# Eiropas Savienības L 284/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 284 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 4. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 284

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 4. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2104 (2022. gada 29. jūlijs), ar ko attiecībā uz olīveļļas tirdzniecības standartiem papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un atceļ Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2568/91 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 29/2012 | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2105 (2022. gada 29. jūlijs), ar kuru nosaka noteikumus par to, kā pārbauda atbilstību olīveļļas tirdzniecības standartiem, un par olīveļļas īpašību analīzes metodēm | 23 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2022/2106 (2022. gada 31. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem zvejot sarkano milzu garneli GFCM 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā | 49 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2107 (2022. gada 3. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aito saunapalvikinkku / Äkta basturökt skinka (AĢIN)) | 52 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2108 (2022. gada 3. novembris), ar ko piešķir Savienības atļauju atsevišķam biocīdam Ecolab UA Lactic acid single product dossier
   (
  1
  ) | 55 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/2109 (2022. gada 24. oktobris), ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem saistībā ar dažām rezolūcijām, par kurām paredzēts balsot Starptautiskās Vīnkopības un vīna organizācijas 20. ģenerālajā asamblejā, kas notiks 2022. gada 4. novembrī | 65 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2110 (2022. gada 11. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) melno metālu pārstrādes nozarē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7054)

   (
  1
  ) | 69 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2104 (2022. gada 29. jūlijs), ar ko attiecībā uz olīveļļas tirdzniecības standartiem papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un atceļ Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2568/91 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 29/2012

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2105 (2022. gada 29. jūlijs), ar kuru nosaka noteikumus par to, kā pārbauda atbilstību olīveļļas tirdzniecības standartiem, un par olīveļļas īpašību analīzes metodēm

23

*

Komisijas Regula (ES) 2022/2106 (2022. gada 31. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem zvejot sarkano milzu garneli GFCM 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

GFCM

49

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2107 (2022. gada 3. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aito saunapalvikinkku / Äkta basturökt skinka (AĢIN))

52

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2108 (2022. gada 3. novembris), ar ko piešķir Savienības atļauju atsevišķam biocīdam Ecolab UA Lactic acid single product dossier
   (
  1
  )

Ecolab UA Lactic acid single product dossier

1

55

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/2109 (2022. gada 24. oktobris), ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem saistībā ar dažām rezolūcijām, par kurām paredzēts balsot Starptautiskās Vīnkopības un vīna organizācijas 20. ģenerālajā asamblejā, kas notiks 2022. gada 4. novembrī

65

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2110 (2022. gada 11. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) melno metālu pārstrādes nozarē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7054)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7054)

1

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 4.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 284/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 284/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/2104

(2022. gada 29. jūlijs),

ar ko attiecībā uz olīveļļas tirdzniecības standartiem papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un atceļ Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2568/91 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 29/2012

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 75. panta 2. punktu, 78. panta 3. un 4. punktu un 88. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2) ir atcelta un aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 II daļas II sadaļas I nodaļas 1. iedaļa nosaka noteikumus par olīveļļas tirdzniecības standartiem un pilnvaro Komisiju šajā sakarā pieņemt deleģētos aktus un īstenošanas aktus. Lai nodrošinātu olīveļļas tirgus netraucētu darbību jaunajā tiesiskajā regulējumā, ar šādiem aktiem ir jāpieņem daži noteikumi. Minētajiem aktiem būtu jāaizstāj Komisijas Regula (EEK) Nr. 2568/91 (3) un Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 29/2012 (4), kuras attiecīgi būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2) ir atcelta un aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 II daļas II sadaļas I nodaļas 1. iedaļa nosaka noteikumus par olīveļļas tirdzniecības standartiem un pilnvaro Komisiju šajā sakarā pieņemt deleģētos aktus un īstenošanas aktus. Lai nodrošinātu olīveļļas tirgus netraucētu darbību jaunajā tiesiskajā regulējumā, ar šādiem aktiem ir jāpieņem daži noteikumi. Minētajiem aktiem būtu jāaizstāj Komisijas Regula (EEK) Nr. 2568/91 (3) un Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 29/2012 (4), kuras attiecīgi būtu jāatceļ.

| (2) | Olīveļļai piemīt dažas organoleptiskas un uzturvērtības īpašības, kas, ņemot vērā olīveļļas ražošanas izmaksas, paver tai piekļuvi tirgum, kurā cenas ir daudz augstākas salīdzinājumā ar vairumu citu augu tauku. Ņemot vērā šo tirgus situāciju, būtu jānosaka olīveļļas tirdzniecības standarti, kas garantē produkta kvalitāti un iedarbīgi apkaro krāpšanu. Būtu jāpanāk arī tirdzniecības standartu efektīva uzraudzība. Tālab būtu jānosaka konkrēti noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Olīveļļai piemīt dažas organoleptiskas un uzturvērtības īpašības, kas, ņemot vērā olīveļļas ražošanas izmaksas, paver tai piekļuvi tirgum, kurā cenas ir daudz augstākas salīdzinājumā ar vairumu citu augu tauku. Ņemot vērā šo tirgus situāciju, būtu jānosaka olīveļļas tirdzniecības standarti, kas garantē produkta kvalitāti un iedarbīgi apkaro krāpšanu. Būtu jāpanāk arī tirdzniecības standartu efektīva uzraudzība. Tālab būtu jānosaka konkrēti noteikumi.

| (3) | Pieredze, kas pēdējo desmit gadu laikā uzkrāta, īstenojot Savienības olīveļļas tirdzniecības standartus un veicot atbilstības pārbaudes, liecina, ka daži tiesiskā regulējuma aspekti ir jāvienkāršo un jāpadara skaidrāki. |
| --- | --- |

(3)

Pieredze, kas pēdējo desmit gadu laikā uzkrāta, īstenojot Savienības olīveļļas tirdzniecības standartus un veicot atbilstības pārbaudes, liecina, ka daži tiesiskā regulējuma aspekti ir jāvienkāršo un jāpadara skaidrāki.

| (4) | Dažādu olīveļļas veidu nošķiršanas vajadzībām būtu jānosaka katras olīveļļas kategorijas fizikālās un ķīmiskās īpašības un neapstrādātu olīveļļu organoleptiskās īpašības, lai tādā veidā garantētu attiecīgo produktu tīrību un kvalitāti. |
| --- | --- |

(4)

Dažādu olīveļļas veidu nošķiršanas vajadzībām būtu jānosaka katras olīveļļas kategorijas fizikālās un ķīmiskās īpašības un neapstrādātu olīveļļu organoleptiskās īpašības, lai tādā veidā garantētu attiecīgo produktu tīrību un kvalitāti.

| (5) | Lai nemaldinātu patērētājus un neradītu negodīgu konkurenci olīveļļas tirgū, samaisīt ar citām augu eļļām vai iekļaut pārtikas produktu sastāvā būtu jāatļauj tikai tādu kategoriju olīveļļas, kuras atļauts pārdot galapatērētājam. Lai ņemtu vērā atšķirīgos apstākļus dalībvalstīs, būtu jāatļauj tām aizliegt šādu maisījumu ražošanu savā teritorijā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nemaldinātu patērētājus un neradītu negodīgu konkurenci olīveļļas tirgū, samaisīt ar citām augu eļļām vai iekļaut pārtikas produktu sastāvā būtu jāatļauj tikai tādu kategoriju olīveļļas, kuras atļauts pārdot galapatērētājam. Lai ņemtu vērā atšķirīgos apstākļus dalībvalstīs, būtu jāatļauj tām aizliegt šādu maisījumu ražošanu savā teritorijā.

| (6) | Lai garantētu pārdotās olīveļļas autentiskumu, mazumtirdzniecībai paredzētajam iepakojumam vajadzētu būt nelielam un ar piemērotu noslēgšanas sistēmu. Tomēr būtu jāļauj dalībvalstīm atļaut lielāku iepakojumu, kas domāts kolektīviem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai garantētu pārdotās olīveļļas autentiskumu, mazumtirdzniecībai paredzētajam iepakojumam vajadzētu būt nelielam un ar piemērotu noslēgšanas sistēmu. Tomēr būtu jāļauj dalībvalstīm atļaut lielāku iepakojumu, kas domāts kolektīviem uzņēmumiem.

| (7) | Lai palīdzētu patērētājiem izvēlēties produktus, ir svarīgi, ka obligātās ziņas uz etiķetes ir skaidri salasāmas. Tāpēc būtu jānosaka noteikumi par salasāmību un visas obligātās informācijas sakopošanu galvenajā redzamības laukā. |
| --- | --- |

(7)

Lai palīdzētu patērētājiem izvēlēties produktus, ir svarīgi, ka obligātās ziņas uz etiķetes ir skaidri salasāmas. Tāpēc būtu jānosaka noteikumi par salasāmību un visas obligātās informācijas sakopošanu galvenajā redzamības laukā.

| (8) | Olīveļļas kategoriju nosaukumiem būtu jāatbilst katrā dalībvalstī, Savienības iekšējā tirdzniecībā un tirdzniecībā ar trešām valstīm pārdotās olīveļļas aprakstiem, kas doti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļā. |
| --- | --- |

(8)

Olīveļļas kategoriju nosaukumiem būtu jāatbilst katrā dalībvalstī, Savienības iekšējā tirdzniecībā un tirdzniecībā ar trešām valstīm pārdotās olīveļļas aprakstiem, kas doti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļā.

| (9) | Daudzos zinātniskos pētījumos ir pierādīts, ka gaisma un siltums pasliktina olīveļļas kvalitāti. Tāpēc, lai nodrošinātu, ka patērētāji ir pienācīgi informēti par optimālajiem uzglabāšanas apstākļiem, uz etiķetes būtu skaidri jānorāda konkrēti uzglabāšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(9)

Daudzos zinātniskos pētījumos ir pierādīts, ka gaisma un siltums pasliktina olīveļļas kvalitāti. Tāpēc, lai nodrošinātu, ka patērētāji ir pienācīgi informēti par optimālajiem uzglabāšanas apstākļiem, uz etiķetes būtu skaidri jānorāda konkrēti uzglabāšanas nosacījumi.

| (10) | Lauksaimniecības tradīciju un vietējo ekstrahēšanas un samaisīšanas prakšu rezultātā neapstrādātām pārtikas olīveļļām, ko var tirgot tieši, garša un kvalitāte var būt diezgan atšķirīga atkarībā no izcelsmes vietas. Tāpēc vienas un tās pašas kategorijas eļļas cenas var atšķirties, un tas kaitē tirgum. Citu kategoriju pārtikas olīveļļām nav būtisku ar izcelsmi saistītu atšķirību, un tāpēc izcelsmes vietas norādīšana uz šādas eļļas iepakojuma varētu patērētājus vedināt uz domām, ka kvalitātes atšķirības pastāv. Tāpēc, lai nekropļotu pārtikas olīveļļas tirgu, būtu jāizveido obligāts Savienības režīms, kas piemērojams izcelsmes vietas marķēšanai un attiecas tikai uz neapstrādātām augstākā labuma olīveļļām un neapstrādātām olīveļļām, kuras atbilst precīziem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(10)

Lauksaimniecības tradīciju un vietējo ekstrahēšanas un samaisīšanas prakšu rezultātā neapstrādātām pārtikas olīveļļām, ko var tirgot tieši, garša un kvalitāte var būt diezgan atšķirīga atkarībā no izcelsmes vietas. Tāpēc vienas un tās pašas kategorijas eļļas cenas var atšķirties, un tas kaitē tirgum. Citu kategoriju pārtikas olīveļļām nav būtisku ar izcelsmi saistītu atšķirību, un tāpēc izcelsmes vietas norādīšana uz šādas eļļas iepakojuma varētu patērētājus vedināt uz domām, ka kvalitātes atšķirības pastāv. Tāpēc, lai nekropļotu pārtikas olīveļļas tirgu, būtu jāizveido obligāts Savienības režīms, kas piemērojams izcelsmes vietas marķēšanai un attiecas tikai uz neapstrādātām augstākā labuma olīveļļām un neapstrādātām olīveļļām, kuras atbilst precīziem nosacījumiem.

| (11) | Lielu daļu neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu Savienībā veido dažādu dalībvalstu un trešo valstu izcelsmes eļļu maisījumi. Būtu jānosaka noteikumi par šādu maisījumu izcelsmes norādīšanu marķējumā. |
| --- | --- |

(11)

Lielu daļu neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu Savienībā veido dažādu dalībvalstu un trešo valstu izcelsmes eļļu maisījumi. Būtu jānosaka noteikumi par šādu maisījumu izcelsmes norādīšanu marķējumā.

| (12) | Reģionālu cilmes vietas nosaukumu var aptvert aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN) vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (5). Lai patērētāju vidū neradītu neskaidrības, kas varētu novest pie tirgus traucējumiem, nosaukumi, kuri norāda uz reģionālu izcelsmi, būtu jānorāda tikai ACVN vai AĢIN gadījumā. Importētas olīveļļas gadījumā būtu jāievēro noteikumi par nepreferenciālu izcelsmi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (6). |
| --- | --- |

(12)

Reģionālu cilmes vietas nosaukumu var aptvert aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN) vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (5). Lai patērētāju vidū neradītu neskaidrības, kas varētu novest pie tirgus traucējumiem, nosaukumi, kuri norāda uz reģionālu izcelsmi, būtu jānorāda tikai ACVN vai AĢIN gadījumā. Importētas olīveļļas gadījumā būtu jāievēro noteikumi par nepreferenciālu izcelsmi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (6).

| (13) | Vajadzētu dot iespēju turpināt izmantot esošas preču zīmes, to vidū ģeogrāfiskas norādes, ja tās iepriekš ir oficiāli reģistrētas saskaņā ar Padomes Direktīvu 89/104/EEK (7) vai Padomes Regulu (EK) Nr. 40/94 (8). |
| --- | --- |

(13)

Vajadzētu dot iespēju turpināt izmantot esošas preču zīmes, to vidū ģeogrāfiskas norādes, ja tās iepriekš ir oficiāli reģistrētas saskaņā ar Padomes Direktīvu 89/104/EEK (7) vai Padomes Regulu (EK) Nr. 40/94 (8).

| (14) | Ja norādīts, ka neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas vai neapstrādātas olīveļļas izcelsmes vieta ir Savienībā vai dalībvalstī, tā ir norāde ne tikai par vietu, kur novākta olīvu raža, bet arī par ekstrakcijas paņēmieniem un praksēm, kas ietekmē eļļas kvalitāti un garšu. Tātad izcelsmes vietai būtu jānorāda ģeogrāfiskais apgabals, kurā olīveļļa iegūta, un tas parasti ir apgabals, kurā eļļa ekstrahēta no olīvām. Tomēr dažos gadījumos eļļa tiek ekstrahēta citā vietā, nevis vietā, kur novākta olīvu raža, tāpēc, lai nodrošinātu, ka patērētāji netiek maldināti un olīveļļas tirgū nerodas traucējumi, šī informācija būtu jānorāda uz iepakojuma vai iepakojumam piestiprinātām etiķetēm. |
| --- | --- |

(14)

Ja norādīts, ka neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas vai neapstrādātas olīveļļas izcelsmes vieta ir Savienībā vai dalībvalstī, tā ir norāde ne tikai par vietu, kur novākta olīvu raža, bet arī par ekstrakcijas paņēmieniem un praksēm, kas ietekmē eļļas kvalitāti un garšu. Tātad izcelsmes vietai būtu jānorāda ģeogrāfiskais apgabals, kurā olīveļļa iegūta, un tas parasti ir apgabals, kurā eļļa ekstrahēta no olīvām. Tomēr dažos gadījumos eļļa tiek ekstrahēta citā vietā, nevis vietā, kur novākta olīvu raža, tāpēc, lai nodrošinātu, ka patērētāji netiek maldināti un olīveļļas tirgū nerodas traucējumi, šī informācija būtu jānorāda uz iepakojuma vai iepakojumam piestiprinātām etiķetēm.

| (15) | Ja iepakošanas uzņēmumi ir apstiprināti valsts līmenī saskaņā ar 6. pantu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/2105, ar kuru nosaka noteikumus par to, kā pārbauda atbilstību olīveļļas tirdzniecības standartiem, un par olīveļļas īpašību analīzes metodēm (9), tad, lai nodrošinātu labāku izsekojamību un patērētāju aizsardzību, olīveļļas etiķetē būtu jāiekļauj iepakošanas uzņēmumam piešķirtā burtciparu identifikācija. |
| --- | --- |

(15)

Ja iepakošanas uzņēmumi ir apstiprināti valsts līmenī saskaņā ar 6. pantu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/2105, ar kuru nosaka noteikumus par to, kā pārbauda atbilstību olīveļļas tirdzniecības standartiem, un par olīveļļas īpašību analīzes metodēm (9), tad, lai nodrošinātu labāku izsekojamību un patērētāju aizsardzību, olīveļļas etiķetē būtu jāiekļauj iepakošanas uzņēmumam piešķirtā burtciparu identifikācija.

