# Eiropas Savienības C 250/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 250 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 1. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 250

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 1. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 250/01 | Komisijas paziņojums par tiešsaistē pārdoto produktu tirgus uzraudzību (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 250/02 | Lietas ierosināšana (Lieta M.8222 – Knorr-Bremse / Haldex) (
  1
  ) | 20 |
| 2017/C 250/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8258 – Advent International / Morpho) (
  1
  ) | 20 |
| 2017/C 250/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8498 – Toray/Mitsui/Soda) (
  1
  ) | 21 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2017/C 250/01

Komisijas paziņojums par tiešsaistē pārdoto produktu tirgus uzraudzību (
  1
  )

1

1

2017/C 250/02

Lietas ierosināšana (Lieta M.8222 – Knorr-Bremse / Haldex) (
  1
  )

Knorr-Bremse / Haldex

1

20

2017/C 250/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8258 – Advent International / Morpho) (
  1
  )

Advent International / Morpho

1

20

2017/C 250/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8498 – Toray/Mitsui/Soda) (
  1
  )

Toray/Mitsui/Soda

1

21

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 250/05 | Euro maiņas kurss | 22 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2017/C 250/05

Euro maiņas kurss

22

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 250/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8566 – Moog Singapore / SIAEC / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 23 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 250/07 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 24 |
| 2017/C 250/08 | Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 53. panta 2. punkta otro daļu | 33 |
| 2017/C 250/09 | Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 53. panta 2. punkta otro daļu | 41 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2017/C 250/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8566 – Moog Singapore / SIAEC / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Moog Singapore / SIAEC / JV

1

23

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2017/C 250/07

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

24

2017/C 250/08

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 53. panta 2. punkta otro daļu

33

2017/C 250/09

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 53. panta 2. punkta otro daļu

41

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 1.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 250/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par tiešsaistē pārdoto produktu tirgus uzraudzību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 250/01)

Saturs

| IEVADS | 2 |
| --- | --- |

| A DAĻA. | TIEŠSAISTĒ PĀRDOTAJIEM PRODUKTIEM PIEMĒROJAMAIS TIESISKAIS REGULĒJUMS | 3 |
| --- | --- | --- |

A DAĻA.

| 1. | JĒDZIENS “LAIST TIRGŪ” TIEŠSAISTES PĀRDOŠANAS KONTEKSTĀ | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Jēdziena “laist tirgū” vispārīgs skaidrojums | 4 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Jēdziens “laist tirgū” e-komercijas kontekstā | 5 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | TIRGUS UZRAUDZĪBAS IESTĀŽU UZDEVUMI UN PIENĀKUMI | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | UZŅĒMĒJU UZDEVUMI UN PIENĀKUMI | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Ražotāji, pilnvarotie pārstāvji, importētāji un izplatītāji | 6 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Izpildes pakalpojumu sniedzēji | 6 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Izpildes pakalpojumu sniedzēju uzdevumi tiešsaistes piegādes ķēdē | 6 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Izpildes pakalpojumu sniedzēju pienākumi tiešsaistes piegādes ķēdē | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Citas iesaistītās personas | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Deklarētājs saskaņā ar Savienības Muitas kodeksu | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Tiešsaistes starpnieku pakalpojumu sniedzēji | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Pasta pakalpojumu sniedzēji | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| B DAĻA. | TIEŠSAISTĒ PĀRDOTO PRODUKTU TIRGUS UZRAUDZĪBAS PRAKTISKIE ASPEKTI | 11 |
| --- | --- | --- |

B DAĻA.

| 1. | TIRGUS UZRAUDZĪBAS VISPĀRĪGIE PRINCIPI | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | TIEŠSAISTES TIRGUS UZRAUDZĪBAS STRATĒĢIJA UN PLĀNOŠANA | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TIEŠSAISTES TIRGUS UZRAUDZĪBAS ORGANIZĀCIJA | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | TIEŠSAISTĒ VEIKTO IZMEKLĒŠANAS PASĀKUMU SPECIFIKA UN VAJADZĪBAS | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | AR TIEŠSAISTĒ PĀRDOTIEM PRODUKTIEM SAISTĪTIE KORIĢĒJOŠIE PASĀKUMI | 14 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Koriģējošie pasākumi, kuri ir atkarīgi no uzņēmēja atrašanās vietas | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Ja uzņēmējs ir iestādes teritoriālajā kompetencē | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Ja uzņēmējs atrodas ES, bet ārpus iestādes teritoriālās kompetences | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Ja uzņēmējs atrodas ārpus ES | 15 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Tiešsaistē pārdotiem produktiem piemērojamie specifiskie koriģējošie pasākumi | 15 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| C DAĻA. | PATĒRĒTĀJU UN UZŅĒMUMU INFORMĒŠANA PAR TIEŠSAISTĒ PĀRDOTO PRODUKTU DROŠĪBU UN ATBILSTĪBU | 16 |
| --- | --- | --- |

C DAĻA.

| 1. | PATĒRĒTĀJU INFORMĒŠANA | 16 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Ko patērētājiem vajadzētu zināt? | 17 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kā dalībvalstīm informēt patērētājus par produktu drošības aspektiem, kas jāņem vērā, iepērkoties tiešsaistē? | 17 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Iestāžu tīmekļa vietnes | 17 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Plašsaziņas līdzekļu un informēšanas kampaņu izmantošana | 18 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Patērētāju sūdzību sistēmas | 18 |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

| 2. | UZŅĒMĒJU INFORMĒŠANA | 18 |
| --- | --- | --- |

2.

IEVADS

Internets ir mainījis iepirkšanās paradumus un to, kā uzņēmumi reklamē un tirgo savas preces un pakalpojumus. E-komercija sniedz jaunas patērētāju un uzņēmumu mijiedarbības iespējas un uzlabo patērētāju labklājību, jo tiešsaistē cenas ir zemākas, bet izvēle – plašāka (1). E-komercijas nozarē notiek strauja izaugsme, kas potenciāli var būtiski veicināt Eiropas Savienības (ES) izaugsmes mērķu sasniegšanu (2).

Tomēr e-komercijas attīstība rada zināmas grūtības saistībā ar patērētāju un citu galalietotāju veselības un drošības aizsardzību no bīstamiem nepārtikas produktiem un/vai produktiem, kuri neatbilst prasībām, kas noteiktas Savienības saskaņošanas tiesību aktos par produktiem (“neatbilstīgi produkti”) (3). Šajā saistībā un, salīdzinot ar bezsaistes tirdzniecību, tirgus uzraudzības iestādēm dalībvalstīs rodas vairākas grūtības, piemēram:

| i) | grūtības attiecībā uz tiešsaistē pārdošanai piedāvāto produktu izsekošanu un atbildīgo uzņēmēju identificēšanu; |
| --- | --- |

i)

grūtības attiecībā uz tiešsaistē pārdošanai piedāvāto produktu izsekošanu un atbildīgo uzņēmēju identificēšanu;

| ii) | tādu uzņēmēju skaita palielināšanās, kuri atrodas ārpus ES teritorijas un piedāvā produktus pārdošanai tiešsaistē, tostarp pārdod tieši patērētājiem un citiem galalietotājiem ES, šādi apgrūtinot produktu noteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

ii)

tādu uzņēmēju skaita palielināšanās, kuri atrodas ārpus ES teritorijas un piedāvā produktus pārdošanai tiešsaistē, tostarp pārdod tieši patērētājiem un citiem galalietotājiem ES, šādi apgrūtinot produktu noteikumu īstenošanu;

| iii) | grūtības veikt riska novērtējumus un drošuma pārbaudes tāpēc, ka produkti nav fiziski pieejami; |
| --- | --- |

iii)

grūtības veikt riska novērtējumus un drošuma pārbaudes tāpēc, ka produkti nav fiziski pieejami;

| iv) | grūtības iegūt produktu paraugus pārbaužu veikšanai, jo attiecīgie tiesību akti dažās dalībvalstīs nepieļauj pirkumus tiešsaistē vai anonīmus pirkumus (piemēram, kontrolpirkumus); |
| --- | --- |

iv)

grūtības iegūt produktu paraugus pārbaužu veikšanai, jo attiecīgie tiesību akti dažās dalībvalstīs nepieļauj pirkumus tiešsaistē vai anonīmus pirkumus (piemēram, kontrolpirkumus);

| v) | grūtības saistībā ar interneta vidi piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (Produktu vispārējās drošības direktīva) (4), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (5); |
| --- | --- |

v)

grūtības saistībā ar interneta vidi piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (Produktu vispārējās drošības direktīva) (4), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (5);

| vi) | patērētāju un uzņēmumu nepietiekama informētība par drošu un atbilstīgu produktu pirkšanu un pārdošanu tiešsaistē. |
| --- | --- |

vi)

patērētāju un uzņēmumu nepietiekama informētība par drošu un atbilstīgu produktu pirkšanu un pārdošanu tiešsaistē.

Šā paziņojuma mērķis ir palīdzēt dalībvalstu iestādēm panākt ES tiesību aktu par nepārtikas produktu drošību un atbilstību izpildi. Šis dokuments attiecas uz materiālām precēm un neietver neiegultu programmatūru un lietotnes. Paziņojums attiecas uz Produktu vispārējās drošības direktīvas un Regulas (EK) Nr. 765/2008 piemērošanu; tie ir divi galvenie tiesību akti, ar kuriem reglamentē tirgus uzraudzību, produktu drošību un atbilstību tiešsaistes tirdzniecībā. Paziņojumā arī aprakstīti tirgus uzraudzības labas prakses piemēri attiecībā uz tiešsaistē pārdotiem produktiem un saziņu ar uzņēmumiem un patērētājiem.

Uzlabojot ES noteikumu izpildi attiecībā uz tiešsaistē tirgotiem produktiem, tiks veicināta nepārtikas produktu drošība un atbilstība, kā arī labāk aizsargāta ES patērētāju un citu galalietotāju veselība un drošība. Augstāka produktu drošība un atbilstība e-komercijā palielina uzticēšanos tiešsaistes tirgiem un sekmē e-komercijas attīstību. Labāka izpilde arī palīdz nodrošināt vienlīdzīgus apstākļus uzņēmējiem tradicionālajās un tiešsaistes piegādes ķēdēs un uzņēmējiem, kuri atrodas gan ES teritorijā, gan ārpus tās. Tādējādi šis paziņojums palīdz īstenot vienu no Komisijas prioritātēm – digitālā vienotā tirgus turpmāku attīstību.

Šis paziņojums ir adresēts dalībvalstīm un Islandei, Lihtenšteinai un Norvēģijai, kuras ir parakstījušas Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (6) (EEZ). Tādēļ atsauces uz ES, Savienību un vienoto tirgu jāsaprot arī kā atsauces uz EEZ vai EEZ tirgu.

Šā paziņojuma mērķis ir veicināt izpratni par ES tiesību aktiem par produktiem, kā arī sekmēt viendabīgāku un saskaņotāku šo tiesību aktu piemērošanu attiecībā uz tiešsaistē pārdotajiem produktiem. Paziņojumā ņemtas vērā diskusijas ar dalībvalstu iestādēm un ieinteresētajām personām, kas norisinājās sadarbības procesa ietvaros laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam.

Šis paziņojums ir iecerēts tikai kā norādījumu dokuments – juridisks spēks ir tikai Savienības tiesību aktu tekstam. Paziņojuma mērķis ir sniegt ieteikumus, pamatojoties uz esošo kopējo pieredzi un paraugpraksi. Informācija ir vispārīga un neattiecas ne uz vienu konkrētu personu vai struktūru.

Vienīgā kompetentā iestāde, kas ir tiesīga autoritatīvi interpretēt ES tiesību aktus, ir Eiropas Savienības Tiesa. Šajā dokumentā paustie viedokļi neskar nostāju, kāda Eiropas Komisijai varētu būt Eiropas Savienības Tiesā. Nedz Eiropas Komisija, nedz personas, kuras darbojas tās vārdā, neatbild par šeit sniegtās informācijas iespējamo izmantojumu.

Tā kā šis paziņojums atspoguļo tā izstrādāšanas laikā esošo situāciju, sniegtie norādījumi vēlāk var tikt grozīti.

A DAĻA. TIEŠSAISTĒ PĀRDOTAJIEM PRODUKTIEM PIEMĒROJAMAIS TIESISKAIS REGULĒJUMS

A daļā sniegti norādījumi par Produktu vispārējās drošības direktīvas un Regulas (EK) Nr. 765/2008 piemērošanu tiešsaistē pārdotiem produktiem (7).

Produktu vispārējās drošības direktīvas mērķis ir nodrošināt to, lai Savienības tirgū laistie produkti būtu droši. Tajā noteiktas prasības attiecībā uz tirgus uzraudzības organizēšanu un īstenošanu saistībā ar nepārtikas patēriņa produktu veselības un drošības aspektiem. Ietverti ir arī produkti, kurus piegādā vai dara pieejamus patērētājiem lietošanai pakalpojumu sniegšanas ietvaros. Direktīva attiecas uz visiem nepārtikas patēriņa produktiem, ja vien ES tiesību aktos, ar kuriem reglamentē attiecīgo produktu drošību (8), nav konkrētu noteikumu ar tādu pašu mērķi. Tādējādi direktīva darbojas kā drošības tīkls, jo aptver patēriņa produktus, uz kuriem neattiecas specifiskāki ES produktu jomas tiesību aktu noteikumi.

Regulā (EK) Nr. 765/2008, kuras mērķis ir nodrošināt augstu aizsardzības līmeni attiecībā uz sabiedrības veselību un vispārējo drošību, lietotāju veselību un drošību darba vietā, vides drošību u. c., ir noteiktas prasības attiecībā uz tirgus uzraudzības organizēšanu un īstenošanu attiecībā uz visiem patēriņa un nepatēriņa produktiem, uz kuriem attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti par produktiem (9). Regulu (EK) Nr. 765/2008 piemēro visiem produktiem, ja vien citos Savienības saskaņošanas tiesību aktos nav paredzēti īpaši noteikumi ar tādu pašu mērķi, būtību vai ietekmi (10). Uz energoproduktu pārdošanu tiešsaistē attiecas attiecīgās nozares tiesību akti (11); tie papildina ES energoefektivitātes marķēšanas un ekodizaina noteikumus (12), kuru mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu un informēt patērētājus.

Lai noskaidrotu, vai ir piemērojama Produktu vispārējās drošības direktīva un Regula (EK) Nr. 765/2008, vispirms jāizvērtē, vai produkts tiek piegādāts komercdarbības kontekstā. Produkti tiek piegādāti komercdarbības kontekstā tiešsaistes tirdzniecībā, ja tiešsaistes uzņēmējs (13) tos piedāvā pārdošanai patērētājiem vai citiem galalietotājiem ES. Produkti parasti tiek piedāvāti pārdošanai tiešsaistē par maksu. Tomēr arī produktu bezmaksas piegādi noteiktos apstākļos var uzskatīt par komercdarbību (14). Pārdošanu no patērētāja patērētājam (C2C) parasti neuzskata par komercdarbību (15), tāpēc Produktu vispārējās drošības direktīva un Regula (EK) Nr. 765/2008 uz to neattiecas.

Par visbūtiskākajiem tiešsaistes tirdzniecībai tiek uzskatīti turpmāk minētie trīs ES tiesiskā regulējuma trīs aspekti:

| — | jēdziens “laist tirgū”, |
| --- | --- |

—

jēdziens “laist tirgū”,

| — | tirgus uzraudzības iestāžu pienākumi, |
| --- | --- |

—

tirgus uzraudzības iestāžu pienākumi,

| — | attiecīgo uzņēmēju pienākumi. |
| --- | --- |

—

attiecīgo uzņēmēju pienākumi.

Turpmākajās nodaļās izklāstīta šo trīs aspektu interpretācija attiecībā uz tiešsaistes pārdošanu.

1.   Jēdziens “laist tirgū” tiešsaistes pārdošanas kontekstā

1.1.   
  Jēdziena “laist tirgū” vispārīgs skaidrojums

Produktu vispārējās drošības direktīva, Regula (EK) Nr. 765/2008 un Savienības saskaņošanas tiesību akti attiecīgajās darbības jomās attiecas uz produktiem, kuri tiek laisti Savienības tirgū, neatkarīgi no pārdošanas veida, tostarp ar tālpārdošanu un tiešsaistes pārdošanu (16). Neatkarīgi no pārdošana veida, laižot produktus ES tirgū, tiem jābūt drošiem un jāatbilst piemērojamajiem tiesību aktiem.

Regulā (EK) Nr. 765/2008 termins “laist tirgū” nozīmē “produktu pirmo reizi darīt pieejamu [Savienības] tirgū”, bet termins “darīt pieejamu tirgū” nozīmē “produkta piegādi izplatīšanai, patēriņam vai izmantošanai [Savienības] tirgū [komercdarbības gaitā] par maksu vai bez maksas” (17). Šiem jēdzieniem ir juridiskas sekas attiecībā uz atbildīgo uzņēmēju (18) un to pienākumu identificēšanu saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem par produktiem, kas sīkāk izskaidroti “Zilajā rokasgrāmatā” (19).

Produktu vispārējās drošības direktīvā nav lietots termins “pirmo reizi darīt pieejamu tirgū”, bet ir lietoti jēdzieni “laist tirgū”, “piegādāt” un “darīt pieejamu”, nedefinējot nevienu no tiem (20)
   (21). Saskaņā ar Produktu vispārējās drošības direktīvu uzņēmēji tiek identificēti, pamatojoties uz to, vai viņu darbība ietekmētu produkta īpašības, kas ir sakarā ar tā drošību (22). Tai pat laikā Produktu vispārējās drošības direktīvas kontekstā var uzskatīt, ka jēdziens “laist tirgū” aptver visus piegādes ķēdes posmus, tostarp produkta “pirmo” darīšanu pieejamu un pēcāku darīšanu pieejamu (ko veic, piemēram, izplatītājs) vai piegādi (piemēram, pakalpojuma sniegšanas kontekstā (23)).

Tādējādi produktiem, uz kuriem attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, un produktiem, uz kuriem attiecas Produktu vispārējās drošības direktīva, ir jābūt drošiem, sākot no brīža, kad tie pirmo reizi darīti pieejami Savienības tirgū (24).

1.2.   
  Jēdziens “laist tirgū” e-komercijas kontekstā

E-komercijas biznesa modeļos produkti var nonākt pie patērētājiem un citiem galalietotājiem pa dažādiem kanāliem.

| a) | Ražotājs (25), importētājs (26), izplatītājs (27) vai ražotājs (28) ir reģistrēts ES
  Ja ražotājs, importētājs vai izplatītājs ir reģistrēts ES, salīdzinot ar gadījumiem, kad produkti tiek piedāvāti tradicionālajos fiziskajos veikalos, atšķiras tikai pārdošanas veids (29). Produktus, kurus ražotājs, importētājs vai izplatītājs, kurš ir reģistrēts ES, piedāvā tiešsaistes pārdošanā patērētājiem un citiem galalietotājiem Savienības tirgū, uzskata par laistiem Savienības tirgū. Tāpēc tiem ir jāatbilst piemērojamajiem ES tiesību aktiem par produktiem. |
| --- | --- |

a)

Ražotājs (25), importētājs (26), izplatītājs (27) vai ražotājs (28) ir reģistrēts ES

Ja ražotājs, importētājs vai izplatītājs ir reģistrēts ES, salīdzinot ar gadījumiem, kad produkti tiek piedāvāti tradicionālajos fiziskajos veikalos, atšķiras tikai pārdošanas veids (29). Produktus, kurus ražotājs, importētājs vai izplatītājs, kurš ir reģistrēts ES, piedāvā tiešsaistes pārdošanā patērētājiem un citiem galalietotājiem Savienības tirgū, uzskata par laistiem Savienības tirgū. Tāpēc tiem ir jāatbilst piemērojamajiem ES tiesību aktiem par produktiem.

| b) | Ražotājs (30), importētājs (31), izplatītājs (32) un ražotājs (33) ir reģistrēts ārpus ES
  ES tiesību akti par produktiem attiecas arī uz gadījumiem, kad tiešsaistes pārdevēji, kuri ir reģistrēti ārpus ES, pārdod preces patērētājiem un citiem galalietotājiem ES. Tādējādi, ja ražotājs, importētājs un izplatītājs ir reģistrēti ārpus ES, lai noteiktu, vai produkts tiek laists Savienības tirgū, vispirms ir jānoskaidro, vai ārpus ES reģistrēta tiešsaistes pārdevēja piedāvājums ir domāts ES patērētājiem un citiem galalietotājiem.
  Novērtējums jāveic katrā gadījumā atsevišķi, noskaidrojot, vai no tīmekļa vietnes un tiešsaistes pārdevēja vispārējās darbības ir acīmredzams, ka tas vēlas pārdot produktus patērētājiem un citiem galalietotājiem dalībvalstīs. Var tikt izvērtēti šādi aspekti: vai darbība ir starptautiska, vai tiek lietotas dalībvalstu valodas un valūtas (piemēram, euro), vai domēna nosaukums ir reģistrēts kādā no dalībvalstīm un uz kādām teritorijām ir iespējama piegāde (34).
  Ja tiešsaistes uzņēmējs nodrošina piegādi uz adresēm ES teritorijā, no patērētājiem un citiem galalietotājiem ES maksājumu veikšanai par produktu pieņem valūtas, kuras izmanto ES, un izmanto kādu no ES valodām, uzņēmējs vērš savu darbību uz ES patērētājiem un citiem galalietotājiem, kuri atrodas ES.
  Produkta pasūtījuma fiziska izpilde attiecībā uz patērētājiem un citiem galalietotājiem ES, ko veic attiecīgais tiešsaistes pārdevējs, kurš ir reģistrēts ārpus ES, tostarp, ja to veic izpildes pakalpojumu sniedzējs neatkarīgi no tā, vai tas ir reģistrēts ES vai ārpus tās (35), ir neapstrīdams apstiprinājums tam, ka produkts ir laists ES tirgū. Dalībvalstu iestādēm ir tiesības veikt nepieciešamās darbības pirms pasūtījuma fiziskās izpildes, kā tas izriet gan no Produktu vispārējās drošības direktīvas, gan Regulas (EK) Nr. 765/2008 redakcijas (36).
  Tādējādi, ja ražotāji vai izplatītāji ir reģistrēti ārpus ES un vērš savus produktu tiešsaistes pārdošanas piedāvājumus uz Savienības tirgu, tiem ir jāievēro prasības piemērojamajos ES tiesību aktos par produktiem. |
| --- | --- |

b)

Ražotājs (30), importētājs (31), izplatītājs (32) un ražotājs (33) ir reģistrēts ārpus ES

ES tiesību akti par produktiem attiecas arī uz gadījumiem, kad tiešsaistes pārdevēji, kuri ir reģistrēti ārpus ES, pārdod preces patērētājiem un citiem galalietotājiem ES. Tādējādi, ja ražotājs, importētājs un izplatītājs ir reģistrēti ārpus ES, lai noteiktu, vai produkts tiek laists Savienības tirgū, vispirms ir jānoskaidro, vai ārpus ES reģistrēta tiešsaistes pārdevēja piedāvājums ir domāts ES patērētājiem un citiem galalietotājiem.

Novērtējums jāveic katrā gadījumā atsevišķi, noskaidrojot, vai no tīmekļa vietnes un tiešsaistes pārdevēja vispārējās darbības ir acīmredzams, ka tas vēlas pārdot produktus patērētājiem un citiem galalietotājiem dalībvalstīs. Var tikt izvērtēti šādi aspekti: vai darbība ir starptautiska, vai tiek lietotas dalībvalstu valodas un valūtas (piemēram, euro), vai domēna nosaukums ir reģistrēts kādā no dalībvalstīm un uz kādām teritorijām ir iespējama piegāde (34).

Ja tiešsaistes uzņēmējs nodrošina piegādi uz adresēm ES teritorijā, no patērētājiem un citiem galalietotājiem ES maksājumu veikšanai par produktu pieņem valūtas, kuras izmanto ES, un izmanto kādu no ES valodām, uzņēmējs vērš savu darbību uz ES patērētājiem un citiem galalietotājiem, kuri atrodas ES.

Produkta pasūtījuma fiziska izpilde attiecībā uz patērētājiem un citiem galalietotājiem ES, ko veic attiecīgais tiešsaistes pārdevējs, kurš ir reģistrēts ārpus ES, tostarp, ja to veic izpildes pakalpojumu sniedzējs neatkarīgi no tā, vai tas ir reģistrēts ES vai ārpus tās (35), ir neapstrīdams apstiprinājums tam, ka produkts ir laists ES tirgū. Dalībvalstu iestādēm ir tiesības veikt nepieciešamās darbības pirms pasūtījuma fiziskās izpildes, kā tas izriet gan no Produktu vispārējās drošības direktīvas, gan Regulas (EK) Nr. 765/2008 redakcijas (36).

Tādējādi, ja ražotāji vai izplatītāji ir reģistrēti ārpus ES un vērš savus produktu tiešsaistes pārdošanas piedāvājumus uz Savienības tirgu, tiem ir jāievēro prasības piemērojamajos ES tiesību aktos par produktiem.

2.   Tirgus uzraudzības iestāžu uzdevumi un pienākumi

Attiecīgās dalībvalstu iestādes ir atbildīgas par tirgus uzraudzības veikšanu un ir kompetentas pārbaudīt, vai produkti, kas tiek pārdoti tiešsaistē, ir droši un atbilst ES tiesību aktiem par produktiem. Turklāt attiecībā uz produktiem, kas iegādāti trešo valstu interneta veikalos un pēc tam importēti ES, par ārējo robežu kontroli atbildīgo iestāžu kompetencē (37) ir arī pārbaudīt produktu drošību un atbilstību (38).

3.   Uzņēmēju uzdevumi un pienākumi

Produktu pārdošana tiešsaistē būtiski atšķiras no pārdošanas fiziskos veikalos gan attiecībā uz pārdošanas veidiem, gan izmantotajām piegādes ķēdēm. Šajā nodaļā analizēsim tiešsaistē pārdoto produktu piegādes ķēdēs iesaistīto uzņēmēju veidus, ņemot vērā piemērojamos ES tiesību aktus un kompetento tirgus uzraudzības iestāžu iespējamās izpildes darbības.

3.1.   
  Ražotāji, pilnvarotie pārstāvji, importētāji un izplatītāji

Produktu vispārējās drošības direktīvā noteiktie ražotāju un izplatītāju pienākumi attiecas arī uz tiešsaistē pārdotiem produktiem (39). Ražotājiem jānodrošina, lai produkti, kurus tie laiž Savienības tirgū, būtu droši, un izplatītājiem ir jārīkojas ar pietiekamu rūpību, lai palīdzētu nodrošināt atbilstību piemērojamajām drošības prasībām (40). Direktīvā arī noteikta virkne pasākumu, kurus dalībvalstu iestādes var piemērot produktiem, uz kuriem tā attiecas, atbilstoši riska nopietnībai, kā arī pienācīgi ievērojot piesardzības principu (41).

Savienības saskaņošanas tiesību aktos un Regulā (EK) Nr. 765/2008 ir definētas (42) visas produktu piegādes ķēdē iesaistīto dalībnieku kategorijas: ražotājs, pilnvarotais pārstāvis, importētājs un izplatītājs. To konkrētie pienākumi ir noteikti Savienības saskaņošanas tiesību aktos atbilstoši to uzdevumiem un iesaistei piegādes ķēdē. Ražotājam ir vislielākā atbildība, jo tas izgatavo produktu, tādējādi pārzina to un spēj novērtēt un pārvaldīt visus potenciālos riskus izstrādes un ražošanas posmos. Importētājam (43) un izplatītājam ir mazāka atbildība, jo tie nav iesaistīti ražošanas un atbilstības novērtēšanas posmos. “Zilajā rokasgrāmatā” ir sīki aprakstītas visas uzņēmēju kategorijas un sniegta informācija par to uzdevumiem un pienākumiem. Tā attiecas arī uz tiešsaistes piegādes ķēdi.

