75

60

78

42

13.

For tilkoblingsanordninger i klasse s og p anvendes de pågældende krav i bilag 5 og 6 for den standardanordning eller -komponent eller anden anordning eller komponent, som kommer nærmest.

14.

Allokeringen af mekaniske tilkoblingsanordninger for motorkøretøjer eller selvkørende maskiner og påhængskøretøjer skal være i overensstemmelse med tabel 6.

Tabel 6

Klassificering af mekaniske tilkoblingsanordninger for motorkøretøjer eller selvkørende maskiner og påhængskøretøjer

| Motorkøretøjets tilkoblingsanordning | Påhængskøretøjets tilkoblingsanordning |
| --- | --- |
| Klasse a80 | Klasse b80 |
| Klasse c40 | Klasse d40-1, d40-2 |
| Klasse g | Klasse d50-1, d50-2 |
| Klasse h | Klasse d50-2 |
| Klasse i | Klasse j |
| Klasse q | Klasse r. |

Motorkøretøjets tilkoblingsanordning

Påhængskøretøjets tilkoblingsanordning

Klasse a80

Klasse b80

Klasse c40

Klasse d40-1, d40-2

Klasse g

Klasse d50-1, d50-2

Klasse h

Klasse d50-2

Klasse i

Klasse j

Klasse q

Klasse r.

15.

Hvis tilkoblingen sker ved fjernbetjening eller automatisk, skal der altid være en fjernbetjeningsindikator, som er synlig for operatøren, og som angiver, at tilkoblingen er udført, og at låseanordningerne er i indgreb.

Fjernbetjeningsindikatoren skal være i førerhuset, hvis tilkoblingen sker, uden at førerhuset forlades.

---

(1)  Den til trækstangen fastgjorte boltsikring og fastholdelsesanordninger til gaflen kan strække sig ud over bredden A, men må ikke gribe forstyrrende ind i vinkelbevægeligheden for redskabet som specificeret i afsnit 10.

1

(2)  G er den afstand, over hvilken de angivne dimensioner A og B skal opretholdes.

2

(3)  Den profil, der er vist i figur 17, repræsenterer det maksimale omfang for trækstang og gaffel. Radius R og vinkel W kan afvige fra de angivne værdier, så længe det maksimale omfang ikke overskrides.

3

(4)  For særlige anvendelser kan hullet E være et aflangt hul.

4

---

BILAG 6

Prøvning af mekaniske tilkoblingsanordninger eller -komponenter til køretøjer i klasse T, R og S