| (16) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 (10) uz etiķetes redzamās norādes nedrīkst maldināt pircēju, jo īpaši par attiecīgās olīveļļas īpašībām, vai piedēvēt olīveļļai īpašības, kādas tai nepiemīt, vai vedināt uz domām, ka tai piemīt specifiskas īpašības, lai gan šādas īpašības faktiski piemīt vairumam eļļu. Dažām bieži lietotām fakultatīvām norādēm, kas specifiskas olīveļļai, ir vajadzīgi saskaņoti noteikumi, lai šādas norādes tiktu precīzi definētas un garantētu, ka to pareizību iespējams verificēt. Ņemot vērā dažu norāžu izplatīšanos un to ekonomisko nozīmi, būtu jānosaka objektīvi to izmantošanas kritēriji, kas gādātu par skaidrību olīveļļas tirgū. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 (10) uz etiķetes redzamās norādes nedrīkst maldināt pircēju, jo īpaši par attiecīgās olīveļļas īpašībām, vai piedēvēt olīveļļai īpašības, kādas tai nepiemīt, vai vedināt uz domām, ka tai piemīt specifiskas īpašības, lai gan šādas īpašības faktiski piemīt vairumam eļļu. Dažām bieži lietotām fakultatīvām norādēm, kas specifiskas olīveļļai, ir vajadzīgi saskaņoti noteikumi, lai šādas norādes tiktu precīzi definētas un garantētu, ka to pareizību iespējams verificēt. Ņemot vērā dažu norāžu izplatīšanos un to ekonomisko nozīmi, būtu jānosaka objektīvi to izmantošanas kritēriji, kas gādātu par skaidrību olīveļļas tirgū.

| (17) | Jēdzieniem “pirmais aukstais spiedums” un “aukstā ekstrakcija” tālab būtu jāatbilst tehniski definētai tradicionālai ražošanas metodei. |
| --- | --- |

(17)

Jēdzieniem “pirmais aukstais spiedums” un “aukstā ekstrakcija” tālab būtu jāatbilst tehniski definētai tradicionālai ražošanas metodei.

| (18) | Regulas (ES) Nr. 1308/2013 IX pielikumā ir definēti daži apzīmējumi, kas apraksta organoleptiskās īpašības, kuras raksturo neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu garšu vai smaržu. Lai nemaldinātu patērētājus, citi apzīmējumi, kas raksturo neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu organoleptiskās īpašības, šo eļļu aprakstā nebūtu jālieto. Šādi apzīmējumi uz neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu etiķetes būtu jālieto tikai tādām eļļām, kuru īpašības ir verificētas ar atbilstošo Starptautiskās Olīvu padomes analīžu metodi. |
| --- | --- |

(18)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 IX pielikumā ir definēti daži apzīmējumi, kas apraksta organoleptiskās īpašības, kuras raksturo neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu garšu vai smaržu. Lai nemaldinātu patērētājus, citi apzīmējumi, kas raksturo neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu organoleptiskās īpašības, šo eļļu aprakstā nebūtu jālieto. Šādi apzīmējumi uz neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu etiķetes būtu jālieto tikai tādām eļļām, kuru īpašības ir verificētas ar atbilstošo Starptautiskās Olīvu padomes analīžu metodi.

| (19) | Atsevišķi dota norāde par skābumu kļūdaini liek domāt par absolūtās kvalitātes rādītāju, taču tas maldina patērētājus, jo šis faktors kvalitatīvu nozīmi iegūst tikai saistībā ar citiem fizikālķīmiskajiem parametriem (peroksīda skaitli, vasku saturu un ultravioletā starojuma absorbciju). Tāpēc, ja uz etiķetes ir norādīts skābums, būtu jānorāda arī iepriekš minētie parametri. |
| --- | --- |

(19)

Atsevišķi dota norāde par skābumu kļūdaini liek domāt par absolūtās kvalitātes rādītāju, taču tas maldina patērētājus, jo šis faktors kvalitatīvu nozīmi iegūst tikai saistībā ar citiem fizikālķīmiskajiem parametriem (peroksīda skaitli, vasku saturu un ultravioletā starojuma absorbciju). Tāpēc, ja uz etiķetes ir norādīts skābums, būtu jānorāda arī iepriekš minētie parametri.

| (20) | Ja uz etiķetes ir norādīti fizikālķīmiskie parametri, tad, lai nemaldinātu patērētājus, šo parametru vērtībai vajadzētu būt maksimālajai vērtībai, ko tie varētu sasniegt līdz minimālā derīguma termiņa beigām. |
| --- | --- |

(20)

Ja uz etiķetes ir norādīti fizikālķīmiskie parametri, tad, lai nemaldinātu patērētājus, šo parametru vērtībai vajadzētu būt maksimālajai vērtībai, ko tie varētu sasniegt līdz minimālā derīguma termiņa beigām.

| (21) | Lai patērētājiem sniegtu informāciju par produkta vecumu, tirgus dalībniekiem būtu jāatļauj uz neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu etiķetes norādīt ražas novākšanas gadu, taču tikai tad, ja 100 % taras satura nāk tikai no viena ražas novākšanas gada. Tā kā olīvu ražas novākšana parasti sākas rudenī un beidzas nākamā gada pavasarī, ir lietderīgi precizēt, kā ražas novākšanas gads norādāms marķējumā. |
| --- | --- |

(21)

Lai patērētājiem sniegtu informāciju par produkta vecumu, tirgus dalībniekiem būtu jāatļauj uz neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu etiķetes norādīt ražas novākšanas gadu, taču tikai tad, ja 100 % taras satura nāk tikai no viena ražas novākšanas gada. Tā kā olīvu ražas novākšana parasti sākas rudenī un beidzas nākamā gada pavasarī, ir lietderīgi precizēt, kā ražas novākšanas gads norādāms marķējumā.

| (22) | Lai patērētājiem sniegtu informāciju par olīveļļas vecumu, būtu jāatļauj dalībvalstīm noteikt, ka ražas novākšanas gads jānorāda obligāti. Tomēr, lai netraucētu vienotā tirgus darbību, šāda obligāta norāde būtu jāattiecina tikai uz iekšzemes produkciju, kas iegūta no olīvām, kuras novāktas dalībvalstu teritorijā un paredzētas tikai šo valstu tirgiem. Lai Komisija šāda valsts lēmuma piemērošanu varētu uzraudzīt un pamatā esošos Savienības noteikumus izskatīt, ņemot vērā visas relevantās pārmaiņas vienotā tirgus darbībā, dalībvalstīm savs lēmums būtu jāpaziņo saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 (11). |
| --- | --- |

(22)

Lai patērētājiem sniegtu informāciju par olīveļļas vecumu, būtu jāatļauj dalībvalstīm noteikt, ka ražas novākšanas gads jānorāda obligāti. Tomēr, lai netraucētu vienotā tirgus darbību, šāda obligāta norāde būtu jāattiecina tikai uz iekšzemes produkciju, kas iegūta no olīvām, kuras novāktas dalībvalstu teritorijā un paredzētas tikai šo valstu tirgiem. Lai Komisija šāda valsts lēmuma piemērošanu varētu uzraudzīt un pamatā esošos Savienības noteikumus izskatīt, ņemot vērā visas relevantās pārmaiņas vienotā tirgus darbībā, dalībvalstīm savs lēmums būtu jāpaziņo saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 (11).

| (23) | Būtu jārīkojas, lai nodrošinātu, ka olīveļļu saturošu pārtikas produktu gadījumā patērētāji netiktu maldināti, izceļot olīveļļas reputāciju, bet konkrēti nenorādot produkta faktisko sastāvu. Tāpēc marķējumā skaidri jānorāda olīveļļas procentuālais saturs un jāiekļauj konkrētas norādes, kas specifiskas produktiem, kuri sastāv tikai no augu eļļu maisījuma. Turklāt būtu jāņem vērā konkrētās regulās paredzētie īpašie noteikumi par cietiem pārtikas produktiem, kas konservēti tikai olīveļļā, jo īpaši par sardīnēm, tunzivīm un pelamīdām. |
| --- | --- |

(23)

Būtu jārīkojas, lai nodrošinātu, ka olīveļļu saturošu pārtikas produktu gadījumā patērētāji netiktu maldināti, izceļot olīveļļas reputāciju, bet konkrēti nenorādot produkta faktisko sastāvu. Tāpēc marķējumā skaidri jānorāda olīveļļas procentuālais saturs un jāiekļauj konkrētas norādes, kas specifiskas produktiem, kuri sastāv tikai no augu eļļu maisījuma. Turklāt būtu jāņem vērā konkrētās regulās paredzētie īpašie noteikumi par cietiem pārtikas produktiem, kas konservēti tikai olīveļļā, jo īpaši par sardīnēm, tunzivīm un pelamīdām.

| (24) | Vienkāršošanas labad tikai olīveļļā konservētu pārtikas produktu gadījumā nebūtu jāprasa uz etiķetes norādīt pievienotās eļļas procentuālo saturu attiecībā pret pārtikas produkta kopējo tīrsvaru, |
| --- | --- |

(24)

Vienkāršošanas labad tikai olīveļļā konservētu pārtikas produktu gadījumā nebūtu jāprasa uz etiķetes norādīt pievienotās eļļas procentuālo saturu attiecībā pret pārtikas produkta kopējo tīrsvaru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šī regula nosaka noteikumus par

| a) | Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1.–6. punktā minēto olīveļļu īpašībām; |
| --- | --- |

a)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1.–6. punktā minēto olīveļļu īpašībām;

| b) | īpašiem tirdzniecības standartiem, kas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 3. un 6. punktā minētajām olīveļļām piemērojami, kad tās dabiskajā stāvoklī vai pārtikas produktā tiek pārdotas galapatērētājam. |
| --- | --- |

b)

īpašiem tirdzniecības standartiem, kas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 3. un 6. punktā minētajām olīveļļām piemērojami, kad tās dabiskajā stāvoklī vai pārtikas produktā tiek pārdotas galapatērētājam.

2. pants

Olīveļļas kategorijas

1.   Olīveļļas, kas atbilst īpašībām, kuras noteiktas

| a) | šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 1. punktā, uzskata par neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 1. punktā, uzskata par neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē;

| b) | šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 2. punktā, uzskata par neapstrādātu olīveļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 2. punktā, uzskata par neapstrādātu olīveļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē;

| c) | šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 3. punktā, uzskata par spīdīgo olīveļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

c)

šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 3. punktā, uzskata par spīdīgo olīveļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē;

| d) | šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 4. punktā, uzskata par rafinētu olīveļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 2. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

d)

šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 4. punktā, uzskata par rafinētu olīveļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 2. punkta nozīmē;

| e) | šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 5. punktā, uzskata par olīveļļu, kas sastāv no rafinētas olīveļļas un neapstrādātām olīveļļām, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 3. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

e)

šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 5. punktā, uzskata par olīveļļu, kas sastāv no rafinētas olīveļļas un neapstrādātām olīveļļām, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 3. punkta nozīmē;

| f) | šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 6. punktā, uzskata par neattīrītu olīvu izspaidu eļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 4. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

f)

šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 6. punktā, uzskata par neattīrītu olīvu izspaidu eļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 4. punkta nozīmē;

| g) | šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 7. punktā, uzskata par rafinētu olīvu izspaidu eļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 5. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

g)

šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 7. punktā, uzskata par rafinētu olīvu izspaidu eļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 5. punkta nozīmē;

| h) | šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 8. punktā, uzskata par olīvu izspaidu eļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

h)

šīs regulas I pielikuma A un B tabulas 8. punktā, uzskata par olīvu izspaidu eļļu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 6. punkta nozīmē.

2.   Olīveļļu īpašības, kas uzskaitītas I pielikumā, nosaka saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/2105

3. pants

Maisījumi un olīveļļa citos pārtikas produktos

1.   Olīveļļas un citu augu eļļu maisījumos drīkst ietilpt tikai 1. panta b) punktā minētās eļļas.

2.   Citi pārtikas produkti drīkst saturēt tikai 1. panta b) punktā minētās eļļas.

3.   Dalībvalstis drīkst aizliegt savā teritorijā ražot 1. punktā minētos olīveļļas un citu augu eļļu maisījumus iekšzemes patēriņam. Tomēr tās nedrīkst aizliegt šādu no citām valstīm nākušu maisījumu tirgošanu savā teritorijā, un tās nedrīkst aizliegt šādu tirgošanai citā dalībvalstī vai eksportam paredzētu maisījumu ražošanu savā teritorijā.

4. pants

Iepakojums

1.   Eļļas, kas minētas 1. panta b) punktā, galapatērētājiem piedāvā iepakojumā, kura maksimālā ietilpība ir pieci litri. Šāds iepakojums ir aprīkots ar atvēršanas sistēmu, kuru pēc pirmās atvēršanas reizes vairs nevar aizplombēt, un to marķē saskaņā ar šo regulu.

2.   Attiecībā uz 1. panta b) punktā minētajām eļļām, kas paredzētas patēriņam restorānos, slimnīcās, ēdnīcās un citos līdzīgos kolektīvos uzņēmumos, dalībvalstis atkarībā no attiecīgā uzņēmuma veida drīkst noteikt iepakojuma maksimālo ietilpību, kas pārsniedz piecus litrus.

5. pants

Marķēšana

1.   Šīs regulas 6.–9. pantā minēto ziņu norādīšana marķējumā ir obligāta.

2.   Šīs regulas 6. panta 1. punktā minēto tirdzniecības nosaukumu un attiecīgā gadījumā 8. panta 1. punktā minēto izcelsmes vietu grupē galvenajā redzamības laukā, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta l) apakšpunktā, un norāda vai nu uz vienas un tās pašas etiķetes, vai uz vairākām etiķetēm, kas piestiprinātas vienai un tai pašai tarai, vai tieši uz vienas un tās pašas taras. Minētās ziņas norāda pilnībā un noformētas viendabīgā tekstā.

3.   Šīs regulas 10., 11. un 12. pantā minēto ziņu norādīšana marķējumā ir brīvprātīga.

6. pants

Eļļas kategorijas tirdzniecības nosaukums un marķējums

1.   Šīs regulas 1. panta b) punktā minēto eļļu aprakstu uzskata par to tirdzniecības nosaukumu Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta n) apakšpunkta nozīmē.

2.   Uz minēto eļļu etiķetes papildus 1. punktā minētajam aprakstam, bet ne obligāti tā tuvumā, skaidri un neizdzēšami norāda šādu informāciju par eļļas kategoriju:

| a) | neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa –

  “augstākās kategorijas olīveļļa, kas iegūta tieši no olīvām un tikai ar mehāniskiem līdzekļiem”; |
| --- | --- |

a)

neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa –

“augstākās kategorijas olīveļļa, kas iegūta tieši no olīvām un tikai ar mehāniskiem līdzekļiem”;

| b) | neapstrādāta olīveļļa –

  “olīveļļa, kas iegūta tieši no olīvām un tikai ar mehāniskiem līdzekļiem”; |
| --- | --- |

b)

neapstrādāta olīveļļa –

“olīveļļa, kas iegūta tieši no olīvām un tikai ar mehāniskiem līdzekļiem”;

| c) | olīveļļa, kas sastāv no rafinētām olīveļļām un neapstrādātām olīveļļām, –

  “eļļa, kura sastāv tikai no rafinētām olīveļļām un eļļām, kas iegūtas tieši no olīvām”; |
| --- | --- |

c)

olīveļļa, kas sastāv no rafinētām olīveļļām un neapstrādātām olīveļļām, –

“eļļa, kura sastāv tikai no rafinētām olīveļļām un eļļām, kas iegūtas tieši no olīvām”;

| d) | olīvu izspaidu eļļa –






  i) | “eļļa, kas sastāv tikai no eļļām, kuras iegūtas, apstrādājot produktu, kas iegūts pēc olīveļļas ekstrahēšanas, un eļļām, kuras iegūtas tieši no olīvām” vai |
| --- | --- | --- |

d)

olīvu izspaidu eļļa –

i)

“eļļa, kas sastāv tikai no eļļām, kuras iegūtas, apstrādājot produktu, kas iegūts pēc olīveļļas ekstrahēšanas, un eļļām, kuras iegūtas tieši no olīvām” vai

| ii) | “eļļa, kas sastāv tikai no eļļām, kuras iegūtas, pārstrādājot olīvu izspaidas, un eļļām, kuras iegūtas tieši no olīvām”. |
| --- | --- |

ii)

“eļļa, kas sastāv tikai no eļļām, kuras iegūtas, pārstrādājot olīvu izspaidas, un eļļām, kuras iegūtas tieši no olīvām”.

7. pants

Īpaši uzglabāšanas apstākļi

Informāciju par īpašajiem 1. panta b) punktā minēto eļļu uzglabāšanas apstākļiem, proti, ka tās jāuzglabā tumšā un vēsā vietā, norāda uz to taras vai uz tarai piestiprinātām etiķetēm.

8. pants

Izcelsmes vieta

1.   Attiecībā uz neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un neapstrādātu olīveļļu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā, uz etiķetes norāda izcelsmes vietu.

2.   Attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 3. un 6. punktā minētajām eļļām izcelsmes vietu uz etiķetes nenorāda.