3.2.   
  Izpildes pakalpojumu sniedzēji

3.2.1.   Izpildes pakalpojumu sniedzēju uzdevumi tiešsaistes piegādes ķēdē

Izpildes pakalpojumi ir jauns uzņēmējdarbības modelis, kuru radījusi e-komercija. Šie uzņēmumi sniedz pakalpojumus citiem uzņēmējiem. Tie parasti uzglabā produktus un, saņemot pasūtījumus, produktus iepako un nosūta klientiem. Dažkārt tie arī saņem atgrieztu preci. Izpildes pakalpojumu sniegšanai ir daudzi dažādi darbības scenāriji. Daži izpildes pakalpojumu sniedzēji piedāvā plašu pakalpojumu klāstu, savukārt citi sniedz tikai pamatpakalpojumus. Arī to izmērs un darbības apjoms ir atšķirīgi – no globāliem uzņēmumiem līdz mikrouzņēmumiem.

Šis jaunais izpildes pakalpojumu sniedzēju uzņēmējdarbības modelis rada jautājumus, kas saistīti ar šo uzņēmumu atbildību saskaņā ar ES tiesību aktiem par produktiem. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad uzņēmējs, kurš nodrošina preces, atrodas ārpus ES, un līgums par produkta piegādi tiek noslēgts tieši starp attiecīgo uzņēmēju un patērētāju vai citiem galalietotājiem ES bez identificējama atbildīgā uzņēmēja ES teritorijā (piemēram, importētāja vai pilnvarotā pārstāvja). Šādos gadījumos vienīgais identificējamais piegādes ķēdes dalībnieks ES teritorijā nereti ir izpildes pakalpojumu sniedzējs. Pieredze rāda, ka šo uzņēmumu gatavība sadarboties ar iestādēm ir ļoti atšķirīga.

Lai garantētu ātru piegādi ES patērētājiem un citiem galalietotājiem, tiešsaistes uzņēmēju piedāvātos produktus var uzglabāt izpildes pakalpojumu sniedzēji ES. Tāpēc produktus, kurus uzglabā šādi izpildes pakalpojumu sniedzēji, var uzskatīt par piegādātiem izplatīšanai, patēriņam vai izmantošanai Savienības tirgū un tādējādi – par laistiem Savienības tirgū, it īpaši tad, ja tie ir laisti brīvā apgrozībā pirms tam, kad tie uzglabāti izpildes centrā (44).

3.2.2.   Izpildes pakalpojumu sniedzēju pienākumi tiešsaistes piegādes ķēdē

Lai novērtētu izpildes pakalpojumu sniedzēju iespējamos pienākumus saskaņā ar ES tiesību aktiem par produktiem, valsts tirgus uzraudzības iestādēm ir jāzina, vai izpildes pakalpojumu sniedzējs ir atbildīgais uzņēmējs saskaņā ar definīciju minētajos tiesību aktos.

3.2.2.1.   Ražotāji Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un ražotāji Produktu vispārējās drošības direktīvas nozīmē

Ražotājs tiek definēts kā jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo kādu produktu vai liek šo produktu izveidot [projektēt] vai ražot un laiž šo produktu tirgū ar savu vārdu vai preču zīmi (45). Izpildes pakalpojumu sniedzēji parasti sniedz produktu glabāšanas, iepakošanas un piegādes pakalpojumus attiecībā uz produktiem, kurus uzņēmējs jau ir saražojis. Tomēr, ja tie sevi pozicionē kā ražotājus, pievienojot produktiem savu nosaukumu vai preču zīmi, izpildes pakalpojumu sniedzēji jāuzskata par ražotājiem Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē.

Ja izpildes pakalpojumu sniedzēji pozicionē sevi kā ražotājus, pievienojot produktiem savu nosaukumu, preču zīmi vai citu atšķirības zīmi, vai arī tie atjauno produktus, šādi pakalpojumu sniedzēji jāuzskata par ražotājiem saskaņā ar Produktu vispārējās drošības direktīvu (46). Turklāt saskaņā ar Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta e) punkta iii) apakšpunktu profesionāli piegādes ķēdes dalībnieki tiek uzskatīti par ražotājiem, ciktāl viņu darbība var ietekmēt produkta īpašības, kas ir sakarā ar tā drošību (47). Ietekmēt produkta īpašības, kas ir sakarā ar tā drošību, galvenokārt nozīmē pārveidot produkta struktūru, sastāvu vai noformējumu tādā veidā, kas rada risku cilvēku veselībai un drošībai (48). Tāpēc, ja piegādes ķēdē ir iekļauti izpildes pakalpojumu sniedzēji un to darbības ietekmē produkta īpašības, kas ir sakarā ar tā drošību, šie pakalpojumu sniedzēji ir saskaņā ar Produktu vispārējās drošības direktīvu jāuzskata par ražotājiem.

3.2.2.2.   Pilnvarotie pārstāvji Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un izgatavotāja pārstāvji Produktu vispārējās drošības direktīvas nozīmē

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 “pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas ir saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvarojumu rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem (49). Izpildes pakalpojuma sniedzējus var uzskatīt par pilnvarotajiem pārstāvjiem, ja tie veic uzņēmējdarbību ES un ir saņēmuši rakstisku uzņēmēja, kurš ražo un tirgo preces, pilnvarojumu rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem.

Lai izpildes pakalpojumu sniedzējus, kuri veic uzņēmējdarbību ES, uzskatītu par izgatavotāja pārstāvjiem saskaņā ar Produktu vispārējās drošības direktīvu, izgatavotājiem no trešām valstīs ir jāsniedz tiem konkrēta atļauja darboties kā pārstāvjiem (50).

3.2.2.3.   Importētāji Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un/vai Produktu vispārējās drošības direktīvas nozīmē

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 importētājs tiek definēts kā jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību ES un kas laiž produktu no trešās valsts Savienības tirgū (51). Izpildes pakalpojumu sniedzēji nelaiž tirgū produktus, kurus tie uzglabā, ja vien tie nav personas, kuras pirmo reizi piedāvā produktus izplatīšanai, patēriņam vai izmantošanai Savienības tirgū. Šādos gadījumos izpildes pakalpojumu sniedzēji tikai saņem produktus no tiešsaistes pārdevēja, lai sniegtu turpmākus pakalpojumus, tāpēc maz ticams, ka tie tiktu uzskatīti par importētājiem saskaņā ar definīciju Savienības saskaņošanas tiesību aktos par produktiem. Tomēr, analizējot atsevišķus gadījumus, var izrādīties, ka izpildes pakalpojumu sniedzēji ir importētāji saskaņā ar definīciju Savienības saskaņošanas tiesību aktos (52).

Atšķirībā no Regulas (EK) Nr. 765/2008 Produktu vispārējās drošības direktīvā importētājs nav definēts; importētājs noteiktos apstākļos tiek uzskatīts par ražotāju (jo īpaši, ja ES nav izgatavotāja pārstāvja) (53). Lai efektīvi piemērotu šo jēdzienu, izpildes pakalpojumu sniedzējus var uzskatīt par importētājiem saskaņā ar Produktu vispārējās drošības direktīvu, ja produkti, kurus tie uzglabā, marķē, iepako utt., tiek ievesti no valsts ārpus ES, un šie pakalpojumu sniedzēji tos laiž Savienības tirgū.

3.2.2.4.   Izplatītāji Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un/vai Produktu vispārējās drošības direktīvas nozīmē

Ja izpildes pakalpojumu sniedzējus neuzskata par ražotājiem, pilnvarotajiem pārstāvjiem vai importētājiem un ja to darbības ir plašākas par paku sūtīšanas pakalpojumu sniedzēju darbībām, kurās ietilpst paku muitošana, šķirošana, pārvadāšana un piegāde (54), tos uzskata par izplatītājiem Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē.

Produktu vispārējās drošības direktīvā “izplatītājs” ir jebkurš profesionāls piegādes ķēdes dalībnieks, kura darbība neietekmē produkta īpašības, kas ir sakarā ar tā drošību (55). Saskaņā ar Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta f) punktu jēdzienam “neietekmē produkta īpašības, kas ir sakarā ar tā drošību” ir tāda pati nozīme kā minētās direktīvas 2. panta e) punkta iii) apakšpunktā. Ja pēc konkrēto darbību atsevišķas novērtēšanas tiek konstatēts, ka izpildes pakalpojumu sniedzēji neietekmē produkta īpašības, kas ir sakarā ar tā drošību, saskaņā ar Produktu vispārējās drošības direktīvu tos var uzskatīt par izplatītājiem piegādes ķēdē, izņemot, ja to darbības nav plašākas par paku sūtīšanas pakalpojumu sniedzēju darbībām (56).

Praksē tas nozīmē, ka, pamatojoties uz Savienības saskaņošanas tiesību aktiem un Produktu vispārējās drošības direktīvu, izpildes pakalpojumu sniedzējiem, kuri atbilst izplatītāju pazīmēm, ir turpmāk aprakstītie pienākumi.

| 1. | Izplatītājiem (57), darot produktus pieejamus tirgū, jārīkojas pietiekami rūpīgi (58). Šis pienākums ir jebkura ierasti rūpīga un saprātīga uzņēmēja centieni novērst kaitējumu. Izplatītājiem jāspēj pierādīt tirgus uzraudzības iestādēm, ka tie ir rīkojušies pietiekami rūpīgi (59). |
| --- | --- |

1.

Izplatītājiem (57), darot produktus pieejamus tirgū, jārīkojas pietiekami rūpīgi (58). Šis pienākums ir jebkura ierasti rūpīga un saprātīga uzņēmēja centieni novērst kaitējumu. Izplatītājiem jāspēj pierādīt tirgus uzraudzības iestādēm, ka tie ir rīkojušies pietiekami rūpīgi (59).

| 2. | Izplatītājiem (60), pirms produktus darīt pieejamus tirgū, jāpārbauda:






  a) | vai uz produktiem (attiecīgajos gadījumos) ir CE marķējums (ja piemērojams) vai citi obligātie marķējumi; |
| --- | --- | --- |

2.

Izplatītājiem (60), pirms produktus darīt pieejamus tirgū, jāpārbauda:

a)

vai uz produktiem (attiecīgajos gadījumos) ir CE marķējums (ja piemērojams) vai citi obligātie marķējumi;

| b) | vai produktam ir pievienota nepieciešamā pavadošā informācija (piemēram, lietošanas drošības instrukcijas, ES atbilstības deklarācija); |
| --- | --- |

b)

vai produktam ir pievienota nepieciešamā pavadošā informācija (piemēram, lietošanas drošības instrukcijas, ES atbilstības deklarācija);

| c) | vai ir ievērotas valodas prasības attiecībā uz marķējumu, lietošanas instrukcijām un citiem pavaddokumentiem; |
| --- | --- |

c)

vai ir ievērotas valodas prasības attiecībā uz marķējumu, lietošanas instrukcijām un citiem pavaddokumentiem;

| d) | vai ir ievērotas izsekojamības prasības attiecībā uz ražotāju un importētāju. |
| --- | --- |

d)

vai ir ievērotas izsekojamības prasības attiecībā uz ražotāju un importētāju.

| 3. | Izplatītājiem (61) ir pienākums sadarboties ar tirgus uzraudzības iestādēm. Attiecīgajos gadījumos tiem ir pienākums:






  a) | uzsākt koriģējošos pasākumus, ja tie uzskata vai tiem ir pamats uzskatīt, ka produkti nav atbilstīgi vai ir bīstami (62); |
| --- | --- | --- |

3.

Izplatītājiem (61) ir pienākums sadarboties ar tirgus uzraudzības iestādēm. Attiecīgajos gadījumos tiem ir pienākums:

a)

uzsākt koriģējošos pasākumus, ja tie uzskata vai tiem ir pamats uzskatīt, ka produkti nav atbilstīgi vai ir bīstami (62);

| b) | palīdzēt tirgus uzraudzības iestādēm identificēt par produktu atbildīgo ražotāju vai importētāju (63); |
| --- | --- |

b)

palīdzēt tirgus uzraudzības iestādēm identificēt par produktu atbildīgo ražotāju vai importētāju (63);

| c) | pēc pamatota lūguma sadarboties ar iestādēm un sniegt visu informāciju un dokumentus, kas nepieciešami, lai pierādītu atbilstību; |
| --- | --- |

c)

pēc pamatota lūguma sadarboties ar iestādēm un sniegt visu informāciju un dokumentus, kas nepieciešami, lai pierādītu atbilstību;

| d) | identificēt ikvienu uzņēmēju, kurš ir piegādājis produktus un kuram šie produkti ir piegādāti, 10 gadu laikā (attiecībā uz saskaņotajiem produktiem) pēc to saņemšanas vai piegādāšanas. |
| --- | --- |

d)

identificēt ikvienu uzņēmēju, kurš ir piegādājis produktus un kuram šie produkti ir piegādāti, 10 gadu laikā (attiecībā uz saskaņotajiem produktiem) pēc to saņemšanas vai piegādāšanas.

Praksē tas nozīmē, ka izpildes pakalpojumu sniedzējiem, kuri atbilst iepriekš izklāstītajām izplatītāju pazīmēm, jāspēj identificēt un sazināties ar ražotāju un ikvienu citu tiešsaistes uzņēmēju (64), ir jāsadarbojas ar iestādēm attiecībā uz jebkādiem koriģējošajiem pasākumiem un iespēju robežās jāuzsāk šādi pasākumi (piemēram, jāaptur piegāde, sazinoties ar ražotāju un jebkuru citu tiešsaistes uzņēmēju).

Visbeidzot, Produktu vispārējas drošības direktīvas 8. panta 4. punkta c) apakšpunktā paredzēta atļauja dalībvalstu iestādēm vajadzības gadījumā veikt pasākumus, kurus adresē jebkurai citai personai (kas nav ražotājs vai izplatītājs Produktu vispārējās drošības nozīmē), lai panāktu sadarbību produkta radīto apdraudējumu novēršanā, ievērojot samērīguma principu (65).

3.3.   
  Citas iesaistītās personas

3.3.1.   Deklarētājs saskaņā ar Savienības Muitas kodeksu

Deklarētājs ir persona, kas iesniedz muitas deklarāciju (66). Kompetentās iestādes, veicot tirgus uzraudzības darbības, var pieprasīt deklarētājiem sadarboties.

Savienības Muitas kodeksa 188. un 189. pantā muitas iestādēm ir piešķirtas pilnvaras pārbaudīt muitas deklarāciju un pavaddokumentus, pārbaudīt sniegtās informācijas pareizību, pieprasīt deklarētājam iesniegt jebkādus citus dokumentus, pārbaudīt preces un ņemt paraugus. Deklarētājs uzņemas atbildību par šīm darbībām un sedz ar tām saistītās izmaksas.

3.3.2.   Tiešsaistes starpnieku pakalpojumu sniedzēji

Uzņēmēji var pārdot produktus tieši patērētājiem un citiem galalietotājiem interneta veikalos un var izmantot arī interneta platformu nodrošinātas tirdzniecības vietas (67).

E-komercijas direktīvā (68) ir noteikts vispārīgais tiesiskais regulējums elektroniskajai tirdzniecībai ES. Izklāstītie pienākumi cita starpā attiecas uz produktu un pakalpojumu tiešsaistes pārdevējiem vai tiešsaistes reklāmdevējiem, ja tie ir informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji (69), uz kuriem attiecas minētā direktīva. E-komercijas direktīvu papildina citi ES tiesību akti, jo īpaši ES tiesību akti par patērētājiem un tirdzniecību (70).

Ar E-komercijas direktīvu tiek arī standartizēti atbrīvojumi no atbildības par trešo personu saturu, kuri attiecas uz tiem informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas kā starpnieki. Šim mērķim tajā aprakstītas trīs dažādas pakalpojumu kategorijas, no kurām glabāšana [mitināšana] ir visvairāk saistīta produktu drošību un atbilstību (71). Mitināšana nozīmē, ka starpnieku pakalpojumu sniedzējs, piemēram, tiešsaistes tirdzniecības vieta vai tiešsaistes platforma (72), pasīvi savā serverī uzglabā un sabiedrībai dara pieejamu informāciju, kuru sniedz pakalpojuma saņēmējs, piemēram, produktu tiešsaistes pārdevējs.

Starpnieku pakalpojumu sniedzējiem, kuri nodrošina mitināšanu, noteiktos apstākļos var būt piemērojams atbrīvojums no atbildības (73) attiecībā uz nelikumīgu informāciju, ko sniedz trešās personas, izmantojot to tīklus, vai nelikumīgām darbībām, kuras veic trešās personas, piemēram, informāciju, kas ir autortiesību vai preču zīmju tiesību pārkāpums vai negodīga komercprakse. Lai arī E-komercijas direktīvā nav definēts jēdziens “nelikumīga informācija vai darbība”, šis jēdziens, pamatojoties uz Savienības saskaņošanas tiesību aktiem un Produktu vispārējās drošības direktīvu, var ietvert arī nedrošu un/vai neatbilstīgu produktu piedāvāšanu (74).

Tomēr uz atbrīvojumiem no atbildības attiecas īpaši nosacījumi. Atbrīvojumi ir piemērojami tikai tad, ja starpnieku pakalpojumu sniedzējiem nav faktisku zināšanu par nelikumīgo darbību vai mitināto informāciju vai pēc šādu ziņu iegūšanas (piemēram, pēc “pietiekami precīza un pamatota” paziņojuma saņemšanas (75)) tie ātri rīkojas, lai izņemtu šādu informāciju vai liegtu tai pieeju. Ja mitināšanas pakalpojumu sniedzēji neizpilda šos nosacījumus, atbrīvojums no atbildības uz tiem neattiecas, tādējādi no tiem var prasīt atbildību par mitināto saturu.

Atbrīvojums no atbildības, kas ir noteikts E-komercijas direktīvā, neietekmē dalībvalstu tiesības izveidot procedūras, kas regulē informācijas izņemšanu vai pieejas liegšanu tai (76).

Tāpat tiesa vai administratīvā iestāde saskaņā ar dalībvalstu juridisko sistēmu var pieprasīt informācijas pakalpojuma sniedzējam izbeigt vai novērst likuma pārkāpumu, izņemot trešās personas saturu un/vai novēršot iespējamo pārkāpumu atkārtošanos nākotnē (77). Šajā ziņā publiskās iestādes var noteikt konkrētas uzraudzības prasības, ja to darbības joma ir skaidri noteikta, kā aprakstīts šā paziņojuma B daļas 5.2. punktā.

Tomēr saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu dalībvalstis tiešsaistes starpniekiem, piemēram, mitināšanas pakalpojumu sniedzējiem, nevar uzlikt ne vispārēju pienākumu pārraudzīt saturu, ne vispārēju pienākumu aktīvi meklēt faktus vai apstākļus, kas norāda uz nelikumīgu darbību.

Tas nozīmē, ka valstu iestādes nevar noteikt vispārēju pienākumu šādiem starpniekiem aktīvi uzraudzīt visu interneta datplūsmu un meklēt elementus, kas norāda uz tādām nelikumīgām darbībām kā neatbilstīgu vai nedrošu produktu piedāvāšana pārdošanai (78). To precizējusi arī Eiropas Savienības Tiesa (79).

Tirgus uzraudzības darbību kontekstā, balstoties uz Produktu vispārējās drošības direktīvas, Regulas (EK) Nr. 765/2008 un attiecīgo Savienības saskaņošanas tiesību aktu piemērošanu, E-komercijas direktīvas prasības piemēro gadījumos, kad nedroši un/vai neatbilstīgi produkti tiek pārdoti, izmantojot tiešsaistes starpnieku pakalpojumu sniedzēju. Neatkarīgi no darbībām, kas veiktas pret tiešsaistes starpnieku pakalpojumu sniedzēju, tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāveic tirgus uzraudzība, pamatojoties uz piemērojamajām prasībām Produktu vispārējās drošības direktīvā, Regulā (EK) Nr. 765/2008 un attiecīgajos Savienības saskaņošanas tiesību aktos, un arī jāvērš pasākumi pret piegādes ķēdes dalībniekiem (attiecībā uz Produktu vispārējās drošības direktīvu attiecīgi, piemēram, pret ražotāju vai izplatītāju (80)). Tirgus uzraudzības iestādes, ievērojot samērīguma principu, var novērtēt, kādas darbības katrā atsevišķā gadījumā būtu jāveic. Tādējādi tiktu ņemts vērā riska līmenis, tas, vai uzņēmējs ir identificējams, steidzamība, tas, vai pret attiecīgo produktu pasākumi ir veikti jau iepriekš, u. c. (81).

3.3.3.   Pasta pakalpojumu sniedzēji

Pasta pakalpojumu direktīva neattiecas uz precēm, kurām piemēro ierobežojumus vai aizliegumus. Tomēr dalībvalstis var noteikt nosacījumus pasta pakalpojumu sniegšanai, lai garantētu atbilstību pamatprasībām, piemēram, tīkla drošībai attiecībā uz bīstamu preču pārvadāšanu (82). Tā kā pasta pakalpojumu sniedzējiem jānodrošina sarakstes un piegādāto pasta sūtījumu konfidencialitāte, principā viņi nav atbildīgi par piegādāto sūtījumu saturu. Tomēr pasta pakalpojumu sniedzēju darbu var ietekmēt produktu kontroles, jo sūtījumus, kuros ir produkti, kas pasūtīti no trešām valstīm un kuriem piemēro muitas procedūras, var atvērt un pārbaudīt muitas iestādes (83).

B DAĻA. TIEŠSAISTĒ PĀRDOTO PRODUKTU TIRGUS UZRAUDZĪBAS PRAKTISKIE ASPEKTI

Šajā daļā dalībvalstu iestādēm ir sniegti galvenokārt uz esošo praksi balstīti ieteikumi un daži labas prakses piemēri par tādu produktu tirgus uzraudzību, kas tiek piedāvāti pārdošanai tiešsaistē patērētājiem un citiem galalietotājiem ES (84).

1.   Tirgus uzraudzības vispārīgie principi

Veicot tirgus uzraudzību gan tradicionālajā, gan tiešsaistes tirgū, dalībvalstu iestādēm jāņem vērā noteikti vispārīgie principi.

Samērīguma princips (85) paredz, ka iestādēm jāveic pasākumi, kas ir samērīgi ar produkta radīto risku (86) un/vai neatbilstības smagumu (87). Tai pat laikā pienācīgi jāievēro arī piesardzības princips.

Turklāt tirgus uzraudzībai jābūt prioritāri vērstai uz nozīmīgākajiem piegādes ķēdes dalībniekiem un koriģējošie pasākumi jāpieprasa jo īpaši no tiem (izgatavotājiem/ražotājiem vai importētājiem), kuri ir atbildīgi par produkta laišanu Savienības tirgū. Minētā prasība būtu jāizvirza pirms vēršanās pie izplatītāja, kurš atrodas tālāk izplatīšanās ķēdē, vai vienlaicīgi ar to.

Turklāt, lai nodrošinātu efektīvu tirgus uzraudzību, dažādu dalībvalstu iestādēm būtu jāsadarbojas (88). Tas jo īpaši attiecas uz e-komerciju tās pārrobežu rakstura dēļ.

2.   Tiešsaistes tirgus uzraudzības stratēģija un plānošana

Lai nodrošinātu tirgus uzraudzības darbību efektīvu organizāciju, dalībvalstīm ir lietderīgi izstrādāt tirgus uzraudzības stratēģiju attiecībā uz produktiem, kurus piedāvā pārdošanai tiešsaistē. Stratēģija palīdz sabalansēt tiešsaistē piedāvātā plašā produktu klāsta uzraudzības pienākumus ar pārbaužu veikšanai pieejamajiem resursiem. Minētajā stratēģijā vajadzētu noteikt uzraudzības darbību prioritātes un attiecīgi sadalīt pieejamos resursus. Stratēģijā būtu jāņem vērā tas, ka dalībvalsts iestādes var veikt tirgus uzraudzību gan pēc savas iniciatīvas, gan reaģējot uz konkrētu situāciju.

Veicot tirgus uzraudzību pēc savas iniciatīvas, iestādes kontrolē noteiktas produktu kategorijas vai noteiktus uzņēmējus pēc savas iniciatīvas un ņemot vērā ar risku saistītus kritērijus. Tirgus uzraudzības iestādēm būtu kontroļu veikšanā jāizvirza prioritātes, pievēršoties tiem uzņēmējiem, kuri rada vislielāko kaitējumu attiecīgās iestādes teritorijā.

Ja dalībvalsts iestādes veic tirgus uzraudzību reaģējot, tās darbojas pēc informācijas saņemšanas par bīstamu un neatbilstīgu produktu piedāvājumiem tiešsaistē. Reaģējošu tirgus uzraudzību var veikt, izmantojot dažādus informācijas avotus. Efektīvs šādas uzraudzības veids ir pārbaudīt, vai tiešsaistē tiek pārdoti bīstamie produkti, par kuriem ir paziņots ES ātrās brīdināšanas sistēmā bīstamu nepārtikas preču jomā (89). Citi informācijas avoti, kurus var izmantot šim mērķim, ir Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) globālais portāls par produktu atsaukumiem (90), patērētāju sūdzības un informācija, kas saņemta no citām iestādēm, uzņēmējiem un plašsaziņas līdzekļiem.

3.   Tiešsaistes tirgus uzraudzības organizācija

Lai veiktu tiešsaistē pārdoto produktu kontroli, ir nepieciešamas dažas specifiskas praktiskas izmaiņas tradicionālajā veidā, kā dalībvalstu iestādes organizē tirgus uzraudzību.

Pamatojoties uz dažu dalībvalstu pieredzi, tirgus uzraudzības iestādēm pieejamo resursu efektīvu izmantošanu var nodrošināt, norīkojot centralizētas struktūrvienības internetā pārdotu bīstamu un neatbilstīgu produktu uzraudzībai un izsekošanai (91)
   (92). Kad tiešsaistes uzraudzības struktūrvienība ir identificējusi bīstamus un neatbilstīgus produktus un attiecīgos uzņēmējus, kompetentie inspektori var veikt pārbaudi.

Lai izmeklēšanā varētu efektīvi atklāt bīstamus un neatbilstīgus produktus, tiešsaistes inspektoriem jābūt specifiskām zināšanām un izpratnei par interneta vidi. Šajā ziņā īpašu standartizētu darbības procedūru un vadlīniju izstrāde attiecībā uz tiešsaistē pārdoto produktu uzraudzību dalībvalstu tirgos var:

| — | palīdzēt tirgus uzraudzības amatpersonām vienā vietā un strukturētā veidā saglabāt un atrast attiecīgu informāciju, kas attiecas uz tiešsaistes izmeklēšanu, |
| --- | --- |

—

palīdzēt tirgus uzraudzības amatpersonām vienā vietā un strukturētā veidā saglabāt un atrast attiecīgu informāciju, kas attiecas uz tiešsaistes izmeklēšanu,

| — | uzlabot darbību efektivitāti (93). |
| --- | --- |

—

uzlabot darbību efektivitāti (93).

Turklāt dalībvalstu iestādēm kopā ar Eiropas Komisiju vajadzētu rīkot savstarpējas apmācības un veikt informācijas apmaiņu par paraugpraksi izmeklēšanai tiešsaistē.

Izmeklēšanas pasākumiem tiešsaistē, kas ir saistīti ar produktu drošības tiesību aktu izpildi un ar tiesību aktu par patērētāju ekonomiskajām interesēm izpildi (94) ir daudz kopīgu iezīmju. Tie nereti tiek vērsti uz viena veida tīmekļa vietnēm vai pat vieniem un tiem pašiem uzņēmējiem. Tādēļ var izrādīties lietderīgi izmeklēšanas pasākumus tiešsaistē, kas saistīti ar abām minētajām jomām, veikt tām pašām centralizētajām struktūrvienībām. Jo īpaši var būt noderīgi, ja par šīm politikas jomām atbild viena un tā pati dalībvalsts iestāde – pašlaik lielākajā daļā dalībvalstu tā arī ir. Šo tiešsaistē veikto izmeklēšanas pasākumu līdzīgo iezīmju dēļ vadlīnijas, kas izstrādātas vienai patērētāju tiesību politikas jomai, var būt noderīgas arī citām politikas jomām.

4.   Tiešsaistē veikto izmeklēšanas pasākumu specifika un vajadzības

Kad iedibināta atbilstoša tiešsaistes tirgus uzraudzības stratēģija, plāns un organizācija, dalībvalstu iestādes izmeklēšanu tiešsaistē var veikt daudz efektīvāk. Kad tiek veikta izmeklēšana tiešsaistē, jāņem vērā daži specifiski aspekti un vajadzības.