1.   Generelle prøvningskrav

| 1.1. | Prøveeksemplarer af tilkoblingsanordninger skal både gennemgå styrke- og funktionsprøvning. For tilkoblingsanordninger skal styrken efterprøves ved en dynamisk prøvning. Den mekaniske tilkoblings styrke skal påvises ved alternerende belastninger på et prøvningsanlæg. Hvis det på grund af konstruktionen af den mekaniske tilkoblingsanordning (f.eks. for meget slør, trækkrog) ikke er muligt at foretage prøvningen med alternerende prøvningsbelastning, kan prøvningsbelastningen også påføres med voksende belastning i træk- eller trykretning, afhængigt af hvad der giver den største belastning. I visse tilfælde kan det være nødvendigt med yderligere statiske prøvninger. I stedet for den dynamiske prøvning kan mekaniske tilkoblingsanordninger i klasse i, q og r, der er beregnet til montering på landbrugskøretøjer med en konstruktivt bestemt tophastighed på højst 40 km/h, underkastes en prøvning i henhold til punkt 3.3.3.2 i dette bilag (statisk prøvning). Mekaniske tilkoblingsanordninger af alle klasser, der er beregnet til montering på landbrugskøretøjer med en konstruktivt bestemt tophastighed på over 60 km/h, underkastes en prøvning i overensstemmelse med bilag 6 til regulativ 55.01. Desuden kan den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste undlade at foretage en dynamisk eller statisk prøvning, hvis den simple konstruktion af en komponent gør det muligt at foretage en teoretisk kontrol for koblingsklasse d, e, f, i, j og klasse s svarende til denne koblingsklasse. Til definition af værste tilfælde kan der også anvendes teoretisk kontrol. I alle tilfælde skal den teoretiske kontrol sikre samme kvalitet af resultaterne som en dynamisk eller statisk prøvning. I tvivlstilfælde skal resultaterne af den fysiske prøvning være afgørende. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Den dynamiske prøvning udføres med en tilnærmelsesvis sinusformet belastning (alternerende og/eller pulserende), idet antallet af belastningscyklusser afpasses efter materialet. Der må ikke være revner eller brud, der påvirker tilkoblingsanordningens funktion. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | De foreskrevne statiske prøvninger må kun give anledning til let blivende deformation. Medmindre andet er angivet må den permanente, plastiske deformation efter udløsning ikke være over 10 procent af den største deformation målt under prøvningen. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Antagelserne vedrørende belastning ved de dynamiske prøvninger baseres på den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse, samt den lodrette kraftkomponent. Vandrette kraftkomponenter vinkelret på køretøjets længdeakse samt kraftmomenter tages ikke i betragtning, forudsat at de er af underordnet betydning.
  Hvis tilkoblingsanordningens udformning, dens fastgørelse til køretøjet eller fastgørelse af supplerende systemer (f.eks. styreanordninger, kraftkompensatorer, positive styresystemer osv.) udvikler yderligere kræfter eller kraftmomenter, skal der tages hensyn til disse ved godkendelsesproceduren. Den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste kan også kræve yderligere prøvninger.
  Den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse repræsenteres af en teoretisk bestemt referenceværdi, D-værdien eller Dc-værdien. Den lodrette kraftkomponent repræsenteres i givet fald af det statiske lodrette koblingstryk S i sammenkoblingspunktet samt den antagne lodrette kraftkomponent V. |
| --- | --- |

1.4.

Hvis tilkoblingsanordningens udformning, dens fastgørelse til køretøjet eller fastgørelse af supplerende systemer (f.eks. styreanordninger, kraftkompensatorer, positive styresystemer osv.) udvikler yderligere kræfter eller kraftmomenter, skal der tages hensyn til disse ved godkendelsesproceduren. Den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste kan også kræve yderligere prøvninger.

Den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse repræsenteres af en teoretisk bestemt referenceværdi, D-værdien eller Dc-værdien. Den lodrette kraftkomponent repræsenteres i givet fald af det statiske lodrette koblingstryk S i sammenkoblingspunktet samt den antagne lodrette kraftkomponent V.

| 1.5. | De karakteristiske værdier D, Dc, S, Av og vmax, som prøverne er baseret på og som er defineret i punkt 2.10 i dette regulativ, tages fra fabrikantens oplysninger i typegodkendelsesansøgningen — se meddelelsesformularen gengivet i bilag 1 og 2. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eventuelle anordninger til sikker låsning, som holdes i stilling ved fjederkraft, skal forblive i låst stilling, når de underkastes en kraft, som påføres i den mest ugunstige retning og svarer til tre gange låsemekanismens masse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Antagelser vedrørende belastning
  Dynamisk pulserende udholdenhedsprøvning med den deraf resulterende prøvekraft:



  (kN)





  inden for området for træk- eller pulserende trykbelastninger (alt efter hvad der er størst)
  hvor
  Vandret belastning (kN):
  Fh = 1,0 · Dc

  Fh = 1,0 · D for selvbærende påhængskøretøjer
  Lodret belastning (kN)
  Fs = g · S + 0,3 · V |
| --- | --- |

1.7.