3.   Šā panta 1. punktā minētās izcelsmes vietas norādi veido tikai:

| a) | attiecībā uz olīveļļām, kuru izcelsme saskaņā ar 6. un 7. punktu ir vienā dalībvalstī vai vienā trešā valstī, – norāde attiecīgi uz minēto dalībvalsti, Savienību vai trešo valsti, vai |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz olīveļļām, kuru izcelsme saskaņā ar 6. un 7. punktu ir vienā dalībvalstī vai vienā trešā valstī, – norāde attiecīgi uz minēto dalībvalsti, Savienību vai trešo valsti, vai

| b) | attiecībā uz tādu olīveļļu maisījumiem, kuru izcelsme saskaņā ar 6. un 7. punktu ir vairākās dalībvalstīs vai vairākās trešās valstīs, – attiecīgi viena no šādām norādēm:






  i) | “Eiropas Savienības izcelsmes olīveļļu maisījums” vai norāde uz Savienību, |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz tādu olīveļļu maisījumiem, kuru izcelsme saskaņā ar 6. un 7. punktu ir vairākās dalībvalstīs vai vairākās trešās valstīs, – attiecīgi viena no šādām norādēm:

i)

“Eiropas Savienības izcelsmes olīveļļu maisījums” vai norāde uz Savienību,

| ii) | “tādu olīveļļu maisījums, kam nav Eiropas Savienības izcelsmes” vai norāde uz izcelsmi ārpus Savienības, |
| --- | --- |

ii)

“tādu olīveļļu maisījums, kam nav Eiropas Savienības izcelsmes” vai norāde uz izcelsmi ārpus Savienības,

| iii) | “Eiropas Savienības izcelsmes olīveļļu un olīveļļu, kam nav Eiropas Savienības izcelsmes, maisījums” vai norāde uz izcelsmi Savienībā un ārpus Savienības, vai |
| --- | --- |

iii)

“Eiropas Savienības izcelsmes olīveļļu un olīveļļu, kam nav Eiropas Savienības izcelsmes, maisījums” vai norāde uz izcelsmi Savienībā un ārpus Savienības, vai

| c) | aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

c)

aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

4.   Zīmolvārdus vai firmas nosaukumus, kuru reģistrācija līdz 1998. gada 31. decembrim pieteikta saskaņā ar Direktīvu 89/104/EEK vai līdz 2002. gada 31. maijam – saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 40/94, neuzskata par izcelsmes vietu, uz kuru attiecas šī regula.

5.   No trešās valsts importētas eļļas izcelsmes vietu nosaka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 59.–63. pantu.

6.   Izcelsmes vieta, kurā minēta dalībvalsts vai Savienība, atbilst ģeogrāfiskajam apgabalam, kur novākta olīvu raža un atrodas spiestuve, kurā eļļa ekstrahēta no olīvām.

7.   Ja olīvas ir novāktas dalībvalstī vai trešā valstī, kur neatrodas spiestuve, kurā eļļa ekstrahēta no olīvām, izcelsmes vietas norāde satur šādu tekstu: “neapstrādāta (augstākā labuma) olīveļļa, kas (vārds “Savienība” vai attiecīgās dalībvalsts vai trešās valsts nosaukums lokatīvā) iegūta no olīvām, kuras novāktas (vārds “Savienība” vai attiecīgās dalībvalsts vai trešās valsts nosaukums lokatīvā)”.

9. pants

Iepakošanas uzņēmuma numurs

Uz 1. panta b) punktā minēto eļļu etiķetes attiecīgā gadījumā norāda saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/2105 6. pantu apstiprinātā iepakošanas uzņēmuma burtciparu identifikāciju.

10. pants

Fakultatīvi rezervētie apzīmējumi

Lai izmantotu fakultatīvus rezervētos apzīmējumus Regulas (ES) Nr. 1308/2013 IX pielikuma nozīmē, kuri drīkst būt uz šīs regulas 1. panta b) punktā minēto eļļu etiķetes, piemēro šādus nosacījumus:

| a) | ar norādi “pirmais aukstais spiedums” drīkst apzīmēt tikai neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas vai neapstrādātas olīveļļas, kas iegūtas temperatūrā, kura zemāka par 27 °C, pirmo reizi mehāniski presējot olīvu pastu tradicionālā ekstrahēšanas sistēmā, kas izmanto hidrauliskās preses; |
| --- | --- |

a)

ar norādi “pirmais aukstais spiedums” drīkst apzīmēt tikai neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas vai neapstrādātas olīveļļas, kas iegūtas temperatūrā, kura zemāka par 27 °C, pirmo reizi mehāniski presējot olīvu pastu tradicionālā ekstrahēšanas sistēmā, kas izmanto hidrauliskās preses;

| b) | ar norādi “aukstā ekstrakcija” drīkst apzīmēt tikai neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas vai neapstrādātas olīveļļas, kas iegūtas temperatūrā, kura zemāka par 27 °C, perkolējot vai centrifugējot olīvu pastu; |
| --- | --- |

b)

ar norādi “aukstā ekstrakcija” drīkst apzīmēt tikai neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas vai neapstrādātas olīveļļas, kas iegūtas temperatūrā, kura zemāka par 27 °C, perkolējot vai centrifugējot olīvu pastu;

| c) | ar organoleptisko īpašību norādēm, kas attiecas uz garšu vai smaržu, drīkst apzīmēt tikai neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas un neapstrādātas olīveļļas. Uz etiķetes drīkst norādīt tikai organoleptiskās īpašības, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 IX pielikumā, un tikai tad, ja to pamatā ir novērtējums, kas veikts ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/2105 I pielikuma 5. punktā minēto metodi. Šo organoleptisko īpašību definīcijas un rezultātu diapazoni, kas ļauj tās norādīt, ir noteikti šīs regulas II pielikumā; |
| --- | --- |

c)

ar organoleptisko īpašību norādēm, kas attiecas uz garšu vai smaržu, drīkst apzīmēt tikai neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas un neapstrādātas olīveļļas. Uz etiķetes drīkst norādīt tikai organoleptiskās īpašības, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 IX pielikumā, un tikai tad, ja to pamatā ir novērtējums, kas veikts ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/2105 I pielikuma 5. punktā minēto metodi. Šo organoleptisko īpašību definīcijas un rezultātu diapazoni, kas ļauj tās norādīt, ir noteikti šīs regulas II pielikumā;

| d) | norādi par maksimālo skābumu, kas sagaidāms līdz Regulas (ES) Nr. 1169/2011 9. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētā minimālā derīguma termiņa beigām, drīkst lietot tikai tad, ja ar tāda paša izmēra rakstzīmēm un tajā pašā redzamības laukā ir dota norāde par peroksīda skaitļa, vasku satura un ultravioletā starojuma absorbcijas maksimālajām vērtībām, kādas sagaidāmas līdz tai pašai dienai un noteiktas saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/2105. |
| --- | --- |

d)

norādi par maksimālo skābumu, kas sagaidāms līdz Regulas (ES) Nr. 1169/2011 9. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētā minimālā derīguma termiņa beigām, drīkst lietot tikai tad, ja ar tāda paša izmēra rakstzīmēm un tajā pašā redzamības laukā ir dota norāde par peroksīda skaitļa, vasku satura un ultravioletā starojuma absorbcijas maksimālajām vērtībām, kādas sagaidāmas līdz tai pašai dienai un noteiktas saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/2105.

11. pants

Ražas novākšanas gada norādīšana

1.   Ražas novākšanas gadu drīkst norādīt tikai neapstrādātai augstākā labuma olīveļļai un neapstrādātai olīveļļai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

2.   Ražas novākšanas gadu drīkst norādīt tikai tad, ja 100 % taras satura ir iegūti no minētās ražas, un to uz etiķetes norāda vai nu kā attiecīgo tirdzniecības gadu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 6. panta f) punktu, vai arī kā ražas novākšanas mēnesi un gadu norādītajā secībā. Mēnesis atbilst mēnesim, kurā eļļa ekstrahēta no olīvām.

3.   Dalībvalstis drīkst nolemt, ka 1. punktā minēto ražas novākšanas gadu norāda uz tādu iekšzemē ražotu olīveļļu etiķetes, kas nosauktas minētajā punktā, iegūtas no to teritorijā novāktām olīvām un paredzētas tikai iekšzemes tirgum.

4.   Šā panta 3. punktā minētais lēmums neliedz tirgot olīveļļas, kas marķētas pirms minētā lēmuma spēkā stāšanās dienas, līdz to krājumi ir beigušies.

5.   Dalībvalstis 3. punktā minēto lēmumu Komisijai paziņo saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183.

12. pants

Olīveļļas klātbūtne, uz ko norāda ārpus maisījumu un pārtikas produktu sastāvdaļu saraksta

1.   Ja 1. panta b) punktā minēto eļļu klātbūtne maisījumā, kurā ir citas augu eļļas, ar vārdiem, attēliem vai grafiskiem simboliem uz etiķetes ir izcelta citur, nevis sastāvdaļu sarakstā, attiecīgajam maisījumam ir šāds tirdzniecības apraksts: “Augu eļļu (vai konkrēti attiecīgo augu eļļu nosaukumi) un olīveļļas maisījums”, tieši aiz kura seko šādu eļļu procentuālais saturs maisījumā.

2.   Šīs regulas 1. panta b) punktā minēto eļļu klātbūtni ar attēliem vai grafiskiem simboliem uz 1. punktā minētā maisījuma etiķetes drīkst izcelt tikai tad, ja tās veido vairāk nekā 50 % attiecīgā maisījuma.

3.   Izņemot cietus pārtikas produktus, kas konservēti tikai olīveļļā, jo īpaši Padomes Regulā (EEK) Nr. 2136/89 (12) un (EEK) Nr. 1536/92 (13) minētos produktus, tad, ja šīs regulas 1. panta b) punktā minēto eļļu klātbūtne ar vārdiem, attēliem vai grafiskiem simboliem uz etiķetes ir norādīta citur, nevis sastāvdaļu sarakstā, tieši aiz pārtikas produkta nosaukuma norāda eļļas procentuālo saturu attiecībā pret pārtikas produkta kopējo tīrsvaru.

4.   Šīs regulas 1. panta b) punktā minēto pievienoto eļļu procentuālo saturu attiecībā pret pārtikas produkta kopējo tīrsvaru, kas minēts šā panta 3. punktā, drīkst aizstāt ar pievienotās olīveļļas procentuālo saturu attiecībā pret tauku kopsvaru, pievienojot vārdus “tauku procentuālais saturs”.

5.   Šīs regulas 6. panta 1. punktā minētos aprakstus uz 1. un 3. punktā minēto produktu etiķetes drīkst aizstāt ar vārdu “olīveļļa”.

Tomēr, ja produkts satur olīvu izspaidu eļļu, vārdu “olīveļļa” aizstāj ar vārdiem “olīvu izspaidu eļļa.”

6.   Ja 1. panta b) punktā minētajām eļļām ir pievienoti citi pārtikas produkti, iegūto pārtikas produktu ne ar vienu no 6. pantā minētajiem tirdzniecības nosaukumiem neapzīmē.

13. pants

Atcelšana

Regulu (EEK) Nr. 2568/91 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 29/2012 atceļ.

Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu un uz Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/2105, un tās lasa saskaņā ar šīs regulas III pielikumā doto atbilstības tabulu.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (EEK) Nr. 2568/91 (1991. gada 11. jūlijs) par olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas īpašībām un attiecīgajām analīzes metodēm (OV L 248, 5.9.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 29/2012 (2012. gada 13. janvāris) par olīveļļas tirdzniecības standartiem (OV L 12, 14.1.2012., 14. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Pirmā direktīva 89/104/EEK (1988. gada 21. decembris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV L 40, 11.2.1989., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 40/94 (1993. gada 20. decembris) par Kopienas preču zīmi (OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2105, ar kuru nosaka noteikumus par to, kā pārbauda atbilstību olīveļļas tirdzniecības standartiem, un par olīveļļas īpašību analīzes metodēm (sk. 23.. lpp. šajā Oficiālajā Vēstnesī).

9

Oficiālajā Vēstnesī

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.).

10

(11)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1183 (2017. gada 20. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz informācijas un dokumentu paziņošanu Komisijai (OV L 171, 4.7.2017., 100. lpp.).

11

(12)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2136/89 (1989. gada 21. jūnijs), ar ko nosaka kopējus tirdzniecības standartus konservētām sardīnēm (OV L 212, 22.7.1989., 79. lpp.).

12

(13)  Padomes Regula (EEK) Nr. 1536/92 (1992. gada 9. jūnijs), ar ko nosaka kopējus tirdzniecības standartus tunču un pelamīdu konserviem (OV L 163, 17.6.1992., 1. lpp.).

13

---

I PIELIKUMS

OLĪVEĻĻAS ĪPAŠĪBAS

A.   Kvalitātes īpašības

| Kategorija | Skābums


  (%)(*) | Peroksīda skaitlis


  (mekv. O2/kg) | K232 | K268 vai K270 | ΔΚ | Organoleptiskās īpašības | Taukskābju etilesteri


  (mg/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Defektu mediāna (Md)(*)

   (1) | Augļainuma mediāna (Mf)
   (2) |
| 1. | Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa |

Kategorija

Skābums

(%)(*)

Peroksīda skaitlis

(mekv. O2/kg)

K232

K268 vai K270

ΔΚ

Organoleptiskās īpašības

Taukskābju etilesteri

(mg/kg)

Defektu mediāna (Md)(*)

   (1)

Augļainuma mediāna (Mf)
   (2)

1.

Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa

≤ 0,80

≤ 20,0

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md = 0,0

Mf > 0,0

≤ 35

| 2. | Neapstrādāta olīveļļa |
| --- | --- |

2.

Neapstrādāta olīveļļa

≤ 2,0

≤ 20,0

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0,0

–

| 3. | Spīdīgā olīveļļa |
| --- | --- |

3.

Spīdīgā olīveļļa

> 2,0

–

–

–

–

Md > 3,5  (3)

–

–

| 4. | Rafinēta olīveļļa |
| --- | --- |

4.

Rafinēta olīveļļa

≤ 0,30

≤ 5,0

–

≤ 1,25

≤ 0,16

–

–

| 5. | Olīveļļa, kas sastāv no rafinētas olīveļļas un neapstrādātām olīveļļām |
| --- | --- |

5.

Olīveļļa, kas sastāv no rafinētas olīveļļas un neapstrādātām olīveļļām

≤ 1,00

≤ 15,0

–

≤ 1,15

≤ 0,15

–

–

| 6. | Neattīrīta olīvu izspaidu eļļa |
| --- | --- |

6.

Neattīrīta olīvu izspaidu eļļa

–

–

–

–

–

–

–

| 7. | Rafinēta olīvu izspaidu eļļa |
| --- | --- |

7.

Rafinēta olīvu izspaidu eļļa

≤ 0,30

≤ 5,0

–

≤ 2,00

≤ 0,20

–

–

| 8. | Olīvu izspaidu eļļa |
| --- | --- |

8.

Olīvu izspaidu eļļa

≤ 1,00

≤ 15,0

–

≤ 1,70

≤ 0,18

–

–

B.   Tīrības īpašības

| Kategorija | Taukskābju sastāvs
   (4) | Kopā oleīnskābes trans-izomēri


  (%) | Kopā linolskābes un linolēnskābes trans-izomēri


  (%) | Stigmastadiēni


  (mg/kg)
   (6) | ΔΕCN42 | 2-glicerilmonopalmitāts


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miristīnskābe


  (%) | Linolēnskābe


  (%) | Arahīnskābe


  (%) | Eikozēnskābe


  (%) | Behenskābe


  (%) | Lignocerīnskābe


  (%) |
| 1. | Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa |

Kategorija

Taukskābju sastāvs
   (4)

Kopā oleīnskābes trans-izomēri

(%)

Kopā linolskābes un linolēnskābes trans-izomēri

(%)

Stigmastadiēni

(mg/kg)
   (6)

ΔΕCN42

2-glicerilmonopalmitāts

(%)

Miristīnskābe

(%)

Linolēnskābe

(%)

Arahīnskābe

(%)

Eikozēnskābe

(%)

Behenskābe

(%)

Lignocerīnskābe

(%)

1.

Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa

≤ 0,03

≤ 1,00  (5)

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ |0,20 |

≤ 0,9 , ja palmitīnskābes kopējais saturs % ≤ 14,00  %

≤ 1,0 , ja palmitīnskābes kopējais saturs % > 14,00  %

| 2. | Neapstrādāta olīveļļa |
| --- | --- |

2.

Neapstrādāta olīveļļa

≤ 0,03

≤ 1,00  (5)

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ |0,20 |

≤ 0,9 , ja palmitīnskābes kopējais saturs % ≤ 14,00  %

≤ 1,0 , ja palmitīnskābes kopējais saturs % > 14,00  %

| 3. | Spīdīgā olīveļļa |
| --- | --- |

3.

Spīdīgā olīveļļa

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,50

≤ |0,30 |

≤ 0,9 , ja palmitīnskābes kopējais saturs % ≤ 14,00  %

≤ 1,1 , ja palmitīnskābes kopējais saturs % > 14,00  %

| 4. | Rafinēta olīveļļa |
| --- | --- |

4.

Rafinēta olīveļļa

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

–

≤|0,30 |

≤ 0,9 , ja palmitīnskābes kopējais saturs % ≤ 14,00  %

≤ 1,1 , ja palmitīnskābes kopējais saturs % > 14,00  %

| 5. | Olīveļļa, kas sastāv no rafinētas olīveļļas un neapstrādātām olīveļļām |
| --- | --- |

5.

Olīveļļa, kas sastāv no rafinētas olīveļļas un neapstrādātām olīveļļām

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

–

≤ |0,30 |

≤ 0,9 , ja palmitīnskābes kopējais saturs % ≤ 14,00  %

≤ 1,0 , ja palmitīnskābes kopējais saturs % > 14,00  %

| 6. | Neattīrīta olīvu izspaidu eļļa |
| --- | --- |

6.

Neattīrīta olīvu izspaidu eļļa

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

–

≤ |0,60 |

≤ 1,4

| 7. | Rafinēta olīvu izspaidu eļļa |
| --- | --- |

7.

Rafinēta olīvu izspaidu eļļa

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

–

≤ |0,50 |

≤ 1,4

| 8. | Olīvu izspaidu eļļa |
| --- | --- |

8.