Viena no lielākajām atšķirībām starp tiešsaistē veiktu izmeklēšanu un izmeklēšanu tradicionālajās piegādes ķēdēs ir iestāžu piekļuve fiziskajiem produktiem. Tiešsaistē veiktajā izmeklēšanā iestādēm jāpārbauda informācija, kas ir pieejama tīmekļa vietnē, kurā produkts tiek piedāvāts pārdošanai, un, ja pastāv šaubas par atbilstību, jāiegūst produktu paraugs. Tradicionālajās piegādes ķēdēs iestādes var samērā vienkārši piekļūt produktu paraugiem no izplatīšanas ķēdes. Attiecībā uz tiešsaistē pārdotiem produktiem tā nav. Ja konkrētā dalībvalstī ir pieejami noteikta produkta krājumi, parauga iegūšana var būt vienkārša. Tomēr, ja produkta krājumi ir pieejami tikai citā dalībvalstī, lai saņemtu paraugus testēšanai, jāizmanto pārrobežu sadarbība, vai arī jāvienojas, ka testēšana tiek veikta produktu atrašanās vietā. Turklāt iestādēm jāiegādājas produktu paraugi tiešsaistē, un šajā nolūkā dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes var veikt kontrolpirkumus, kas tirgus uzraudzības iestādei nodrošina izmeklēšanas priekšrocības tādā ziņā, ka tā iegādājas paraugus anonīmi tāpat kā parasts pircējs (95).

Vēl viena būtiska atšķirība starp izmeklēšanu tiešsaistē un tradicionālajās piegādes ķēdēs ir grūtības atrast atbildīgos uzņēmējus, lai pieprasītu no viņiem papildu informāciju, produktu paraugus un veiktu citas tirgus uzraudzības darbības. Ja informācija nav viegli pieejama, to uzņēmēju atrašana, kuri piedāvā produktus pārdošanai tiešsaistē, var būt tiešsaistē veiktās izmeklēšanas visgrūtākā daļa. Tādēļ tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāizmanto uzņēmēju identificēšanai pieejamie rīki, pieprasot datus no attiecīgajiem informācijas avotiem, tostarp interneta pakalpojumu sniedzējiem, domēnu nosaukumu reģistriem (96), maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, starpniekiem (piemēram, platformām) un izpildes pakalpojumu sniedzējiem.

Mēģinot iegūt datus par konkrētu uzņēmēju, tirgus uzraudzības iestādēm jāņem vērā personas datu aizsardzības noteikumi (skatīt Datu aizsardzības direktīvu (97) un, sākot no 2018. gada 25. maija – Vispārīgo datu aizsardzības regulu (98), kā arī E-privātuma direktīvu (99)). Valsts iestādēm ir jāievēro piemērojamie noteikumi, tādēļ ir ieteicams kompetentajai valsts datu aizsardzības uzraudzības iestādei pārbaudīt šos procesus (100).

Visbeidzot, tiešsaistē veiktas izmeklēšanas procesā dalībvalstu iestādēm var būt nepieciešams ievākt pierādījumus par bīstamiem un neatbilstīgiem produktiem. Izmantojot pierādījumu vākšanas metodes, jāņem vērā tas, ka tiešsaistē esošo informāciju var nekavējoties labot un izdzēst no interneta. Dažādi pieejamie tehniskie līdzekļi var palīdzēt nodrošināt to, ka ar tiešsaistē veikto izmeklēšanu saistīti pierādījumi tiek piemērotā veidā reģistrēti, saglabāti un ir vēlāk izmantojami iespējamā tiesvedībā.

5.   Ar tiešsaistē pārdotiem produktiem saistītie koriģējošie pasākumi

Dalībvalstu iestādēm ir jāveic koriģējošie pasākumi attiecībā uz bīstamiem un neatbilstīgiem produktiem, kas tiek pārdoti tiešsaistē. Lai to panāktu pārrobežu situācijās, var būt nepieciešama sadarbība ar iestādēm, kas nav attiecīgās dalībvalsts iestādes.

5.1.   
  Koriģējošie pasākumi, kuri ir atkarīgi no uzņēmēja atrašanās vietas

Valsts tirgus uzraudzības iestāžu izpildes panākšanas pilnvaras ierobežo iestāžu teritoriālā kompetence. Tādējādi valsts iestāžu veikto koriģējošo pasākumu iespējas un efektivitāte ir atkarīgas no tā, kur uzņēmējs atrodas. Šajā sadaļā ir aprakstīts, kādas darbības dalībvalstu iestādes var veikt atkarībā no tā identificētā uzņēmēja atrašanās vietas, kurš piegādā bīstamus un neatbilstīgus produktus, un kā iestādes var sadarboties.

5.1.1.   Ja uzņēmējs ir iestādes teritoriālajā kompetencē

Ja uzņēmējs atrodas iestādes teritorijā, iestāde var rīkoties saskaņā ar savu kompetenci. Pēc uzņēmēja identificēšanas iestāde var pieprasīt tam iesniegt jebkādus dokumentus, ar kuriem var pierādīt produkta atbilstību (piemēram, ES atbilstības deklarāciju, attiecīgos tehniskos dokumentus, testu ziņojumus u. c.), un veikt pieprasītos koriģējošos pasākumus (101).

5.1.2.   Ja uzņēmējs atrodas ES, bet ārpus iestādes teritoriālās kompetences

Ja, veicot uzraudzību tiešsaistē, tiek atklāts, ka bīstamus vai neatbilstīgus produktus piedāvā pārdošanai tāds tiešsaistes tirgotājs, kurš atrodas ES teritorijā, bet ir ārpus izmeklēšanas iestādes teritoriālās kompetences, valstu iestādēm arī vispirms būtu tieši jāsazinās ar attiecīgo uzņēmēju, lai iegūtu izmeklēšanai nepieciešamo informāciju, vai pēc neatbilstības konstatēšanas jāpieprasa veikt koriģējošos pasākumus (102).

Ja uzņēmējs nesadarbojas, valsts iestādei tiek ieteikts izmantot pārrobežu sadarbību šādā veidā (103):

| — | ja A valsts tirgus uzraudzības iestādei atbilstības novērtējumam nepieciešama informācija no uzņēmēja B valstī un uzņēmējs neatbild uz dokumentācijas pieprasījumu, tad A valsts tirgus uzraudzības iestāde var pieprasīt B valsts tirgus uzraudzības iestādes palīdzību (104), |
| --- | --- |

—

ja A valsts tirgus uzraudzības iestādei atbilstības novērtējumam nepieciešama informācija no uzņēmēja B valstī un uzņēmējs neatbild uz dokumentācijas pieprasījumu, tad A valsts tirgus uzraudzības iestāde var pieprasīt B valsts tirgus uzraudzības iestādes palīdzību (104),

| — | ja uzņēmējs atsakās brīvprātīgi veikt koriģējošos pasākumus, A valsts tirgus uzraudzības iestāde (105) i) veic piespiedu pasākumus attiecībā uz produktiem, kas tiek darīti pieejami tiešsaistē attiecīgās iestādes teritorijā neatkarīgi no tā, ka uzņēmējs atrodas B valstī (106), un ii) paziņo attiecīgos pasākumus, izmantojot tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēmu (ICSMS) (107) / ātrās brīdināšanas sistēmu bīstamu nepārtikas preču jomā (RAPEX). Citu dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāveic turpmāki pārbaudes pasākumi, jāpaziņo par tiem RAPEX sistēmā un/vai saskaņā ar drošības klauzulas procedūru, un konkrēti B valsts tirgus uzraudzības iestādei būtu jāsazinās ar ražotāju/ES importētāju un jāpieprasa veikt koriģējošos pasākumus saistībā ar visiem attiecīgajiem produktiem (108). |
| --- | --- |

—

ja uzņēmējs atsakās brīvprātīgi veikt koriģējošos pasākumus, A valsts tirgus uzraudzības iestāde (105) i) veic piespiedu pasākumus attiecībā uz produktiem, kas tiek darīti pieejami tiešsaistē attiecīgās iestādes teritorijā neatkarīgi no tā, ka uzņēmējs atrodas B valstī (106), un ii) paziņo attiecīgos pasākumus, izmantojot tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēmu (ICSMS) (107) / ātrās brīdināšanas sistēmu bīstamu nepārtikas preču jomā (RAPEX). Citu dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāveic turpmāki pārbaudes pasākumi, jāpaziņo par tiem RAPEX sistēmā un/vai saskaņā ar drošības klauzulas procedūru, un konkrēti B valsts tirgus uzraudzības iestādei būtu jāsazinās ar ražotāju/ES importētāju un jāpieprasa veikt koriģējošos pasākumus saistībā ar visiem attiecīgajiem produktiem (108).

Komisija veicina šo sadarbību, nodrošinot attiecīgo dalībvalstu iestāžu kontaktpersonu sarakstu gadījumiem, kad nepieciešama pārrobežu sadarbība (109).

5.1.3.   Ja uzņēmējs atrodas ārpus ES

Ja uzņēmējs atrodas ārpus ES, dalībvalstu iestādēm ir zināmas iespējas piemērot tam pasākumus. Šie uzņēmēji ir jāinformē, ka produktiem, kas tiek piedāvāti pārdošanai tiešsaistē ES klientiem, ir jāatbilst ES prasībām. Tie arī jāinformē par to pienākumiem un tiem jāpieprasa novērst jebkādas neatbilstības. Ja nepieciešams, dalībvalstis var bloķēt tīmekļa vietnes, kurās tiek piedāvāti bīstami vai neatbilstīgi produkti. Produktu vispārējās drošības direktīvas 8. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā dalībvalstīm ir dota atļauja veikt konkrētus pasākumus šajā sakarā. Tāpat saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 16. panta 2. punktu tirgus uzraudzības iestādes var veikt nepieciešamos pasākumus, lai izņemtu vai aizliegtu produktus vai arī ierobežotu to pieejamību tirgū.

Sadarbība ar iestādēm citās valstīs var pavērt iespējas šādu situāciju risināšanai. Tāpēc dalībvalstis tiek aicinātas sadarboties ar trešo valstu kompetentajām iestādēm. Dalībvalstis tiek aicinātas informēt Komisiju par šādu sadarbību. Tas ir svarīgi jo īpaši attiecībā uz tādiem jautājumiem, kuru risināšanai varētu būt nepieciešama koordinēta pieeja ES līmenī, lai veicinātu sadarbību izmeklēšanas jomā saistībā ar tādu produktu drošību un atbilstību, ko piedāvā pārdošanai tiešsaistē patērētājiem un citiem galalietotājiem ES. Paziņojumos par bīstamajiem produktiem, ko iesniedz, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu, dalībvalstīm būtu jānorāda, vai produkts ir ticis pārdots tiešsaistē no trešās valsts un kurā interneta veikalā vai tiešsaistes platformā tas darīts.

Pašlaik jau pastāv viena īpaša starptautiskā produktu drošības sadarbības sistēma, proti, RAPEX-China, kuru izveidoja Eiropas Komisijas dienesti un Ķīnas Kvalitātes uzraudzības, inspekciju un karantīnas galvenā pārvalde (AQSIQ) (110).

Ja produkti, kas tiek piedāvāti pārdošanai tiešsaistē, nonāk ES no trešām valstīm, jāveido sadarbība arī starp tirgus uzraudzības iestādēm un muitu, lai kontrolētu un apturētu produktu sūtījumus uz valsts robežas (111)
   (112). Tas ir ļoti būtiski gadījumos, kad sūtījums tiek nosūtīts no valsts ārpus ES tieši klientam, kurš atrodas ES, un kad ES teritorijā nav neviena uzņēmēja.

5.2.   
  Tiešsaistē pārdotiem produktiem piemērojamie specifiskie koriģējošie pasākumi

Ja produkti tiek piedāvāti pārdošanai tiešsaistē, valsts tiesību aktos dažos gadījumos var būt noteikta atļauja tirgus uzraudzības iestādēm pieprasīt specifiskus koriģējošos pasākumus tiešsaistes starpnieku pakalpojumu sniedzējiem (piemēram, tādiem mitināšanas pakalpojumu sniedzējiem kā interneta platformas), lai nodrošinātu informācijas izņemšanu no to tīmekļa vietnes vai pieejas liegšanu informācijai attiecībā uz neatbilstīgiem un nedrošiem produktiem. Tas attiecas arī uz gadījumiem, kad pārdevēji atrodas ārpus ES. To sauc par “paziņošanas un rīcības” procedūru (113).

Lai arī E-komercijas direktīvā šī konkrētā procedūra nav noteikta, direktīvu var uzskatīt par tās pamatu, ciktāl runa ir par nosacījumiem, ar kādiem var piemērot minētās direktīvas 14. panta 1. punktā noteikto atbrīvojumu no atbildības attiecībā uz zināšanām un informētību par attiecīgu informāciju, tās turpmāku izņemšanu vai pieejas liegšanu tai. Tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāuztic pilnvaras un resursi izmantot šīs “paziņošanas un rīcības” procedūras tieši vai arī izveidot sadarbību ar savas valsts iestādēm, kuras ir kompetentas īstenot E-komercijas direktīvu (114).

Ja starpnieks vēlas, lai tam būtu piemērojams E-komercijas direktīvas 14. panta 1. punktā noteiktais atbrīvojums no atbildības, attiecīgajam tiešsaistes starpniekam ir pienākums pēc tam, kad tam paziņots, piemēram, par nedrošu vai neatbilstīgu produktu, rīkoties ātri un izņemt nelikumīgo informāciju vai liegt tai piekļuvi (115). Tālab iestādēm, kuras iesniedz paziņojumu, būtu jāsniedz pietiekami daudz informācijas, lai starpnieku pakalpojumu sniedzēji varētu pienācīgi identificēt attiecīgo nelikumīgo informāciju.

Turklāt, kaut arī E-komercijas direktīvas 15. panta 1. punktā ir paredzēts aizliegums uzlikt vispārēju pienākumu uzraudzīt vai aktīvi meklēt faktus, minētajā pantā noteikts, ka dalībvalstis var noteikt pienākumus starpniekiem nekavējoties informēt kompetentās valsts iestādes par iespējamām veiktajām prettiesiskajām darbībām vai par informāciju, ko sniedz attiecīgo pakalpojumu saņēmēji. Starpniekiem var arī noteikt pienākumu kompetentajām iestādēm pēc to pieprasījuma darīt zināmu informāciju, kas ļauj identificēt tos pakalpojumu saņēmējus, ar kuriem pakalpojumu sniedzējiem ir glabāšanas līgumi.

Lai palīdzētu starpniekiem efektīvi reaģēt un izņemt no tīmekļa vietnes informāciju par nedrošu vai neatbilstīgu produktu piedāvāšanu pārdošanai, dalībvalstu iestādēm ir ieteicams izveidot ciešus kontaktus ar svarīgākajiem starpniekiem, kuri attiecībā uz tiešsaistē pārdotajiem produktiem sniedz mitināšanas pakalpojumus, lai varētu ar tiem ātri sazināties.

Papildus “paziņošanas un rīcības” procedūrām, kas var būt noteiktas valsts tiesību aktos, dažas ES tirgus uzraudzības iestādes, pamatojoties uz attiecīgo valsts tiesisko regulējumu, var arī bloķēt un slēgt atsevišķas tīmekļa vietnes.

Visbeidzot, attiecībā uz produktu drošības pārvaldības īpašajām funkcijām e-komercijas jomā jāatzīmē, ka pirkumiem tiešsaistē ir tāda priekšrocība, ka pircējus un citus galalietotājus var viegli identificēt, jo, iepērkoties tiešsaistē, tiek darīta pieejama to kontaktinformācija. Tas nozīmē, ka attiecīgie uzņēmēji var daudz efektīvāk sazināties ar klientiem, ja nepieciešams koriģējošais pasākums, piemēram, produkta atsaukšana (116).

C DAĻA. PATĒRĒTĀJU UN UZŅĒMUMU INFORMĒŠANA PAR TIEŠSAISTĒ PĀRDOTO PRODUKTU DROŠĪBU UN ATBILSTĪBU

Šajā daļā dalībvalstu iestādēm ir sniegts ieskats par paraugpraksi attiecībā uz patērētāju un uzņēmumu informēšanu par problēmām, ko rada tiešsaistē pārdotie bīstamie un neatbilstīgie produkti.

1.   Patērētāju informēšana

Viens veids, kā nepieļaut, ka patērētāji tiek pakļauti veselības, drošības un citiem riskiem, ko rada produkti, kas iegādāti tiešsaistē, ir informēt viņus par problēmām, kas saistītas ar pirkumiem tiešsaistē, lai viņi varētu pieņemt apzinātus lēmumus.

Iestādēm ir ieteicams uzlabot patērētāju tiesību aizsardzību, uzraudzības un izpildes panākšanas darbības papildinot ar komunikācijas pasākumiem, kas vērsti uz patērētājiem.

Iestādes varētu izstrādāt uz patērētājiem vērstus saziņas un informācijas rīkus, pamatojoties uz pieņēmumu, ka patērētāji parasti sagaida, ka produkti, kurus tie iegādājas tiešsaistē, ir droši un atbilst attiecīgajiem noteikumiem. Patērētāji ne vienmēr uzreiz spēj saskatīt ar iepirkšanos tiešsaistē saistītos riskus (117).

Šīs nodaļas mērķis ir pievērsties diviem aspektiem, kas attiecas uz patērētāju informēšanu: ko patērētājiem vajadzētu zināt un kā dalībvalstu iestādes varētu informēt patērētājus. Šos ierosinājumus var izmantot iespējamās patērētāju informēšanas kampaņās.

1.1.   
  Ko patērētājiem vajadzētu zināt?

Raugoties no produktu drošības un atbilstības viedokļa, dalībvalstu iestādes var veikt darbības, lai nodrošinātu to, ka patērētāji ir informēti vismaz par šādiem būtiskiem aspektiem attiecībā uz patēriņa produktu tirdzniecību tiešsaistē:

| — | uz patēriņa produktiem (kurus piedāvā gan tiešsaistē, gan tradicionālajos veikalos) attiecas ļoti dažādas juridiskās prasības, kuru mērķis ir nodrošināt to, lai produkti neapdraud patērētāju veselību un drošību un nerada citus riskus, |
| --- | --- |

—

uz patēriņa produktiem (kurus piedāvā gan tiešsaistē, gan tradicionālajos veikalos) attiecas ļoti dažādas juridiskās prasības, kuru mērķis ir nodrošināt to, lai produkti neapdraud patērētāju veselību un drošību un nerada citus riskus,

| — | patērētāji, iepērkoties tiešsaistē, būtu jāmudina pārbaudīt, vai ir sniegta obligātā informācija par produktu, piemēram, brīdinājumi un izsekojamības informācija (piemēram, ražotāja un attiecīgā gadījumā importētāja adrese un kontaktinformācija) (118), |
| --- | --- |

—

patērētāji, iepērkoties tiešsaistē, būtu jāmudina pārbaudīt, vai ir sniegta obligātā informācija par produktu, piemēram, brīdinājumi un izsekojamības informācija (piemēram, ražotāja un attiecīgā gadījumā importētāja adrese un kontaktinformācija) (118),

| — | ES dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes savā kompetences jomā ir atbildīgas par tirgus uzraudzību, lai nodrošinātu to, ka pārdošanai piedāvātie produkti ir droši un atbilst piemērojamajām prasībām, |
| --- | --- |

—

ES dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes savā kompetences jomā ir atbildīgas par tirgus uzraudzību, lai nodrošinātu to, ka pārdošanai piedāvātie produkti ir droši un atbilst piemērojamajām prasībām,

| — | lai samazinātu risku tiešsaistē iegādāties nedrošus produktus, patērētāji var:






  — | pārbaudīt, vai attiecībā uz produktu, kuru tie vēlas iegādāties, ir attiecināti ierobežošanas pasākumi, piemēram, atsaukšana; to var izdarīt RAPEX tīmekļa vietnē (119), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) produktu atsaukumu portālā (120) un valsts atsaukumu sarakstos, |
| --- | --- | --- |

—

lai samazinātu risku tiešsaistē iegādāties nedrošus produktus, patērētāji var:

—

pārbaudīt, vai attiecībā uz produktu, kuru tie vēlas iegādāties, ir attiecināti ierobežošanas pasākumi, piemēram, atsaukšana; to var izdarīt RAPEX tīmekļa vietnē (119), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) produktu atsaukumu portālā (120) un valsts atsaukumu sarakstos,

| — | rūpīgi salīdzināt informāciju, ko sniedzis tiešsaistes pārdevējs, ar informāciju, kas sniegta ražotāja tīmekļa vietnē (121), |
| --- | --- |

—

rūpīgi salīdzināt informāciju, ko sniedzis tiešsaistes pārdevējs, ar informāciju, kas sniegta ražotāja tīmekļa vietnē (121),

| — | sazināties ar pārdevēju vai tīmekļa vietni, lai mēģinātu noskaidrot, vai produkts atbilst attiecīgajām ES prasībām, |
| --- | --- |

—

sazināties ar pārdevēju vai tīmekļa vietni, lai mēģinātu noskaidrot, vai produkts atbilst attiecīgajām ES prasībām,

| — | patērētāji būtu jāinformē par iespējamiem rīkiem, kurus var izmantot, lai iesniegtu sūdzības un ziņotu iestādēm par drošības problēmām vai citām neatbilstībām attiecībā uz produktiem, kas iegādāti tiešsaistē. Patērētāji būtu arī jāinformē arī par viņu tiesībām gadījumos, ja produkts tiek atsaukts. |
| --- | --- |

—

patērētāji būtu jāinformē par iespējamiem rīkiem, kurus var izmantot, lai iesniegtu sūdzības un ziņotu iestādēm par drošības problēmām vai citām neatbilstībām attiecībā uz produktiem, kas iegādāti tiešsaistē. Patērētāji būtu arī jāinformē arī par viņu tiesībām gadījumos, ja produkts tiek atsaukts.

Par produktu kategorijām, attiecībā uz kurām ir vairāk iespējami nopietni riski, negadījumi un traumas, varētu sniegt papildu detalizētu attiecīgās nozares informāciju (122).

1.2.   
  Kā dalībvalstīm informēt patērētājus par produktu drošības aspektiem, kas jāņem vērā, iepērkoties tiešsaistē?

Šajā sadaļā aprakstīti konkrēti patērētāju informēšanas rīki un paraugprakse, ko vairākas dalībvalstis jau izmanto, lai informētu patērētājus par produktu drošību tiešsaistē.

1.2.1.   Iestāžu tīmekļa vietnes

Iestāžu tīmekļa vietnēs var sniegt īsu un aktuālu informāciju par produktu drošības tiesību aktiem, patērētāju tiesībām un uzņēmēju tiesībām un pienākumiem. Šajās tīmekļa vietnēs varētu nodrošināt vietu, kur patērētāji var ierakstīt sūdzības par tiešsaistē pārdoto produktu drošību un/vai neatbilstību.

1.2.2.   Plašsaziņas līdzekļu un informēšanas kampaņu izmantošana

Lai patērētājiem nodotu svarīgākos vēstījumus, iestādes var izmantot plašsaziņas līdzekļus un internetu. Plašsaziņas līdzekļi, ar kuru starpniecību varētu nodot vēstījumu plašākai mērķauditorijai, var būt populāras televīzijas pārraides, specializētas tīmekļa vietnes un preses izdevumi, tostarp patērētāju žurnāli.

Nereti, kad ar produktu drošību saistītas problēmas nonāk ziņu virsrakstos, plašsaziņas līdzekļi paši sazinās ar iestādēm, lūdzot komentārus un intervijas. Tā var būt iespēja iestādēm iepazīstināt patērētājus ar svarīgākajām problēmām, kas saistītas ar produktu iegādi tiešsaistē (123).

Iestādes arī tiek aicinātas rīkot izpratnes veicināšanas kampaņas, tostarp sociālajos medijos, pievēršoties tiešsaistē pārdoto produktu drošībai un atbilstībai. Iestādes varētu iekļaut informāciju par to, kādi aspekti jāņem vērā, lai droši iepirktos tiešsaistē.

1.2.3.   Patērētāju sūdzību sistēmas

Patērētāju sūdzību sistēmas tirgus uzraudzības iestādēm ir svarīgas, jo tās atklāj bīstamus un neatbilstīgus produktus, kā arī patērētāju bažas un vajadzības (124). Sūdzības ir labs informācijas avots uzraudzības un patērētāju informēšanas darbību plānošanai. Valsts iestādes varētu skaidri informēt patērētājus par to, a) kad iesniegt sūdzību, b) kā iesniegt sūdzību un c) kura iestāde atbild par sūdzību izskatīšanu.

Dalībvalstis varētu nodrošināt to, ka tiešsaistē ir pieejamas patērētāju sūdzību sistēmas attiecībā uz tiešsaistē pārdotiem bīstamiem un neatbilstīgiem produktiem, ņemot vērā Komisijas Ieteikumu par harmonizētās metodikas izmantošanu patērētāju sūdzību un jautājumu klasificēšanai (125).

2.   Uzņēmēju informēšana

Lai arī atbilstības nodrošināšana ES noteikumiem ir uzņēmēju pienākums, uzņēmēju informēšana par prasībām, kuras tiem jāievēro, palīdz nodrošināt to, ka pie patērētājiem nonāk droši un atbilstīgi produkti. Informācijas pieejamība par piemērojamajiem noteikumiem parasti veicina drošu produktu esamību tirgū, jo tā ietekmē un uzlabo uzņēmēju atbilstības nodrošināšanas attieksmi. Atbilstības nodrošināšana sniedz daudz priekšrocību uzņēmējiem – veicina resursu efektīvu izmantošanu, novērš izmaksas, kas saistītas ar koriģējošajiem pasākumiem, un novērš reputācijas zaudēšanu.

Uzņēmēju informēšana parasti sākas ar piekļuves nodrošināšanu pamatinformācijai par piemērojamajām prasībām un to, kā nodrošināt atbilstību prasībām. Efektivitātes labad informāciju var sniegt par konkrētām jomām vai produktiem. Šajā ziņā tradicionālās informācijas kampaņas, seminārus par drošības un atbilstības tēmām u. c. var pielāgot interneta videi (126).

Vēl viens veids, kā informēt uzņēmumus, ir izstrādāt konkrēti tiem domātas pamatnostādnes. Šādās pamatnostādnēs var uzsvērt noderīgāko informāciju par to, kā pārdot drošas un atbilstīgas preces tiešsaistē konkrētā teritorijā, kādas prasības ir jāievēro un kādu atbildību uzņemas tiešsaistes uzņēmējs. Turklāt tajās var norādīt, kādi sodi un sankcijas var tikt piemēroti tiešsaistes uzņēmējiem, ja tie pārkāpj piemērojamos tiesību aktus (127).

Tā kā ES tirgū pieejamie patēriņa produkti tiek ievesti arī no valstīm ārpus ES, ir svarīgi uzrunāt arī tos uzņēmumus, kuri darbojas ārvalstīs, piemēram, interneta veikalus, kuri atrodas ārpus ES. Viens no pasākumiem varētu būt nodrošināt, ka informācija, kas izstrādāta ES uzņēmumiem, ir pieejama un tiek reklamēta uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus ES, piemēram, nozaru izstādēs un sadarbībā ar attiecīgajām tirdzniecības palātām, tirdzniecības veicināšanas un informācijas centriem un vietējām iestādēm, kuras var informēt uzņēmējus trešās valstīs.

Sadarbība ar tiešsaistes platformām var palīdzēt izplatīt/nodot attiecīgo informāciju uzņēmumiem, kuri šajās platformās piedāvā patēriņa produktus ES patērētājiem.

Turklāt ideālā gadījumā, lai nodrošinātu to, ka informācija sasniedz īstos uzņēmumus, svarīgākajās partnervalstīs sadarbībā ar vietējām iestādēm varētu rīkot seminārus, kas būtu koordinēti vai organizēti ES līmenī. Vērtīga būtu arī konkrēti importētājiem domāta apmācība.

---

(1)  Organizācijas Civic Consulting 2011. gadā veiktā patēriņa tirgus pētījumā par e-komercijas un interneta mārketinga darbību un mazumtirdzniecības preču pārdošanas metodēm tika lēsts, ka vienots ES e-komercijas tirgus, kurā e-komercijas daļa būtu 15 %, ik gadus uzlabotu patērētāju labklājību (pateicoties zemākām cenām un plašākai izvēlei internetā) EUR 204,5 miljardu apmērā.