Dynamisk pulserende udholdenhedsprøvning med den deraf resulterende prøvekraft:

Formula
  (kN)

Formula

inden for området for træk- eller pulserende trykbelastninger (alt efter hvad der er størst)

hvor

Vandret belastning (kN):

Fh = 1,0 · Dc

Fh = 1,0 · D for selvbærende påhængskøretøjer

Lodret belastning (kN)

Fs = g · S + 0,3 · V

2.   Prøvningsprocedurer

| 2.1. | Ved dynamiske og statiske prøvninger opsættes prøveemnet i passende prøveapparatur med et middel til kraftpåvirkning, således at emnet ikke udsættes for ekstra kræfter eller kraftmomenter ud over den foreskrevne prøvningskraft. Ved alternerende kraftpåvirkninger må kraftens retning højst afvige ± 1° fra den foreskrevne retning. Ved pulserende og statiske prøvninger skal vinklen være den, der fastlægges for påvirkning med den største prøvningskraft. Normalt kræver dette et hængselled i kraftens angrebspunkt (f.eks. koblingspunktet) samt endnu et led i passende afstand derfra. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prøvefrekvensen må ikke være over 35 Hz. Den valgte prøvefrekvens skal være tydeligt adskilt fra resonansfrekvenserne i prøveopstillingen, herunder den prøvede anordning. Ved asynkron prøvning skal frekvensafvigelsen mellem de to kraftkomponenter være fra ca. 1 % til højst 3 %. For tilkoblingsanordninger af stål skal antallet af belastningscyklusser være 2 × 106 For anordninger af andre materialer end stål kan et større antal cyklusser være nødvendigt. Til påvisning af revnedannelse anvendes farvepenetrationstesten eller en ækvivalent metode. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ved pulserende prøvninger varierer prøvningskraften mellem den maksimale prøvningskraft og en minimal prøvningskraft, som ikke må være over 5 % af den maksimale prøvningskraft, medmindre andet er angivet i den pågældende prøvningsmetode. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ved statiske prøvninger påføres prøvningskraften gnidningsløst og hurtigt og opretholdes i mindst 60 sekunder. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Den tilkoblingsanordning eller -komponent, der underkastes en prøvning, skal normalt anbringes så stift som muligt i prøveopstillingen i samme position som den, hvori den skal anbringes på køretøjet. Fastgørelsesanordningerne skal være de af fabrikanten eller ansøgeren foreskrevne og skal være dem, som er bestemt til fastgøring af tilkoblingsanordningen eller -komponenten på køretøjet, og/eller skal have identiske mekaniske egenskaber. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tilkoblingsanordninger og -komponenter skal afprøves i den form, hvori de anvendes under kørslen. Efter fabrikantens skøn og efter aftale med den tekniske tjeneste kan fleksible komponenter dog neutraliseres, hvis det er nødvendigt af hensyn til prøvningsmetoden og ikke bevirker, at resultatet af prøven bliver mindre realistisk.
  Fleksible komponenter, som bliver overophedet ved disse accelererede prøvningsforløb, kan udskiftes under prøven. Prøvningsbelastningerne kan påføres ved hjælp af særlige slørfrie anordninger. |
| --- | --- |

2.6.

Fleksible komponenter, som bliver overophedet ved disse accelererede prøvningsforløb, kan udskiftes under prøven. Prøvningsbelastningerne kan påføres ved hjælp af særlige slørfrie anordninger.