Olīvu izspaidu eļļa

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

–

≤ |0,50 |

≤ 1,2

B tabulas turpinājums

| Kategorija | Sterīnu sastāvs | Kopā sterīni


  (mg/kg) | Eritrodiols un uvaols (%)(**) | Vaski (mg/kg)(**) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Holesterīns (%) | Brasikasterīns (%) | Kampesterīns
   (7)
  (%) | Stigmasterīns (%) | Nosacītais β-sitosterīns
   (8)
  (%) | Δ-7-stigmastenols
   (7)
  (%) |
| 1. | Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa |

Kategorija

Sterīnu sastāvs

Kopā sterīni

(mg/kg)

Eritrodiols un uvaols (%)(**)

Vaski (mg/kg)(**)

Holesterīns (%)

Brasikasterīns (%)

Kampesterīns
   (7)
  (%)

Stigmasterīns (%)

Nosacītais β-sitosterīns
   (8)
  (%)

Δ-7-stigmastenols
   (7)
  (%)

1.

Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kampest.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

C42 + C44 + C46 ≤ 150

| 2. | Neapstrādāta olīveļļa |
| --- | --- |

2.

Neapstrādāta olīveļļa

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kampest.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

C42 + C44 + C46 ≤ 150

| 3. | Spīdīgā olīveļļa |
| --- | --- |

3.

Spīdīgā olīveļļa

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

–

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5  (9)

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 300 (9)

| 4. | Rafinēta olīveļļa |
| --- | --- |

4.

Rafinēta olīveļļa

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kampest.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5  (10)

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

| 5. | Olīveļļa, kas sastāv no rafinētas olīveļļas un neapstrādātām olīveļļām |
| --- | --- |

5.

Olīveļļa, kas sastāv no rafinētas olīveļļas un neapstrādātām olīveļļām

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kampest.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

| 6. | Neattīrīta olīvu izspaidu eļļa |
| --- | --- |

6.

Neattīrīta olīvu izspaidu eļļa

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

–

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5  (11)

C40 + C42 + C44 + C46 > 350 (11)

| 7. | Rafinēta olīvu izspaidu eļļa |
| --- | --- |

7.

Rafinēta olīvu izspaidu eļļa

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kampest.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

| 8. | Olīvu izspaidu eļļa |
| --- | --- |

8.

Olīvu izspaidu eļļa

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kampest.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

Piezīmes

| a) | Analīžu rezultāti jāizsaka ar tādu pašu zīmju skaitu aiz komata, ar kādu norādīta attiecīgās īpašības skaitliskā vērtība. Ja nākamais cipars, kas jāatmet, ir lielāks par 4, pēdējais cipars jānoapaļo uz augšu. |
| --- | --- |

a)

| b) | Ja kaut viena īpašība norādītajām vērtībām neatbilst, šīs regulas piemērošanas vajadzībām eļļas kategoriju maina vai eļļu deklarē par kategorijai neatbilstošu. |
| --- | --- |

b)

| c) | Spīdīgās olīveļļas gadījumā abas kvalitātes īpašības, kas apzīmētas ar zvaigznīti (*), drīkst vienlaikus atšķirties no attiecīgajai kategorijai noteiktajām robežvērtībām. |
| --- | --- |

c)

| d) | Ja īpašība ir atzīmēta ar divām zvaigznītēm (**), neattīrītas olīvu izspaidu eļļas gadījumā tas nozīmē, ka abas attiecīgās robežvērtības drīkst vienlaikus atšķirties no norādītajām vērtībām. Olīvu izspaidu eļļas un rafinētas olīvu izspaidu eļļas gadījumā tas nozīmē, ka viena no attiecīgajām robežvērtībām drīkst atšķirties no norādītajām vērtībām. |
| --- | --- |

d)

Papildinājums

Lēmumu pieņemšanas shēmas

Kampesterīna lēmumu pieņemšanas shēma, ko piemēro neapstrādātām olīveļļām un neapstrādātām augstākā labuma olīveļļām

Image 1

Pārējie parametri atbilst šajā regulā noteiktajām robežvērtībām.

Delta-7-stigmastenola lēmumu pieņemšanas shēma, ko piemēro:

| — | neapstrādātām augstākā labuma olīveļļām un neapstrādātām olīveļļām |
| --- | --- |

—

neapstrādātām augstākā labuma olīveļļām un neapstrādātām olīveļļām

Image 2

Pārējie parametri atbilst šajā regulā noteiktajām robežvērtībām.

| — | spīdīgajām olīveļļām |
| --- | --- |

—

spīdīgajām olīveļļām

Image 3

Pārējie parametri atbilst šajā regulā noteiktajām robežvērtībām.

| — | rafinētām olīveļļām un olīveļļām, kas sastāv no rafinētām olīveļļām un neapstrādātām olīveļļām |
| --- | --- |

—

rafinētām olīveļļām un olīveļļām, kas sastāv no rafinētām olīveļļām un neapstrādātām olīveļļām

Image 4

Pārējie parametri atbilst šajā regulā noteiktajām robežvērtībām.

| — | neattīrītai olīvu izspaidu eļļai, rafinētai olīvu izspaidu eļļai un olīvu izspaidu eļļai |
| --- | --- |

—

neattīrītai olīvu izspaidu eļļai, rafinētai olīvu izspaidu eļļai un olīvu izspaidu eļļai

Image 5

Pārējie parametri atbilst šajā regulā noteiktajām robežvērtībām.

---

(1)  Defektu mediāna ir intensīvākā konstatētā defekta mediāna.

1

(2)  Ja rūgtuma un/vai pikantuma pazīmes mediāna ir lielāka par 5,0, žūrijas priekšsēdētājs par to paziņo.

2

(3)  Defektu mediāna drīkst būt mazāka vai vienāda ar 3,5, ja augļainuma mediāna ir vienāda ar 0,0.

3

(4)  Pārējo taukskābju saturs (%): palmitīnskābe 7,00–20,00; palmitoleīnskābe 0,30–3,50; heptadekānskābe ≤ 0,40; heptadecēnskābe ≤ 0,60; stearīnskābe 0,50–5,00; oleīnskābe 55,00–85,00; linolskābe 2,50–21,00.

4

(5)  Ja linolēnskābes saturs ir lielāks par 1,00, bet mazāks vai vienāds ar 1,40, nosacītā β-sitosterīna un kampesterīna attiecībai jābūt lielākai vai vienādai ar 24.

5

(6)  Kapilārajā kolonnā atdalāmo (vai neatdalāmo) izomēru summa.

6

(7)  Skatīt šā pielikuma papildinājumu.

7

(8)  Nosacītais β-sitosterīns: Δ-5,23-stigmastadienols + klerosterīns + β-sitosterīns + sitostanols + Δ-5-avenasterīns + Δ-5,24-stigmastadienols.

8

(9)  Eļļas ar vasku saturu no 300 mg/kg līdz 350 mg/kg uzskata par spīdīgajām olīveļļām, ja alifātisko spirtu kopējais saturs ir mazāks vai vienāds ar 350 mg/kg vai ja eritrodiola un uvaola saturs ir mazāks vai vienāds ar 3,5 %.

9

(10)  Eļļās ar eritrodiola un uvaola saturu no 4,5 % līdz 6 % eritrodiola saturam jābūt mazākam vai vienādam ar 75 mg/kg.

10

(11)  Eļļas ar vasku saturu no 300 mg/kg līdz 350 mg/kg uzskata par neattīrītām olīvu izspaidu eļļām, ja alifātisko spirtu kopējais saturs ir lielāks par 350 mg/kg un ja eritrodiola un uvaola saturs ir lielāks par 3,5 %.

11

---

II PIELIKUMS

Definīcijas: marķēšanas vajadzībām izmantojami fakultatīvi termini, kas apzīmē organoleptiskās īpašības

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/2105 10. pantu izveidotās degustētāju žūrijas priekšsēdētājs pēc pieprasījuma var apliecināt, ka novērtētās eļļas atbilst definīcijām un diapazoniem, ko raksturo tikai ar tālāk norādītajiem apzīmējumiem atkarībā no attiecīgo pazīmju intensitātes un uztveramības.

Pozitīvas pazīmes (augļainums, rūgtums un pikantums) atkarībā no uztveramības:

intensīvs, ja attiecīgās pazīmes mediāna ir lielāka par 6,0;

vidēji izteikts, ja attiecīgās pazīmes mediāna ir lielāka par 3,0, bet mazāka vai vienāda ar 6,0;

viegls, ja attiecīgās pazīmes mediāna ir mazāka vai vienāda ar 3,0.

Augļainums: eļļai raksturīgs aromātu kopums, kurš ir atkarīgs no olīvu šķirnes, rodas no nebojātām, svaigām olīvām un kurā nav jūtams ne zaļo, ne gatavo augļu pārsvars. Tas ir uztverams tieši un/vai retronazāli.

Zaļu olīvu augļainums: eļļai raksturīgs aromātu kopums, kas atgādina zaļus augļus, ir atkarīgs no olīvu šķirnes un rodas no zaļām, nebojātām, svaigām olīvām. Tas ir uztverams tieši un/vai retronazāli.

Gatavu olīvu augļainums: eļļai raksturīgs aromātu kopums, kas atgādina gatavus augļus, ir atkarīgs no olīvu šķirnes un rodas no nebojātām, svaigām olīvām. Tas ir uztverams tieši un/vai retronazāli.

Sabalansēta eļļa: eļļa, kura neatstāj nesabalansētas eļļas iespaidu, proti, nerada tādu ožas, garšas un taustes sajūtu, kurā rūgtuma un/vai pikantuma pazīmes mediāna ir par 2,0 punktiem lielāka nekā augļainuma mediāna.

Maiga eļļa: eļļa, kuras rūgtuma un pikantuma pazīmes mediāna ir 2,0 vai mazāka.

| Apzīmējumi, par kuriem jāuzrāda organoleptiskā testa sertifikāts | Pazīmes mediāna |
| --- | --- |
| Augļainums | – |
| Gatavu olīvu augļainums | – |
| Zaļu olīvu augļainums | – |
| Viegls augļainums | ≤ 3,0 |
| Vidēji izteikts augļainums | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Intensīvs augļainums | > 6,0 |
| Viegls gatavu olīvu augļainums | ≤ 3,0 |
| Vidēji izteikts gatavu olīvu augļainums | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Intensīvs gatavu olīvu augļainums | > 6,0 |
| Viegls zaļu olīvu augļainums | ≤ 3,0 |
| Vidēji izteikts zaļu olīvu augļainums | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Intensīvs zaļu olīvu augļainums | > 6,0 |
| Viegls rūgtums | ≤ 3,0 |
| Vidēji izteikts rūgtums | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Intensīvs rūgtums | > 6,0 |
| Viegls pikantums | ≤ 3,0 |
| Vidēji izteikts pikantums | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Intensīvs pikantums | > 6,0 |
| Sabalansēta eļļa | Rūgtuma pazīmes mediāna un pikantuma pazīmes mediāna nepārsniedz augļainuma mediānu vairāk kā par 2,0 punktiem. |
| Maiga eļļa | Rūgtuma un pikantuma pazīmes mediāna ir 2,0 vai mazāka. |

Apzīmējumi, par kuriem jāuzrāda organoleptiskā testa sertifikāts

Pazīmes mediāna

Augļainums

–

Gatavu olīvu augļainums

–

Zaļu olīvu augļainums

–

Viegls augļainums

≤ 3,0

Vidēji izteikts augļainums

3,0 < Me ≤ 6,0

Intensīvs augļainums

> 6,0

Viegls gatavu olīvu augļainums

≤ 3,0

Vidēji izteikts gatavu olīvu augļainums

3,0 < Me ≤ 6,0

Intensīvs gatavu olīvu augļainums

> 6,0

Viegls zaļu olīvu augļainums

≤ 3,0

Vidēji izteikts zaļu olīvu augļainums

3,0 < Me ≤ 6,0

Intensīvs zaļu olīvu augļainums

> 6,0

Viegls rūgtums

≤ 3,0

Vidēji izteikts rūgtums

3,0 < Me ≤ 6,0

Intensīvs rūgtums

> 6,0

Viegls pikantums

≤ 3,0

Vidēji izteikts pikantums

3,0 < Me ≤ 6,0

Intensīvs pikantums

> 6,0

Sabalansēta eļļa

Rūgtuma pazīmes mediāna un pikantuma pazīmes mediāna nepārsniedz augļainuma mediānu vairāk kā par 2,0 punktiem.

Maiga eļļa

Rūgtuma un pikantuma pazīmes mediāna ir 2,0 vai mazāka.

---

III PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Īstenošanas regula (ES) Nr. 29/2012 | Regula (EEK) Nr. 2568/91 | Šī regula | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2105 |
| --- | --- | --- | --- |
| ------ | ------ | 1. panta a) punkts | |
| ------ | ------ | | 1. pants |
| ------ | ------ | | 2. panta 2. punkts |
| 1. panta 1. punkts | | 1. panta b) punkts un 1. panta 2. punkts | |
| 1. panta 2. punkts | | 1. panta b) punkts | |
| 2. panta pirmā daļa | | 4. panta 1. punkts | |
| 2. panta otrā daļa | | 4. panta 2. punkts | |
| 3. panta pirmā daļa | | 6. panta 1. punkts | |
| 3. panta otrās daļas a)–d) punkts | | 6. panta 2. punkta a)–d) apakšpunkts | |
| 4. panta 1. punkta pirmā daļa | | 8. panta 1. punkts | |
| 4. panta 1. punkta otrā daļa | | 8. panta 2. punkts | |
| 4. panta 1. punkta trešā daļa | | – | |
| 4. panta 2. punkts | | 8. panta 3. punkts | |
| 4. panta 3. punkts | | 8. panta 4. punkts | |
| 4. panta 4. punkts | | 8. panta 5. punkts | |
| 4. panta 5. punkta pirmā daļa | | 8. panta 6. punkts | |
| 4. panta 5. punkta otrā daļa | | 8. panta 7. punkts | |
| 4.a pants | | 7. pants | |
| 4.b pants | | 5. pants | |
| 5. panta pirmās daļas a)–d) punkts | | 10. panta a)–d) punkts | |
| 5. panta pirmās daļas e) punkts | | 11. panta 1. un 2. punkts | |
| 5. panta otrā daļa | | – | |
| 5.a panta pirmā daļa | | 11. panta 3. punkts | |
| 5.a panta otrā daļa | | 11. panta 4. punkts | |
| 5.a panta trešā daļa | | 11. panta 5. punkts | |
| 6. panta 1. punkta pirmā daļa | | 12. panta 1. punkts | |
| 6. panta 1. punkta otrā daļa | | 12. panta 2. punkts | |
| 6. panta 1. punkta trešā daļa | | 3. panta 3. punkts | |
| 6. panta 2. punkta pirmā daļa | | 12. panta 3. punkts | |
| 6. panta 2. punkta otrā daļa | | 12. panta 4. punkts | |
| 6. panta 3. punkts | | 12. panta 5. punkts | |
| – | – | 12. panta 6. punkts | |
| 6. panta 4. punkts | | – | |
| 7. pants | | | 5. panta 2. punkts |
| 8. panta 1. punkts | | | 2. panta 3. punkts |
| 8. panta 2. punkts | | | 4. panta 3. punkts |
| 8. panta 3. punkts | | | 4. panta 2. punkts |
| 8. panta 4. punkts | | | 4. panta 3. punkts |
| 8.a pants | | | 2. panta 1. punkts un 4. panta 1. punkts |
| 9. panta 1. punkta pirmā daļa | | | 13. panta 1. punkts |
| 9. panta 1. punkta otrā daļa | | | 13. panta 2. punkts |
| 9. panta 1. punkta trešā daļa | | | ---- |
| 9. panta 1. punkta ceturtā daļa | | | ---- |
| 9. panta 1. punkta piektā daļa | | | ---- |
| 9. panta 2. punkta pirmā daļa | | | 6. panta 1. punkts |
| 9. panta 2. punkta otrās daļas a), b) un c) apakšpunkts | | | 6. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts |
| 9. panta 2. punkta trešā daļa | | 9. pants | |
| ----- | | | 6. panta 3. punkts |
| 10. panta pirmās daļas ievadteikums | | | 14. pants |
| 10. panta pirmās daļas a)–d) punkts un otrā daļa | | | ----- |
| 10.a pants | | | 14. pants |
| I pielikums | | – | |
| II pielikums | | – | |
| | 1. panta 1. punkts | 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts | |
| | 1. panta 2. punkts | 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts | |
| | 1. panta 3. punkts | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkts | |
| | 1. panta 4. punkts | 2. panta 1. punkta e) apakšpunkts | |
| | 1. panta 5. punkts | 2. panta 1. punkta f) apakšpunkts | |
| | 1. panta 6. punkts | 2. panta 1. punkta g) apakšpunkts | |
| | 1. panta 7. punkts | 2. panta 1. punkta h) apakšpunkts | |
| ------- | ------ | 2. panta 2. punkts | |
| ------- | ------ | 3. panta 1. un 2. punkts | |
| | 2. panta 1. punkts | | 7. pants |
| | 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts | | I pielikuma 1. punkts |
| | 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts | | I pielikuma 2. punkts |
| | 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts | | ----- |
| | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkts | | ----- |
| | 2. panta 1. punkta e) apakšpunkts | | I pielikuma 3. punkts |
| | 2. panta 1. punkta f) apakšpunkts | | I pielikuma 4. punkts |
| | 2. panta 1. punkta g) apakšpunkts | | I pielikuma 5. punkts |
| | 2. panta 1. punkta h) apakšpunkts | | ----- |
| | 2. panta 1. punkta i) apakšpunkts | | I pielikuma 6. punkts |
| | 2. panta 1. punkta j) apakšpunkts | | I pielikuma 7. punkts |
| | 2. panta 1. punkta k) apakšpunkts | | I pielikuma 8. punkts |
| | 2. panta 1. punkta l) apakšpunkts | | I pielikuma 9. punkts |
| | 2. panta 1. punkta m) apakšpunkts | | I pielikuma 10. punkts |
| | 2. panta 2. punkta pirmā daļa un XII pielikuma 9.4. punkta daļa | | 10. panta 1. punkts |
| | 2. panta 2. punkta otrā daļa | | 11. panta 1. punkts |
| | 2. panta 2. punkta trešā daļa | | 11. panta 2. punkts |
| | – | | 11. panta 3. punkts |
| | XII pielikuma 9.4. punkta daļa | | 11. panta 4. punkts |
| | 2. panta 3. punkta pirmā daļa | | 3. panta 1. punkts |
| | 2. panta 3. punkta otrā daļa | | 3. panta 2. punkts |
| | 2. panta 4. punkta pirmā daļa | | 9. panta 2. punkts |
| | 2. panta 4. punkta otrā daļa | | 9. panta 3. punkts |
| | 2. panta 4. punkta trešā daļa | | 9. panta 4. punkts |
| | 2. panta 5. punkts | | 9. panta 5. punkts |
| | 2.a panta 1. punkts | | 3. panta 1. punkts |
| | 2.a panta 2. punkts | | 3. panta 3. punkts |
| | 2.a panta 3. punkts | | 3. panta 4. punkts |
| | 2.a panta 4. punkta pirmā daļa | | 3. panta 5. punkts |
| | 2.a panta 4. punkta otrā daļa | | 3. panta 2. punkts |
| | 2.a panta 5. punkts | | 9. panta 1. punkts |
| | 3. panta pirmā daļa | | 13. panta 1. punkts |
| | 3. panta otrā daļa | | 3. panta 6. punkts |
| | 4. panta 1. punkta pirmā daļa | | 10. panta 1. punkts |
| | 4. panta 1. punkta otrā daļa | | 10. panta 2. punkts |
| | 4. panta 1. punkta trešā daļa | | 10. panta 3. punkts |
| | 4. panta 2. punkts | | 10. panta 4. punkts |
| | 4. panta 3. punkts | | – |
| | 6. panta 1. punkts | | 12. panta 1. punkts |
| | 6. panta 2. punkts | | 12. panta 2. punkts |
| | 7. pants | | ---- |
| | 7.a panta otrā daļa | | 2. panta 2. punkts |
| | 8. panta 1. punkts | | – |
| | 8. panta 2. punkts | | 14. pants |
| | I pielikums | I pielikums | |
| | XII pielikuma 3.3. punkts | II pielikums | |
| | Ia pielikums, izņemot 2.1. punktu | | II pielikums |
| | Ia pielikuma 2.1. punkts | | 9. panta 6. punkts |
| | Ib pielikums | | III pielikums |
| | III pielikums | | ---- |
| | IV pielikums | | ---- |
| | VII pielikums | | ---- |
| | IX pielikums | | ---- |
| | X pielikums | | ---- |
| | XI pielikums | | ---- |
| | XII pielikums, izņemot 3.3. punktu un daļu no 9.4. punkta | | ---- |
| | XV pielikums | | IV pielikums |
| | XVI pielikums | | ---- |
| | XVII pielikums | | ---- |
| | XVIII pielikums | | ---- |
| | XIX pielikums | | ---- |
| | XX pielikums | | ---- |
| | XXI pielikums | | V pielikums |