(2)  Saskaņā ar 2015. gada datiem 65 % no iedzīvotājiem, kuri izmanto internetu privātiem mērķiem, gada laikā ir izmantojuši to arī preču vai pakalpojumu iegādei. Avots – Eurostat.

(3)  Skatīt Komisijas paziņojumu ““Zilā rokasgrāmata” par ES produktu noteikumu īstenošanu, 2016. gads” (OV C 272, 26.7.2016.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

(6)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

(7)  Saskaņā ar Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta a) punktu “produkts” ir jebkurš produkts – arī pakalpojuma sniegšanas sakarā –, kas paredzēts patērētājiem vai ko loģiski paredzamos apstākļos varētu lietot patērētāji pat tad, ja tas nav viņiem paredzēts; kuru [par samaksu vai bez maksas] piegādā vai dara pieejamu tirdzniecības gaitā un kas var būt jauns, lietots vai atjaunots. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 15. panta 4. punktu “produkts” ir jebkura ražošanas procesā radīta viela, preparāts vai prece, izņemot pārtiku, barību, dzīvus augus un dzīvniekus, cilvēku izcelsmes produktus un augu un dzīvnieku produktus, kuri ir tieši saistīti ar tā turpmāku pavairošanu.

(8)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 1. panta 2. punkts.

(9)  Uz produktiem attiecināmo Savienības saskaņošanas aktu nepilnīgu sarakstu skatīt I pielikumā Komisijas 2016. gada 5. aprīļa Paziņojumam C(2016) 1958 final ““Zilā rokasgrāmata” par ES produktu noteikumu īstenošanu, 2016. gads”, kas pieejams vietnē http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=7326&lang=en&title=%E2%80%98Blue-Guide%E2%80%99-on-the-implementation-of-EU-product-rules

(10)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 5. apsvērums.

(11)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2014. gada 5. marta Deleģēto regulu (ES) Nr. 518/2014 par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu marķējumu internetā.

(12)  Pārskats par saskaņotajiem tiesību aktiem, ar kuriem nosaka prasības energoefektīviem produktiem, ir pieejams vietnē https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/energy-efficient-products.

(13)  Tiešsaistes uzņēmēji ir izgatavotāji, ražotāji, importētāji vai izplatītāji, kuri darbojas tiešsaistē, atbilstoši definīcijām attiecīgi Produktu vispārējās drošības direktīvā un Regulā (EK) Nr. 765/2008.

(14)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta a) punkts un Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 1. punkts.

(15)  Tomēr tas, vai C2C produkts tiek piegādāts, veicot komercdarbību, jāizvērtē katrā atsevišķā gadījumā, ņemot vērā visus attiecīgos kritērijus, piemēram, piegāžu regularitāti, piegādātāja nolūku u. c.

(16)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 7. apsvērums.

(17)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. pants.

(18)  Piemēram, importētājs ir uzņēmējs, kurš laiž produktus tirgū, savukārt izplatītājs ir uzņēmējs, kurš dara tos pieejamus tirgū (skatīt Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 5. un 6. punktu).

(19)  Komisijas paziņojums C(2016) 1958 final.

(20)  Piemēram, 1. panta 1. punkts, 2. panta a) punkts, 3. panta 1. punkts, 5. panta 2. un 3. punkts. Turklāt Produktu vispārējās drošības direktīvā šajā kontekstā tiek izmantots jēdziens “piegādāt” (piemēram, 2. panta a) punktā, 5. panta 1. punkta trešajā daļā, 5. panta 2. punktā un 6. apsvērumā).

(21)  Definīcijas, kuras ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 765/2008, nevar mutatis mutandis pārcelt Produktu vispārējās drošības direktīvas piemērošanas nolūkā.

(22)  Piemēram, jēdziena “ražotājs” definīcija ietver “profesionālus piegādes ķēdes dalībniekus, ciktāl viņu darbība var ietekmēt produkta īpašības, kas ir sakarā ar tā drošību”, bet “izplatītājs” ir “jebkurš profesionāls piegādes ķēdes dalībnieks, kura darbība neietekmē produkta īpašības, kas ir sakarā ar tā drošību”.

(23)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta a) punkts.

(24)  Skatīt jo īpaši Produktu vispārējās drošības direktīvas 3. panta 1. punktu.

(25)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē (manufacturer).

(26)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē.

(27)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 vai Produktu vispārējās drošības direktīvas nozīmē.

(28)  Produktu vispārējās drošības direktīvas nozīmē (producer).

(29)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 7. apsvērumā ir precizēts, ka direktīva būtu jāattiecina uz produktiem neatkarīgi no to pārdošanas veida, ieskaitot tālpārdošanu un elektronisko pārdošanu.

(30)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē (manufacturer).

(31)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē.

(32)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 vai Produktu vispārējās drošības direktīvas nozīmē.

(33)  Produktu vispārējās drošības direktīvas nozīmē (producer).

(34)  Skatīt arī Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 12. jūlija spriedumu lietā L’Oréal SA u. c./eBay, C-324/09, 65. punkts, un Eiropas Savienības Tiesas 2010. gada 7. decembra spriedumu apvienotajās lietās Peter Pammer/Reederei Karl Schlüter GmbH & Co KG, C-585/08, Hotel Alpenhof GesmbH/Oliver Heller, C-144/09.

(35)  Sīkāk par izpildes pakalpojumu sniedzējiem skatīt šā paziņojuma 3.2. punktā.

(36)  Piemēram, Produktu vispārējās drošības direktīvas 8. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka attiecībā uz jebkuru produktu, kas var būt bīstams, uz laiku, kas vajadzīgs dažādo drošības novērtējumu, pārbaužu un kontroles veikšanai, drīkst veikt pasākumus – pagaidu kārtā aizliegt tā piegādi, piegādes piedāvāšanu vai produkta izstādīšanu; skatīt arī Regulas (EK) Nr. 765/2008 16. panta 2. punktu un 15. panta 4. punktu kopā ar 2. panta 17. punktu.

(37)  Dažos gadījumos lēmums par atbilstību un drošību jāpieņem tirgus uzraudzības iestādēm, bet citos gadījumos muitas un tirgus uzraudzības iestāde ir viena un tā pati organizācija. Tas ir atkarīgs no tā, kā valsts tirgus uzraudzības iestādes ir organizētas valsts līmenī.

(38)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 27. panta 1. un 3. punkts.

(39)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 7. apsvērumā ir precizēts, ka direktīva būtu jāattiecina uz produktiem neatkarīgi no to pārdošanas veida, ieskaitot tālpārdošanu un elektronisko pārdošanu.

(40)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 3. un 5. pants.

(41)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 8. pants.

(42)  Uzņēmēju (ražotājs, pilnvarotais pārstāvis, importētājs un izplatītājs) definīcijas un to pienākumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 765/2008. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumā Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.) ir iekļauti paraugnoteikumi, kas integrējami ar produktiem saistītajos tiesību aktos, un vairāk nekā 10 “jaunās pieejas” direktīvās šie standarta noteikumi jau ir iekļauti, piemēram, Rotaļlietu drošības direktīvā, Zemsprieguma direktīvā, Civilo vajadzību sprāgstvielu direktīvā u. c. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:218:0082:0128:en:PDF. Šie norādījumi ir izmantojami, neskarot specifiskākas uzņēmēju definīcijas un saistītās prasības, kas noteiktas nozaru tiesību aktos.

(43)  Tomēr importētājam ir lielāka atbildība nekā izplatītājam.

(44)  Šā paskaidrojuma mērķis nav atbildēt uz jautājumu par starpnieka atbildību, un šajā kontekstā izmantotais termins “tiešsaistes uzņēmējs” var neattiekties uz šādiem starpniekiem.

(45)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 3) punkts.

(46)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta e) punkta i) apakšpunkts.

(47)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta e) punkta iii) apakšpunkts.

(48)  Skatīt Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta b) punktu.

(49)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 4) punkts.

(50)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta e) punkts.

(51)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 5) punkts.

(52)  Norādes var būt nosaukums, reģistrēta preču zīme, kontaktadrese uz produkta un/vai pavaddokumentos.

(53)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta e) punkts.

(54)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (Pasta pakalpojumu direktīva) (OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp.). Skatīt arī šā paziņojuma 3.3.3. punktu par pasta pakalpojumu sniedzējiem.

(55)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 2. panta f) punkts.

(56)  Pasta pakalpojumu direktīva; skatīt arī šā paziņojuma 3.3.3. punktu par pasta pakalpojumu sniedzējiem.

(57)  Skatīt Komisijas paziņojuma C(2016) 1958 “Zilā rokasgrāmata” 3.4. punktu par izplatītājiem un nozaru tiesību aktus, kas saskaņoti ar paraugnoteikumiem Lēmuma Nr. 768/2008/EK R5. pantā “Izplatītāju pienākumi” un R7. pantā “Uzņēmēju identifikācija”. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:218:0082:0128:en:PDF.

(58)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 5. panta 2. punkts.

(59)  Skatīt arī Komisijas paziņojuma C(2016) 1958 “Zilā rokasgrāmata” 3.4. punktu. “Pietiekami rūpīgi” ir spriestspējas, rūpības, piesardzības, apņēmības un rīcības pakāpe konkrētos apstākļos. Tādējādi atkarībā no apstākļiem izplatītāja pienākums rīkoties “pietiekami rūpīgi” var izpausties dažādi, piemēram, kā uz riskiem balstīta kontroles sistēma.

(60)  Skatīt 57. zemsvītras piezīmi.

(61)  Skatīt 57. zemsvītras piezīmi. Turklāt saskaņā ar Lēmuma Nr. 768/2008/EK paraugnoteikumu R31. pantu uzņēmējam jānodrošina, ka tiek veikti visi nepieciešamie koriģējošie pasākumi attiecībā uz visiem attiecīgajiem produktiem, kurus tas darījis pieejamus ES tirgū. Uzņēmējam vajadzības gadījumā jāsadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.

(62)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 5. panta 2. un 3. punkts.

(63)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 5. panta 2. punkts.

(64)  Skatīt 13. zemsvītras piezīmi.

(65)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 8. panta 2. punkts.

(66)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regula (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.). Savienības Muitas kodeksa 4. panta 15) punktā “deklarētājs” ir definēts kā persona, kas iesniedz muitas deklarāciju savā vārdā, vai persona, kuras vārdā tiek iesniegta šāda deklarācija.

(67)  Ir uzņēmumi, kuri sniedz gan tiešsaistes starpnieku pakalpojumus, gan izpildes pakalpojumus. To attiecīgie pienākumi ir jāizvērtē atkarībā no darbības jomas, kurā tie konkrētajā gadījumā darbojas.

(68)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

(69)  Skatīt 1. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 9. septembra Direktīvā (ES) 2015/1535, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015.,1. lpp.); šī definīcija attiecas uz jebkādu pakalpojumu, ko parasti sniedz par atlīdzību, attālināti, ar elektroniskiem līdzekļiem un pēc pakalpojuma saņēmēja individuāla pieprasījuma.

(70)  Skatīt E-komercijas direktīvas 1. panta 3. punktu. Tādas direktīvas kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīva 2011/83/ES par patērētāju tiesībām (OV L 304, 22.11.2011., 4. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīva 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū (Negodīgas komercprakses direktīva) (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.), attiecas uz jebkuru uzņēmēju, kurš atbilst tirgotāja statusam un iesaistās komercdarbībā ar patērētājiem, tostarp elektroniskajā tirdzniecībā. Saskaņā ar Komisijas norādījumiem par Direktīvas 2005/29/EK piemērošanu attiecībā uz trešo personu uzņēmējiem, kuri darbojas, izmantojot platformu, pašai platformai jāveic attiecīgi pasākumi, lai dotu iespēju trešo personu tirgotājiem panākt atbilstību ES tiesību aktiem par patērētājiem un tirdzniecību saistībā ar ES tiesību aktiem par produktiem un/vai produktu drošības tiesību aktu prasībām (tostarp tīmekļa vietnē norādīt CE zīmes, obligātos brīdinājumus, informāciju un marķējumu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem). Arī nozaru tiesību akti var ietvert marķēšanas prasības tiešsaistes tirdzniecībai, piemēram attiecībā uz tiešsaistē pārdotiem energoproduktiem (Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 518/2014). Komisijas 2016. gada 25. maija vadlīnijas par Direktīvas 2005/29/EK piemērošanu, SWD(2016) 163 final, ir pieejamas vietnē http://ec.europa.eu/justice/consumer-marketing/files/ucp_guidance_lv.pdf; jo īpaši skatīt 75.-76. lpp.

(71)  Citas darbības, kas arī aprakstītas E-komercijas direktīvā, ir: 1) “vienkāršas pārraidīšanas” [direktīvā – vienkāršā līnija] darbības, piemēram, informācijas (ko nodrošina pakalpojuma saņēmējs) pārraide vai piekļuves nodrošināšana sakaru tīklam (piemēram, interneta pakalpojumu sniedzēji), un 2) “kešdarbes” [direktīvā – superātrā līnija] darbības, piemēram, informācijas pārraides efektivitātes uzlabošana (piemēram, datubāzu dublēšana, kopējot sākotnējā servera saturu vispārēja aptvēruma nodrošināšanai).

(72)  Atsevišķi uzņēmēji veic vairākas darbības. Tie var sniegt mitināšanas pakalpojumus, bet arī tirgoties savā vārdā un var sniegt citus ar e-komerciju saistītus pakalpojumus. Kompetentajām iestādēm attiecīgajā gadījumā vienmēr jānosaka, par ko ir uzskatāms attiecīgais uzņēmējs vai tīmekļa vietne.

(73)  E-komercijas direktīvas 14. pants.

(74)  Ja šāds piedāvājums ir uzskatāms par nelikumīgu.

(75)  Spriedumā lietā C-324/09 L’Oréal SA/eBay Eiropas Savienības Tiesa precizēja, ka jautājums par nosacījumiem atbrīvojuma no atbildības piemērojamībai bija tas, vai eBay apzinājās faktus un apstākļus, kas liecināja par nelikumīgo darbību (120.-123. punkts).

(76)  E-komercijas direktīvas 14. panta 3. punkts un 46. apsvērums.

(77)  E-komercijas direktīvas 14. panta 3. punkts un 47. apsvērums.

(78)  E-komercijas direktīvas 15. pants.

(79)  Skatīt, piemēram, spriedumus lietās C-70/10 SABAM/Scarlet un C-360/10 SABAM/Netlog, kurās Tiesa sprieda, ka E-komercijas direktīva, Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (Autortiesību direktīva) (OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/48/EK par intelektuāla īpašuma tiesību piemērošanu (Piemērošanas direktīva) (OV L 195, 2.6.2004., 16. lpp.), kas jāskata kopā un jāskaidro kontekstā ar prasībām, kuras izriet no piemērojamo pamattiesību aizsardzības, ir jāinterpretē tā, ka tās liedz valstu tiesām izdot rīkojumus mitināšanas pakalpojumu sniedzējiem, pieprasot uzstādīt to serveros uzglabātās pakalpojumu lietotāju informācijas filtrēšanas sistēmu (kas kā profilaktisks pasākums nediskriminējoši attiecas uz visiem šiem lietotājiem, tiek īstenots uz pakalpojuma sniedzēja rēķina un uz neierobežotu laiku), kas var identificēt elektroniskos failus, kuros ir muzikāli, kinematogrāfiski vai audiovizuāli darbi, attiecībā uz kuriem tiesas rīkojumu pieprasītājam, kā tas apgalvo, ir intelektuālā īpašuma tiesības, ar mērķi novērst šo darbu publiskošanu sabiedrībai, ar ko tiek pārkāptas autortiesības.

(80)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 8. panta 4. punkts.

(81)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 8. panta 2. punkts un 18. panta 1. punkta 2) un 3) apakšpunkts. Regulas (EK) Nr. 765/2008 18. panta 4. punkts, 19. panta 1. punkts, 20. panta 2. punkts un 21. pants.

(82)  Pasta pakalpojumu direktīvas 9. pants un 2. panta 19. punkts.

(83)  Skatīt Savienības Muitas kodeksa 46., 188. un 189. pantu.

(84)  Dažu iestāžu prakses aprakstus skatīt dokumentā Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products Sold Online un tā pielikumā: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native un http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native.

(85)  Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 765/2008 18. panta 4. punktu un Produktu vispārējās drošības direktīvas 8. panta 2. punktu.

(86)  Produktu vispārējās drošības direktīvas 8. panta 2. punkts.

(87)  Regulas (EK) Nr. 765/2008. 18. panta 4. punkts, 19. panta 1. punkts, 20. panta 2. punkts un 21. pants.

(88)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 24. pantā iestādēm ir noteikts pienākums pēc pieprasījuma sniegt palīdzību un apmainīties gan ar informāciju, gan ar dokumentiem. Skatīt arī dokumentu 2015-IMP-MSG-02rev03 “Tirgus uzraudzības un atbilstības novērtēšanas politika”, kuru atbalstījusi Produktu iekšējā tirgus ekspertu grupa, http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17108/attachments/1/translations/en/renditions/native.

(89)  http://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/index_en.htm

(90)  http://globalrecalls.oecd.org/

(91)  Dalībvalstu prakse: 5. un 6. piemērs dokumentā Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products Sold Onlin, http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native un http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native.

(92)  Šādas struktūrvienības var, piemēram, racionalizēt tirgus uzraudzību, vienlaikus pārbaudot prasības, kas noteiktas dažādos tiesību aktos (piemēram, produktu drošība, energoefektivitātes marķēšanas prasības).

(93)  Dalībvalstu prakse: 3. un 4. piemērs dokumentā Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products Sold Online, http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native un http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native.

(94)  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_rights/index_en.htm

(95)  Dalībvalstu prakse: 11. piemērs dokumentā Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products Sold Online, http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native un http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native.

(96)  Domēna nosaukumu reģistru saraksts atrodams vietnē http://www.iana.org/domains/root/db.

(97)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Datu aizsardzības direktīva) (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

(98)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(99)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

(100)  Jāņem vērā, ka šā dokumenta mērķis nav visaptveroši apskatīt visas attiecīgās datu aizsardzības prasības, kas noteiktas ES tiesību aktos.

(101)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 19. panta 1. punkts un 21. pants.

(102)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 19. panta 2. punktā ir noteikts, ka tirgus uzraudzības iestādām jāsadarbojas ar uzņēmējiem attiecībā uz darbībām, kas samazina to produktu radīto risku, kurus šie uzņēmēji dara pieejamus. Nozaru tiesību akti, kas saskaņoti ar paraugnoteikumiem Lēmuma Nr. 768/2008/EK R2. panta 8. punktā, R4. panta 7. punktā un R5. panta 4. punktā, paredz vispārēju pienākumu attiecīgajiem uzņēmējiem veikt koriģējošos pasākumus, lai nodrošinātu produktu atbilstību, ja tie uzskata vai ja tiem ir pamats uzskatīt, ka produkts neatbilst piemērojamajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem. Turklāt saskaņā ar nozaru tiesību aktiem, kas saskaņoti ar paraugnoteikumu Lēmuma Nr. 768/2008/EK R31. pantā, uzņēmējam jānodrošina, ka attiecībā uz visiem attiecīgajiem produktiem, kas tiek darīti pieejami ES tirgū, tiek veikti visi atbilstošie koriģējošie pasākumi.

(103)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17108/attachments/1/translations/en/renditions/native

(104)  Šādas savstarpējās palīdzības juridiskais pamatojums ir noteikts Regulas (EK) Nr. 765/2008 24. panta 2. punktā.

(105)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 19. panta 3. punkts; nozaru tiesību akti, kas saskaņoti ar paraugnoteikumu Lēmuma Nr. 768/2008/EK R31. panta 4. punktā.

(106)  Minētais neskar iespēju tirgus uzraudzības iestādēm paralēli veikt pasākumus, kas vērsti pret izplatītājiem, kuri veic uzņēmējdarbību iestādes valstī, lai varētu vērsties pret uzņēmumiem, kuri fiziski atrodas iestādes teritorijā.

(107)  https://webgate.ec.europa.eu/icsms/

(108)  Saskaņā ar Produktu vispārējās drošības direktīvas 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 765/2008 22. pantu, kā arī saskaņā ar Savienības drošības procedūru, kas noteikta nozaru tiesību aktos vai noteikumos, kuri saskaņoti ar paraugnoteikumiem Lēmuma Nr. 768/2008/EK R31. panta 6. un 8. punktā.

(109)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/12802/attachments/1/translations/en/renditions/native,

http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/12803/attachments/1/translations/en/renditions/native,

http://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/index_en.htm.

(110)  RAPEX-China ļauj regulāri un ātri pārsūtīt datus starp ES un Ķīnas produktu drošības pārvaldi attiecībā uz bīstamiem nepārtikas patēriņa produktiem. Komisija sniedz Ķīnas iestādēm informāciju par bīstamiem patēriņa produktiem no Ķīnas, par kuriem dalībvalstis ir paziņojušas, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu bīstamu nepārtikas preču jomā (RAPEX). Ķīnas iestādes izmeklē šos paziņojumus un, ja iespējams, veic pasākumus pret šiem produktiem, kas var ļaut novērst vai ierobežot šo produktu turpmāku eksportu uz ES.

(111)  Regulas (EK) Nr. 765/2008 27. pants.

(112)  Papildu informāciju par sadarbību ar muitu var atrast Komisijas paziņojumā C(2016) 1958 final ““Zilā rokasgrāmata” par ES produktu noteikumu īstenošanu, 2016. gads” un dokumentā “Pamatnostādnes par ievesto produktu drošības un atbilstības kontroli”, kas pieejams http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/info_docs/customs/product_safety/guidelines_en.pdf.

(113)  Skatīt Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tiešsaistes platformas un digitālais vienotais tirgus. Eiropas izdevības un uzdevumi” (25.5.2016.), COM(2016) 288, kas pieejams http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52016DC0288.

(114)  Sīkāka informācija par šīm saistībām ir noteikta Komisijas dienestu darba dokumentā “Tiešsaistes pakalpojumi, tostarp e-komercija, vienotajā tirgū”, 30. lpp. http://ec.europa.eu/internal_market/e-commerce/docs/communication2012/SEC2011_1641_en.pdf.

(115)  “Paziņošana par apgalvotajām prettiesiskajām darbībām un informāciju var izrādīties nepietiekami precīza (..), tomēr principā tā ir faktors, kas valsts tiesai ir jāņem vērā, lai, ņemot vērā operatoram šādi nodoto informāciju, novērtētu, vai tam ir bijis zināms par faktiem vai apstākļiem, pamatojoties uz kuriem rūpīgam saimnieciskās darbības subjektam būtu bijis jāatklāj nelikumība”, spriedums lietā C-324/09 L’Oréal SA un citi/eBay International AG un citi, 122. punkts.

(116)  Jāņem vērā datu aizsardzības prasības.

(117)  Skatīt, piemēram dokumentu The consumer perspective regarding product safety for online purchases, NVWA, 2016. gads, kas minēts ESAO (2016) izdevumā Online Product Safety: Trends and Challenges, OECD Digital Economy Papers No. 261, OECD Publishing, Parīze. DOI: http://dx.doi.org/10.1787/5jlnb5q93jlt-en.

(118)  Attiecībā uz šo skatīt arī Komisijas 2016. gada 25. maija vadlīnijas par Direktīvas 2005/29/EK piemērošanu, SWD(2016) 163 final, pieejamas http://ec.europa.eu/justice/consumer-marketing/files/ucp_guidance_lv.pdf, jo īpaši 75. lappusi par drošības brīdinājumiem par attiecīgo produktu. Skatīt arī, piemēram, 11. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvā 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.).

(119)  http://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/alerts/main/index.cfm?event=main.search

(120)  http://globalrecalls.oecd.org/

(121)  Tiešsaistes pārdevēji un ražotāji ne vienmēr ir viena un tā pati persona. Tiešsaistes pārdevēji var iegādāties preces no ražotājiem un pārdot tās īpaši izveidotās tīmekļa vietnēs (vai ar starpnieku / mitināšanas pakalpojumu sniedzēja starpniecību). Tomēr iespējams arī, ka ražotājs gan izgatavo, gan pārdod produktu pats savā interneta veikalā.

(122)  Skatīt, piemēram: http://www.electricalsafetyfirst.org.uk/mediafile/100129855/Buying-Electrical-Goods-Online-A5-Leaflet-2014.pdf.

(123)  Dalībvalstu prakse attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu izmantošanu patērētāju informēšanai aprakstīta 12. piemērā dokumentā Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products Sold Online, http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native un http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native.

(124)  Dalībvalstu prakse: 9. piemērs dokumentā Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products Sold Online, http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native un http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native.

(125)  C(2010)3021, http://ec.europa.eu/consumers/archive/strategy/docs/consumer-complaint-recommendation_en.pdf

(126)  Dalībvalstu prakse: 16. piemērs dokumentā Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products Sold Online, http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native un http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native.

(127)  Prakse: 17. piemērs dokumentā Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products Sold Online, http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native un http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native.

---

| 1.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 250/20

---

Lietas ierosināšana

(Lieta M.8222 – Knorr-Bremse / Haldex)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 250/02)

Komisija 2017. gada 24. jūlijā nolēma ierosināt lietu par augstāk minēto koncentrāciju, tā kā Komisija ir konstatējusi, ka paziņotā koncentrācija rada pamatotas šaubas par atbilstību kopējam tirgum. Lietas ierosināšana uzsāk izmeklēšanas otro posmu attiecībā uz paziņoto koncentrāciju, un tā neskar galīgo lēmumu šajā lietā. Lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto koncentrāciju.