3.   Særlige prøvningsforskrifter

| 3.1. | Koblingskugler 80 (klasse a) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Den grundlæggende prøvning er en dynamisk pulserende udholdenhedsprøvning med den deraf resulterende prøvningskraft. Alternativt er det også tilladt med en synkron dynamisk udholdenhedsprøvning, der består af to komponenter. Prøveemnet udgøres af koblingskuglen og de monteringsanordninger, som benyttes til fastgøring til køretøjet. Koblingskuglen skal være stift fastgjort til prøveopstillingen, som skal kunne frembringe en alternerende eller pulserende kraft, i samme position som ved den påtænkte anvendelse. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Der anvendes et passende koblingshoved 80 som middel til kraftpåvirkning. Prøveemnet monteres i prøveopstillingen med tilkoblingselementerne anbragt således, at den relative position svarer til den tilsigtede anvendelse. Prøveemnet udsættes ikke for ekstra kræfter eller kraftmomenter ud over den foreskrevne prøvningskraft. Prøvningskraften påføres langs en linje gennem koblingspunktet mod en deraf følgende vinkel, der er afledt af antagelserne vedrørende de vandrette og lodrette belastninger. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Antagelser vedrørende belastning
  Som i punkt 1.7 i dette bilag |
| --- | --- |

3.1.3.

Som i punkt 1.7 i dette bilag

| 3.2. | Koblingshoved 80 (klasse b) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Den grundlæggende prøvning er en dynamisk udholdenhedsprøvning, hvor der påføres en alternerende eller pulserende prøvningskraft. Alternativt er det også tilladt med en synkron dynamisk udholdenhedsprøvning, der består af to komponenter. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Den dynamiske prøvning skal udføres ved hjælp af en separat samling med en koblingskugle 80 af en tilsvarende eller yderligere styrke.
  Prøveemnet monteres i prøveopstillingen med tilkoblingselementerne anbragt således, at den relative position svarer til den tilsigtede anvendelse.
  Prøveemnet udsættes ikke for ekstra kræfter eller kraftmomenter ud over den foreskrevne prøvningskraft.
  Prøvningskraften påføres langs en linje gennem koblingspunktet mod en deraf følgende vinkel, der er afledt af antagelserne vedrørende de vandrette og lodrette belastninger. |
| --- | --- |

3.2.2.

Prøveemnet monteres i prøveopstillingen med tilkoblingselementerne anbragt således, at den relative position svarer til den tilsigtede anvendelse.

Prøveemnet udsættes ikke for ekstra kræfter eller kraftmomenter ud over den foreskrevne prøvningskraft.

Prøvningskraften påføres langs en linje gennem koblingspunktet mod en deraf følgende vinkel, der er afledt af antagelserne vedrørende de vandrette og lodrette belastninger.

| 3.2.3. | Antagelser vedrørende belastning
  Som i punkt 1.7 i bilaget |
| --- | --- |

3.2.3.

Som i punkt 1.7 i bilaget

| 3.3. | Trækstangskoblinger |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Påhængsvognskoblinger med gaffel (klasse c)
  Der udføres en dynamisk udholdenhedsprøvning på et prøveeksemplar. Tilkoblingsanordningen skal være udstyret med alle dele til befæstelse, som er nødvendige til dens fastgørelse på køretøjet. |
| --- | --- |

3.3.1.

Der udføres en dynamisk udholdenhedsprøvning på et prøveeksemplar. Tilkoblingsanordningen skal være udstyret med alle dele til befæstelse, som er nødvendige til dens fastgørelse på køretøjet.

| 3.3.1.1. | For påhængskøretøjer med stiv trækstang
  Dynamisk udholdenhedsprøvning inden for området for pulserende trækbelastninger med den deraf resulterende prøvningskraft (trækkets retning bagud og ned)
  Som i punkt 1.7 i dette bilag |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Dynamisk udholdenhedsprøvning inden for området for pulserende trækbelastninger med den deraf resulterende prøvningskraft (trækkets retning bagud og ned)

Som i punkt 1.7 i dette bilag

| 3.3.1.2. | Påhængsvognskoblinger med gaffel for påhængskøretøjer
  Der anvendes antagelser vedrørende belastning under hensyntagen til D-værdien.





  R1 og R2 som anført af fabrikanten (R2 · R1). Dynamisk udholdenhedsprøvning som i punkt 3.3.1.1 i dette bilag. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Der anvendes antagelser vedrørende belastning under hensyntagen til D-værdien.