Īstenošanas regula (ES) Nr. 29/2012

Regula (EEK) Nr. 2568/91

Šī regula

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2105

------

------

1. panta a) punkts

------

------

1. pants

------

------

2. panta 2. punkts

1. panta 1. punkts

1. panta b) punkts un 1. panta 2. punkts

1. panta 2. punkts

1. panta b) punkts

2. panta pirmā daļa

4. panta 1. punkts

2. panta otrā daļa

4. panta 2. punkts

3. panta pirmā daļa

6. panta 1. punkts

3. panta otrās daļas a)–d) punkts

6. panta 2. punkta a)–d) apakšpunkts

4. panta 1. punkta pirmā daļa

8. panta 1. punkts

4. panta 1. punkta otrā daļa

8. panta 2. punkts

4. panta 1. punkta trešā daļa

–

4. panta 2. punkts

8. panta 3. punkts

4. panta 3. punkts

8. panta 4. punkts

4. panta 4. punkts

8. panta 5. punkts

4. panta 5. punkta pirmā daļa

8. panta 6. punkts

4. panta 5. punkta otrā daļa

8. panta 7. punkts

4.a pants

7. pants

4.b pants

5. pants

5. panta pirmās daļas a)–d) punkts

10. panta a)–d) punkts

5. panta pirmās daļas e) punkts

11. panta 1. un 2. punkts

5. panta otrā daļa

–

5.a panta pirmā daļa

11. panta 3. punkts

5.a panta otrā daļa

11. panta 4. punkts

5.a panta trešā daļa

11. panta 5. punkts

6. panta 1. punkta pirmā daļa

12. panta 1. punkts

6. panta 1. punkta otrā daļa

12. panta 2. punkts

6. panta 1. punkta trešā daļa

3. panta 3. punkts

6. panta 2. punkta pirmā daļa

12. panta 3. punkts

6. panta 2. punkta otrā daļa

12. panta 4. punkts

6. panta 3. punkts

12. panta 5. punkts

–

–

12. panta 6. punkts

6. panta 4. punkts

–

7. pants

5. panta 2. punkts

8. panta 1. punkts

2. panta 3. punkts

8. panta 2. punkts

4. panta 3. punkts

8. panta 3. punkts

4. panta 2. punkts

8. panta 4. punkts

4. panta 3. punkts

8.a pants

2. panta 1. punkts un 4. panta 1. punkts

9. panta 1. punkta pirmā daļa

13. panta 1. punkts

9. panta 1. punkta otrā daļa

13. panta 2. punkts

9. panta 1. punkta trešā daļa

----

9. panta 1. punkta ceturtā daļa

----

9. panta 1. punkta piektā daļa

----

9. panta 2. punkta pirmā daļa

6. panta 1. punkts

9. panta 2. punkta otrās daļas a), b) un c) apakšpunkts

6. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts

9. panta 2. punkta trešā daļa

9. pants

-----

6. panta 3. punkts

10. panta pirmās daļas ievadteikums

14. pants

10. panta pirmās daļas a)–d) punkts un otrā daļa

-----

10.a pants

14. pants

I pielikums

–

II pielikums

–

1. panta 1. punkts

2. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts

1. panta 2. punkts

2. panta 1. punkta c) apakšpunkts

1. panta 3. punkts

2. panta 1. punkta d) apakšpunkts

1. panta 4. punkts

2. panta 1. punkta e) apakšpunkts

1. panta 5. punkts

2. panta 1. punkta f) apakšpunkts

1. panta 6. punkts

2. panta 1. punkta g) apakšpunkts

1. panta 7. punkts

2. panta 1. punkta h) apakšpunkts

-------

------

2. panta 2. punkts

-------

------

3. panta 1. un 2. punkts

2. panta 1. punkts

7. pants

2. panta 1. punkta a) apakšpunkts

I pielikuma 1. punkts

2. panta 1. punkta b) apakšpunkts

I pielikuma 2. punkts

2. panta 1. punkta c) apakšpunkts

-----

2. panta 1. punkta d) apakšpunkts

-----

2. panta 1. punkta e) apakšpunkts

I pielikuma 3. punkts

2. panta 1. punkta f) apakšpunkts

I pielikuma 4. punkts

2. panta 1. punkta g) apakšpunkts

I pielikuma 5. punkts

2. panta 1. punkta h) apakšpunkts

-----

2. panta 1. punkta i) apakšpunkts

I pielikuma 6. punkts

2. panta 1. punkta j) apakšpunkts

I pielikuma 7. punkts

2. panta 1. punkta k) apakšpunkts

I pielikuma 8. punkts

2. panta 1. punkta l) apakšpunkts

I pielikuma 9. punkts

2. panta 1. punkta m) apakšpunkts

I pielikuma 10. punkts

2. panta 2. punkta pirmā daļa un XII pielikuma 9.4. punkta daļa

10. panta 1. punkts

2. panta 2. punkta otrā daļa

11. panta 1. punkts

2. panta 2. punkta trešā daļa

11. panta 2. punkts

–

11. panta 3. punkts

XII pielikuma 9.4. punkta daļa

11. panta 4. punkts

2. panta 3. punkta pirmā daļa

3. panta 1. punkts

2. panta 3. punkta otrā daļa

3. panta 2. punkts

2. panta 4. punkta pirmā daļa

9. panta 2. punkts

2. panta 4. punkta otrā daļa

9. panta 3. punkts

2. panta 4. punkta trešā daļa

9. panta 4. punkts

2. panta 5. punkts

9. panta 5. punkts

2.a panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

2.a panta 2. punkts

3. panta 3. punkts

2.a panta 3. punkts

3. panta 4. punkts

2.a panta 4. punkta pirmā daļa

3. panta 5. punkts

2.a panta 4. punkta otrā daļa

3. panta 2. punkts

2.a panta 5. punkts

9. panta 1. punkts

3. panta pirmā daļa

13. panta 1. punkts

3. panta otrā daļa

3. panta 6. punkts

4. panta 1. punkta pirmā daļa

10. panta 1. punkts

4. panta 1. punkta otrā daļa

10. panta 2. punkts

4. panta 1. punkta trešā daļa

10. panta 3. punkts

4. panta 2. punkts

10. panta 4. punkts

4. panta 3. punkts

–

6. panta 1. punkts

12. panta 1. punkts

6. panta 2. punkts

12. panta 2. punkts

7. pants

----

7.a panta otrā daļa

2. panta 2. punkts

8. panta 1. punkts

–

8. panta 2. punkts

14. pants

I pielikums

I pielikums

XII pielikuma 3.3. punkts

II pielikums

Ia pielikums, izņemot 2.1. punktu

II pielikums

Ia pielikuma 2.1. punkts

9. panta 6. punkts

Ib pielikums

III pielikums

III pielikums

----

IV pielikums

----

VII pielikums

----

IX pielikums

----

X pielikums

----

XI pielikums

----

XII pielikums, izņemot 3.3. punktu un daļu no 9.4. punkta

----

XV pielikums

IV pielikums

XVI pielikums

----

XVII pielikums

----

XVIII pielikums

----

XIX pielikums

----

XX pielikums

----

XXI pielikums

V pielikums

---

| 4.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 284/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 284/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2105

(2022. gada 29. jūlijs),

ar kuru nosaka noteikumus par to, kā pārbauda atbilstību olīveļļas tirdzniecības standartiem, un par olīveļļas īpašību analīzes metodēm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 90.a panta 6. punkta b) un c) apakšpunktu un 91. panta b), d) un g) punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2) ir atcelta un aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013. Regula (ES) Nr. 1308/2013 nosaka noteikumus par olīveļļas tirdzniecības standartiem un pilnvaro Komisiju šajā sakarā pieņemt deleģētos aktus un īstenošanas aktus. Lai nodrošinātu olīveļļas tirgus netraucētu darbību jaunajā tiesiskajā regulējumā, ar šādiem aktiem ir jāpieņem daži noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2) ir atcelta un aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013. Regula (ES) Nr. 1308/2013 nosaka noteikumus par olīveļļas tirdzniecības standartiem un pilnvaro Komisiju šajā sakarā pieņemt deleģētos aktus un īstenošanas aktus. Lai nodrošinātu olīveļļas tirgus netraucētu darbību jaunajā tiesiskajā regulējumā, ar šādiem aktiem ir jāpieņem daži noteikumi.

| (2) | Pieredze, kas pēdējo desmit gadu laikā uzkrāta, īstenojot Savienības olīveļļas tirdzniecības standartus un veicot atbilstības pārbaudes, liecina, ka tiesiskais regulējums ir jāvienkāršo un jāpadara skaidrāks. Lai nepieļautu dublēšanos un iespējamas nesakritības, līdzīgas un papildinošas prasības būtu jāpārskata. |
| --- | --- |

(2)

Pieredze, kas pēdējo desmit gadu laikā uzkrāta, īstenojot Savienības olīveļļas tirdzniecības standartus un veicot atbilstības pārbaudes, liecina, ka tiesiskais regulējums ir jāvienkāršo un jāpadara skaidrāks. Lai nepieļautu dublēšanos un iespējamas nesakritības, līdzīgas un papildinošas prasības būtu jāpārskata.

| (3) | Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstības pārbaudes, kuru mērķis ir verificēt, vai Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma VII daļā minētie produkti atbilst noteikumiem, kas noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2104 (3), un jo īpaši pārbaudes par etiķetes atbilstību taras saturam. Turklāt visām dalībvalstīm obligātu kontroles prasību ieviešanai būtu jāpalīdz apkarot krāpšanu. Dalībvalstis vislabāk spēj noteikt iestādes, kurām vajadzētu būt atbildīgām par šīs regulas piemērošanu, un pieņemt attiecīgu lēmumu, tāpēc, lai nodrošinātu pienācīgu saziņu ar citu dalībvalstu attiecīgajām iestādēm un Komisiju, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par šādām kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstības pārbaudes, kuru mērķis ir verificēt, vai Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma VII daļā minētie produkti atbilst noteikumiem, kas noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2104 (3), un jo īpaši pārbaudes par etiķetes atbilstību taras saturam. Turklāt visām dalībvalstīm obligātu kontroles prasību ieviešanai būtu jāpalīdz apkarot krāpšanu. Dalībvalstis vislabāk spēj noteikt iestādes, kurām vajadzētu būt atbildīgām par šīs regulas piemērošanu, un pieņemt attiecīgu lēmumu, tāpēc, lai nodrošinātu pienācīgu saziņu ar citu dalībvalstu attiecīgajām iestādēm un Komisiju, dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par šādām kompetentajām iestādēm.

| (4) | Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jāprasa dalībvalstīm iesniegt Komisijai gada ziņojumu ar informāciju par atbilstības pārbaudēm, kas veiktas iepriekšējā gadā. Lai atvieglotu salīdzināmu datu vākšanu un nosūtīšanu un šādu datu secīgu kompilēšanu Savienības mēroga statistikā un lai Komisijai būtu vieglāk sagatavot ziņojumus par atbilstības pārbaudēm visā Savienībā, būtu jānodrošina gada ziņojumu veidlapas standarta paraugs. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jāprasa dalībvalstīm iesniegt Komisijai gada ziņojumu ar informāciju par atbilstības pārbaudēm, kas veiktas iepriekšējā gadā. Lai atvieglotu salīdzināmu datu vākšanu un nosūtīšanu un šādu datu secīgu kompilēšanu Savienības mēroga statistikā un lai Komisijai būtu vieglāk sagatavot ziņojumus par atbilstības pārbaudēm visā Savienībā, būtu jānodrošina gada ziņojumu veidlapas standarta paraugs.

| (5) | Lai verificētu, vai olīveļļa atbilst Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 noteikumiem, un maksimalizētu patērētāju aizsardzību, kompetentajām iestādēm atbilstības pārbaudes būtu jāveic, pamatojoties uz riska analīzi. |
| --- | --- |

(5)

Lai verificētu, vai olīveļļa atbilst Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 noteikumiem, un maksimalizētu patērētāju aizsardzību, kompetentajām iestādēm atbilstības pārbaudes būtu jāveic, pamatojoties uz riska analīzi.

| (6) | Tā kā par olīveļļas ražošanu vai pirmo laišanu tirgū atbildīgo tirgus dalībnieku pārbaudes ir jāveic dalībvalstī, kurā tie iedibināti, būtu vajadzīga procedūra, kādā noris administratīvā sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm, kurās eļļu ražo un tirgo. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā par olīveļļas ražošanu vai pirmo laišanu tirgū atbildīgo tirgus dalībnieku pārbaudes ir jāveic dalībvalstī, kurā tie iedibināti, būtu vajadzīga procedūra, kādā noris administratīvā sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm, kurās eļļu ražo un tirgo.

| (7) | Pārbaužu satvarā dalībvalstīm būtu konkrēti jānosaka, kādi pierādījumi jāsniedz par dažādajiem apzīmējumiem, kurus var izmantot uz etiķetes. Šādiem pierādījumiem būtu jāietver konstatētie fakti, analīžu rezultāti vai ticami pieraksti, kā arī administratīva vai grāmatvedības informācija. |
| --- | --- |

(7)

Pārbaužu satvarā dalībvalstīm būtu konkrēti jānosaka, kādi pierādījumi jāsniedz par dažādajiem apzīmējumiem, kurus var izmantot uz etiķetes. Šādiem pierādījumiem būtu jāietver konstatētie fakti, analīžu rezultāti vai ticami pieraksti, kā arī administratīva vai grāmatvedības informācija.

| (8) | Lai atvieglotu pārbaudi par produkta atbilstību obligātajām un fakultatīvajām ziņām, kas saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2022/2104 norādītas uz etiķetes, būtu jāatļauj dalībvalstīm apstiprināt iepakošanas uzņēmumus, kas atrodas to teritorijā. |
| --- | --- |

(8)

Lai atvieglotu pārbaudi par produkta atbilstību obligātajām un fakultatīvajām ziņām, kas saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2022/2104 norādītas uz etiķetes, būtu jāatļauj dalībvalstīm apstiprināt iepakošanas uzņēmumus, kas atrodas to teritorijā.

| (9) | Dažādo olīveļļas veidu īpašības visā Savienībā būtu jānosaka vienādi. Šajā nolūkā Savienības tiesību aktos būtu jānorāda, kādas ķīmisko analīžu un organoleptiskās izvērtēšanas metodes būtu jāizmanto. Tā kā Savienība ir Starptautiskās Olīvu padomes (SOP) locekle, atbilstības pārbaužu veikšanā būtu jāizmanto SOP iedibinātās metodes. |
| --- | --- |