Lai nodrošinātu procedūras ievērošanu, apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs +32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauci M.8222 – Knorr-Bremse / Haldex uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

| 1.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 250/20

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8258 – Advent International / Morpho)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 250/03)

Komisija 2017. gada 19. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8258. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8258. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 1.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 250/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 250/21

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8498 – Toray/Mitsui/Soda)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 250/04)

Komisija 2017. gada 24. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8498. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8498. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 1.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 250/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 250/22

---

Euro maiņas kurss (1)

2017. gada 31. jūlijs

(2017/C 250/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1727 |
| JPY | Japānas jena | 129,70 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4364 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89420 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,5423 |
| CHF | Šveices franks | 1,1359 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,3050 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,079 |
| HUF | Ungārijas forints | 304,62 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2493 |
| RON | Rumānijas leja | 4,5590 |
| TRY | Turcijas lira | 4,1314 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4713 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4625 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,1598 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5672 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5918 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 315,97 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,3716 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8896 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4110 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 625,05 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0209 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,197 |
| RUB | Krievijas rublis | 70,4643 |
| THB | Taizemes bāts | 39,051 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,6764 |
| MXN | Meksikas peso | 20,8620 |
| INR | Indijas rūpija | 75,2708 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1727

JPY

Japānas jena

129,70

DKK

Dānijas krona

7,4364

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89420

SEK

Zviedrijas krona

9,5423

CHF

Šveices franks

1,1359

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,3050

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,079

HUF

Ungārijas forints

304,62

PLN

Polijas zlots

4,2493

RON

Rumānijas leja

4,5590

TRY

Turcijas lira

4,1314

AUD

Austrālijas dolārs

1,4713

CAD

Kanādas dolārs

1,4625

HKD

Hongkongas dolārs

9,1598

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5672

SGD

Singapūras dolārs

1,5918

KRW

Dienvidkorejas vona

1 315,97

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,3716

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8896

HRK

Horvātijas kuna

7,4110

IDR

Indonēzijas rūpija

15 625,05

MYR

Malaizijas ringits

5,0209

PHP

Filipīnu peso

59,197

RUB

Krievijas rublis

70,4643

THB

Taizemes bāts

39,051

BRL

Brazīlijas reāls

3,6764

MXN

Meksikas peso

20,8620

INR

Indijas rūpija

75,2708

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 1.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 250/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 250/23

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8566 – Moog Singapore / SIAEC / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 250/06)

| 1. | Komisija 2017. gada 24. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmuma Singapore Airlines Limited (SIA, Singapūra) meitasuzņēmums Singapore Airlines Engineering Company Limited (SIAEC, Singapūra) un uzņēmums Moog Singapore Pte Ltd (MSPL, Singapūra), ko kontrolē Moog Inc. (Moog, ASV), Apvienošanās regulas 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu kopuzņēmumu (JV), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2017. gada 24. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmuma Singapore Airlines Limited (SIA, Singapūra) meitasuzņēmums Singapore Airlines Engineering Company Limited (SIAEC, Singapūra) un uzņēmums Moog Singapore Pte Ltd (MSPL, Singapūra), ko kontrolē Moog Inc. (Moog, ASV), Apvienošanās regulas 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu kopuzņēmumu (JV), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | SIA: pasažieru un kravas pārvadājumi, inženiertehniskie pakalpojumi saistībā ar gaisa pārvadājumiem, kā arī pakalpojumi lidostu termināļos, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

SIA: pasažieru un kravas pārvadājumi, inženiertehniskie pakalpojumi saistībā ar gaisa pārvadājumiem, kā arī pakalpojumi lidostu termināļos,

| — | SIAEC: tehniskās apkopes, remonta un kapitālremonta pakalpojumu sniegšana aeronautikas nozarē, |
| --- | --- |

—

SIAEC: tehniskās apkopes, remonta un kapitālremonta pakalpojumu sniegšana aeronautikas nozarē,

| — | Moog projektē, ražo un pārdod izstrādājumus un sistēmas precīzai kustību kontrolei, kas tiek izmantoti aeronautikas, aizsardzības, rūpniecības, enerģētikas, jūrniecības un medicīnas nozarē, |
| --- | --- |

—

Moog projektē, ražo un pārdod izstrādājumus un sistēmas precīzai kustību kontrolei, kas tiek izmantoti aeronautikas, aizsardzības, rūpniecības, enerģētikas, jūrniecības un medicīnas nozarē,

| — | MSPL: tehniskās apkopes, remonta un kapitālremonta pakalpojumu sniegšana, |
| --- | --- |

—

MSPL: tehniskās apkopes, remonta un kapitālremonta pakalpojumu sniegšana,

| — | JV: tehniskās apkopes, remonta un kapitālremonta pakalpojumu sniegšana uzņēmuma Moog izstrādājumiem. |
| --- | --- |

—

JV: tehniskās apkopes, remonta un kapitālremonta pakalpojumu sniegšana uzņēmuma Moog izstrādājumiem.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauci M.8566 – Moog Singapore / SIAEC / JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauci M.8566 – Moog Singapore / SIAEC / JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 1.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 250/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 250/24

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2017/C 250/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMIEM, KAS NAV MAZNOZĪMĪGI, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA VAI AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījumu apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

TERNASCO DE ARAGÓN

ES Nr. PGI-ES-02149 – 29.6.2016.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| Nosaukums | : | Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Ternasco de Aragón regulatīvā padome |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | Mercazaragoza, Edificio Centrorigen |
| Ctra. Cogullada s/n |
| 50014 Zaragoza |
| ESPAÑA |

Nosaukums

:

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Ternasco de Aragón regulatīvā padome

Adrese

:

Mercazaragoza, Edificio Centrorigen

Ctra. Cogullada s/n

50014 Zaragoza

ESPAÑA

Tālrunis

:

+34 976470813

E-pasts

:

info@ternascodearagon.es

Pieteikuma iesniedzēja grupa pārstāv Ternasco de Aragón ražotāju kopējās intereses un ir likumīgā ieinteresētā persona grozījuma pieteikumā attiecībā uz aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Ternasco de Aragón specifikāciju, un tā ir arī atbildīga par šīs aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Specifikācijas nodaļa, kurā izdarīts grozījums

| — | ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — | ☐ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☐ | Ražošanas metode |
| — | ☒ | Saikne |
| — | ☐ | Marķēšana |
| — | ☐ | Citur [precizēt] |

—

☐

Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—

☐

Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—

☐

Ražošanas metode

—

☒

Saikne

—

☐

Marķēšana

—

☐

Citur [precizēt]

4.   Grozījuma(-u) veids

| — | ☒ | Grozījums reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu nav maznozīmīgs. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Grozījums reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja tā vienotais dokuments (vai ekvivalents) nav publicēts un tas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu nav maznozīmīgs. |

—

☒

Grozījums reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu nav maznozīmīgs.

—

☐

Grozījums reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja tā vienotais dokuments (vai ekvivalents) nav publicēts un tas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu nav maznozīmīgs.

5.   Grozījumi

5.1.   Produkta apraksts

Prasības (B iedaļa, 2. punkts)

Pašreizējais formulējums specifikācijā:

| “2. | Ternasco de Aragón ir jāatbilst šādām prasībām:






  — | abu dzimumu jēri (sieviešu kārtas un nekastrēti vīriešu kārtas dzīvnieki), |
| --- | --- | --- |

“2.

Ternasco de Aragón ir jāatbilst šādām prasībām:

—

abu dzimumu jēri (sieviešu kārtas un nekastrēti vīriešu kārtas dzīvnieki),

| — | jēri ir sasnieguši kaušanai piemērotu vecumu (70 līdz 90 dienas), |
| --- | --- |

—

jēri ir sasnieguši kaušanai piemērotu vecumu (70 līdz 90 dienas),

| — | jēru ēdināšanai jānotiek kūts turēšanas apstākļos, par pamatbarību izmantojot mātes pienu, ko pēc vajadzības papildina ar graudaugu salmiem un barības koncentrātiem, kurus atļauj lietot spēkā esošie tiesību akti; zīdīšanas perioda minimālais ilgums ir 50 dienas, |
| --- | --- |

—

jēru ēdināšanai jānotiek kūts turēšanas apstākļos, par pamatbarību izmantojot mātes pienu, ko pēc vajadzības papildina ar graudaugu salmiem un barības koncentrātiem, kurus atļauj lietot spēkā esošie tiesību akti; zīdīšanas perioda minimālais ilgums ir 50 dienas,

| — | zīdīšanas laikā jēri jābaro ar baltajiem salmiem un brīvi pieejamiem barības koncentrātiem, |
| --- | --- |

—

zīdīšanas laikā jēri jābaro ar baltajiem salmiem un brīvi pieejamiem barības koncentrātiem,

| — | ir aizliegta tādu vielu izmantošana, kas var ietekmēt dzīvnieka normālo augšanas un attīstības gaitu.” |
| --- | --- |

—

ir aizliegta tādu vielu izmantošana, kas var ietekmēt dzīvnieka normālo augšanas un attīstības gaitu.”

Specifikācija būtu jāformulē šādi:

| “2. | Ternasco de Aragón ir jāatbilst šādām prasībām:






  — | abu dzimumu jēri (sieviešu kārtas un nekastrēti vīriešu kārtas dzīvnieki), |
| --- | --- | --- |

“2.

Ternasco de Aragón ir jāatbilst šādām prasībām:

—

abu dzimumu jēri (sieviešu kārtas un nekastrēti vīriešu kārtas dzīvnieki),

| — | jēru ēdināšanai jānotiek kūts turēšanas apstākļos, par pamatbarību izmantojot mātes pienu, ko pēc vajadzības papildina ar graudaugu salmiem un barības koncentrātiem, kurus atļauj lietot spēkā esošie tiesību akti; zīdīšanas perioda minimālais ilgums ir 40 dienas, |
| --- | --- |

—

jēru ēdināšanai jānotiek kūts turēšanas apstākļos, par pamatbarību izmantojot mātes pienu, ko pēc vajadzības papildina ar graudaugu salmiem un barības koncentrātiem, kurus atļauj lietot spēkā esošie tiesību akti; zīdīšanas perioda minimālais ilgums ir 40 dienas,

| — | zīdīšanas laikā jēri jābaro ar baltajiem salmiem un brīvi pieejamiem barības koncentrātiem, |
| --- | --- |

—

zīdīšanas laikā jēri jābaro ar baltajiem salmiem un brīvi pieejamiem barības koncentrātiem,

| — | ir aizliegta tādu vielu izmantošana, kas var ietekmēt dzīvnieka normālo augšanas un attīstības gaitu.” |
| --- | --- |

—

ir aizliegta tādu vielu izmantošana, kas var ietekmēt dzīvnieka normālo augšanas un attīstības gaitu.”

Produkta aprakstā ieviesto izmaiņu iemesli:

| — | Kaušanas vecums
  Ierosināts dzēst kaušanas vecuma ierobežojumu, jo individuālas liemeņu pārbaudes garantē atbilstību specifikācijā paredzētajiem kvalitātes parametriem.
  Liemeņa, gaļas un tauku kvalitāti ietekmē daudzi faktori, lai gan, pateicoties šo dzīvnieku nelielajam vecumam un tradicionālajai ražošanas sistēmai, šo faktoru skaits samazinās (Sañudo et al., 2013).
  Liemeņa kvalitātes noteikšanai izmantotie kritēriji galvenokārt ir tauku slānis, svars, krāsa un uzbūve. Šie parametri tiek izmantoti, lai klasificētu Ternasco de Aragón liemeni.
  Šo liemeņu klasifikācijas kritēriju izmantošana nodrošina vairākas priekšrocības, piemēram, vieglāku atlasi, kas sekmē garantēto produktu viendabīgumu.
  Saragosas Universitātes Veterinārmedicīnas fakultātes 2014. gadā veiktajā pētījumā tika secināts, ka, “ja liemeņa svars ir no 8,0 līdz 12,5 kg, gaļas kvalitāti atbilstoši specifikācijā noteiktajiem parametriem neietekmē dzīvnieka vecums”.
  Tāpēc pētījumā ir norādīts, ka rezultāti liecina par to, ka gaļas sulīguma, krāsas gaišuma (L*) vai cietības ziņā nav būtisku atšķirību starp 70 dienu un 100 dienu vecumā nokautu dzīvnieku partijām.
  Papildus šim pētījumam kontroles organizācijas tehniķi pārraudzīja visus pētījumā izmantos liemeņus, katrā partijā pārbaudot, vai atdzesētie liemeņi, kas tika iekļauti izlasē, bija smagāki par 8 kg un atbilda specifikācijā noteiktajām prasībām attiecībā uz uzbūvi un tauku slāni. Visbeidzot, viņi pārbaudīja, vai ir nodrošināta atbilstība visām liemeņa un gaļas kvalitātes prasībām, lai liemeņus varētu apzīmēt ar aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.
  Izmantojot ražošanas sistēmu, kas parasti tiek lietota ar AĢIN marķētu produktu gadījumā, tiek iegūti liemeņi, kas sver no 8 līdz 12,5 kg un kuriem ir izcila uzbūve, gaiši sārta gaļas krāsa, kā arī optimāls caurauguma un tauku slāņa biezums. Liemeņa svars ir ļoti svarīgs parametrs, kas kopā ar šo dzīvnieku nelielo vecumu ir saistīts ar tauku slāni, krāsu un uzbūvi, tieši ietekmējot liemeņa kvalitāti. F iedaļas “Saikne ar apkārtējo vidi” 3. punktā “Ražošanas sistēmas” ir sniegts šāds burtisks apraksts: “(..) bet svarīgākā šo šķirņu īpatnība ir to ātraudzība – faktors, kas jo īpaši ietekmēs gaļas jēru kvalitāti, jo taukaudi attīstās agrāk (..) šis pierādītais lielākas ātraudzības fakts ir patiess atšķirības faktors salīdzinājumā ar citām šķirnēm.”
  Papildus norādītajai informācijai mums būtu jāņem vērā, ka liemeņu sertifikācijas process AĢIN saņemšanai ietver katra atsevišķa liemeņa pārbaudi. Ja liemenis neatbilst specifikācijā paredzētajam svara diapazonam, tas tiek automātiski noraidīts. To liemeņu gadījumā, kuru svars ir no 8 līdz 12,5 kg, tiek pārbaudīts to vispārējais izskats, un, ja tas ir apmierinošs, tiek novērtēts tauku slānis. Attiecīgo šķirņu dzīvnieku ātraudzība nozīmē, ka pārlielu lielais tauku slānis nosaka to, kāds būs dzīvnieka vecums un svars kaušanas brīdī (jo īpaši sieviešu kārtas dzīvnieku gadījumā). Vīriešu kārtas dzīvnieku gadījumā svars ir svarīgāks par tauku slāni.
  Dzīvnieki, kas nav pienācīgi attīstījušies, var atbilst svara diapazonam, bet neatbilst vecuma diapazonam, lai gan par to skaidri liecinātu liemeņa izskats. Šie dzīvnieki parasti neatbilst sertifikācijas prasībām citu faktoru dēļ, proti, nepietiekams tauku daudzums, neapmierinoša uzbūve, gaļas krāsa (tikai sarkana vai dzeltenīga), gaļas konsistence (jo nogatavināšanas laikā netika panākts atbilstošs pH līmenis), pārāk liels sēklinieku izmērs vīriešu kārtas dzīvniekiem un pārāk bieza vēdera siena viduslīnijā sieviešu kārtas dzīvniekiem.
  Lai pārbaudītu to, cik lielā mērā liemeņa kvalitātes pārbaude garantē produkta īpašības, AĢIN kontroles un sertifikācijas organizācijas tehniskā grupa veica analīzi, izmantojot 2015. gada datus.
  Šim nolūkam tika izmantoti visaptveroši individuālās izsekojamības dati (no izcelsmes līdz klasifikācijai) par Mercazaragoza uzņēmumā nokautiem 4 937 jēriem no 386 saimniecībām (45,89 % no kopējā lopkopības saimniecību skaita, uz kurām attiecas AĢIN).
  No šīm 386 saimniecībām tika izvēlētas 33, un tika pieprasītas pārbaudes par dzimšanu. Tika veikta salīdzinoša dzimšanas datumu pārbaude ar klasifikācijas un svara datiem.
  Attiecībā uz liemeņiem, kas atbilda 897 jēriem, tika analizēti visaptveroši dati, iegūstot šādus rezultātus: 893 liemeņi (99,55 %) atbilda dzīvnieka kaušanas vecuma diapazonam un liemeņa svara diapazonam, diviem liemeņiem (0,22 %) bija atbilstošs svars un īpašības, bet dzīvnieki tika nokauti vecumā, kas bija lielāks par 100 dienām, un divu atlikušo liemeņu (0,22 %) svars pārsniedza 12,5 kg, un dzīvnieki arī bija nokauti vecumā, kas bija lielāks par 100 dienām.
  Tādējādi mēs varam secināt, ka jēri, kuru liemeņi atbilst specifikācijā noteiktajiem svara diapazoniem, neatkarīgi no vecuma kaušanas laikā atbilst visiem ar AĢIN saistītajiem kvalitātes parametriem.
  Šis grozījums nerada vajadzību veikt izmaiņas ražošanas sistēmā, kas attiecas uz tauku slāņa ātraudzību, un tas neietekmē produkta sagatavošanas veidu (kaušanu, piekāršanu un uzglabāšanu). Tādējādi šis grozījums neietekmē to, kā tiek ražots liemenis, kas atbilst saiknes aprakstā noteiktajām prasībām: “(..) nevainojama audu struktūra, kaulaudi nav pārspīlēti lieli, un ir atbilstoši attīstīts zemādas un starpmuskuļu tauku slānis, tostarp intramuskulārie tauki.” Liemeņa svara pārbaude papildus uzbūves, krāsas un tauku slāņa stāvokļa kontrolei var garantēt ar AĢIN apzīmēto Ternasco de Aragón liemeņu kvalitāti, un tāpēc izlases veida pārbaudes attiecībā uz vecumu kaušanas brīdī varam aizstāt ar individuālu liemeņu klasifikāciju, pamatojoties uz svaru un citām īpašībām. |
| --- | --- |

—

Kaušanas vecums

Ierosināts dzēst kaušanas vecuma ierobežojumu, jo individuālas liemeņu pārbaudes garantē atbilstību specifikācijā paredzētajiem kvalitātes parametriem.

Liemeņa, gaļas un tauku kvalitāti ietekmē daudzi faktori, lai gan, pateicoties šo dzīvnieku nelielajam vecumam un tradicionālajai ražošanas sistēmai, šo faktoru skaits samazinās (Sañudo et al., 2013).

Liemeņa kvalitātes noteikšanai izmantotie kritēriji galvenokārt ir tauku slānis, svars, krāsa un uzbūve. Šie parametri tiek izmantoti, lai klasificētu Ternasco de Aragón liemeni.

Šo liemeņu klasifikācijas kritēriju izmantošana nodrošina vairākas priekšrocības, piemēram, vieglāku atlasi, kas sekmē garantēto produktu viendabīgumu.

Saragosas Universitātes Veterinārmedicīnas fakultātes 2014. gadā veiktajā pētījumā tika secināts, ka, “ja liemeņa svars ir no 8,0 līdz 12,5 kg, gaļas kvalitāti atbilstoši specifikācijā noteiktajiem parametriem neietekmē dzīvnieka vecums”.

Tāpēc pētījumā ir norādīts, ka rezultāti liecina par to, ka gaļas sulīguma, krāsas gaišuma (L*) vai cietības ziņā nav būtisku atšķirību starp 70 dienu un 100 dienu vecumā nokautu dzīvnieku partijām.

Papildus šim pētījumam kontroles organizācijas tehniķi pārraudzīja visus pētījumā izmantos liemeņus, katrā partijā pārbaudot, vai atdzesētie liemeņi, kas tika iekļauti izlasē, bija smagāki par 8 kg un atbilda specifikācijā noteiktajām prasībām attiecībā uz uzbūvi un tauku slāni. Visbeidzot, viņi pārbaudīja, vai ir nodrošināta atbilstība visām liemeņa un gaļas kvalitātes prasībām, lai liemeņus varētu apzīmēt ar aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

Izmantojot ražošanas sistēmu, kas parasti tiek lietota ar AĢIN marķētu produktu gadījumā, tiek iegūti liemeņi, kas sver no 8 līdz 12,5 kg un kuriem ir izcila uzbūve, gaiši sārta gaļas krāsa, kā arī optimāls caurauguma un tauku slāņa biezums. Liemeņa svars ir ļoti svarīgs parametrs, kas kopā ar šo dzīvnieku nelielo vecumu ir saistīts ar tauku slāni, krāsu un uzbūvi, tieši ietekmējot liemeņa kvalitāti. F iedaļas “Saikne ar apkārtējo vidi” 3. punktā “Ražošanas sistēmas” ir sniegts šāds burtisks apraksts: “(..) bet svarīgākā šo šķirņu īpatnība ir to ātraudzība – faktors, kas jo īpaši ietekmēs gaļas jēru kvalitāti, jo taukaudi attīstās agrāk (..) šis pierādītais lielākas ātraudzības fakts ir patiess atšķirības faktors salīdzinājumā ar citām šķirnēm.”

Papildus norādītajai informācijai mums būtu jāņem vērā, ka liemeņu sertifikācijas process AĢIN saņemšanai ietver katra atsevišķa liemeņa pārbaudi. Ja liemenis neatbilst specifikācijā paredzētajam svara diapazonam, tas tiek automātiski noraidīts. To liemeņu gadījumā, kuru svars ir no 8 līdz 12,5 kg, tiek pārbaudīts to vispārējais izskats, un, ja tas ir apmierinošs, tiek novērtēts tauku slānis. Attiecīgo šķirņu dzīvnieku ātraudzība nozīmē, ka pārlielu lielais tauku slānis nosaka to, kāds būs dzīvnieka vecums un svars kaušanas brīdī (jo īpaši sieviešu kārtas dzīvnieku gadījumā). Vīriešu kārtas dzīvnieku gadījumā svars ir svarīgāks par tauku slāni.

Dzīvnieki, kas nav pienācīgi attīstījušies, var atbilst svara diapazonam, bet neatbilst vecuma diapazonam, lai gan par to skaidri liecinātu liemeņa izskats. Šie dzīvnieki parasti neatbilst sertifikācijas prasībām citu faktoru dēļ, proti, nepietiekams tauku daudzums, neapmierinoša uzbūve, gaļas krāsa (tikai sarkana vai dzeltenīga), gaļas konsistence (jo nogatavināšanas laikā netika panākts atbilstošs pH līmenis), pārāk liels sēklinieku izmērs vīriešu kārtas dzīvniekiem un pārāk bieza vēdera siena viduslīnijā sieviešu kārtas dzīvniekiem.

Lai pārbaudītu to, cik lielā mērā liemeņa kvalitātes pārbaude garantē produkta īpašības, AĢIN kontroles un sertifikācijas organizācijas tehniskā grupa veica analīzi, izmantojot 2015. gada datus.

Šim nolūkam tika izmantoti visaptveroši individuālās izsekojamības dati (no izcelsmes līdz klasifikācijai) par Mercazaragoza uzņēmumā nokautiem 4 937 jēriem no 386 saimniecībām (45,89 % no kopējā lopkopības saimniecību skaita, uz kurām attiecas AĢIN).

No šīm 386 saimniecībām tika izvēlētas 33, un tika pieprasītas pārbaudes par dzimšanu. Tika veikta salīdzinoša dzimšanas datumu pārbaude ar klasifikācijas un svara datiem.

Attiecībā uz liemeņiem, kas atbilda 897 jēriem, tika analizēti visaptveroši dati, iegūstot šādus rezultātus: 893 liemeņi (99,55 %) atbilda dzīvnieka kaušanas vecuma diapazonam un liemeņa svara diapazonam, diviem liemeņiem (0,22 %) bija atbilstošs svars un īpašības, bet dzīvnieki tika nokauti vecumā, kas bija lielāks par 100 dienām, un divu atlikušo liemeņu (0,22 %) svars pārsniedza 12,5 kg, un dzīvnieki arī bija nokauti vecumā, kas bija lielāks par 100 dienām.

Tādējādi mēs varam secināt, ka jēri, kuru liemeņi atbilst specifikācijā noteiktajiem svara diapazoniem, neatkarīgi no vecuma kaušanas laikā atbilst visiem ar AĢIN saistītajiem kvalitātes parametriem.

Šis grozījums nerada vajadzību veikt izmaiņas ražošanas sistēmā, kas attiecas uz tauku slāņa ātraudzību, un tas neietekmē produkta sagatavošanas veidu (kaušanu, piekāršanu un uzglabāšanu). Tādējādi šis grozījums neietekmē to, kā tiek ražots liemenis, kas atbilst saiknes aprakstā noteiktajām prasībām: “(..) nevainojama audu struktūra, kaulaudi nav pārspīlēti lieli, un ir atbilstoši attīstīts zemādas un starpmuskuļu tauku slānis, tostarp intramuskulārie tauki.” Liemeņa svara pārbaude papildus uzbūves, krāsas un tauku slāņa stāvokļa kontrolei var garantēt ar AĢIN apzīmēto Ternasco de Aragón liemeņu kvalitāti, un tāpēc izlases veida pārbaudes attiecībā uz vecumu kaušanas brīdī varam aizstāt ar individuālu liemeņu klasifikāciju, pamatojoties uz svaru un citām īpašībām.

| — | Zīdīšanas periods
  Minimālo vecumu, kurā pārtrauc dzīvnieka zīdīšanu, ir ierosināts samazināt līdz 40 dienām, jo saistībā ar specifikācijā noteiktajiem kvalitātes parametriem mēs neesam novērojuši nekādas būtiskas atšķirības starp dzīvniekiem, kas ir zīdīti 40 dienas, un dzīvniekiem, kas ir zīdīti 70 dienas, un abas dzīvnieku grupas atbilst minētajā specifikācijā noteiktajām kvalitātes īpašībām.
  Aragonā ierastās ražošanas sistēmā, izmantojot vietējās šķirnes, jēri ir tiešā saskarē ar mātēm līdz nākamajam aitu reproduktīvā cikla sākumam. Jēri lopkopības saimniecībās turpina baroties ar māšu pienu, kas tiek izmantots tikai šo aitu pēcnācēju barošanai, un dienas laikā viņu uzturs tiek papildināts ar kvalitatīvu lopbarību. Jēri parasti tiek aprūpēti, iedalot tos zīdīšanas grupās, kurās jēru vecums atšķiras par dažām dienām. Tas atvieglo dzīvnieku un saimniecības pārvaldību kopumā, kā arī garantē pienācīgu šī parametra kontroli. Iegūtajam un ar AĢIN apzīmētajam produktam arī turpmāk līdz zīdīšanas laika beigām būs raksturīgs tikai un vienīgi mātes piena patēriņš.
  Nesen Saragosas Universitātes Veterinārmedicīnas fakultāte veica pētījumu par to, kā zīdīšanas periods ietekmē AĢIN specifikācijā noteiktās īpašības attiecībā uz gaļas krāsu, sulīgumu un konsistenci. Visus šajā pētījumā izmantotos liemeņus pārraudzīja kontroles organizācijas tehniķi, kuri papildus pētījumā apskatītajiem parametriem uz vietas pārbaudīja to, vai liemeņi, kuru svars atdzesētā veidā pārsniedz 8 kg, atbilst AĢIN specifikācijā paredzētajām prasībām attiecībā uz to formu, kā arī iekšējo un ārējo tauku slāni.
  Pētījumā tika ziņots, ka “ar apstrādes metodēm (P = 0,206) saistītie pH līmeņi neatšķīrās – rādītāji bija 5,70 ± 0,11 neatšķirto dzīvnieku gadījumā un 5,75 ± 0,14 atšķirto dzīvnieku gadījumā. Tie bija normāli rādītāji, kas neietekmēja gaļas krāsu, sulīgumu un konsistenci – aspektus, kurus spēcīgi ietekmētu neparasti augsts pH līmenis.”
  Tāpēc pētījumā tika apstiprināts, ka “starp zīdīšanu līdz 40 dienu vecumam (pirms specifikācijā iekļautā spēkā esošā ierobežojuma) vai ilgāku zīdīšanu netika konstatētas nekādas atšķirības attiecībā uz gaļas sulīgumu, krāsas gaišumu (L*), tās sarkano krāsu (a*) vai cietību.” |
| --- | --- |

—

Zīdīšanas periods

Minimālo vecumu, kurā pārtrauc dzīvnieka zīdīšanu, ir ierosināts samazināt līdz 40 dienām, jo saistībā ar specifikācijā noteiktajiem kvalitātes parametriem mēs neesam novērojuši nekādas būtiskas atšķirības starp dzīvniekiem, kas ir zīdīti 40 dienas, un dzīvniekiem, kas ir zīdīti 70 dienas, un abas dzīvnieku grupas atbilst minētajā specifikācijā noteiktajām kvalitātes īpašībām.

Aragonā ierastās ražošanas sistēmā, izmantojot vietējās šķirnes, jēri ir tiešā saskarē ar mātēm līdz nākamajam aitu reproduktīvā cikla sākumam. Jēri lopkopības saimniecībās turpina baroties ar māšu pienu, kas tiek izmantots tikai šo aitu pēcnācēju barošanai, un dienas laikā viņu uzturs tiek papildināts ar kvalitatīvu lopbarību. Jēri parasti tiek aprūpēti, iedalot tos zīdīšanas grupās, kurās jēru vecums atšķiras par dažām dienām. Tas atvieglo dzīvnieku un saimniecības pārvaldību kopumā, kā arī garantē pienācīgu šī parametra kontroli. Iegūtajam un ar AĢIN apzīmētajam produktam arī turpmāk līdz zīdīšanas laika beigām būs raksturīgs tikai un vienīgi mātes piena patēriņš.

Nesen Saragosas Universitātes Veterinārmedicīnas fakultāte veica pētījumu par to, kā zīdīšanas periods ietekmē AĢIN specifikācijā noteiktās īpašības attiecībā uz gaļas krāsu, sulīgumu un konsistenci. Visus šajā pētījumā izmantotos liemeņus pārraudzīja kontroles organizācijas tehniķi, kuri papildus pētījumā apskatītajiem parametriem uz vietas pārbaudīja to, vai liemeņi, kuru svars atdzesētā veidā pārsniedz 8 kg, atbilst AĢIN specifikācijā paredzētajām prasībām attiecībā uz to formu, kā arī iekšējo un ārējo tauku slāni.

Pētījumā tika ziņots, ka “ar apstrādes metodēm (P = 0,206) saistītie pH līmeņi neatšķīrās – rādītāji bija 5,70 ± 0,11 neatšķirto dzīvnieku gadījumā un 5,75 ± 0,14 atšķirto dzīvnieku gadījumā. Tie bija normāli rādītāji, kas neietekmēja gaļas krāsu, sulīgumu un konsistenci – aspektus, kurus spēcīgi ietekmētu neparasti augsts pH līmenis.”

Tāpēc pētījumā tika apstiprināts, ka “starp zīdīšanu līdz 40 dienu vecumam (pirms specifikācijā iekļautā spēkā esošā ierobežojuma) vai ilgāku zīdīšanu netika konstatētas nekādas atšķirības attiecībā uz gaļas sulīgumu, krāsas gaišumu (L*), tās sarkano krāsu (a*) vai cietību.”