Formula

R1 og R2 som anført af fabrikanten (R2 · R1). Dynamisk udholdenhedsprøvning som i punkt 3.3.1.1 i dette bilag.

| 3.3.1.3. | Statiske prøvning af låseanordning til koblingsbolten
  For påhængsvognskoblinger med gaffel med ikke cylindrisk bolt er det desuden nødvendigt at afprøve lukningen og eventuelle låseanordninger ved påføring af en statisk kraft på 0,25 · D, virkende i åbningsretningen.
  En prøvningskraft på 0,1 · D er tilstrækkelig ved cylinderformede koblingsbolte.
  Denne kraft hæves jævnt og hurtigt til ovennævnte værdi og opretholdes i 10 sekunder.
  Prøven må ikke medføre, at koblingen åbner, eller forårsage beskadigelse. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

For påhængsvognskoblinger med gaffel med ikke cylindrisk bolt er det desuden nødvendigt at afprøve lukningen og eventuelle låseanordninger ved påføring af en statisk kraft på 0,25 · D, virkende i åbningsretningen.

En prøvningskraft på 0,1 · D er tilstrækkelig ved cylinderformede koblingsbolte.

Denne kraft hæves jævnt og hurtigt til ovennævnte værdi og opretholdes i 10 sekunder.

Prøven må ikke medføre, at koblingen åbner, eller forårsage beskadigelse.

| 3.3.2. | Trækkroge (klasse g)
  Som i punkt 3.3.1 i dette bilag |
| --- | --- |

3.3.2.

Som i punkt 3.3.1 i dette bilag

| 3.3.3. | Trækstænger til traktorer (klasse i) |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.3.1. | Enten som i punkt 3.3.1 eller en statisk prøvning i stedet for den dynamiske prøvning som beskrevet i punkt 3.3.3.2, hvis trækstangen er beregnet til montering på landbrugskøretøjer med en konstruktivt bestemt tophastighed på højst 40 km/h. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

| 3.3.3.2. | Metode til statisk prøvning |
| --- | --- |

3.3.3.2.

| 3.3.3.2.1. | Prøvningsspecifikationer |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.

| 3.3.3.2.1.1. | Generelt
  Med forbehold af kontrol af konstruktionsegenskaberne skal den mekaniske tilkoblingsanordning underkastes statiske prøvninger i overensstemmelse med kravene i punkt 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 og 3.3.3.2.1.4. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.1.

Med forbehold af kontrol af konstruktionsegenskaberne skal den mekaniske tilkoblingsanordning underkastes statiske prøvninger i overensstemmelse med kravene i punkt 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 og 3.3.3.2.1.4.

| 3.3.3.2.1.2. | Forberedelse af prøvningerne
  Prøvningerne skal foretages på en dertil indrettet maskine og med den mekaniske tilkobling og det eventuelle forbindelsesstel på traktorens karrosseri fastgjort til en stiv struktur med samme komponenter som dem, der anvendes ved montering af den mekaniske tilkoblingsanordning på traktoren. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.2.

Prøvningerne skal foretages på en dertil indrettet maskine og med den mekaniske tilkobling og det eventuelle forbindelsesstel på traktorens karrosseri fastgjort til en stiv struktur med samme komponenter som dem, der anvendes ved montering af den mekaniske tilkoblingsanordning på traktoren.

| 3.3.3.2.1.3. | Prøvningsinstrumenter
  Instrumenterne til registrering af anvendte belastninger og forskydninger skal have følgende grad af nøjagtighed:






  a) | anvendte belastninger ± 50 daN |
| --- | --- | --- |

3.3.3.2.1.3.