(9)

Dažādo olīveļļas veidu īpašības visā Savienībā būtu jānosaka vienādi. Šajā nolūkā Savienības tiesību aktos būtu jānorāda, kādas ķīmisko analīžu un organoleptiskās izvērtēšanas metodes būtu jāizmanto. Tā kā Savienība ir Starptautiskās Olīvu padomes (SOP) locekle, atbilstības pārbaužu veikšanā būtu jāizmanto SOP iedibinātās metodes.

| (10) | Lai nodrošinātu vienādu paraugu ņemšanu, kas jāveic atbilstības pārbaužu vajadzībām, būtu jānosaka olīveļļas paraugu ņemšanas metode. Tiecoties nodrošināt, ka analīzes tiek veiktas pareizos apstākļos, un ņemot vērā attālumus starp reģioniem, būtu jānosaka dažādi termiņi, kādos paraugus pēc paņemšanas nosūta uz laboratoriju. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu vienādu paraugu ņemšanu, kas jāveic atbilstības pārbaužu vajadzībām, būtu jānosaka olīveļļas paraugu ņemšanas metode. Tiecoties nodrošināt, ka analīzes tiek veiktas pareizos apstākļos, un ņemot vērā attālumus starp reģioniem, būtu jānosaka dažādi termiņi, kādos paraugus pēc paņemšanas nosūta uz laboratoriju.

| (11) | Dalībvalstīm būtu jāverificē Savienības tirgū laistās olīveļļas atbilstība Deleģētajā regulā (ES) 2022/2104 noteiktajām īpašībām. Kas attiecas uz eļļu klasifikāciju, testa rezultāti būtu jāsalīdzina ar minētajā regulā noteiktajām robežvērtībām, kurās ņem vērā izmantoto analīzes metožu atkārtojamību un reproducējamību. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm būtu jāverificē Savienības tirgū laistās olīveļļas atbilstība Deleģētajā regulā (ES) 2022/2104 noteiktajām īpašībām. Kas attiecas uz eļļu klasifikāciju, testa rezultāti būtu jāsalīdzina ar minētajā regulā noteiktajām robežvērtībām, kurās ņem vērā izmantoto analīzes metožu atkārtojamību un reproducējamību.

| (12) | Neapstrādātu olīveļļu organoleptisko īpašību izvērtēšanai domātā SOP metode paredz izveidot atlasītu un apmācītu degustētāju žūriju. Lai nodrošinātu vienādu īstenošanu, būtu jānosaka žūrijas apstiprināšanas prasību minums. Ņemot vērā grūtības, ar kādām dažas dalībvalstis saskaras degustētāju žūriju izveidē, būtu jāatļauj izmantot citu dalībvalstu žūrijas. |
| --- | --- |

(12)

Neapstrādātu olīveļļu organoleptisko īpašību izvērtēšanai domātā SOP metode paredz izveidot atlasītu un apmācītu degustētāju žūriju. Lai nodrošinātu vienādu īstenošanu, būtu jānosaka žūrijas apstiprināšanas prasību minums. Ņemot vērā grūtības, ar kādām dažas dalībvalstis saskaras degustētāju žūriju izveidē, būtu jāatļauj izmantot citu dalībvalstu žūrijas.

| (13) | Ja tiek izmantota neapstrādātu olīveļļu organoleptisko īpašību izvērtēšanai domātā SOP metode, tad jābūt pieejamai procedūrai, kā rīkoties gadījumos, kad deklarētā kategorija un degustētāju žūrijas piešķirtā kategorija nesakrīt. |
| --- | --- |

(13)

Ja tiek izmantota neapstrādātu olīveļļu organoleptisko īpašību izvērtēšanai domātā SOP metode, tad jābūt pieejamai procedūrai, kā rīkoties gadījumos, kad deklarētā kategorija un degustētāju žūrijas piešķirtā kategorija nesakrīt.

| (14) | Lai nodrošinātu olīvu raušu un atlikumu importam piemērojamās nodevu sistēmas pareizu darbību, būtu jānosaka vienota metode, pēc kuras nosaka šo produktu eļļas saturu. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu olīvu raušu un atlikumu importam piemērojamās nodevu sistēmas pareizu darbību, būtu jānosaka vienota metode, pēc kuras nosaka šo produktu eļļas saturu.

| (15) | Dalībvalstīm būtu jānosaka sodi par valsts līmenī konstatētām neatbilstībām olīveļļas tirdzniecības standartiem. Minētajiem sodiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm būtu jānosaka sodi par valsts līmenī konstatētām neatbilstībām olīveļļas tirdzniecības standartiem. Minētajiem sodiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.

| (16) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šī regula nosaka noteikumus par:

| a) | pārbaudēm, kurās noskaidro, vai Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 2. pantā minētās olīveļļas atbilst tirdzniecības standartiem un kā tirgus dalībnieki šos standartus īsteno; |
| --- | --- |

a)

pārbaudēm, kurās noskaidro, vai Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 2. pantā minētās olīveļļas atbilst tirdzniecības standartiem un kā tirgus dalībnieki šos standartus īsteno;

| b) | kompetento iestāžu sadarbību un savstarpēju palīdzību a) apakšpunktā minēto atbilstības pārbaužu sakarā; |
| --- | --- |

b)

kompetento iestāžu sadarbību un savstarpēju palīdzību a) apakšpunktā minēto atbilstības pārbaužu sakarā;

| c) | pierakstiem, kas jākārto tirgus dalībniekiem, kuri ražo vai glabā olīveļļu, un iepakošanas uzņēmumu apstiprināšanu; |
| --- | --- |

c)

pierakstiem, kas jākārto tirgus dalībniekiem, kuri ražo vai glabā olīveļļu, un iepakošanas uzņēmumu apstiprināšanu;

| d) | analīzes metodēm, kas izmantojamas olīveļļas īpašību noteikšanai. |
| --- | --- |

d)

analīzes metodēm, kas izmantojamas olīveļļas īpašību noteikšanai.

2. pants

Dalībvalstu pienākumi, kas saistīti ar atbilstības pārbaudēm

1.   Dalībvalstis veic olīveļļas atbilstības pārbaudes, kurās, pamatojoties uz 3. pantā minēto riska analīzi, verificē Deleģētajā regulā (ES) 2022/2104 noteikto tirdzniecības standartu īstenošanu.

2.   Dalībvalstis verificē, vai tirgus dalībnieki pilda pienākumus, kas tiem noteikti 5. panta 1. punktā.

3.   Katra dalībvalsts saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 (4) Komisijai paziņo tās savas iestādes vai iestāžu nosaukumu un adresi, kas ir kompetentas veikt atbilstības pārbaudes saskaņā ar šo regulu. Komisija par šīm kompetentajām iestādēm informē pārējās dalībvalstis un – pēc pieprasījuma – ikvienu ieinteresēto personu. Dalībvalstis Komisiju informē par visām izmaiņām, tiklīdz tādas radušās.

3. pants

Atbilstības pārbaužu biežums un riska analīze

1.   Šajā pantā “tirgotā olīveļļa” ir kopējais olīveļļas daudzums, kas darīts pieejams tirgū dalībvalstī un eksportēts no minētās dalībvalsts.

2.   Dalībvalstis gadā veic vismaz vienu atbilstības pārbaudi uz tūkstoš tonnām to teritorijā tirgotas olīveļļas.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka atbilstības pārbaudes notiek izlases veidā, pamatojoties uz riska analīzi, un pietiekami bieži, lai verificētu, vai tirgotā olīveļļa atbilst deklarētajai kategorijai.

4.   Riska novērtēšanas kritēriji jo īpaši ir šādi:

| a) | olīveļļas kategorija Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 2. panta nozīmē, ražošanas periods, tās cena salīdzinājumā ar citu augu eļļu cenu, maisīšanas un iepakošanas operācijas, noliktavas un uzglabāšanas apstākļi, izcelsmes valsts, galamērķa valsts, transporta veids vai partijas tilpumdaudzums; |
| --- | --- |

a)

olīveļļas kategorija Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 2. panta nozīmē, ražošanas periods, tās cena salīdzinājumā ar citu augu eļļu cenu, maisīšanas un iepakošanas operācijas, noliktavas un uzglabāšanas apstākļi, izcelsmes valsts, galamērķa valsts, transporta veids vai partijas tilpumdaudzums;

| b) | tirgus dalībnieku pozīcija tirgus ķēdē, to tirgotās produkcijas tilpumdaudzums un vērtība, tirgū laisto eļļas kategoriju klāsts, veiktā darbība, piemēram, eļļas spiešana, uzglabāšana, rafinēšana, maisīšana, iepakošana vai mazumtirdzniecība; |
| --- | --- |

b)

tirgus dalībnieku pozīcija tirgus ķēdē, to tirgotās produkcijas tilpumdaudzums un vērtība, tirgū laisto eļļas kategoriju klāsts, veiktā darbība, piemēram, eļļas spiešana, uzglabāšana, rafinēšana, maisīšana, iepakošana vai mazumtirdzniecība;

| c) | iepriekšējās pārbaudēs izdarītie konstatējumi, tai skaitā atklāto defektu skaits un veids, tirgotās olīveļļas parastā kvalitāte, izmantotā tehniskā aprīkojuma veiktspēja; |
| --- | --- |

c)

iepriekšējās pārbaudēs izdarītie konstatējumi, tai skaitā atklāto defektu skaits un veids, tirgotās olīveļļas parastā kvalitāte, izmantotā tehniskā aprīkojuma veiktspēja;

| d) | tirgus dalībnieku kvalitātes nodrošināšanas sistēmu vai pašpārbaudes sistēmu uzticamība tādā aspektā kā atbilstība tirdzniecības standartiem; |
| --- | --- |

d)

tirgus dalībnieku kvalitātes nodrošināšanas sistēmu vai pašpārbaudes sistēmu uzticamība tādā aspektā kā atbilstība tirdzniecības standartiem;

| e) | atbilstības pārbaudes norises vieta, jo īpaši, ja tā ir pirmā ievešanas vieta Savienībā, pēdējā izvešanas vieta no Savienības vai vieta, kur eļļas tiek ražotas, iepakotas, iekrautas transportlīdzeklī vai pārdotas galapatērētājam; |
| --- | --- |

e)

atbilstības pārbaudes norises vieta, jo īpaši, ja tā ir pirmā ievešanas vieta Savienībā, pēdējā izvešanas vieta no Savienības vai vieta, kur eļļas tiek ražotas, iepakotas, iekrautas transportlīdzeklī vai pārdotas galapatērētājam;

| f) | visa cita informācija, kas var liecināt par neatbilstības risku. |
| --- | --- |

f)

visa cita informācija, kas var liecināt par neatbilstības risku.

5.   Dalībvalstis iepriekš nosaka:

| a) | partiju neatbilstības riska novērtēšanas kritērijus; |
| --- | --- |

a)

partiju neatbilstības riska novērtēšanas kritērijus;

| b) | pamatojoties uz katras riska kategorijas riska analīzi – tirgus dalībnieku vai partiju minimālo skaitu un daudzumus, kam veiks atbilstības pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz katras riska kategorijas riska analīzi – tirgus dalībnieku vai partiju minimālo skaitu un daudzumus, kam veiks atbilstības pārbaudi.

6.   Ja pārbaudes atklāj būtiskus pārkāpumus, dalībvalstis palielina ar tirdzniecības posmu, eļļas kategoriju, izcelsmi vai citiem kritērijiem saistīto pārbaužu biežumu.

4. pants

Dalībvalstu sadarbība atbilstības pārbaužu sakarā

1.   Ja tiek atklāts pārkāpums un uz etiķetes norādītais tirgus dalībnieks ir iedibināts citā dalībvalstī, attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1715 (5) iesniedz verifikācijas pieprasījumu dalībvalstij, kurā uz etiķetes norādītais tirgus dalībnieks iedibināts.

2.   Papildus Īstenošanas regulas (ES) 2019/1715 16. pantā noteiktajām prasībām šā panta 1. punktā minētajam pieprasījumam dod līdzi visu verifikācijai vajadzīgo informāciju, jo īpaši šādu:

| a) | attiecīgās olīveļļas paraugu ņemšanas vai tās iegādes datums; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās olīveļļas paraugu ņemšanas vai tās iegādes datums;

| b) | nosaukums vai uzņēmuma nosaukums un adrese, kas raksturo tirgus dalībnieku, no kura ņemts paraugs vai iegādāta attiecīgā olīveļļa; |
| --- | --- |

b)

nosaukums vai uzņēmuma nosaukums un adrese, kas raksturo tirgus dalībnieku, no kura ņemts paraugs vai iegādāta attiecīgā olīveļļa;

| c) | attiecīgo partiju skaits; |
| --- | --- |

c)

attiecīgo partiju skaits;

| d) | visu uz attiecīgās olīveļļas iepakojuma esošo etiķešu kopijas; |
| --- | --- |

d)

visu uz attiecīgās olīveļļas iepakojuma esošo etiķešu kopijas;

| e) | analīžu vai citu salīdzināmu ekspertu atzinumu rezultātus, kuros norādītas izmantotās metodes un attiecīgās laboratorijas vai eksperta vārds/nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

e)

analīžu vai citu salīdzināmu ekspertu atzinumu rezultātus, kuros norādītas izmantotās metodes un attiecīgās laboratorijas vai eksperta vārds/nosaukums un adrese;

| f) | attiecīgā gadījumā – tirdzniecības uzņēmuma deklarētais attiecīgās olīveļļas piegādātāja vārds/nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā – tirdzniecības uzņēmuma deklarētais attiecīgās olīveļļas piegādātāja vārds/nosaukums un adrese.

3.   Papildus Īstenošanas regulas (ES) 2019/1715 22. pantā noteiktajām prasībām dalībvalsts, kurai pieprasījums adresēts, paraugus ņem ne vēlāk kā pirms tā mēneša beigām, kas seko minētā pieprasījuma saņemšanas mēnesim, un verificē attiecīgajā marķējumā dotās norādes. Tā atbild trīs mēnešu laikā no pieprasījuma dienas.

5. pants

Tirgus dalībnieku pienākumi

1.   Atbilstības pārbaužu vajadzībām tirgus dalībnieki no spiestuves līdz pat pildīšanai pudelēs kārto ievešanas un izvešanas reģistrus par katru to turējumā esošo olīveļļas kategoriju.

2.   Pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kurā uz etiķetes norādītais tirgus dalībnieks iedibināts, tirgus dalībnieks sagādā dokumentāciju par Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 6., 8. un 10. pantā minēto prasību izpildi, pamatojoties uz vienu vai vairākiem šādiem elementiem:

| a) | faktuāli elementi vai zinātniski konstatēti fakti; |
| --- | --- |

a)

faktuāli elementi vai zinātniski konstatēti fakti;

| b) | analīžu rezultāti vai automātiski ieraksti, kas izdarīti par reprezentatīviem paraugiem; |
| --- | --- |

b)

analīžu rezultāti vai automātiski ieraksti, kas izdarīti par reprezentatīviem paraugiem;

| c) | administratīva vai grāmatvedības informācija, ko glabā saskaņā ar Savienības un valsts noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

administratīva vai grāmatvedības informācija, ko glabā saskaņā ar Savienības un valsts noteikumiem.

6. pants

Iepakošanas uzņēmumu fakultatīva apstiprināšana valsts līmenī

1.   Dalībvalstīm ir iespēja apstiprināt iepakošanas uzņēmumus, kas atrodas to teritorijā.

2.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot 1. punktu, tās dod apstiprinājumu un piešķir burtciparu identifikāciju ikvienam iepakošanas uzņēmumam, kas to pieprasa un atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tam pieder iepakošanas iekārtas; |
| --- | --- |

a)

tam pieder iepakošanas iekārtas;

| b) | tas apņemas vākt un glabāt 5. pantā minēto dokumentāciju; |
| --- | --- |

b)

tas apņemas vākt un glabāt 5. pantā minēto dokumentāciju;

| c) | tam ir uzglabāšanas sistēma, kas dod iespēju pārbaudīt to olīveļļu izcelsmi, kuru izcelsmes vietas norādīšana marķējumā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 8. panta 1. punktu ir obligāta. |
| --- | --- |

c)

tam ir uzglabāšanas sistēma, kas dod iespēju pārbaudīt to olīveļļu izcelsmi, kuru izcelsmes vietas norādīšana marķējumā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 8. panta 1. punktu ir obligāta.

3.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot 1. punktu, tās attiecīgo kārtību Komisijai paziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/1535 (6).

7. pants

Olīveļļas īpašību noteikšanai izmantotās analīzes metodes

Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 I pielikumā uzskaitītās olīveļļu īpašības nosaka saskaņā ar šīs regulas I pielikumā norādītajām analīzes metodēm.

8. pants

Paraugu ņemšana atbilstības pārbaužu vajadzībām

1.   Atbilstības pārbaudēm vajadzīgos paraugus ņem saskaņā ar starptautisko standartu EN ISO 661 par testa paraugu sagatavošanu un EN ISO 5555 par paraugu ņemšanu. Tomēr no fasētas olīveļļas partijām paraugus ņem saskaņā ar II pielikumu. Nefasētas eļļas gadījumā, kad paraugus nevar paņemt saskaņā ar standartu EN ISO 5555, paraugus ņem saskaņā ar dalībvalsts kompetentās iestādes dotajiem norādījumiem.

2.   Neskarot standartu EN ISO 5555 un standarta EN ISO 661 6. nodaļu, paņemtos paraugus pēc iespējas drīzāk novieto tumšā un no karstuma pasargātā vietā un uz laboratoriju analīzēm nosūta ne vēlāk kā piektajā darbdienā pēc to paņemšanas; citādā gadījumā paraugus glabā tā, lai pirms nosūtīšanas uz laboratoriju to kvalitāte nepasliktinātos vai tie netiktu sabojāti transportēšanas vai uzglabāšanas laikā.