5.2.   Produkta apraksts

Šķirnes (B sadaļa, 1. punkts)

Pašreizējais formulējums specifikācijā:

| “1. | Ternasco de Aragón ražošanā tiek izmantoti šādu šķirņu jēri:






  — | Rasa Aragonesa, |
| --- | --- | --- |

“1.

Ternasco de Aragón ražošanā tiek izmantoti šādu šķirņu jēri:

—

Rasa Aragonesa,

| — | Ojinegra de Teruel, |
| --- | --- |

—

Ojinegra de Teruel,

| — | Roya Bilbilitana.” |
| --- | --- |

—

Roya Bilbilitana.”

Specifikācija būtu jāformulē šādi:

| “1. | Ternasco de Aragón ražošanā tiek izmantoti šādu šķirņu jēri:






  — | Rasa Aragonesa, |
| --- | --- | --- |

“1.

Ternasco de Aragón ražošanā tiek izmantoti šādu šķirņu jēri:

—

Rasa Aragonesa,

| — | Ojinegra de Teruel, |
| --- | --- |

—

Ojinegra de Teruel,

| — | Roya Bilbilitana, |
| --- | --- |

—

Roya Bilbilitana,

| — | Maellana, |
| --- | --- |

—

Maellana,

| — | Ansotana.” |
| --- | --- |

—

Ansotana.”

Norādīto izmaiņu iemesli

Specifikācijā pašlaik ir atļautas trīs dažādas šķirnes, proti, Rasa Aragonesa, Roya Bilbilitana un Ojinegra de Teruel. Tiek iesniegts pieteikums par Ansotana un Maellana šķirņu iekļaušanu, jo tās ar Karalisko dekrētu Nr. 1682/1997 tika oficiāli atzītas par neatkarīgām šķirnēm “Oficiālajā Spānijas mājlopu šķirņu katalogā” pēc pirmās specifikācijas sagatavošanas par Ternasco de Aragón, ko par īpašu nosaukumu 1989. gada 10. jūlijā atzina autonomajā apgabalā, 1992. gada oktobrī – valsts līmenī un 1996. gada 21. jūnijā – Eiropas līmenī.

Abu šķirņu populācija pašlaik ir ļoti ierobežota – aptuveni 10 000 sieviešu kārtas reproduktīvo dzīvnieku (aitu mātes). Pirms Karaliskā dekrēta Nr. 1682/1997 publicēšanas AĢIN tika attiecināts uz dažādiem lauksaimniecības dzīvniekiem, kas bija teicami pielāgojušies dabiskajai videi un kuri atbilda liemeņu kvalitātes prasībām, jo šie dzīvnieki attiecīgajā laikā tika uzskatīti par šķirnes Rasa Aragonesa ekotipiem. Karaliskā dekrēta publicēšanas rezultātā norādītie lauksaimniecības dzīvnieku audzētāji tika svītroti. Ražošanas sistēma ir tādi pati kā specifikācijā iekļauto šķirņu gadījumā. Minētie audzētāji tagad ir ieinteresēti AĢIN iegūšanā.

Tāpēc tiek iesniegts pieteikums, lai pielāgotu specifikāciju atbilstīgi spēkā esošajiem noteikumiem un vēlreiz iekļautu Ansotana un Maellana šķirņu aitu, kas parasti tiek uzskatītas par Rasa Aragonesa šķirnes ekotipiem, audzētājus.

5.3.   Pierādījumi, ka produkta izcelsme ir noteiktais ģeogrāfiskais apgabals (D sadaļa, 2. punkts)

Pašreizējais formulējums specifikācijā:

| “2. | Pārbaudes un sertifikācija.
  Šīs ir pamatprasības, kas garantē produkta izcelsmi:






  a) | gaļu iegūst tikai un vienīgi no reģistrā iekļautu saimniecību Rasa Aragonesa, Ojinegra de Teruel un Roya Bilbilitana šķirņu dzīvniekiem, kuras atrodas ražošanas apgabalā.” |
| --- | --- | --- |

“2.

Pārbaudes un sertifikācija.

Šīs ir pamatprasības, kas garantē produkta izcelsmi:

a)

gaļu iegūst tikai un vienīgi no reģistrā iekļautu saimniecību Rasa Aragonesa, Ojinegra de Teruel un Roya Bilbilitana šķirņu dzīvniekiem, kuras atrodas ražošanas apgabalā.”

Specifikācija būtu jāformulē šādi:

| “2. | Pārbaudes un sertifikācija.
  Šīs ir pamatprasības, kas garantē produkta izcelsmi:






  a) | gaļu iegūst tikai un vienīgi no reģistrā iekļautu saimniecību Rasa Aragonesa, Ojinegra de Teruel, Roya Bilbilitana, Ansotana un Maellana šķirņu dzīvniekiem, kuras atrodas ražošanas apgabalā.” |
| --- | --- | --- |

“2.

Pārbaudes un sertifikācija.

Šīs ir pamatprasības, kas garantē produkta izcelsmi:

a)

gaļu iegūst tikai un vienīgi no reģistrā iekļautu saimniecību Rasa Aragonesa, Ojinegra de Teruel, Roya Bilbilitana, Ansotana un Maellana šķirņu dzīvniekiem, kuras atrodas ražošanas apgabalā.”

Norādīto izmaiņu iemesli

Tādi paši iemesli, kā norādīts 5.2. punktā.

5.4.   Saikne ar apkārtējo vidi (F sadaļa, 3. punkts. Ražošana un ražošanas sistēmas, a) Ražošana)

Pašreizējais formulējums specifikācijā:

| “a) | Ražošana
  Aragonas lauksaimniecības un klimatiskie apstākļi ir veicinājuši aitu apakšnozares attīstību, jo aitas ir vienīgā suga, kas spēj pielāgoties skrajajam zālienam un tā augšanas sezonālajam raksturam.
  Uz šāda veida jēriem attiecas virkne konkrētu prasību saistībā ar svaru un vecumu kaušanas brīdī, un šīs prasības tos nepārprotami nošķir no citiem Spānijā parasti kautiem jēru veidiem.
  Šī norāde attiecas uz trim turpmāk minētajām šķirnēm:






  — | aitu šķirne Rasa Aragonesa ir galvenokārt izplatīta trīs Aragonas provincēs. Svarīgi, ka šīs šķirnes aitu dzīvotne ir zemienes, plakankalnes un kalnu nogāžu apgabali. Šai šķirnei ir raksturīga proporcionāla ķermeņa uzbūve, slaids kakls bez ādas krokām un bieži vien ar pupveida ādas izaugumiem, garas un spēcīgas ekstremitātes, kā arī mazi un cieti nagi.
  Aitas vilna ir balta, un tā sedz visu ķermeni, izņemot visu galvu, četru ekstremitāšu apakšējo daļu un dažkārt arī vēderu. Vilnas šķiedras ir 5–10 cm garas, un tā tiek klasificēta kā vidēji smalka vilna. Dzimšanas brīdī šīs šķirnes aitas sver 3,5 kg, un 0.–30. dienā (zīdīšanas periodā) tās pieņemas svarā par 200 gramiem dienā, proti, par 9,5 kg katrā dzīves mēnesī. Svara dienas pieaugums 30.–90. dzīves dienā svārstās no 230 gramiem sieviešu kārtas dzīvniekiem līdz 250 gramiem vīriešu kārtas dzīvniekiem. Trīs mēnešu vecumā šīs šķirnes aitas sver no 23 līdz 25 kg, kautsvaram sasniedzot gandrīz 48 % no šī svara. Tādējādi Ternasco de Aragón liemenis sver 10–12 kg. |
| --- | --- | --- |

“a)

Ražošana

Aragonas lauksaimniecības un klimatiskie apstākļi ir veicinājuši aitu apakšnozares attīstību, jo aitas ir vienīgā suga, kas spēj pielāgoties skrajajam zālienam un tā augšanas sezonālajam raksturam.

Uz šāda veida jēriem attiecas virkne konkrētu prasību saistībā ar svaru un vecumu kaušanas brīdī, un šīs prasības tos nepārprotami nošķir no citiem Spānijā parasti kautiem jēru veidiem.

Šī norāde attiecas uz trim turpmāk minētajām šķirnēm:

—

aitu šķirne Rasa Aragonesa ir galvenokārt izplatīta trīs Aragonas provincēs. Svarīgi, ka šīs šķirnes aitu dzīvotne ir zemienes, plakankalnes un kalnu nogāžu apgabali. Šai šķirnei ir raksturīga proporcionāla ķermeņa uzbūve, slaids kakls bez ādas krokām un bieži vien ar pupveida ādas izaugumiem, garas un spēcīgas ekstremitātes, kā arī mazi un cieti nagi.

Aitas vilna ir balta, un tā sedz visu ķermeni, izņemot visu galvu, četru ekstremitāšu apakšējo daļu un dažkārt arī vēderu. Vilnas šķiedras ir 5–10 cm garas, un tā tiek klasificēta kā vidēji smalka vilna. Dzimšanas brīdī šīs šķirnes aitas sver 3,5 kg, un 0.–30. dienā (zīdīšanas periodā) tās pieņemas svarā par 200 gramiem dienā, proti, par 9,5 kg katrā dzīves mēnesī. Svara dienas pieaugums 30.–90. dzīves dienā svārstās no 230 gramiem sieviešu kārtas dzīvniekiem līdz 250 gramiem vīriešu kārtas dzīvniekiem. Trīs mēnešu vecumā šīs šķirnes aitas sver no 23 līdz 25 kg, kautsvaram sasniedzot gandrīz 48 % no šī svara. Tādējādi Ternasco de Aragón liemenis sver 10–12 kg.

| — | Par citām Ternasco de Aragón piemērotām šķirnēm uzskata Ojinegra de Teruel un Roya Bilbilitana. Šīs divas šķirnes ir īpašas ar to, ka tās ir paredzētas tikai gaļas ražošanai, tomēr svarīgākā šo šķirņu īpašība ir ātraudzība – faktors, kas jo īpaši ietekmē iegūtās gaļas kvalitāti, jo taukaudi attīstās agrāk. Tādējādi tad, kad gan jēru, gan jaunlopu liemeņa svars ir 10–12 kg un vecums ir 80–100 dienas, tie pilnībā atbilst ternasco tipam. Šiem liemeņiem ir atbilstoša audu struktūra, kaulaudi nav pārspīlēti lieli, kā arī ir atbilstoši attīstīts zemādas un starpmuskuļu tauku slānis, tostarp intramuskulārie tauki, nodrošinot augstas kategorijas pazīmju kopumu. |
| --- | --- |

—

Par citām Ternasco de Aragón piemērotām šķirnēm uzskata Ojinegra de Teruel un Roya Bilbilitana. Šīs divas šķirnes ir īpašas ar to, ka tās ir paredzētas tikai gaļas ražošanai, tomēr svarīgākā šo šķirņu īpašība ir ātraudzība – faktors, kas jo īpaši ietekmē iegūtās gaļas kvalitāti, jo taukaudi attīstās agrāk. Tādējādi tad, kad gan jēru, gan jaunlopu liemeņa svars ir 10–12 kg un vecums ir 80–100 dienas, tie pilnībā atbilst ternasco tipam. Šiem liemeņiem ir atbilstoša audu struktūra, kaulaudi nav pārspīlēti lieli, kā arī ir atbilstoši attīstīts zemādas un starpmuskuļu tauku slānis, tostarp intramuskulārie tauki, nodrošinot augstas kategorijas pazīmju kopumu.

| — | Rasa Aragonesa šķirnes aitām ir gaļas jēri, no kuriem iegūst audu sastāva ziņā pilnīgi piemērotus liemeņus – 10,74 kg smagā sieviešu un vīriešu kārtas jēra liemenī ir vidēji līdz pat 25 % tauku. Šāda ātraudzība ir novērojama vēl vienam autentiskam Aragonas šķirņu genotipam, proti, Roya Bilbilitana grupai, no kuras arī iegūst ternasco tipa jērus ar līdzīgu ātraudzību: abu dzimumu jēru liemeņos, kuri sver 10,6 kg, ir vidēji 26,6 % tauku. Tika konstatēts, ka Ojinegra de Teruel šķirnes jēru liemeņos taukaudu procentuālais īpatsvars ir līdzīgs tam, kāds tas ir abām iepriekšminētajām šķirnēm. |
| --- | --- |

—

Rasa Aragonesa šķirnes aitām ir gaļas jēri, no kuriem iegūst audu sastāva ziņā pilnīgi piemērotus liemeņus – 10,74 kg smagā sieviešu un vīriešu kārtas jēra liemenī ir vidēji līdz pat 25 % tauku. Šāda ātraudzība ir novērojama vēl vienam autentiskam Aragonas šķirņu genotipam, proti, Roya Bilbilitana grupai, no kuras arī iegūst ternasco tipa jērus ar līdzīgu ātraudzību: abu dzimumu jēru liemeņos, kuri sver 10,6 kg, ir vidēji 26,6 % tauku. Tika konstatēts, ka Ojinegra de Teruel šķirnes jēru liemeņos taukaudu procentuālais īpatsvars ir līdzīgs tam, kāds tas ir abām iepriekšminētajām šķirnēm.

Šis pierādītais lielākas ātraudzības fakts ir patiesas atšķirības faktors salīdzinājumā ar citām šķirnēm. Tāpēc no minēto genotipu jēriem iegūto Ternasco de Aragón kvalitāte ir atšķirīga un pārāka par to, kādu var iegūt no citu šķirņu jēriem.

Pievēršoties lopbarībai, jānorāda, ka aitas pārtiek gan no rugājiem, gan zāles dabiskās Aragonas ganībās, kurās aug liels daudzums aromātisko augu sugu (rozmarīns, timiāns u. c.).

Naktī jēri uzturas kūtī un saņem mātes pienu. Dienā tie barojas ar kvalitatīvu koncentrētu lopbarību.

Koncentrētas lopbarības patēriņš cik vēlas kopā ar mātes pienu arī veicina minēto Aragonas šķirņu ternasco liemeņu kvalitāti (audu sastāvs, izvietojums, krāsa, tauku konsistence, gaļas mīkstums, krāsa un “buķete”), kad jēri ir sasnieguši norādīto svaru un vecumu (10–12 kg un 80–100 dienas).”

Specifikācija būtu jāformulē šādi:

| “a) | Ražošana
  Aragonas lauksaimniecības un klimatiskie apstākļi ir veicinājuši aitu apakšnozares attīstību, jo aitas ir vienīgā suga, kas spēj pielāgoties skrajajam zālienam un tā augšanas sezonālajam raksturam.
  Šāda veida jēriem ir virkne konkrētu īpašību, kas tos nepārprotami atšķir no citiem Spānijā parasti kautiem jēru veidiem.
  Šī norāde attiecas uz pieciem turpmāk minētajiem šķirņu veidiem:






  — | aitu šķirne Rasa Aragonesa ir galvenokārt izplatīta trīs Aragonas provincēs. Svarīgi, ka šīs šķirnes aitu dzīvotne ir zemienes, plakankalnes un kalnu nogāžu apgabali. Šai šķirnei ir raksturīga proporcionāla ķermeņa uzbūve, slaids kakls bez ādas krokām un bieži vien ar pupveida ādas izaugumiem, garas un spēcīgas ekstremitātes, kā arī mazi un cieti nagi. Vilna ir balta, un tā sedz visu ķermeni, izņemot visu galvu, četru ekstremitāšu apakšējo daļu, kā dažkārt arī vēderu. Vilnas šķiedras ir 5–10 cm garas, un tā tiek klasificēta kā vidēji smalka vilna. Dzimšanas brīdī šīs šķirnes aitas sver 3,5 kg, un 0.–30. dienā (zīdīšanas periodā) tās pieņemas svarā par 200 gramiem dienā, proti, par 9,5 kg katrā dzīves mēnesī. Svara dienas pieaugums 30.–90. dzīves dienā svārstās no 230 gramiem sieviešu kārtas dzīvniekiem līdz 250 gramiem vīriešu kārtas dzīvniekiem. Trīs mēnešu vecumā šīs šķirnes aitas sver no 23 līdz 25 kg, kautsvaram sasniedzot gandrīz 48 % no šī svara Tādējādi Ternasco liemenis sver 10–12 kg. |
| --- | --- | --- |

“a)

Ražošana

Aragonas lauksaimniecības un klimatiskie apstākļi ir veicinājuši aitu apakšnozares attīstību, jo aitas ir vienīgā suga, kas spēj pielāgoties skrajajam zālienam un tā augšanas sezonālajam raksturam.

Šāda veida jēriem ir virkne konkrētu īpašību, kas tos nepārprotami atšķir no citiem Spānijā parasti kautiem jēru veidiem.

Šī norāde attiecas uz pieciem turpmāk minētajiem šķirņu veidiem:

—

aitu šķirne Rasa Aragonesa ir galvenokārt izplatīta trīs Aragonas provincēs. Svarīgi, ka šīs šķirnes aitu dzīvotne ir zemienes, plakankalnes un kalnu nogāžu apgabali. Šai šķirnei ir raksturīga proporcionāla ķermeņa uzbūve, slaids kakls bez ādas krokām un bieži vien ar pupveida ādas izaugumiem, garas un spēcīgas ekstremitātes, kā arī mazi un cieti nagi. Vilna ir balta, un tā sedz visu ķermeni, izņemot visu galvu, četru ekstremitāšu apakšējo daļu, kā dažkārt arī vēderu. Vilnas šķiedras ir 5–10 cm garas, un tā tiek klasificēta kā vidēji smalka vilna. Dzimšanas brīdī šīs šķirnes aitas sver 3,5 kg, un 0.–30. dienā (zīdīšanas periodā) tās pieņemas svarā par 200 gramiem dienā, proti, par 9,5 kg katrā dzīves mēnesī. Svara dienas pieaugums 30.–90. dzīves dienā svārstās no 230 gramiem sieviešu kārtas dzīvniekiem līdz 250 gramiem vīriešu kārtas dzīvniekiem. Trīs mēnešu vecumā šīs šķirnes aitas sver no 23 līdz 25 kg, kautsvaram sasniedzot gandrīz 48 % no šī svara Tādējādi Ternasco liemenis sver 10–12 kg.

| — | Par citām Ternasco de Aragón piemērotām šķirnēm uzskata Ojinegra de Teruel, Roya Bilbilitana, Ansotana un Maellana. Šīs divas šķirnes ir īpašas ar to, ka tās ir paredzētas tikai gaļas ražošanai, tomēr svarīgākā šo šķirņu īpašība ir ātraudzība – faktors, kas jo īpaši ietekmē Ternasco kvalitāti, jo taukaudi attīstās agrāk. Tādējādi tad, kad gan jēru, gan jaunlopu liemeņa svars ir 10–12 kg un vecums ir 80–100 dienas, tie pilnībā atbilst ternasco tipam. Šiem liemeņiem ir atbilstoša audu struktūra, kaulaudi nav pārspīlēti lieli, kā arī ir atbilstoši attīstīts zemādas un starpmuskuļu tauku slānis, tostarp intramuskulārie tauki, nodrošinot augstas kategorijas pazīmju kopumu. |
| --- | --- |

—

Par citām Ternasco de Aragón piemērotām šķirnēm uzskata Ojinegra de Teruel, Roya Bilbilitana, Ansotana un Maellana. Šīs divas šķirnes ir īpašas ar to, ka tās ir paredzētas tikai gaļas ražošanai, tomēr svarīgākā šo šķirņu īpašība ir ātraudzība – faktors, kas jo īpaši ietekmē Ternasco kvalitāti, jo taukaudi attīstās agrāk. Tādējādi tad, kad gan jēru, gan jaunlopu liemeņa svars ir 10–12 kg un vecums ir 80–100 dienas, tie pilnībā atbilst ternasco tipam. Šiem liemeņiem ir atbilstoša audu struktūra, kaulaudi nav pārspīlēti lieli, kā arī ir atbilstoši attīstīts zemādas un starpmuskuļu tauku slānis, tostarp intramuskulārie tauki, nodrošinot augstas kategorijas pazīmju kopumu.

| — | Maellana šķirne apvieno baltus jērus ar garām ekstremitātēm, izliektu vai ļoti izliektu profilu, kas ir mezomorfi un ar vidēju svaru. Garš kakls. Šo jēru vilna ir ļoti īsa un smalka, un tā ir viena no īpašībām, kas vislabāk raksturo Maellana šķirni. Galvenais un faktiski vienīgais mērķis ir gaļas ražošana. Šo jēru svars dzimšanas brīdī ir 3,0–4,5 kg, un 30 dienu vecumā tie sver 9,30–10,30 kg, 90 dienu vecumā sasniedzot 24,0–26,0 kg lielu svaru. |
| --- | --- |

—

Maellana šķirne apvieno baltus jērus ar garām ekstremitātēm, izliektu vai ļoti izliektu profilu, kas ir mezomorfi un ar vidēju svaru. Garš kakls. Šo jēru vilna ir ļoti īsa un smalka, un tā ir viena no īpašībām, kas vislabāk raksturo Maellana šķirni. Galvenais un faktiski vienīgais mērķis ir gaļas ražošana. Šo jēru svars dzimšanas brīdī ir 3,0–4,5 kg, un 30 dienu vecumā tie sver 9,30–10,30 kg, 90 dienu vecumā sasniedzot 24,0–26,0 kg lielu svaru.

| — | Ansotana šķirnes dzīvniekiem ir viegli izliekts profils, tie ir mezomorfi un proporcionāli un iekļauti Entrefinos del Pirineo grupā. Tiem ir daļēji slēgta tipa un ļoti smalka vilna ar specifiskām iezīmēm, ko rada klimats apgabalā, kurā atrodas šie dzīvnieki. Starp šo dzīvnieku šķirni un Aragonesa šķirni, ar kuru tā tradicionāli ir bijusi saistīta, pastāv atšķirības. Ragi ir sastopami abu dzimumu dzīvniekiem, biežāk – vīriešu kārtas īpatņiem. Parasti tie ir labi attīstīti spirālveida ragi. Senāk šķirne tika klasificēta kā trīs veidos noderīga šķirne (gaļa, vilna un piens). Pašlaik galvenais tās izmantošana mērķis ir gaļas ražošana. |
| --- | --- |

—

Ansotana šķirnes dzīvniekiem ir viegli izliekts profils, tie ir mezomorfi un proporcionāli un iekļauti Entrefinos del Pirineo grupā. Tiem ir daļēji slēgta tipa un ļoti smalka vilna ar specifiskām iezīmēm, ko rada klimats apgabalā, kurā atrodas šie dzīvnieki. Starp šo dzīvnieku šķirni un Aragonesa šķirni, ar kuru tā tradicionāli ir bijusi saistīta, pastāv atšķirības. Ragi ir sastopami abu dzimumu dzīvniekiem, biežāk – vīriešu kārtas īpatņiem. Parasti tie ir labi attīstīti spirālveida ragi. Senāk šķirne tika klasificēta kā trīs veidos noderīga šķirne (gaļa, vilna un piens). Pašlaik galvenais tās izmantošana mērķis ir gaļas ražošana.

| — | Aragonesa šķirne, kas tradicionāli kā ekotipus ietvēra tagad katalogā iekļautās Maellana un Ansotana šķirnes, dod jērus, no kuriem iegūst audu sastāva ziņā pilnīgi piemērotus liemeņus – 10,74 kg smagā sieviešu un vīriešu kārtas jēra liemenī ir vidēji līdz pat 25 % tauku, tāpat kā tas ir Ansotana un Maellana šķirņu pēctečiem, kuriem ir tāda pati izcelsme. Šāda ātraudzība ir novērojama vēl vienam autentiskam Aragonas šķirņu genotipam, proti, Roya Bilbilitana grupai, no kuras arī iegūst ternasco tipa jērus ar līdzīgu ātraudzību: abu dzimumu jēru liemeņos, kuri sver 10,6 kg, ir vidēji 26,6 % tauku. Tika konstatēts, ka Ojinegra de Teruel šķirnes jēru liemeņos taukaudu procentuālais īpatsvars ir līdzīgs tam, kāds tas ir abām iepriekšminētajām šķirnēm. Šis fakts kopā ar lielāku ātraudzību ir patiess atšķirības faktors salīdzinājumā ar citām šķirnēm. Tāpēc no minēto genotipu jēriem iegūto Ternasco de Aragón kvalitāte ir atšķirīga un pārāka par to, kādu var iegūt no citu šķirņu jēriem. |
| --- | --- |

—

Aragonesa šķirne, kas tradicionāli kā ekotipus ietvēra tagad katalogā iekļautās Maellana un Ansotana šķirnes, dod jērus, no kuriem iegūst audu sastāva ziņā pilnīgi piemērotus liemeņus – 10,74 kg smagā sieviešu un vīriešu kārtas jēra liemenī ir vidēji līdz pat 25 % tauku, tāpat kā tas ir Ansotana un Maellana šķirņu pēctečiem, kuriem ir tāda pati izcelsme. Šāda ātraudzība ir novērojama vēl vienam autentiskam Aragonas šķirņu genotipam, proti, Roya Bilbilitana grupai, no kuras arī iegūst ternasco tipa jērus ar līdzīgu ātraudzību: abu dzimumu jēru liemeņos, kuri sver 10,6 kg, ir vidēji 26,6 % tauku. Tika konstatēts, ka Ojinegra de Teruel šķirnes jēru liemeņos taukaudu procentuālais īpatsvars ir līdzīgs tam, kāds tas ir abām iepriekšminētajām šķirnēm. Šis fakts kopā ar lielāku ātraudzību ir patiess atšķirības faktors salīdzinājumā ar citām šķirnēm. Tāpēc no minēto genotipu jēriem iegūto Ternasco de Aragón kvalitāte ir atšķirīga un pārāka par to, kādu var iegūt no citu šķirņu jēriem.

Šis pierādītais lielākas ātraudzības fakts ir patiess atšķirības faktors salīdzinājumā ar citām šķirnēm. Tāpēc no minēto genotipu jēriem iegūto Ternasco de Aragón kvalitāte ir atšķirīga un pārāka par to, kādu var iegūt no citu šķirņu jēriem.

Pievēršoties lopbarībai, jānorāda, ka aitas pārtiek gan no rugājiem, gan dabiskām Aragonas ganībām, kurās aug liels daudzums aromātisko augu sugu (rozmarīns, timiāns u. c.).

Naktī jēri uzturas kūtī un saņem mātes pienu. Dienā tie barojas ar kvalitatīvu koncentrētu lopbarību.

Koncentrētas lopbarības patēriņš cik vēlas kopā ar mātes pienu arī veicina minēto Aragonas šķirņu ternasco liemeņa kvalitāti (audu sastāvs, izvietojums, krāsa, tauku konsistence, gaļas mīkstums, krāsa un “buķete”), kad jēri ir sasnieguši norādīto svaru un vecumu (10–12 kg un 80–100 dienas).”

Norādīto izmaiņu iemesli

Ir iekļautas divas daļas, kurās saskaņā ar 5.2. punktā izklāstīto pamatojumu ir sniegts divu iekļaujamo šķirņu apraksts.

Tā kā atbilstoši 5.1. punkta izklāstītajam pamatojumam tiek dzēsts vecuma ierobežojums kaušanas brīdī, mēs arī esam dzēsuši atsauces uz dzīvnieku vecumu gan otrajā, gan pēdējā daļā, bet pārējā tekstā izmaiņas nav veiktas.

VIENOTS DOKUMENTS

TERNASCO DE ARAGÓN

ES Nr. PGI-ES-02149 – 29.6.2016.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums

Ternasco de Aragón

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.1. klase. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Aitas gaļa, ko iegūst no šādu šķirņu dzīvniekiem: Rasa Aragonesa, Ojinegra de Teruel, Roya Bilbilitana, Maellana un Ansotana. Ternasco de Aragón gaļai jābūt iegūtai no abu dzimumu jēriem. Jēru ēdināšanai jānotiek kūts turēšanas apstākļos, par pamatbarību izmantojot mātes pienu, ko pēc vajadzības papildina ar graudaugu salmiem un barības koncentrātiem, kurus atļauj lietot spēkā esošie tiesību akti. Zīdīšanas perioda minimālais ilgums ir 40 dienas.