Instrumenterne til registrering af anvendte belastninger og forskydninger skal have følgende grad af nøjagtighed:

a)

anvendte belastninger ± 50 daN

| b) | forskydninger ± 0,01 mm. |
| --- | --- |

b)

forskydninger ± 0,01 mm.

| 3.3.3.2.1.4. | Prøvningsprocedure |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.

| 3.3.3.2.1.4.1. | Tilkoblingsanordningen skal i forvejen være underkastet en fortrækbelastning på ikke over 15 % af den trækprøvningsbelastning, der er defineret i punkt 3.3.3.2.1.4.2.
  Den i punkt 3.3.3.2.1.4.1 beskrevne prøvning skal gentages mindst to gange og gennemføres således, at der startes uden belastning, men at belastningen gradvis øges, indtil den i punkt 3.3.3.2.1.4.1 anførte værdi er nået, hvorpå belastningen gradvis reduceres til 500 daN; denne belastning skal opretholdes i mindst 60 s. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.1.

Den i punkt 3.3.3.2.1.4.1 beskrevne prøvning skal gentages mindst to gange og gennemføres således, at der startes uden belastning, men at belastningen gradvis øges, indtil den i punkt 3.3.3.2.1.4.1 anførte værdi er nået, hvorpå belastningen gradvis reduceres til 500 daN; denne belastning skal opretholdes i mindst 60 s.

| 3.3.3.2.1.4.2. | Registrering af data med henblik på udskrivning af diagrammet over trækbelastning/-deformation eller den grafiske fremstilling af dette diagram, der leveres af den printer, der er forbundet med det trækkende køretøj, skal finde sted på en sådan måde, at der udelukkende anvendes voksende belastninger fra 500 daN gennem tilkoblingsanordningens referencepunkt.
  Der må ikke forekomme brud ved værdier, der er lig med eller mindre end den trækprøvningsbelastning, der er fastsat til 1,5 gange værdien af påhængskøretøjets teknisk tilladelige masse; desuden skal det kontrolleres, at diagrammet over trækbelastning/deformation frembyder et regelmæssigt forløb uden enkeltpunkter inden for intervallet mellem 500 daN og 1⁄3 af den maksimale trækbelastning.
  Registreringen af den blivende deformation registreres i belastnings-/deformationsdiagrammet ved en belastning på 500 daN, efter at prøvningsbelastningen er blevet relateret til denne værdi.
  Værdien af den konstaterede blivende deformation må ikke overstige 25 % af den maksimale elastiske deformation, der er påvist. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.2.

Der må ikke forekomme brud ved værdier, der er lig med eller mindre end den trækprøvningsbelastning, der er fastsat til 1,5 gange værdien af påhængskøretøjets teknisk tilladelige masse; desuden skal det kontrolleres, at diagrammet over trækbelastning/deformation frembyder et regelmæssigt forløb uden enkeltpunkter inden for intervallet mellem 500 daN og 1⁄3 af den maksimale trækbelastning.

Registreringen af den blivende deformation registreres i belastnings-/deformationsdiagrammet ved en belastning på 500 daN, efter at prøvningsbelastningen er blevet relateret til denne værdi.

Værdien af den konstaterede blivende deformation må ikke overstige 25 % af den maksimale elastiske deformation, der er påvist.

| 3.3.3.2.1.5. | Før den i punkt 3.3.3.2.1.4.2 omhandlede prøvning skal der foretages en prøvning, der består i en vertikal indledende belastning på tre gange den tilladelige vertikale belastning, der er anbefalet af fabrikanten (i daN, svarende til g · S/10), idet belastningen på tilkoblingsanordningens referencepunkt gradvis øges startende med en belastning på 500 daN.
  Under prøvningen må deformationen af tilkoblingsanordningen ikke overstige 10 % af den maksimale elastiske deformation, der er konstateret.
  Kontrollen finder sted, efter at den vertikale belastning (i daN, svarende til g · S/10) er fjernet, og efter at den indledende belastning på 500 daN er genetableret |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.5.

Under prøvningen må deformationen af tilkoblingsanordningen ikke overstige 10 % af den maksimale elastiske deformation, der er konstateret.