9. pants

Olīveļļu īpašību verificēšana

1.   Olīveļļu atbilstību Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 I pielikumā uzskaitītajām olīveļļas īpašībām dalībvalstis verificē:

| a) | jebkurā secībā; vai |
| --- | --- |

a)

jebkurā secībā; vai

| b) | ievērojot secību, kas noteikta šīs regulas III pielikumā iekļautajā plūsmkartē, līdz pieņemts viens no plūsmkartē dotajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

b)

ievērojot secību, kas noteikta šīs regulas III pielikumā iekļautajā plūsmkartē, līdz pieņemts viens no plūsmkartē dotajiem lēmumiem.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētās verifikācijas vajadzībām analīzes, kurās nosaka skābumu, peroksīda skaitli, K232, K268 vai K270, ΔΚ, taukskābju etilesterus, vaskus un organoleptiskās īpašības, un attiecīgā gadījumā visas valsts tiesību aktos prasītās kontrolanalīzes fasētas olīveļļas gadījumā veic pirms minimālā derīguma termiņa beigām. Ja paraugi ņemti no nefasētas eļļas, minētās analīzes veic sešu mēnešu laikā pēc mēneša, kurā paraugs paņemts.

3.   Citu Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 I pielikumā uzskaitīto olīveļļas īpašību verificēšanas laiks nav ierobežots.

4.   Fasētas olīveļļas gadījumā, ja vien paraugs nav ņemts mazāk nekā divus mēnešus pirms minimālā derīguma termiņa beigām, ja analīžu rezultāti neatbilst deklarētās olīveļļas kategorijas īpašībām, tirgus dalībniekam, no kura paraugs paņemts, to paziņo ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms minimālā derīguma termiņa beigām.

5.   Lai olīveļļas īpašības noteiktu ar šīs regulas I pielikumā norādītajām metodēm, analīžu rezultātus tieši salīdzina ar Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 I pielikumā noteiktajām robežvērtībām, kurās ņem vērā izmantoto analīzes metožu atkārtojamību un reproducējamību.

6.   Šā panta noteikumus piemēro katram primārajam paraugam, kas ņemts saskaņā ar II pielikumu.

10. pants

Degustētāju žūrijas

1.   Atbilstības pārbaužu vajadzībām degustētāju žūrijas, ko savā teritorijā apstiprinājušas dalībvalstis, novērtē neapstrādātas olīveļļas organoleptiskās īpašības, kuras noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 I pielikumā, un ziņo par minētajām īpašībām un par kategoriju.

2.   Dalībvalstis nosaka degustētāju žūriju apstiprināšanas noteikumus, kas nodrošina, ka:

| a) | ir izpildītas šīs regulas I pielikuma 5. punktā minētās neapstrādātas olīveļļas organoleptisko īpašību noteikšanas metodes prasības; |
| --- | --- |

a)

ir izpildītas šīs regulas I pielikuma 5. punktā minētās neapstrādātas olīveļļas organoleptisko īpašību noteikšanas metodes prasības;

| b) | žūrijas priekšsēdētājs ir saņēmis apmācību, ko šim nolūkam atzinusi dalībvalsts; |
| --- | --- |

b)

žūrijas priekšsēdētājs ir saņēmis apmācību, ko šim nolūkam atzinusi dalībvalsts;

| c) | apstiprinājuma saglabāšana ir atkarīga no snieguma, kas konstatēts degustētāju žūrijas ikgadējā izskatīšanā, ko veic dalībvalsts. |
| --- | --- |

c)

apstiprinājuma saglabāšana ir atkarīga no snieguma, kas konstatēts degustētāju žūrijas ikgadējā izskatīšanā, ko veic dalībvalsts.

3.   Dalībvalstis savā teritorijā apstiprināto degustētāju žūriju sarakstu Komisijai paziņo saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un bez kavēšanās informē Komisiju par visām izmaiņām minētajā sarakstā.

4.   Ja neviena dalībvalsts teritorijā esošā degustētāju žūrija 2. punktā minētajiem apstiprināšanas noteikumiem neatbilst, dalībvalsts vēršas pie degustētāju žūrijas, kas apstiprināta citā dalībvalstī.

11. pants

Neapstrādātu olīveļļu organoleptisko īpašību verificēšana

1.   Uzskata, ka neapstrādātas olīveļļas organoleptiskās īpašības, kas uzskaitītas Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 I pielikumā, atbilst deklarētajai kategorijai, ja kategoriju apstiprina dalībvalsts apstiprināta degustētāju žūrija.

2.   Ja degustētāju žūrija deklarēto kategoriju organoleptisko īpašību ziņā neapstiprina, pēc kontrolējamā tirgus dalībnieka pieprasījuma kompetentās iestādes bez kavēšanās organizē divus kontrolnovērtējumus, ko veic citas apstiprinātas degustētāju žūrijas. Vismaz viena no degustētāju žūrijām ir žūrija, ko apstiprinājusi dalībvalsts, kurā olīveļļa ražota. Attiecīgās īpašības atzīst par deklarētajām īpašībām atbilstošām, ja abi kontrolnovērtējumi deklarēto kategoriju apstiprina. Ja tas tā nav, deklarēto kategoriju neatkarīgi no kontrolnovērtējumos konstatēto defektu veida atzīst par attiecīgajām īpašībām neatbilstošu, un kontrolējamis tirgus dalībnieks sedz kontrolnovērtējumu izmaksas.

3.   Ja eļļa ir ražota ārpus Savienības, abas kontrolanalīzes veic divas degustētāju žūrijas, kas nav tās pašas, kuras sākotnēji konstatējušas neatbilstību.

4.   Kad degustētāju žūrijas veic kontrolnovērtējumus, tās olīveļļu novērtē divās atsevišķās degustēšanas sesijās. Kontrolnovērtējumā novērtētās olīveļļas abu sesiju rezultātiem jābūt statistiski viendabīgiem. Ja tas tā nav, paraugs jāanalizē vēl divas reizes. Kontrolnovērtējumā novērtētās olīveļļas organoleptisko īpašību paziņotās vērtības aprēķina kā divās statistiski viendabīgās sesijās iegūto minēto īpašību vidējo vērtību.

12. pants

Eļļas raušu un citu atlikumu eļļas saturs

1.   Eļļas raušu un citu olīveļļas ekstrakcijas atlikumu (KN kods 2306 90 11 un 2306 90 19) eļļas saturu nosaka ar IV pielikumā izklāstīto metodi.

2.   Šā panta 1. punktā minēto eļļas saturu izsaka eļļas masas procentos no sausnas masas.

13. pants

Sodi

1.   Ja tiek konstatēts, ka Deleģētajā regulā (ES) 2022/2104 noteiktie tirdzniecības standarti nav ievēroti, dalībvalstis piemēro iedarbīgus, samērīgus un atturošus sodus, ko nosaka, ņemot vērā atklātā pārkāpuma smagumu.

2.   Dalībvalstis katru gadu līdz 31. maijam saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 paziņo Komisijai šajā nolūkā veiktos pasākumus un bez kavēšanās paziņo visus minēto pasākumu grozījumus.

14. pants

Ziņošana

Katru gadu līdz 31. maijam dalībvalstis saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 iesniedz Komisijai ziņojumu par šīs regulas īstenošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. Ziņojums satur vismaz veikto olīveļļas atbilstības pārbaužu rezultātus, kas noformēti saskaņā ar šīs regulas V pielikumā doto paraugu.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2104 (2022. gada 29. jūlijs), ar ko attiecībā uz olīveļļas tirdzniecības standartiem papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un atceļ Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2568/91 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 29/2012 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1.. lpp.).

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1183 (2017. gada 20. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz informācijas un dokumentu paziņošanu Komisijai (OV L 171, 4.7.2017., 100. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1715 (2019. gada 30. septembris), ar ko nosaka noteikumus par oficiālo kontroļu informācijas pārvaldības sistēmas un tās sistēmas komponentu darbību (“
  IMSOC regula”) (OV L 261, 14.10.2019., 37. lpp.).

5

IMSOC

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

OLĪVEĻĻU ĪPAŠĪBU NOTEIKŠANAI IZMANTOTĀS ANALĪZES METODES

| | Olīveļļu īpašības | Izmantojamā SOP metode |
| --- | --- | --- |
| 1. | Skābums | COI/T.20/Dok. Nr. 34 (Brīvo taukskābju noteikšana ar auksto metodi) |
| 2. | Peroksīda skaitlis | COI/T.20/Dok. Nr. 35 (Peroksīda skaitļa noteikšana) |
| 3. | 2-glicerilmonopalmitāts | COI/T.20/Dok. Nr. 23 (2-glicerilmonopalmitāta procentuālā satura noteikšana) |
| 4. | K232, K268 vai K270, ΔΚ | COI/T.20/Dok. Nr. 19 (Spektrofotometriskā analīze ultravioletajā spektrā) |
| 5. | Organoleptiskās īpašības | COI/T.20/Dok. Nr. 15 (Olīveļļas sensorā analīze. Neapstrādātas olīveļļas organoleptiskās novērtēšanas metode), izņemot 4.4. un 10.4. punktu |
| 6. | Taukskābju sastāvs, ieskaitot trans-izomērus | COI/T.20/Dok. Nr. 33 (Taukskābju metilesteru noteikšana ar gāzu hromatogrāfiju) |
| 7. | Taukskābju etilesteri, vaski | COI/T.20/Dok. Nr. 28 (Vasku, taukskābju metilesteru un taukskābju etilesteru satura noteikšana ar kapilārās kolonnas gāzu hromatogrāfijas metodi) |
| 8. | Kopējais sterīnu saturs, sterīnu sastāvs, eritrodiols, uvaols un alifātiskie spirti | COI/T.20/Dok. Nr. 26 (Sterīnu, triterpēndiolu un alifātisko spirtu sastāva un satura noteikšana ar kapilārās kolonnas gāzu hromatogrāfijas metodi) |
| 9. | Stigmastadiēni | COI/T-20/Dok. Nr. 11 (Stigmastadiēnu noteikšana augu eļļās) |
| 10. | ΔΕCN42 | COI/T.20/Dok. Nr. 20 (Faktiskā un teorētiskā triacilglicerīnu ar ECN 42 satura starpības noteikšana) |

Olīveļļu īpašības

Izmantojamā SOP metode

1.

Skābums

COI/T.20/Dok. Nr. 34 (Brīvo taukskābju noteikšana ar auksto metodi)

2.

Peroksīda skaitlis

COI/T.20/Dok. Nr. 35 (Peroksīda skaitļa noteikšana)

3.

2-glicerilmonopalmitāts

COI/T.20/Dok. Nr. 23 (2-glicerilmonopalmitāta procentuālā satura noteikšana)

4.

K232, K268 vai K270, ΔΚ

COI/T.20/Dok. Nr. 19 (Spektrofotometriskā analīze ultravioletajā spektrā)

5.

Organoleptiskās īpašības

COI/T.20/Dok. Nr. 15 (Olīveļļas sensorā analīze. Neapstrādātas olīveļļas organoleptiskās novērtēšanas metode), izņemot 4.4. un 10.4. punktu

6.

Taukskābju sastāvs, ieskaitot trans-izomērus

COI/T.20/Dok. Nr. 33 (Taukskābju metilesteru noteikšana ar gāzu hromatogrāfiju)

7.

Taukskābju etilesteri, vaski

COI/T.20/Dok. Nr. 28 (Vasku, taukskābju metilesteru un taukskābju etilesteru satura noteikšana ar kapilārās kolonnas gāzu hromatogrāfijas metodi)

8.

Kopējais sterīnu saturs, sterīnu sastāvs, eritrodiols, uvaols un alifātiskie spirti

COI/T.20/Dok. Nr. 26 (Sterīnu, triterpēndiolu un alifātisko spirtu sastāva un satura noteikšana ar kapilārās kolonnas gāzu hromatogrāfijas metodi)

9.

Stigmastadiēni

COI/T-20/Dok. Nr. 11 (Stigmastadiēnu noteikšana augu eļļās)

10.

ΔΕCN42

COI/T.20/Dok. Nr. 20 (Faktiskā un teorētiskā triacilglicerīnu ar ECN 42 satura starpības noteikšana)

---

II PIELIKUMS

IEPAKOJUMĀ PIEGĀDĀTAS OLĪVEĻĻAS PARAUGU ŅEMŠANA

Šo paraugu ņemšanas metodi piemēro iepakojumā fasētas olīveļļas partijām. Atkarībā no tā, vai iepakojuma ietilpība pārsniedz vai nepārsniedz 5 litrus, piemēro atšķirīgas paraugu ņemšanas metodes.

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “iepakojums” ir tara, kas ir tiešā saskarē ar olīveļļu; |
| --- | --- |

a)

“iepakojums” ir tara, kas ir tiešā saskarē ar olīveļļu;

| b) | “partija” ir tādu iepakojumu kopums, kas ražoti, izgatavoti un fasēti tādos apstākļos, ka olīveļļu, kuru satur katrs iepakojums, visu analītisko īpašību ziņā uzskata par viendabīgu. Partijas individualizēšana jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/91/ES (1); |
| --- | --- |

b)

“partija” ir tādu iepakojumu kopums, kas ražoti, izgatavoti un fasēti tādos apstākļos, ka olīveļļu, kuru satur katrs iepakojums, visu analītisko īpašību ziņā uzskata par viendabīgu. Partijas individualizēšana jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/91/ES (1);

| c) | “elementārparaugs” ir olīveļļas daudzums, ko satur iepakojums, kura ietilpība nepārsniedz 5 litrus, vai kas paņemts no iepakojuma, kura ietilpība pārsniedz 5 litrus, ja iepakojumus atlasa no nejauši izvēlētas vietas partijā. |
| --- | --- |

c)

“elementārparaugs” ir olīveļļas daudzums, ko satur iepakojums, kura ietilpība nepārsniedz 5 litrus, vai kas paņemts no iepakojuma, kura ietilpība pārsniedz 5 litrus, ja iepakojumus atlasa no nejauši izvēlētas vietas partijā.

1.   PRIMĀRĀ PARAUGA SATURS

1.1.   Primārie paraugi no iepakojumiem, kuru ietilpība nepārsniedz 5 litrus

Primāro paraugu no iepakojumiem, kuru ietilpība nepārsniedz 5 litrus, atlasa saskaņā ar 1. tabulu.

1. tabula

Primārā parauga minimālajam lielumam jāatbilst turpmāk norādītajam.

| Ja iepakojuma ietilpība ir | primārajā paraugā jābūt olīveļļai no |
| --- | --- |
| a) | 750 ml vai vairāk, |

Ja iepakojuma ietilpība ir

primārajā paraugā jābūt olīveļļai no

a)

750 ml vai vairāk,

| a) | viena iepakojuma; |
| --- | --- |

a)

viena iepakojuma;

| b) | mazāka nekā 750 ml, |
| --- | --- |

b)

mazāka nekā 750 ml,

| b) | minimālā skaita iepakojumu, kuru kopējā ietilpība ir vismaz 750 ml |
| --- | --- |

b)

minimālā skaita iepakojumu, kuru kopējā ietilpība ir vismaz 750 ml

Pirms dažādu novērtējumu un analīžu veikšanas primārā parauga saturs jāhomogenizē.

1.2.   Primārie paraugi no iepakojumiem, kuru ietilpība pārsniedz 5 litrus

Primāro paraugu no iepakojumiem, kuru ietilpība pārsniedz 5 litrus, veido no visiem elementārparaugiem, kas paņemti no 2. tabulā noteiktā minimālā iepakojumu skaita. Iepakojumus no partijas atlasa pēc nejaušības principa. Kad primārais paraugs ir izveidots, tas ir pietiekami liels, lai to varētu sadalīt vairākos piemērparaugos.

2. tabula

Pēc nejaušības principa atlasāmo iepakojumu minimālais skaits

| Iepakojumu skaits partijā | Atlasāmo iepakojumu minimālais skaits |
| --- | --- |
| Līdz 10 | 1 |
| No 11 līdz 150 | 2 |
| No 151 līdz 500 | 3 |
| No 501 līdz 1 500 | 4 |
| No 1 501 līdz 2 500 | 5 |
| Vairāk nekā 2 500 , uz katriem 1 000 iepakojumiem | vēl viens 1 iepakojums |

Iepakojumu skaits partijā

Atlasāmo iepakojumu minimālais skaits

Līdz 10

1

No 11 līdz 150

2

No 151 līdz 500

3

No 501 līdz 1 500

4

No 1 501 līdz 2 500

5

Vairāk nekā 2 500 , uz katriem 1 000 iepakojumiem

vēl viens 1 iepakojums

Pēc katra iepakojuma satura homogenizēšanas ņem elementārparaugu un, pēc iespējas labāk pasargājot no gaisa ietekmes, ielej kopīgā traukā, kurā tos maisot homogenizē.

Primārā parauga saturs ir jāielej vairākos iepakojumos, kuru minimālā ietilpība ir 1 litrs, un katrs no tiem ir primārā parauga vienība. Katra iepakojuma vienība ir jāpiepilda tā, lai gaisa slānis virs eļļas būtu pēc iespējas mazāks, un tad atbilstoši jānoslēdz un jāaizplombē, lai produktu pasargātu no manipulācijām. Šīs iepakojuma vienības ir jāmarķē, lai nodrošinātu to pareizu identificēšanu.