Liemeņa svars ir robežās no 8,0 līdz 12,5 kg. Liemenim ir taisnstūrveida vai viegli izliekts profils, un tā aprises nav stūrainas. Zemādas tauki balti un pēc konsistences stingri. Iekšējie tauki balti, pārklāj vismaz pusi nieru, bet nekad nepārklāj tās pilnībā. Gaļa maiga, sulīga, mīksta, taukaudi jau nedaudz caurauguši muskuļaudiem; gaļas krāsa bāli sārta.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ternasco jēra gaļas organoleptiskās īpašības saistītas ar jēru audzēšanas dabisko vidi un ražošanas sistēmu; tas nozīmē, ka jēru audzēšanas un gaļas ražošanas posmi norisinās ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.6.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz etiķetēm jānorāda AĢIN logotips, un tajā ietilpst nosaukums Ternasco de Aragón.

Reģistrētā uzņēmumā uz patēriņam paredzētā produkta piestiprina numurētas etiķetes un uzspiež zīmogus, nodrošinot to, lai etiķetes nevarētu izmantot otrreiz.

4.   Īss ģeogrāfiskā apgabala apraksts

Aitu gaļas ražošanas apgabals atrodas Aragonas autonomās pašvaldības teritorijā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Aragonas klimats ir kontinentāls Vidusjūras klimats: centrālajā ieplakā mērens, sauss un vējains, bet, virzoties augšup pa Pirenejiem un Ibērijas kalnu grēdu, aukstāks un mitrs. Gada vidējā temperatūra ieplakas vidienē ir 14–15 °C. Kalnu pakājē (vairāk par 500 metriem virs jūras līmeņa), temperatūra ir par dažiem grādiem zemāka.

Aragonas lauksaimniecības un klimatiskie apstākļi ir veicinājuši aitu apakšnozares attīstību, jo aitas ir vienīgā suga, kas spēj pielāgoties skrajajam zālienam un tā augšanas sezonālajam raksturam.

5.2.   Produkta specifika

Rasa Aragonesa šķirnes aitām ir jēri, no kuriem iegūst audu sastāva ziņā pilnīgi piemērotus liemeņus – 10,74 kg smagā sieviešu un vīriešu kārtas jēra liemenī ir vidēji līdz pat 25 % tauku. Šāda ātraudzība ietekmē vēl vienu autentisku Aragonas šķirņu genotipu, proti, Roya Bilbilitana grupu, no kuras arī var iegūt ternasco tipa jērus ar līdzīgu ātraudzību: abu dzimumu jēru liemeņos, kuri sver 10,6 kg, ir vidēji 26,6 % tauku. Tika konstatēts, ka Ojinegra de Teruel šķirnes jēru liemeņos taukaudu procentuālais īpatsvars ir līdzīgs tam, kāds tas ir abām iepriekšminētajām šķirnēm. Tas pats attiecas uz Maellana un Ansotana šķirnēm – agrākajiem Rasa Aragonesa šķirnes ekotipiem.

Šis pierādītais lielākas ātraudzības fakts ir reāls atšķirības faktors salīdzinājumā ar citām šķirnēm. Tāpēc no minēto genotipu jēriem iegūto Ternasco de Aragón kvalitāte ir atšķirīga un pārāka par to, kādu var iegūt no citu šķirņu jēriem.

Jēru barošana ar lopbarību kopā ar mātes pienu arī veicina minēto Aragonas šķirņu ternasco liemeņu kvalitāti (audu sastāvs, izvietojums, krāsa, tauku konsistence, gaļas mīkstums, krāsa un “buķete”), kad jēri ir sasnieguši norādīto svaru.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Kopš neatminamiem laikiem Aragonā pazīst un plaši lieto nosaukumu Ternasco, ko piemēro reģionā biežāk izmantojamajam un raksturīgākajam kaujamo jēru veidam. Arī ārpus reģiona robežām Ternasco ir bijis atzīts gan izcelsmes, gan arī augstās kvalitātes dēļ; tas ir tieši atkarīgs no izmantotās aitu šķirnes un ganību īpašībām, kā arī no izaudzēto jēru kautsvara un kaušanas vecuma.

Šāda gādība par augstu kvalitāti ir nodrošinājusi to, ka vārds Ternasco un tā atvasinājums Ternasca aragoniešu izloksnē ir kļuvuši par sinonīmiem vārdiem maigs un jauns; un kaut arī šāda piezīme varētu šķist esam nevietā, tas ir tikai papildu apstiprinājums šā galaprodukta nenoliedzamajai kvalitātei.

Šā apgabala ar skrajo augu valsti kontinentālie klimatiskie apstākļi (mazs nokrišņu daudzums, spēcīgi vēji un lielas temperatūras svārstības) labvēlīgi ietekmē piecu vietējo aitu šķirņu attīstību, kuru galvenā raksturīgā iezīme ir ātraudzība. No šo šķirņu dzīvniekiem, kas jau agrā vecumā sasniedz optimālu barojumu, var iegūt gaļu, kas augstās kvalitātes dēļ ir ļoti iecienīta.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

www.aragon.es/calidadagroalimentaria/pliegos

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 1.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 250/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 250/33

---

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 53. panta 2. punkta otro daļu

(2017/C 250/08)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

MAZNOZĪMĪGA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012
   (2)
  53. panta 2. punkta otro daļu

WEST COUNTRY BEEF

ES Nr.: PGI-GB-02150 – 7.7.2016.

ACVN ( ) AĢIN ( X ) GTĪ ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| Nosaukums: | Meat South West |
| --- | --- |
| Adrese: | The Baron Suite |
| Creech Castle |
| Taunton |
| TA1 2DX |
| UNITED KINGDOM |

Nosaukums:

Meat South West

Adrese:

The Baron Suite

Creech Castle

Taunton

TA1 2DX

UNITED KINGDOM

Tālr.

+44 8706086610

E-pasts:

info@westcountrybeefandlamb.org.uk

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| — | ☒ | Produkta apraksts |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☐ | Ražošanas metode |
| — | ☐ | Saikne |
| — | ☐ | Marķējums |
| — | ☐ | Cits [norādīt] |

—

☒

Produkta apraksts

—

☐

Izcelsmes apliecinājums

—

☐

Ražošanas metode

—

☐

Saikne

—

☐

Marķējums

—

☐

Cits [norādīt]

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, neveicot grozījumus publicētajā vienotajā dokumentā. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, veicot grozījumus publicētajā vienotajā dokumentā. |
| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |
| — | ☐ | Ar reģistrētu GTĪ apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta ceturto daļu. |

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, neveicot grozījumus publicētajā vienotajā dokumentā.

—

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, veicot grozījumus publicētajā vienotajā dokumentā.

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

—

☐

Ar reģistrētu GTĪ apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta ceturto daļu.

5.   Grozījums vai grozījumi

Grozījums Nr. 1

Apraksts

Ar šo grozījumu liemeņa klasifikācijas specifikācija tiek paplašināta par vienu klasifikācijas pakāpi, lai iekļautu liellopus, kas ietverti –O klasē.

Meat South West vēlas paplašināt esošo klasifikāciju par vienu vienību, lai iekļautu liellopus, kas ietverti –O klasē.

Meat South West uzskata šo grozījumu par maznozīmīgu, jo tas:

| 1) | neattiecas uz produkta būtiskajām īpašībām; |
| --- | --- |

1)

neattiecas uz produkta būtiskajām īpašībām;

| 2) | negroza Regulas (ES) Nr. 1151/2012 7. panta 1. punkta f) apakšpunkta i) vai ii) punktā minēto saikni; |
| --- | --- |

2)

negroza Regulas (ES) Nr. 1151/2012 7. panta 1. punkta f) apakšpunkta i) vai ii) punktā minēto saikni;

| 3) | neietver produkta nosaukuma vai jebkuras nosaukuma daļas maiņu; |
| --- | --- |

3)

neietver produkta nosaukuma vai jebkuras nosaukuma daļas maiņu;

| 4) | neietekmē definēto ģeogrāfisko apgabalu; vai |
| --- | --- |

4)

neietekmē definēto ģeogrāfisko apgabalu; vai

| 5) | nerada produkta tirdzniecības ierobežojumu paplašinājumu. |
| --- | --- |

5)

nerada produkta tirdzniecības ierobežojumu paplašinājumu.

Izmaiņu pamatojums

Dienvidrietumanglijas reģionā tādu liellopu, kas sasniedz –O klasi, procentuālais apjoms ir lielāks nekā vidēji valstī. Pašreiz šie dzīvnieki, būdami visādā citādā ziņā atbilstīgi, nav iekļauti, jo pārsniedz pieņemtās klases izmērus. Šī iekļaušana palielinās iespēju izmantot šos lopus Dienvidrietumanglijas AĢIN shēmā, neietekmējot produkta unikālās īpašības.

Formulējums pašreizējā specifikācijā

“Turpmāk norādīta liemeņu klasifikācijas specifikācija (pamatojoties uz EUROP skalu) optimālu garšas īpašību nodrošināšanai:

liellopu liemeņu klasifikācija, kas atbilst O+ vai augstākai klasei, taukaudu saturs no 2 līdz 4H.

| | Pieaugošs taukaudu saturs => |
| --- | --- |
| Augstāka klasifikācijas klase => | | 1 | 2 | 3 | 4L | 4H | 5L | 5H |
| E | | | | | | | |
| U+ | | | | | | | |
| –U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O+ | | | | | | | |
| –O | | | | | | | |
| P+ | | | | | | | |
| –P | | | | | | | |

Pieaugošs taukaudu saturs =>

Augstāka klasifikācijas klase =>

1

2

3

4L

4H

5L

5H

E

U+

–U

R

O+

–O

P+

–P

”

Piedāvātie grozījumi

“Turpmāk norādīta liemeņu klasifikācijas specifikācija (pamatojoties uz EUROP skalu) optimālu garšas īpašību nodrošināšanai.

Liellopu liemeņu klasifikācija, kas atbilst –O vai augstākai klasei, taukaudu saturs no 2 līdz 4H.

| | Pieaugošs taukaudu saturs => |
| --- | --- |
| Augstāka klasifikācijas klase => | | 1 | 2 | 3 | 4L | 4H | 5L | 5H |
| E | | | | | | | |
| U+ | | | | | | | |
| –U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O+ | | | | | | | |
| –O | | | | | | | |
| P+ | | | | | | | |
| –P | | | | | | | |

Pieaugošs taukaudu saturs =>

Augstāka klasifikācijas klase =>

1

2

3

4L

4H

5L

5H

E

U+

–U

R

O+

–O

P+

–P

”

6.   Produkta atjaunināta specifikācija (tikai ACVN un AĢIN)

Produkta atjaunināta specifikācija (tikai ACVN un AĢIN)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-country-beef-pgi

VIENOTS DOKUMENTS

WEST COUNTRY BEEF

WEST COUNTRY BEEF

ES Nr.: PGI-GB-02150 – 7.7.2016.

ES Nr.: PGI-GB-02150 – 7.7.2016.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Nosaukums vai nosaukumi

West Country Beef

West Country Beef

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Nosaukumu West Country Beef piemēro liellopu gaļas liemeņiem, sānu gabaliem vai izcirtņiem, kas iegūti no Dienvidrietumanglijas reģionā (West Country) dzimušiem un audzētiem liellopiem, kuri tikuši nokauti apstiprinātās kautuvēs Dienvidrietumanglijas reģionā vai ārpus tā un saskaņā ar Meat South West (MSW) vai līdzvērtīgiem standartiem. Lai nodrošinātu produkta pilnīgu izsekojamību un autentiskumu, neatkarīgs inspektors pārbauda minētās apstiprinātās kautuves. Meat South West minētajām kautuvēm izsniedz atļauju produkta West Country Beef ražošanai.

West Country Beef

West Country

Meat South West

MSW

Meat South West

West Country Beef

Visi liellopi tiek audzēti saskaņā ar pieņemtajiem augstajiem lopkopības un labturības standartiem, kas garantē to drošumu.

Produkta ražošanā jāievēro šādas obligātās prasības:

| — | liellopiem jāpiedzimst, jāaug un to galīgā nobarošana jāveic Dienvidrietumanglijā, |
| --- | --- |

—

liellopiem jāpiedzimst, jāaug un to galīgā nobarošana jāveic Dienvidrietumanglijā,

| — | lopbarības pamatā jābūt ganībās uzņemtajai barībai, |
| --- | --- |

—

lopbarības pamatā jābūt ganībās uzņemtajai barībai,

| — | jāievēro visi spēkā esošie tiesību akti, |
| --- | --- |

—

jāievēro visi spēkā esošie tiesību akti,

| — | ražotāja rīcībā jābūt visiem atbilstīgajiem prakses kodeksiem, un ražotājam jābūt informētam par tiem, |
| --- | --- |

—

ražotāja rīcībā jābūt visiem atbilstīgajiem prakses kodeksiem, un ražotājam jābūt informētam par tiem,

| — | jānodrošina liellopu veselīgums un labturība, pamatojoties uz piecām pamatbrīvībām, |
| --- | --- |

—

jānodrošina liellopu veselīgums un labturība, pamatojoties uz piecām pamatbrīvībām,

| — | jānodrošina, ka tiek īstenotas pilnīgas izsekojamības sistēmas, |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka tiek īstenotas pilnīgas izsekojamības sistēmas,

| — | jānodrošina, ka liellopus pārrauga kompetenti lopkopji un apmācīti darbinieki, |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka liellopus pārrauga kompetenti lopkopji un apmācīti darbinieki,

| — | jānodrošina dzīvnieku drošība un labturība, tos transportējot, tirgojot, kā arī pirms nokaušanas, |
| --- | --- |

—

jānodrošina dzīvnieku drošība un labturība, tos transportējot, tirgojot, kā arī pirms nokaušanas,

| — | kaušana jāveic apstiprinātā un licencētā uzņēmumā, ievērojot pilnīgu izsekojamību, lai nodrošinātu produkta autentiskumu. |
| --- | --- |

—

kaušana jāveic apstiprinātā un licencētā uzņēmumā, ievērojot pilnīgu izsekojamību, lai nodrošinātu produkta autentiskumu.

Lauku saimniecības un pārstrādes uzņēmumus pārbauda neatkarīgi inspektori, izmantojot atbilstīgo pārbaudes protokolu.

Lai izpildītu produkta West Country Beef ražošanas prasības, ražotājiem pārbaužu laikā jāsniedz pierādījumi par to, ka attiecīgie liellopi ir dzimuši, audzēti un to galīgā nobarošana ir veikta Dienvidrietumanglijā. Ir jāveic lopbarības uzskaite un jāsniedz pierādījumi, ka vismaz 70 % barības attiecīgie liellopi ir uzņēmuši ganībās. Šā produkta ražošanā ir paredzēta ekstensīva sistēma, saskaņā ar kuru liellopi ne mazāk kā sešus mēnešus ganās ganībās.

West Country Beef

Īpašais uz zālaugiem balstītais uzturs uzlabo liellopu muskuļaudu ķīmisko sastāvu (sk. tabulu), kā arī gaļas organoleptiskās īpašības salīdzinājumā ar tiem liellopiem, kuri ir baroti ar koncentrātiem.

Tabula

Tabula

Taukskābju (mg/100 g muskuļaudu) un E vitamīna sastāvs (mg/kg) liellopu jostas daļas muskuļaudos

Taukskābju (mg/100 g muskuļaudu) un E vitamīna sastāvs (mg/kg) liellopu jostas daļas muskuļaudos

| | Koncentrāti | Skābbarība | Zāle |
| --- | --- | --- | --- |
| 18:2 (3) | 210 | 87 | 76 |
| 18:3 (4) | 8,1 | 48,7 | 35,6 |
| EPA (5) | 2,6 | 19,7 | 19,2 |
| DHA (6) | 0,5 | 5,1 | 2,8 |
| 18:2/18:3 | 27,2 | 1,8 | 2,1 |
| E vitamīns | 1,4 | 3,3 | 4,2 |

Koncentrāti

Skābbarība

Zāle

18:2 (3)

3

210

87

76

18:3 (4)

4

8,1

48,7

35,6

EPA (5)

5

2,6

19,7

19,2

DHA (6)

6

0,5

5,1

2,8

18:2/18:3

27,2

1,8

2,1

E vitamīns

1,4

3,3

4,2

Rezultātā uzlabojas gaļas vienmērīgā garša, tādējādi, to ēdot, gūstams lielisks baudījums. Gaļas dabīgais “marmorējums” ar cauraugušiem taukaudiem tai piešķir patīkamu garšu un sulīgumu. Tauku krāsa var būt no baltas līdz dzeltenai, taču īpašā uztura rezultātā tie iegūst krēmkrāsu. Gaļas krāsa var būt no sārtas līdz tumši sarkanai, nogatavinot gaļa kļūst tumšāk sarkana.

Liellopu galīgā nobarošana ilgst ne mazāk kā 60 dienas. Lielākā daļa liellopu paši nobarojas dabiskā ceļā – to vecums vai svars ir atšķirīgs, jo ir dažādas šķirnes (vislabākais galīgās nobarošanas svars ir tāds, lai kautsvars būtu no 200 līdz 500 kg).

Gaļu ne mazāk kā 10 dienas tur dzesēšanas temperatūrā – šis process ir pazīstams kā nogatavināšana, sākot ar nokaušanas dienu. Nogatavināšanas perioda laikā dabīgie fermenti gaļā noārda saistaudus, tādējādi uzlabojot gaļas maigumu un garšas īpašības. Izcirtņiem, piemēram, krūšu daļai un stilbam, kam parasti nepieciešams ilgs pagatavošanas laiks, nav minimālā nogatavināšanas perioda. Šo periodu var saīsināt, veicot augstsprieguma elektrostimulāciju, kas samazina aukstuma radīto gaļas sarukšanas risku, vai gaļas gabalu pakarinot aiz gūžas, kā rezultātā gaļa kļūst maigāka. Lai nodrošinātu liemeņu pareizu atdzesēšanu un nogatavināšanu, tiek veikta temperatūru, procesu un laikposmu uzskaite.

Turpmāk norādīta liemeņu klasifikācijas specifikācija (pamatojoties uz EUROP skalu), optimālu garšas īpašību nodrošināšanai.

EUROP

Liellopu liemeņu klasifikācija, kas atbilst –O vai augstākai klasei, taukaudu saturs no 2 līdz 4H.

| | Pieaugošs taukaudu saturs => |
| --- | --- |
| Augstāka klasifikācijas klase => | | 1 | 2 | 3 | 4L | 4H | 5L | 5H |
| E | | | | | | | |
| U+ | | | | | | | |
| –U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O+ | | | | | | | |
| –O | | | | | | | |
| P+ | | | | | | | |
| –P | | | | | | | |

Pieaugošs taukaudu saturs =>

Augstāka klasifikācijas klase =>

1

2

3

4L

4H

5L

5H

E

U+

–U

R

O+

–O

P+

–P

Pēc nokaušanas produktu West Country Beef laiž tirdzniecībā vairākos veidos, kas norādīti turpmāk:

West Country Beef

vesels liemenis, izņemot subproduktus, kas nav ēdami, t. i., ādu, galvu un kājas;

vesels sāns – pusliemenis, kas pārdalīts gareniski;

liemeņa pakaļējā/priekšējā ceturtdaļa – vesels sāns, kas no priekšpuses sadalīts starp 10. un 11. ribu (vai citā līdzīgā veidā pēc vienošanās);

svaigi izcirtņi – ražo, sadalot divus liemeņus/sānus mazākos, iecienītākos gabalos (lai apmierinātu pircēju prasības). Šos izcirtņus var piedāvāt neatkaulotus vai atkaulotus un aizsargiepakojumā.

Produktu West Country Beef var tirgot svaigu (atdzesētu) vai saldētu.

West Country Beef

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Pēc liellopu atšķiršanas vai to galīgās nobarošanas posmā tiem var izēdināt lopbarības piedevas. Tādā gadījumā lauksaimnieks reģistrē informāciju par lopbarības piedevu sastāvdaļām un iegādi, un to pārbauda par atbilstības pārbaudēm atbildīgie inspektori. Laikposmu, kurā dzīvniekam izēdina lopbarības piedevas, nosaka, ņemot vērā tādus aspektus kā dzīvnieku labturība un tirdzniecība.

Lopbarības piedevu maksimālais apjoms ir 30 %, bet ganībās uzņemtās barības apjoms – 70 %. Lopbarības piedevas izēdina nepieciešamības gadījumā, piemēram, ziemas mēnešos vai liellopu atšķiršanas vai galīgās nobarošanas posmā.

3.4.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi liellopi tiek audzēti saskaņā ar pieņemtajiem augstajiem lopkopības un labturības standartiem, kas garantē to drošumu.

Produkta ražošanā jāievēro šādas obligātās prasības:

| — | liellopiem jāpiedzimst, jāaug un to galīgā nobarošana jāveic Dienvidrietumanglijā, |
| --- | --- |

—

liellopiem jāpiedzimst, jāaug un to galīgā nobarošana jāveic Dienvidrietumanglijā,

| — | lopbarības pamatā jābūt ganībās uzņemtajai barībai, |
| --- | --- |

—

lopbarības pamatā jābūt ganībās uzņemtajai barībai,

| — | jāievēro visi spēkā esošie tiesību akti, |
| --- | --- |

—

jāievēro visi spēkā esošie tiesību akti,

| — | ražotāja rīcībā jābūt visiem atbilstīgajiem prakses kodeksiem, un ražotājam jābūt informētam par tiem, |
| --- | --- |

—

ražotāja rīcībā jābūt visiem atbilstīgajiem prakses kodeksiem, un ražotājam jābūt informētam par tiem,

| — | jānodrošina liellopu veselīgums un labturība, pamatojoties uz piecām pamatbrīvībām, |
| --- | --- |

—

jānodrošina liellopu veselīgums un labturība, pamatojoties uz piecām pamatbrīvībām,

| — | jānodrošina, ka tiek īstenotas pilnīgas izsekojamības sistēmas, |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka tiek īstenotas pilnīgas izsekojamības sistēmas,

| — | jānodrošina, ka liellopus pārrauga kompetenti lopkopji un apmācīti darbinieki, |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka liellopus pārrauga kompetenti lopkopji un apmācīti darbinieki,

| — | jānodrošina dzīvnieku drošība un labturība, tos transportējot, tirgojot, kā arī pirms nokaušanas, |
| --- | --- |

—

jānodrošina dzīvnieku drošība un labturība, tos transportējot, tirgojot, kā arī pirms nokaušanas,

| — | kaušana jāveic apstiprinātā un licencētā uzņēmumā, ievērojot pilnīgu izsekojamību, lai nodrošinātu produkta autentiskumu. |
| --- | --- |

—

kaušana jāveic apstiprinātā un licencētā uzņēmumā, ievērojot pilnīgu izsekojamību, lai nodrošinātu produkta autentiskumu.

3.5.   Īpaši noteikumi ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanai, rīvēšanai, iepakošanai utt.

Īpaši noteikumi ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanai, rīvēšanai, iepakošanai utt.

—

3.6.   Īpaši noteikumi ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanai

Īpaši noteikumi ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanai

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst sešas grāfistes – Kornvola, Devona, Dorseta, Glosteršīra, Somerseta un Vilšīra, kuras kopā veido Dienvidrietumangliju.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dienvidrietumanglija vislabāk raksturojama kā zālāju klāta pussala. Dažādie augšņu tipi ir daļēji izveidojuši atšķirību starp lopbarības audzēšanu un lauksaimniecības zemju kultivēšanu. Dienvidrietumanglijā ir liels glejaugsnes un brūnzemes augsnes īpatsvars; tajās labi padodas zāles audzēšana, bet tās nav īpaši piemērotas kultivēšanai. Kultivējamās platībās ir lielāks māla un smilts augšņu īpatsvars, un tās ir vieglāk drenējamas. Turklāt Dienvidrietumanglijā ir visā Apvienotajā Karalistē augstākā vidējā temperatūra un augstākās minimālās un maksimālās temperatūras.

Dienvidrietumanglija ir lielākais Anglijas reģions, kurā visvairāk nodarbojas ar lauksaimniecību. Tās daba ir viena no bagātīgākajām visā Apvienotajā Karalistē. Pēc aplēsēm, šā reģiona lauku saimniecībās tiek audzēti 24 % no visiem Anglijas liellopiem, un tieši tas kopā ar vēl 21 % audzēto aitu ir palīdzējis veidot šā reģiona aprises un saglabāt tā ainavu un mantojumu. Lielais ganāmpulka blīvums ir mudinājis attīstīt milzīgu gaļas pārstrādes nozari, kas šajā reģionā rada ārkārtīgi nepieciešamās darbavietas.

Silto un maigo temperatūru kombinācija, nokrišņu daudzuma vienmērīgais sadalījums gadā, liela augšņu ūdensietilpība nozīmē, ka Dienvidrietumanglijā visu gadu var audzēt zāli un lopbarības kultūras, kā arī ganīt lopus. Zāle lielākajā šā reģiona daļā aug vairāk nekā 300 dienu gadā. Šāda ražošana visa gada garumā Dienvidrietumanglijā ir ierasta parādība un izskaidro, kāpēc tajā dominē lopkopība. Turklāt vairāk nekā 25 % Dienvidrietumanglijas ganību atrodas nacionālajos parkos vai arī dabiski skaistās teritorijās (AONB) un šajā reģionā atrodas vairāk nekā 57 % Apvienotās Karalistes ziedaugiem bagāto pļavu. Bristoles Universitātes veiktais pētījums apliecina, ka liellopu gaļas garša ir intensīvāka un patīkamāka, ja liellopi ir baroti ar zāli, nevis koncentrātiem.

AONB

Produkta specifika

Produkta specifika

Dienvidrietumanglijā ļoti daudz izmanto svaigu zāli un zāles skābbarību. Tas liellopu gaļas kvalitātei un uzturvērtībai rada raksturīgas iezīmes taukskābju, E vitamīna satura un organoleptisko īpašību ziņā. Šīs iezīmes tika skaidri pierādītas zinātniskos eksperimentos. Tajos tika parādīta atšķirība starp taukskābju saturu tādu vēršu gaļā, kas pārsvarā tika baroti ar graudiem (koncentrātiem), un tādu vēršu gaļā, kas pārsvarā tika baroti ar zāli (tabula). Tauku līmenis to liellopu gaļas muskuļaudos, kuri tika baroti ar zāles skābbarību, bija lielāks, un tam bija diezgan atšķirīgs taukskābju profils. Linolskābes un tās produkta (arahidonskābes), abu n-6 (omega-6) taukskābju daudzums bija lielāks to vēršu gaļā, kas tika baroti ar koncentrātu; savukārt linolēnskābes un tās produktu eikozānpentaēnskābes (EPA) un donosaheksānskābes (DHA), kā arī visu n-3 (omega-3) taukskābju daudzums bija lielāks to vēršu gaļā, kas tika baroti ar zāles skābbarību un svaigu zāli; n-6 taukskābju un n-3 taukskābju proporcija bija daudz augstāka tādu dzīvnieku gaļā, kuri tika baroti ar koncentrātu. Cilvēku uzturā ieteicamā proporcija ir 4 vai zemāka, kas tika ļoti viegli panākta ar zāli barota liellopa gaļā, bet ne ar koncentrātu barota liellopa gaļā. Vienkārša proporcija, kas atšķir ar zāli barota liellopa gaļu no tāda liellopa gaļas, kas barots ar koncentrātu, ir šāda: 18:2/18:3, kas tabulā norādīts attiecīgi pie 2 un 27.

EPA

DHA

Gan svaiga zāle, gan zāles skābbarība ir α-linolēnskābes avots, kas dzīvniekā var pārveidoties par garo ķēžu n-3 (omega-3) polinepiesātinātajām taukskābēm (PUFA), kuras cilvēkiem ir vērtīgas uzturvielas. Zāle satur arī E vitamīnu, un ar zāli barota liellopa gaļā gan n-3 taukskābju, gan E vitamīna koncentrācija ir augstāka. Šīs uzturvielas arī ietekmē gaļas garšu.