Kontrollen finder sted, efter at den vertikale belastning (i daN, svarende til g · S/10) er fjernet, og efter at den indledende belastning på 500 daN er genetableret

| 3.3.4. | Kobling med bolt (piton) (klasse h)
  Som i punkt 3.3.1 i dette bilag |
| --- | --- |

3.3.4.

Som i punkt 3.3.1 i dette bilag

| 3.3.5. | Påhængsvognskoblinger med gaffel, som ikke er drejelige omkring længdeaksen (klasse q).
  Som i punkt 3.3.3 i dette bilag |
| --- | --- |

3.3.5.

Som i punkt 3.3.3 i dette bilag

| 3.3.6. | Sikringskonsoller (for alle påhængsvognskoblinger i klasse a, g og h, hvis sådanne forefindes)
  For tilkoblingsanordninger og lignende anordninger med kugle, krog og bolt (piton) underkastes sikringskonsollen en prøvning ved en statisk kraft på Fs stat = 0,6 · D (lodret opad). Der må ikke være revner eller brud, der påvirker tilkoblingsanordningens funktion. |
| --- | --- |

3.3.6.

For tilkoblingsanordninger og lignende anordninger med kugle, krog og bolt (piton) underkastes sikringskonsollen en prøvning ved en statisk kraft på Fs stat = 0,6 · D (lodret opad). Der må ikke være revner eller brud, der påvirker tilkoblingsanordningens funktion.

| 3.4. | Trækøjer (klasse d) |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Trækøjer (klasse d40-1 og d40-2) til påhængsvognskoblinger med gaffel skal underkastes de samme dynamiske prøvninger og tilsvarende antagelser vedrørende belastning (jf. punkt 3.3.1).
  For trækøjer, der udelukkende anvendes på selvbærende påhængskøretøjer, skal der udføres en prøvning baseret på antagelser vedrørende vandret belastning.
  Prøvningen kan udføres med enten en alternerende eller en pulserende prøvningskraft som foreskrevet i punkt 3.3.1. |
| --- | --- |

3.4.1.

For trækøjer, der udelukkende anvendes på selvbærende påhængskøretøjer, skal der udføres en prøvning baseret på antagelser vedrørende vandret belastning.

Prøvningen kan udføres med enten en alternerende eller en pulserende prøvningskraft som foreskrevet i punkt 3.3.1.

| 3.4.2. | Trækøjer (klasse d50) til trækkroge, trækstænger til traktorer eller tilkobling med bolt (piton) skal underkastes en prøvning på samme måde som trækøjer til påhængsvognskoblinger med gaffel. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Trækøjer (klasse r)
  Som i punkt 3.3.3 i dette bilag |
| --- | --- |

3.5.

Som i punkt 3.3.3 i dette bilag

| 3.6. | Trækanordninger (klasse f) |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Trækanordninger skal under prøvningen udsættes for de samme kræfter som tilkoblingsanordningen. Prøvningsbelastningen påføres i en vandret og lodret afstand svarende til positionen for den tilkoblingsanordning, som udøver den mest kritiske belastning på trækanordningen. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Forberedelse af prøvningerne
  Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med punkt 3.3.3.2.1.2. |
| --- | --- |

3.6.2.

Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med punkt 3.3.3.2.1.2.

| 3.6.3. | Prøvningsinstrumenter
  Instrumenterne til registrering af anvendte belastninger og forskydninger skal være i overensstemmelse med punkt 3.3.3.2.1.3. |
| --- | --- |

3.6.3.

Instrumenterne til registrering af anvendte belastninger og forskydninger skal være i overensstemmelse med punkt 3.3.3.2.1.3.

| 3.6.4. | Sammenligning af trækanordninger
  I stedet for de obligatoriske prøvninger kan trækanordninger evalueres ved at sammenligne beregninger. Den sammenlignede anordning skal i de vigtigste konstruktionskarakteristika svare til en allerede afprøvet anordning. |
| --- | --- |

3.6.4.