PUFA

Tādējādi barošana ar zāli un zāles skābbarību uzskatāmi liecina par taukskābju profilu muskuļaudos, kurš ir atšķirīgs tad, ja dzīvniekus baro ar koncentrātiem. Ar zāli barotu liellopu gaļai ir šādi raksturīgie rādītāji: linolēnskābe – 1,0 %, EPA – 0,5 % un DHA – 0,1 %. Šie procenti attēlo taukskābju daudzumu gaļā, un šādā veidā bieži vien raksturo taukskābju saturu. Šāds taukskābju saturs labvēlīgi ietekmē produkta West Country Beef kvalitāti. E vitamīns zālē atrodams dabīgā veidā, un tas caur gremošanas sistēmu pāriet liellopa muskuļaudos un taukaudos. Ar zāles skābbarību barotu vēršu gaļas muskuļaudos tika konstatēta vismaz divreiz lielāka E vitamīna koncentrācija nekā to vēršu gaļā, kuri tika baroti ar koncentrātiem (tabula). Tas nodrošina mazumtirdzniecības vitrīnās turētajai gaļai par divām dienām ilgāku koši sarkanās krāsas saglabāšanos.

EPA

DHA

West Country Beef

Britu veiktajos pētījumos secināts, ka garša ir labāka to liellopu gaļai, kuri ir baroti ar zāli, nevis ar graudiem. Garšas rādītājs bija labāks to liellopu gaļai, kuri baroti ar zāli, nevis ar koncentrātu. Neraksturīga garša bija visizteiktākā tādu liellopu gaļai, kuri baroti ar koncentrātu.

Meat South West pasūtītais neatkarīgais pētījums, no kura tika ņemti iepriekšminētie secinājumi, liecina, ka specifiskās raksturiezīmes ir šādas: zema n-6 taukskābju un n-3 taukskābju proporcija un augsta E vitamīna koncentrācija.

Meat South West

| — | 18:2/18:3 proporcija, kas nepārsniedz 4, |
| --- | --- |

—

18:2/18:3 proporcija, kas nepārsniedz 4,

| — | E vitamīns > 3,0 mg/kg jostas daļas muskuļaudu. |
| --- | --- |

—

E vitamīns > 3,0 mg/kg jostas daļas muskuļaudu.

Dienvidrietumanglijai raksturīgais klimats, topogrāfiskie un ģeomorfoloģiskie apstākļi rada ļoti labvēlīgu vidi zālaugu audzēšanai un šajā reģionā audzētajiem liellopiem un līdz ar to arī šo dzīvnieku gaļai piešķir specifiskas īpašības. Lielu daļu šā reģiona lauksaimniecības platību veido zālaugi, kuri ir ļoti labi piemēroti lopkopībai un kurus var izmantot arī kā papildbarību.

Ir izveidots spēcīgs un objektīvs zinātniskais pamatojums, ka Dienvidrietumanglijā ražotajai un pārstrādātajai liellopu gaļai piemīt tādas īpašības, kas ir cieši saistītas ar šo ģeogrāfisko apgabalu un ko nodrošina zālaugu plašā pieejamība un izmantošana lopbarībā, kā rezultātā gaļā ir augstāka n-3 PUFA un E vitamīna koncentrācija.

PUFA

Zālaugu augšanu ietekmē augsnes tips, temperatūra, nokrišņu daudzums un saules gaisma. Vēl viens svarīgs aspekts ir reljefs, t. i., augstums virs jūras līmeņa – jo tas ir lielāks, jo zālaugu ir mazāk. Dienvidrietumanglijā klimats ir labvēlīgāks, un līdz ar to zāles veģetācijas periods tajā ir ilgāks salīdzinājumā ar citiem reģioniem. Visās Dienvidrietumanglijas daļās zāle aug vairāk nekā 220 dienu gadā, dažos apvidos – pat vairāk nekā 300 dienu gadā, un tas nav novērojams nevienā citā Lielbritānijas daļā. Rezultātā Dienvidrietumanglijā audzētiem liellopiem zāle un zāles produkti ir pieejami lielākā apjomā nekā lielākajā daļā citu Lielbritānijas apvidu vai ES valstu.

Vērtīgās īpašības liellopu gaļā rodas tad, ja liellopi, no kuriem to iegūst, piedzimst, tiek audzēti un to galīgo nobarošanu veic Dienvidrietumanglijā, kur siltā un mitrā klimata dēļ svaiga zāle dzīvniekiem ir pieejama ilgāku periodu nekā citos reģionos un kur ražošanas sistēmas ir balstītas uz ekstensīvu ražošanu, kurā tiek izmantota zāle. Klimata pārmaiņas nākotnē, visticamāk, Dienvidrietumanglijā zālāju audzēšanu ietekmēs vēl labvēlīgāk nekā pašlaik.

Pēc Meat South West aplēsēm, sarkanās gaļas ražošanas nozare Dienvidrietumanglijas ekonomikai kopumā nodrošina trīs miljardus mārciņu gadā un 28 000 darbvietu. Ir ārkārtīgi svarīgi turpināt lopkopību, lai aizsargātu šā reģiona vidi un mantojumu. Tieši šī savdabīgā vide veido produktam West Country Beef raksturīgās pamatīpašības, kuras rodas tāpēc, ka šajā reģionā tiek audzēti dzīvnieki, ko kuriem šo produktu iegūst.

Meat South West

West Country Beef

Vēsturiski visbiežāk sastopamās liellopu šķirnes reģionā ir bijušas South Devon un Ruby Red. Taču reģiona ainavā ir labi iekļāvušās arī daudzas vietējās un no kontinenta ievestās šķirnes, kas labi aug reģiona ganībās. Tāpēc produktu West Country Beef var ražot no jebkuras liellopu šķirnes. Ainavu daudzveidība šajā reģionā ļauj pastāvēt noslāņotai lopkopības nozarei. Ekmūras, Dartmūras un Bodminmūras augstienes tradicionālajiem liellopu ganāmpulkiem nodrošina vairošanās vietu un vasaras ganības, savukārt ieplakas un piekrastes apvidi, kur zāle turpina augt lielāko daļu gada, nodrošina ganības, kas lieliski piemērotas liellopu galīgai nobarošanai.

South Devon

Ruby Red

West Country Beef

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-country-beef-pgi

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

1

(2)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

2

(3)  Linolskābe.

3

(4)  Linolēnskābe.

4

(5)  Eikozānpentaēnskābe.

5

(6)  Dokosaheksānskābe.

6

---

| 1.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 250/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 250/41

---

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 53. panta 2. punkta otro daļu

(2017/C 250/09)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

MAZNOZĪMĪGA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012
   (2)
  53. panta 2. punkta otro daļu

WEST COUNTRY LAMB

ES Nr.: PGI-GB-02151 – 7.7.2016.

ACVN ( ) AĢIN ( X ) GTĪ ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| Nosaukums: | Meat South West |
| --- | --- |
| Adrese: | The Baron Suite |
| Creech Castle |
| Taunton |
| TA1 2DX |
| UNITED KINGDOM |

Nosaukums:

Meat South West

Adrese:

The Baron Suite

Creech Castle

Taunton

TA1 2DX

UNITED KINGDOM

Tālr.

+44 8706086610

E-pasts:

info@westcountrybeefandlamb.org.uk

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| — | ☒ | Produkta apraksts |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☐ | Ražošanas metode |
| — | ☐ | Saikne |
| — | ☐ | Marķējums |
| — | ☐ | Cits [norādīt] |

—

☒

Produkta apraksts

—

☐

Izcelsmes apliecinājums

—

☐

Ražošanas metode

—

☐

Saikne

—

☐

Marķējums

—

☐

Cits [norādīt]

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, neveicot grozījumus publicētajā vienotajā dokumentā. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, veicot grozījumus publicētajā vienotajā dokumentā. |
| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |
| — | ☐ | Ar reģistrētu GTĪ apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta ceturto daļu. |

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, neveicot grozījumus publicētajā vienotajā dokumentā.

—

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, veicot grozījumus publicētajā vienotajā dokumentā.

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

—

☐

Ar reģistrētu GTĪ apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru var uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta ceturto daļu.

5.   Grozījums vai grozījumi

Grozījums Nr. 1

Apraksts

Ar šo grozījumu tiek atcelti svara ierobežojumi (9–15 kg) tiem atbilstīgajiem liemeņiem, kas iekļauti O klasē.

Meat South West vēlas paplašināt esošo klasifikāciju, atceļot svara ierobežojumus O klasē iekļautajiem liemeņiem.

Meat South West uzskata šo grozījumu par maznozīmīgu, jo tas:

| 1) | neattiecas uz produkta būtiskajām īpašībām; |
| --- | --- |

1)

neattiecas uz produkta būtiskajām īpašībām;

| 2) | negroza Regulas (ES) Nr. 1151/2012 7. panta 1. punkta f) apakšpunkta i) vai ii) punktā minēto saikni; |
| --- | --- |

2)

negroza Regulas (ES) Nr. 1151/2012 7. panta 1. punkta f) apakšpunkta i) vai ii) punktā minēto saikni;

| 3) | neietver produkta nosaukuma vai jebkuras nosaukuma daļas maiņu; |
| --- | --- |

3)

neietver produkta nosaukuma vai jebkuras nosaukuma daļas maiņu;

| 4) | neietekmē definēto ģeogrāfisko apgabalu; vai |
| --- | --- |

4)

neietekmē definēto ģeogrāfisko apgabalu; vai

| 5) | nerada produkta tirdzniecības ierobežojumu paplašinājumu. |
| --- | --- |

5)

nerada produkta tirdzniecības ierobežojumu paplašinājumu.

Izmaiņu pamatojums

Meat South West vēlas veikt grozījumu pašreizējā klasifikācijā, lai atceltu šobrīd esošo svara ierobežojumu – 9–15 kg – O klases jēra gaļai. Šis svara ierobežojums sākotnēji tika ieviests, lai vēsturiskajiem dienvidaustrumu tirgiem Spānijā un Itālijā piegādātu vieglākus jēra gaļas gabalus. Taču kopš tā laika šī klientūra ir mainījusies, un svara ierobežojums kavē tāda sortimenta iekļaušanu, kas citkārt būtu atbilstīgs. Tas jo īpaši attiecas uz bioloģiski audzētiem jēriem, kas uzskatāmi par augstvērtīgu produktu un kas pašreiz nav atbilstīgi tikai svara ierobežojumu dēļ. Ģeogrāfiskais apgabals netiks grozīts, un produkta pamatīpašības nemainīsies, jo mēs joprojām izmantojam tādu lopbarības elementu, lai nodrošinātu, ka produkta ķīmiskās sastāvdaļas netiek ietekmētas. Ierosinātās izmaiņas nepazemina produkta kvalitāti, nemaina tā nosaukumu un neierobežo tirdzniecību.

Formulējums pašreizējā specifikācijā

“Liemeņu klasifikācija, kas atbilst R vai augstākai klasei, taukaudu saturs no 2 līdz 3H; tie liemeņi, kuru svars nepārsniedz 15 kg, var atbilst O klasei.

Liemeņu izmērs var būt atšķirīgs, to pielāgojot patērētāju prasībām un aitu šķirnei.

| | Pieaugošs taukaudu saturs => |
| --- | --- |
| Uzlabojas muskuļaudu uzbūve => | | 1 | 2 | 3L | 3H | 4L | 4HL | 5 |
| E | | | | | | | |
| U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O | | 9–15 kg | 9–15 kg | 9–15 kg | | | |
| P | | | | | | | |

Pieaugošs taukaudu saturs =>

Uzlabojas muskuļaudu uzbūve =>

1

2

3L

3H

4L

4HL

5

E

U

R

O

9–15 kg

9–15 kg

9–15 kg

P

”

Ierosinātie grozījumi

Ierosinātie grozījumi

“Liellopu liemeņu klasifikācija, kas atbilst O vai augstākai klasei, taukaudu saturs no 2 līdz 3H;

liemeņu izmērs var būt atšķirīgs, to pielāgojot patērētāju prasībām un aitu šķirnei.

| | Pieaugošs taukaudu saturs => |
| --- | --- |
| Uzlabojas muskuļaudu uzbūve => | | 1 | 2 | 3L | 3H | 4L | 4HL | 5 |
| E | | | | | | | |
| U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O | | | | | | | |
| P | | | | | | | |

Pieaugošs taukaudu saturs =>

Uzlabojas muskuļaudu uzbūve =>

1

2

3L

3H

4L

4HL

5

E

U

R

O

P

”

6.   Produkta atjaunināta specifikācija (tikai ACVN un AĢIN)

Produkta atjaunināta specifikācija (tikai ACVN un AĢIN)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-country-lamb-pgi

VIENOTS DOKUMENTS

WEST COUNTRY LAMB

WEST COUNTRY LAMB

ES Nr.: PGI-GB-02151 – 7.7.2016.

ES Nr.: PGI-GB-02151 – 7.7.2016.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Nosaukums vai nosaukumi

West Country Lamb

West Country Lamb

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Nosaukumu West Country Lamb piemēro jēru gaļas liemeņiem, sānu gabaliem vai izcirtņiem, kas iegūti no Dienvidrietumanglijas reģionā (West Country) dzimušām un audzētām aitām, kuras tikušas nokautas saskaņā ar Meat South West (MSW) vai līdzvērtīgiem standartiem.

West Country Lamb

West Country

Meat South West

MSW

Kaušanas brīdī aita nedrīkst būt vecāka par 12 mēnešiem. Gaļa, ko iegūst no dzīvniekiem, kuri i) ir piedzimuši līdz jebkura gada 1. oktobrim un ii) tiek nokauti laikposmā no tam sekojošā gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim, jānogatavina. Tas var ietvert atdzesēšanu saldētavā vismaz piecas dienas starp nokaušanu un pārdošanu galīgajam patērētājam vai vienu no nogatavināšanas procesiem, kas norādīts Gaļas un liellopu komisijas (Meat & Livestock Commission, MLC) 1994. gada dokumentā Lamb Blueprint (tie ir elektrostimulācija un pakarināšana aiz gūžas). Galīgās nobarošanas svaram jābūt tādam, lai kautsvars būtu no 9 kg līdz 26 kg.

Meat & Livestock Commission, MLC

Lamb Blueprint

Īpašais uz zālaugiem balstītais uzturs uzlabo jēru gaļas muskuļaudu ķīmisko sastāvu (sk. tabulu), kā arī gaļas organoleptiskās īpašības salīdzinājumā ar tām aitām, kuras ir barotas ar koncentrātiem.

Tabula

Tabula

Taukskābju (mg/100 g muskuļaudu) un E vitamīna sastāvs (mg/kg) jēra jostas daļas muskuļaudos

Taukskābju (mg/100 g muskuļaudu) un E vitamīna sastāvs (mg/kg) jēra jostas daļas muskuļaudos

| | Zāle | Koncentrāti |
| --- | --- | --- |
| 18:2 (3) | 98 | 143 |
| 18:3 (4) | 52 | 29 |
| EPA (5) | 23 | 15 |
| DHA (6) | 6,5 | 4,9 |
| E vitamīns | 4,6 | 1,9 |
| 18:2/18:3 | 1,9 | 5,0 |

Zāle

Koncentrāti

18:2 (3)

3

98

143

18:3 (4)

4

52

29

EPA (5)

5

23

15

DHA (6)

6

6,5

4,9

E vitamīns

4,6

1,9

18:2/18:3

1,9

5,0

Rezultātā uzlabojas gaļas bagātīgā garša, tādējādi, to ēdot, gūstams lielisks baudījums. Tauku krāsa var būt no baltas līdz krēmkrāsai, taču īpašā uztura rezultātā tie iegūst krēmkrāsu. Gaļas krāsa ir no sārtas līdz tumši sarkanai. Gaļu nogatavinot, tās sarkanā krāsa kļūst vēl tumšāka. Turpmāk norādīta liemeņu klasifikācijas specifikācija (pamatojoties uz EUROP skalu) optimālu garšas īpašību nodrošināšanai.

EUROP

Liemeņu klasifikācija, kas atbilst O vai augstākai klasei, taukaudu saturs no 2 līdz 3H; liemeņu izmērs var būt atšķirīgs, to pielāgojot patērētāju prasībām un aitu šķirnei.

| | Pieaugošs taukaudu saturs => |
| --- | --- |
| Uzlabojas muskuļaudu uzbūve => | | 1 | 2 | 3L | 3H | 4L | 4HL | 5 |
| E | | | | | | | |
| U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O | | | | | | | |
| P | | | | | | | |

Pieaugošs taukaudu saturs =>

Uzlabojas muskuļaudu uzbūve =>

1

2

3L

3H

4L

4HL

5

E

U

R

O

P

Pēc nokaušanas produktu West Country Lamb laiž tirdzniecībā vairākos veidos, kas norādīti turpmāk.

West Country Lamb

| — | Vesels liemenis, izņemot subproduktus, kas nav ēdami, t. i., ādu, galvu un kājas. Nieres un to taukus var atstāt in situ. |
| --- | --- |

—

Vesels liemenis, izņemot subproduktus, kas nav ēdami, t. i., ādu, galvu un kājas. Nieres un to taukus var atstāt in situ.

in situ

| — | Vesels sāns – pusliemenis, kas pārdalīts gareniski. |
| --- | --- |

—

Vesels sāns – pusliemenis, kas pārdalīts gareniski.

| — | Svaigi izcirtņi – ražo, sadalot divus liemeņus/sānus mazākos, iecienītākos gabalos (lai apmierinātu pircēju prasības). Šos izcirtņus var piedāvāt neatkaulotus vai atkaulotus un aizsargiepakojumā. |
| --- | --- |

—

Svaigi izcirtņi – ražo, sadalot divus liemeņus/sānus mazākos, iecienītākos gabalos (lai apmierinātu pircēju prasības). Šos izcirtņus var piedāvāt neatkaulotus vai atkaulotus un aizsargiepakojumā.

| — | Produktu West Country Lamb var tirgot svaigu (atdzesētu) vai saldētu. |
| --- | --- |

—

Produktu West Country Lamb var tirgot svaigu (atdzesētu) vai saldētu.

West Country Lamb

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Pēc jēru atšķiršanas vai to galīgās nobarošanas posmā tiem var izēdināt lopbarības piedevas. Tādā gadījumā lauksaimnieks reģistrē informāciju par lopbarības piedevu sastāvdaļām un iegādi, un to pārbauda par atbilstības pārbaudēm atbildīgie inspektori, lai nodrošinātu, ka vismaz 70 % barības attiecīgie dzīvnieki ir uzņēmuši ganībās. Šā produkta ražošanā ir paredzēta ekstensīva sistēma ar atbilstīgu ganībās pavadītu periodu – parasti tie ir divi mēneši – pirms nokaušanas.

3.4.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Jēriem jāpiedzimst, jāaug un to galīgā nobarošana jāveic Dienvidrietumanglijā.

3.5.   Īpaši noteikumi ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanai, rīvēšanai, iepakošanai utt.

Īpaši noteikumi ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanai, rīvēšanai, iepakošanai utt.

—

3.6.   Īpaši noteikumi ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanai

Īpaši noteikumi ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanai

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst sešas grāfistes – Kornvola, Devona, Dorseta, Glosteršīra, Somerseta un Vilšīra, kuras kopā veido Dienvidrietumangliju.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dienvidrietumanglija tiek raksturota kā zālāju klāta pussala. Dažādie augšņu tipi ir daļēji izveidojuši atšķirību starp lopbarības audzēšanu un lauksaimniecības zemju kultivēšanu. Dienvidrietumanglijā ir liels glejaugsnes un brūnzemes augsnes īpatsvars; tajās labi padodas zāles audzēšana, bet tās nav īpaši piemērotas kultivēšanai. Kultivējamās platībās ir lielāks māla un smilts augšņu īpatsvars, un tās ir vieglāk drenējamas. Turklāt Dienvidrietumanglijā ir visā Apvienotajā Karalistē augstākā vidējā temperatūra un augstākās minimālās un maksimālās temperatūras.

Dienvidrietumanglija ir lielākais Anglijas reģions, kurā visvairāk nodarbojas ar lauksaimniecību. Tās daba ir viena no bagātīgākajām visā Apvienotajā Karalistē. Pēc aplēsēm, šā reģiona lauku saimniecībās tiek audzēts 21 % no visām Anglijas aitām, un tieši tas kopā ar vēl 24 % audzēto liellopu ir palīdzējis veidot šā reģiona aprises un saglabāt tā ainavu un mantojumu. Lielais ganāmpulku blīvums ir mudinājis attīstīt milzīgu gaļas pārstrādes nozari, kas šajā reģionā rada ārkārtīgi nepieciešamās darbvietas.

Silto un maigo temperatūru kombinācija, nokrišņu daudzuma vienmērīgais sadalījums gadā, liela augšņu ūdensietilpība nozīmē, ka Dienvidrietumanglijā visu gadu var audzēt zāli un lopbarības kultūras, kā arī ganīt lopus. Zāle lielākajā šā reģiona daļā aug vairāk nekā 300 dienu gadā. Šāda ražošana visa gada garumā Dienvidrietumanglijā ir ierasta parādība un izskaidro, kādēļ tajā dominē lopkopība. Turklāt vairāk nekā 25 % Dienvidrietumanglijas ganību atrodas nacionālajos parkos vai arī īpaši skaistās dabas teritorijās (AONB), un šajā reģionā atrodas vairāk nekā 57 % Apvienotās Karalistes ziedaugiem bagāto pļavu. Bristoles Universitātes veiktais pētījums apliecina, ka jēru gaļas garša ir intensīvāka un patīkamāka, ja aitas ir barotas ar zāli, nevis koncentrātiem.

AONB

Turklāt unikālais maigais klimats un zāles veģetācija visa gada garumā nodrošina, ka jērus šajā reģionā audzē visu gadu.

Produkta specifika

Produkta specifika

Dienvidrietumanglijā ļoti daudz izmanto svaigu zāli un zāles skābbarību. Tas jēru gaļas kvalitātei un uzturvērtībai rada raksturīgas iezīmes taukskābju, E vitamīna satura un organoleptisko īpašību ziņā. Šīs iezīmes tika skaidri pierādītas zinātniskos eksperimentos. Tajos tika parādīta atšķirība starp taukskābju saturu tāda jēra gaļā, kas pārsvarā tika barots ar graudiem (koncentrātiem), un tāda jēra gaļā, kas pārsvarā tika barots ar zāli (tabula). Ar zāli barotu jēru gaļas taukskābju saturs bija diezgan atšķirīgs no to jēru gaļas, kuri tika baroti ar koncentrātu. Linolskābes un tās produkta (arahidonskābes), abu n-6 (omega-6) taukskābju, daudzums bija lielāks to jēru gaļā, kuri tika baroti ar koncentrātu; savukārt linolēnskābes un tās produktu eikozānpentaēnskābes (EPA) un donosaheksānskābes (DHA), kā arī visu n-3 (omega-3) taukskābju daudzums bija lielāks to jēru gaļā, kas tika baroti ar zāli; n-6 taukskābju un n-3 taukskābju proporcija bija ievērojami augstāka tādu dzīvnieku gaļā, kuri tika baroti ar koncentrātu. Cilvēku uzturā ieteicamā proporcija ir 4 vai zemāka, kas tika ļoti viegli panākta ar zāli barota jēra gaļā, bet ne ar koncentrātu barota jēra gaļā. Vienkārša proporcija, kas atšķir ar zāli barota jēra gaļu no tāda jēra gaļas, kas barots ar koncentrātu, ir šāda: 18:2/18:3, kas tabulā norādīts attiecīgi pie 1,9 un 5,0.

EPA

DHA

Gan svaiga zāle, gan zāles skābbarība ir α-linolēnskābes avots, kas dzīvniekā var pārveidoties par garo ķēžu n-3 (omega-3) polinepiesātinātajām taukskābēm (PUFA), kuras cilvēkiem ir vērtīgas uzturvielas. Zāle satur arī E vitamīnu, un ar zāli barota jēra gaļā gan n-3 taukskābju, gan E vitamīna koncentrācija ir augstāka. Šīs uzturvielas arī ietekmē gaļas garšu.

PUFA

Tādējādi barošana ar zāli un zāles skābbarību uzskatāmi liecina par taukskābju profilu muskuļaudos, kurš ir atšķirīgs tad, ja dzīvniekus baro ar koncentrātiem. Ar zāli barotu jēru gaļai ir šādi raksturīgie rādītāji: linolēnskābe – 1,5 %, EPA – 0,7 % un DHA – > 0,2 %. Šie procenti attēlo taukskābju daudzumu gaļā, un šādā veidā bieži vien raksturo taukskābju saturu. Šāds taukskābju saturs labvēlīgi ietekmē produkta West Country Lamb kvalitāti. E vitamīns zālē atrodams dabīgā veidā, un tas caur gremošanas sistēmu pāriet aitu muskuļaudos un taukaudos. Ar zāles skābbarību barotu jēru gaļas muskuļaudos tika konstatēta vismaz divkārša E vitamīna koncentrācija nekā tādu jēru gaļā, kuri tika baroti ar koncentrātiem. Tas nodrošina mazumtirdzniecības vitrīnās turētajai gaļai ilgāku koši sarkanās krāsas saglabāšanos.

EPA

DHA

West Country Lamb

Britu veiktajos pētījumos secināts, ka garša ir labāka to jēru gaļai, kuri ir baroti ar zāli, nevis ar graudiem. Garšas rādītājs bija daudz labāks to jēru gaļai, kuri baroti ar zāli, nevis ar koncentrātu. Neraksturīgas garšas rādītājs bija daudz sliktāks tādu jēru gaļai, kas baroti ar zāli.

Neatkarīgs pētījums liecina, ka specifiskās raksturiezīmes ir zema n-6 taukskābju un n-3 taukskābju proporcija un augsta E vitamīna koncentrācija:

18:2/18:3 proporcija, kas nepārsniedz 4,

E vitamīns > 3,0 mg/kg jostas daļas muskuļaudu.

Aitu šķirnes Polled Dorset un Dorset Horn ir tikai divas no reģionālajām šķirnēm, kuras ir pielāgojušās, gūstot labumu no tā, ka šajā reģionā gandrīz visu gadu aug zāle. Daudzi lauksaimnieki izmanto šīs šķirnes, jo tām ir raksturīga dabīga, bieža vairošanās, kas nozīmē, ka jēri var atnesties rudenī. Tādējādi aitkopji var iegūt jērus, kuri ir gatavi pārdošanai janvāra beigās un vēl vēlāk. Citos ieplaku apvidos turētos ganāmpulkos jēri atnesas janvārī un februārī, savukārt tajās saimniecībās, kuras atrodas Bodminmūras, Dartmūras un Ekmūras augstieņu apgabalos, jēri parasti atnesas aprīlī un maijā, tādējādi nodrošinot jēru dabīgu audzēšanu un šo dzīvnieku gaļu visa gada garumā.

Polled Dorset

Dorset Horn

Dienvidrietumanglijai raksturīgais klimats, topogrāfiskie un ģeomorfoloģiskie apstākļi rada ļoti labvēlīgu vidi zālaugu audzēšanai un šajā reģionā audzētajām aitām un līdz ar to arī šo dzīvnieku gaļai piešķir specifiskas īpašības. Lielu daļu šā reģiona lauksaimniecības platību veido zālaugi, kuri ir ļoti labi piemēroti aitkopībai un kurus var izmantot arī kā papildbarību.

Ir izveidots spēcīgs un objektīvs zinātniskais pamatojums, ka Dienvidrietumanglijā ražotajai un pārstrādātajai jēru gaļai piemīt tādas īpašības, kas ir cieši saistītas ar šo ģeogrāfisko apgabalu un ko nodrošina zālaugu plašā pieejamība un izmantošana lopbarībā, kā rezultātā gaļā ir augstāka n-3 PUFA un E vitamīna koncentrācija.

PUFA

Zālaugu augšanu ietekmē augsnes tips, temperatūra, nokrišņu daudzums un saules gaisma. Vēl viens svarīgs aspekts ir reljefs, t. i., augstums virs jūras līmeņa – jo tas ir lielāks, jo zālaugu ir mazāk. Dienvidrietumanglijā klimats ir labvēlīgāks, un līdz ar to zāles veģetācijas periods tajā ir ilgāks salīdzinājumā ar citiem reģioniem. Visās Dienvidrietumanglijas daļās zāle aug vairāk nekā 220 dienu gadā, dažos apvidos – pat vairāk nekā 300 dienu gadā, un tas nav novērojams nevienā citā Lielbritānijas daļā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-country-lamb-pgi

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

1

(2)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

2

(3)  Linolskābe.

3

(4)  Linolēnskābe.

4

(5)  Eikozānpentaēnskābe.

5

(6)  Dokosaheksānskābe.

6

---