I stedet for de obligatoriske prøvninger kan trækanordninger evalueres ved at sammenligne beregninger. Den sammenlignede anordning skal i de vigtigste konstruktionskarakteristika svare til en allerede afprøvet anordning.

| 3.7. | Trækstænger (klasse e) |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Trækstænger afprøves på samme måde som påhængsvognskoblinger (se punkt 3.3.1). Den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste kan afstå fra en udholdenhedsprøvning, når komponentens enkle konstruktion muliggør teoretisk kontrol af dens styrke.
  De konstruktivt bestemte kræfter ved teoretisk kontrol beregnes på følgende måde:





  hvor
  V er kraftamplituden angivet i punkt 3.3.1.1.
  Fsc er den beregnede lodrette belastning.
  De tilladte spændinger skal være i overensstemmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1:1983.
  Den tilladte spænding af svejsningen må ikke overstige 90 N/mm2.
  For trækstænger, der er bøjet (f.eks. svanehals), og for trækstænger til selvkørende påhængskøretøjer skal den vandrette kraftkomponent

  tages i betragtning. |
| --- | --- |

3.7.1.

De konstruktivt bestemte kræfter ved teoretisk kontrol beregnes på følgende måde:

Formula

hvor

V er kraftamplituden angivet i punkt 3.3.1.1.

Fsc er den beregnede lodrette belastning.

De tilladte spændinger skal være i overensstemmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1:1983.

Den tilladte spænding af svejsningen må ikke overstige 90 N/mm2.

For trækstænger, der er bøjet (f.eks. svanehals), og for trækstænger til selvkørende påhængskøretøjer skal den vandrette kraftkomponent
  Formula
  tages i betragtning.

| 3.7.2. | For trækstænger til selvbærende påhængskøretøjer med fri bevægelighed i det lodrette plan skal der ud over udholdenhedsprøvning eller den tekniske styrkeberegning foretages en kontrol af bestandigheden mod udknækning, enten ved teoretisk beregning med en konstruktivt bestemt kraft på

  eller ved en udknækningsprøvning med en kraft på

  .
  Anvendes beregning, skal de tilladte spændinger være i overensstemmelse med punkt 3.7.1. |
| --- | --- |

3.7.2.

Anvendes beregning, skal de tilladte spændinger være i overensstemmelse med punkt 3.7.1.

| 3.7.3. | For styrende aksler efterprøves bøjningsbestandigheden ved teoretisk beregning eller ved en bøjningsprøvning. Der påføres en vandret lateral statisk kraft i tilkoblingspunktets midtpunkt. Størrelsen af denne kraft vælges således, at der udøves et kraftmoment på

  (kNm) omkring forakslens midtpunkt. De tilladte spændinger skal være i overensstemmelse med punkt 3.7.1. |
| --- | --- |

3.7.3.

---

BILAG 7

Monteringskrav og særlige krav

1.

Traktorer

1.1.

En traktor kan være udstyret med én eller flere mekaniske tilkoblingsanordninger i henhold til punkt 2.6 i forbindelse med tabel 6 i bilag 5.

1.2.

Hvis en traktor er udstyret med mekaniske tilkoblingsanordninger i henhold til punkt 2.6 i forbindelse med tabel 6 i bilag 5, skal mindst én af anordningerne have de karakteristiske værdier D, Dc, S, Av og vmax, der svarer til de tilladte karakteristiske værdier for traktoren som angivet af fabrikanten.

2.

Mekaniske tilkoblingsanordninger i henhold til punkt 2.6 i forbindelse med tabel 6 i bilag 5, bestemt til sammenkobling mellem et påhængskøretøj og en traktor skal mindst have de karakteristiske værdier D, Dc, S, Av og vmax, der svarer til de tilladte karakteristiske værdier for påhængskøretøjet som angivet af fabrikanten af påhængskøretøjet.

---