2.   PRIMĀRO PARAUGU SKAITA PALIELINĀŠANA

| 2.1. | Katra dalībvalsts primāro paraugu skaitu atkarībā no savām vajadzībām (piemēram, organoleptiskajai novērtēšanai citā laboratorijā, nevis tajā, kas veikusi ķīmiskās analīzes, kontrolanalīzēm utt.) drīkst palielināt. |
| --- | --- |

2.1.

Katra dalībvalsts primāro paraugu skaitu atkarībā no savām vajadzībām (piemēram, organoleptiskajai novērtēšanai citā laboratorijā, nevis tajā, kas veikusi ķīmiskās analīzes, kontrolanalīzēm utt.) drīkst palielināt.

| 2.2. | Kompetentā iestāde primāro paraugu skaitu drīkst palielināt saskaņā ar tālāk doto tabulu. |
| --- | --- |

2.2.

Kompetentā iestāde primāro paraugu skaitu drīkst palielināt saskaņā ar tālāk doto tabulu.

3. tabula

Primāro paraugu skaits atkarībā no partijas lieluma

| Partijas lielums (litri) | Primāro paraugu skaits |
| --- | --- |
| Mazāk nekā 7 500 | 2 |
| No 7 500 līdz mazāk nekā 25 000 | 3 |
| No 25 000 līdz mazāk nekā 75 000 | 4 |
| No 75 000 līdz mazāk nekā 125 000 | 5 |
| Vienāds ar vai lielāks par 125 000 | 6  + 1 uz katriem nākamajiem 50 000 litriem |

Partijas lielums (litri)

Primāro paraugu skaits

Mazāk nekā 7 500

2

No 7 500 līdz mazāk nekā 25 000

3

No 25 000 līdz mazāk nekā 75 000

4

No 75 000 līdz mazāk nekā 125 000

5

Vienāds ar vai lielāks par 125 000

6  + 1 uz katriem nākamajiem 50 000 litriem

| 2.3. | Ikviens primārais paraugs ir jāsagatavo saskaņā ar 1.1. un 1.2. punktā minētajām procedūrām. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ja iepakojumus, no kuriem ņem elementārparaugus, atlasa pēc nejaušības principa, iepakojumiem, ko atlasa vienam primārajam paraugam, jāatrodas blakus tiem iepakojumiem, ko atlasa citam primārajam paraugam. Jāpiefiksē katra pēc nejaušības principa izvēlētā iepakojuma vieta, un tā skaidri jāidentificē. |
| --- | --- |

2.4.

3.   ANALĪZES UN REZULTĀTI

| 3.1. | Ja visu primāro paraugu visi analīžu rezultāti atbilst olīveļļas kategorijas īpašībām, visu partiju deklarē par atbilstīgu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ja kaut viens no vismaz viena primārā parauga analīžu rezultātiem deklarētās olīveļļas kategorijas īpašībām neatbilst, visu partiju, no kuras ņemti paraugi, deklarē par neatbilstīgu. |
| --- | --- |

3.2.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/91/ES (2011. gada 13. decembris) par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju (OV L 334, 16.12.2011., 1. lpp.).

---

III PIELIKUMS

PLŪSMKARTE, KO IZMANTO, LAI VERIFICĒTU OLĪVEĻĻAS PARAUGA ATBILSTĪBU DEKLARĒTAJAI KATEGORIJAI

Vispārīgā tabula

Image 6

1. tabula

Neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas kvalitātes kritēriji

Image 7

2. tabula

Neapstrādātas olīveļļas kvalitātes kritēriji

Image 8

3. tabula

Neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas un neapstrādātas olīveļļas tīrības kritēriji

Image 9

4. tabula

Spīdīgās olīveļļas tīrības kritēriji

Image 10

5. tabula

Rafinētas olīveļļas kvalitātes kritēriji

Image 11

6. tabula

No rafinētas olīveļļas un neapstrādātām olīveļļām sastāvošas olīveļļas kvalitātes kritēriji

Image 12

7. tabula

Rafinētas olīveļļas un no rafinētas olīveļļas un neapstrādātām olīveļļām sastāvošas olīveļļas tīrības kritēriji

Image 13

8. tabula

Neattīrītas olīvu izspaidu eļļas tīrības kritēriji

Image 14

9. tabula

Rafinētas olīvu izspaidu eļļas kvalitātes kritēriji

Image 15

10. tabula

Olīvu izspaidu eļļas kvalitātes kritēriji

Image 16

11. tabula

Rafinētas olīvu izspaidu eļļas un olīvu izspaidu eļļas tīrības kritēriji

Image 17

---

IV PIELIKUMS

Olīvu raušu un atlikumu eļļas saturs noteikšanas metode

1.   MATERĀLI

1.1.   Aparatūra:

| — | piemērots ekstrakcijas aparāts, aprīkots ar 200–250 ml apaļkolbu, |
| --- | --- |

—

piemērots ekstrakcijas aparāts, aprīkots ar 200–250 ml apaļkolbu,

| — | ar elektrisko strāvu sildāma vanna (piem., smilšu vanna, ūdens vanna) vai elektriskā plītiņa, |
| --- | --- |

—

ar elektrisko strāvu sildāma vanna (piem., smilšu vanna, ūdens vanna) vai elektriskā plītiņa,

| — | analītiskie svari, |
| --- | --- |

—

analītiskie svari,

| — | žāvēšanas skapis, kura maksimālā temperatūra noregulēta uz 80 °C, |
| --- | --- |

—

žāvēšanas skapis, kura maksimālā temperatūra noregulēta uz 80 °C,

| — | ar elektrisko strāvu sildāms termostatējams žāvēšanas skapis, noregulēts uz 103 ± 2 °C, kurā var pūst gaisa strāvu vai kuru var darbināt pazemināta spiediena apstākļos, |
| --- | --- |

—

ar elektrisko strāvu sildāms termostatējams žāvēšanas skapis, noregulēts uz 103 ± 2 °C, kurā var pūst gaisa strāvu vai kuru var darbināt pazemināta spiediena apstākļos,

| — | viegli tīrāmas mehāniskās dzirnavas, ar ko olīvu atlikumus var samalt, nepaaugstinot to temperatūru vai neradot jūtamas izmaiņas to mitruma, gaistošo vielu vai ar heksānu ekstrahējamo vielu saturā, |
| --- | --- |

—

viegli tīrāmas mehāniskās dzirnavas, ar ko olīvu atlikumus var samalt, nepaaugstinot to temperatūru vai neradot jūtamas izmaiņas to mitruma, gaistošo vielu vai ar heksānu ekstrahējamo vielu saturā,

| — | ekstrahēšanas patrona un vate vai filtrpapīrs, no kura jau ir aizvāktas ar heksānu ekstrahējamas vielas, |
| --- | --- |

—

ekstrahēšanas patrona un vate vai filtrpapīrs, no kura jau ir aizvāktas ar heksānu ekstrahējamas vielas,

| — | eksikators, |
| --- | --- |

—

eksikators,

| — | siets, kura acu diametrs ir 1 mm, |
| --- | --- |

—

siets, kura acu diametrs ir 1 mm,

| — | sīkas iepriekš izžāvēta pumeka daļiņas. |
| --- | --- |

—

sīkas iepriekš izžāvēta pumeka daļiņas.

1.2.   Reaģents

Tehniskās tīrības n-heksāns, kas pēc pilnīgas iztvaicēšanas atstāj atlikumu mazāk par 0,002 g uz 100 ml.

2.   PROCEDŪRA

2.1.   Testa parauga sagatavošana

Lai laboratorijas paraugu sasmalcinātu daļiņās, kas pilnībā iziet caur sieta acīm, vajadzības gadījumā izmanto iepriekš kārtīgi iztīrītas mehāniskās dzirnavas.

Dzirnavu tīrīšanas procesa pabeigšanai izmanto aptuveni vienu divdesmito daļu parauga, samalto materiālu izmet, atlikušo paraugu samaļ un savāc, rūpīgi samaisa un tūlīt analizē.

2.2.   Testa porcija

Testēšanas vajadzībām tūlīt pēc samalšanas aptuveni 10 g parauga nosver ar precizitāti līdz tuvākajam 0,01 g.

2.3.   Ekstrakcijas patronas sagatavošana

Testa porciju ievieto patronā, kuru aizbāž ar vati. Ja lieto filtrpapīru, testa porciju ietin tajā.

2.4.   Priekšžāvēšana

Ja olīvu atlikumi ir ļoti mitri (t. i., mitrums un gaistošo vielu saturs ir lielāks nekā 10 %), porciju iepriekš žāvē, piepildīto patronu (vai filtrpapīru) ievietojot sildāmā žāvēšanas skapī, kurā temperatūra nav augstāka par 80 °C, uz laiku, kas vajadzīgs, lai mitrums un gaistošo vielu saturs kļūtu mazāks nekā 10 %.

2.5.   Apaļkolbas sagatavošana

Ar precizitāti līdz tuvākajam 1 mg nosver apaļkolbu, kurā ir viena vai divas pumeka daļiņas, kas iepriekš kaltētas žāvēšanas skapī 103 ± 2 °C temperatūrā un ne mazāk kā vienu stundu pēc tam dzesētas eksikatorā.

2.6.   Sākotnējā ekstrakcija

Patronu (vai filtrpapīru), kurā ir testa porcija, ievieto ekstrakcijas aparātā. Kolbā ielej vajadzīgo daudzumu heksāna. Kolbu ievieto ekstrakcijas aparātā, ko novieto uz elektriski sildāmas vannas. Sildīšanas ātrumu noregulē tā, lai atteces ātrums nebūtu lielāks par trim pilieniem sekundē (mērena, ne strauja vārīšanās). Pēc četrām ekstrahēšanas stundām ļauj atdzist. Patronu izņem no ekstrakcijas aparāta un ievieto gaisa plūsmā, lai izvadītu lielāko daļu šķīdinātāja, ar ko porcija piesātināta.

2.7.   Otrā ekstrakcija

Patronas saturu ieber mikrodzirnavās un samaļ pēc iespējas smalkāk. Samalto maisījumu bez zudumiem pārnes atpakaļ patronā, ko ievieto atpakaļ ekstrakcijas aparātā.

Ekstrakciju turpina vēl divas stundas, izmantojot to pašu apaļkolbu, kas satur sākotnējo ekstraktu.

Iegūtajam šķīdumam ekstrakcijas kolbā jābūt dzidram. Ja tā nav, to filtrē caur filtrpapīru un sākotnējo kolbu un filtrpapīru vairākas reizes mazgā ar heksānu. Filtrātu un mazgāšanas šķīdinātāju savāc otrā apaļkolbā, kas ir izžāvēta un nosvērta ar precizitāti līdz tuvākajam 1 mg.

2.8.   Šķīdinātāja aizvākšana un ekstrakta svēršana

Lielāko daļu šķīdinātāja aizvāc, destilējot uz elektriski sildāmas vannas. Pēdējās šķīdinātāja atliekas aizvāc, kolbu 20 minūtes sildot žāvēšanas skapī 103 ± 2 °C temperatūrā. Aizvākšanas procesu veicina, vai nu ar pārtraukumiem pūšot gaisu vai, vēl labāk, inertu gāzi, vai arī izmantojot pazeminātu spiedienu.

Kolbu vismaz uz vienu stundu atstāj eksikatorā atdzist un nosver ar precizitāti līdz tuvākajam 1 mg.

Vēlreiz silda 10 minūtes tādos pašos apstākļos, atdzesē eksikatorā un vēlreiz nosver.

Starpība starp abiem svērumiem nedrīkst pārsniegt 10 mg. Ja tā ir lielāka, 10 minūšu sildīšanu, pēc kuras seko atdzesēšana un svēršana, atkārto, līdz svara starpība ir 10 mg vai mazāka. Pieraksta kolbas pēdējo svaru.

Vienam testa paraugam izdara divas noteikšanas.

3.   REZULTĀTU IZTEIKŠANA

3.1.   Aprēķina metode un formula

| a) | Ekstrakts, izteikts procentos no saņemtā produkta masas, ir vienāds ar:





  kur:







  S | = | ir ekstrakts, izteikts procentos no saņemtā produkta masas, |
| --- | --- | --- | --- |
| m0 | = | ir testa porcijas masa gramos, |
| m1 | = | ir ekstrakta masa gramos pēc žāvēšanas. |

a)

Ekstrakts, izteikts procentos no saņemtā produkta masas, ir vienāds ar:

Formula

kur:

S

=

ir ekstrakts, izteikts procentos no saņemtā produkta masas,

m0

=

ir testa porcijas masa gramos,

m1

=

ir ekstrakta masa gramos pēc žāvēšanas.

Rezultāts ir divu noteikšanu aritmētiskais vidējais, ja ir izpildīti atkārtojamības nosacījumi.

Rezultātu izsaka ar vienu zīmi aiz komata.

| b) | Ekstraktu uz sausnas bāzes izsaka pēc šādas formulas:





  kur:







  S | = | ir ekstrakts, izteikts procentos no saņemtā produkta masas (sk. a) apakšpunktu), |
| --- | --- | --- | --- |
| U | = | ir tā mitruma un gaistošo vielu saturs. |

b)

Ekstraktu uz sausnas bāzes izsaka pēc šādas formulas:

Formula

kur:

S

=

ir ekstrakts, izteikts procentos no saņemtā produkta masas (sk. a) apakšpunktu),

U

=

ir tā mitruma un gaistošo vielu saturs.

3.2.   Atkārtojamība

Starpība starp divām noteikšanām, ko vienlaikus vai tūlīt vienu pēc otras veicis viens un tas pats analītiķis, nedrīkst būt lielāka par 0,2 g heksāna ekstrakta uz 100 g parauga.

Ja šis nosacījums nav izpildīts, analīzi atkārto ar divām citām testa porcijām. Ja arī šajā gadījumā starpība ir lielāka par 0,2 g, par rezultātu pieņem četru noteikšanu vidējo aritmētisko.

---

V PIELIKUMS

Veidlapa, ko izmanto 14. pantā minēto atbilstības pārbaužu rezultātu ziņošanai atbilstoši Deleģētajai regulai (ES) 2017/1183

| | Marķējums | Ķīmiskie parametri | Organoleptiskās īpašības
   (4) | Galīgais secinājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paraugs | Kategorija | Izcelsmes valsts | Inspicēšanas vieta
   (1) | Tirdzniecības nosaukums | Izcelsmes vieta | Uzglabāšanas apstākļi | Kļūdaina informācija | Salasāmība | A/N
   (3) | Parametri ārpus robežvērtībām


  Jā/Nē | Ja jā, norādīt, kuri tie ir
   (2) | A/N
   (3) | Defektu mediāna | Augļainuma mediāna | A/N
   (3) | Vajadzīgā rīcība | Sankcijas |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Marķējums

Ķīmiskie parametri

Organoleptiskās īpašības
   (4)

Galīgais secinājums

Paraugs

Kategorija

Izcelsmes valsts

Inspicēšanas vieta
   (1)

Tirdzniecības nosaukums

Izcelsmes vieta

Uzglabāšanas apstākļi

Kļūdaina informācija

Salasāmība

A/N
   (3)

Parametri ārpus robežvērtībām

Jā/Nē

Ja jā, norādīt, kuri tie ir
   (2)

A/N
   (3)

Defektu mediāna

Augļainuma mediāna

A/N
   (3)

Vajadzīgā rīcība

Sankcijas

---

(1)  Iekšējais tirgus (eļļas spiestuve, fasētāji, mazumtirdzniecība), eksports, imports.

(2)  Katrai olīveļļas īpašībai, kas uzskaitīta Deleģētās regulas (ES) 2022/2104 I pielikumā, ir kods.

(3)  A = atbilst, N = neatbilst.

(4)  Jānorāda tikai attiecībā uz neapstrādātām olīveļļām Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļas 1. punkta nozīmē.

---

| 4.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 284/49 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 284/49

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2022/2106

(2022. gada 31. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem zvejot sarkano milzu garneli GFCM 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2022/110 (2) ir noteiktas kvotas 2022. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2022/110 (2) ir noteiktas kvotas 2022. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Itālijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Itālijā, ar nozveju no sarkanās milzu garneles krājuma Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā ir pilnībā apguvuši 2022. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Itālijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Itālijā, ar nozveju no sarkanās milzu garneles krājuma Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā ir pilnībā apguvuši 2022. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2022. gadam, kura Itālijai iedalīta attiecībā uz pielikumā norādīto sarkanās milzu garneles krājumu GFCM 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

GFCM

2. pants

Aizliegumi

Ar 1. pantā minēto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic Itālijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Itālijā, no minētajā pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti, ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi no šā krājuma nozvejojuši pēc minētās dienas.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 31. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2022/110 (2022. gada 27. janvāris), ar ko 2022. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā (OV L 21, 31.1.2022., 165. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 09/TQ110 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Krājums | ARS/GF8-11 |
| Suga | Sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) |
| Zona | 8., 9., 10., 11. ĢAA |
| Aizlieguma datums | 28.9.2022. |

Nr.

09/TQ110

Dalībvalsts

Itālija

Krājums

ARS/GF8-11

Suga

Sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea)

Zona

8., 9., 10., 11. ĢAA

Aizlieguma datums

28.9.2022.

---

| 4.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 284/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 284/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2107

(2022. gada 3. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Somijas pieteikums nosaukuma “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” reģistrācijai par aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Somijas pieteikums nosaukuma “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” reģistrācijai par aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | 2021. gada 23. aprīlī Komisija no Zviedrijas saņēma iebilduma paziņojumu. Iebilduma paziņojumu Komisija nosūtīja Somijai 2021. gada 27. aprīlī. 2021. gada 4. jūnijā Zviedrija Komisijai iesniedza pamatotu iebilduma paziņojumu. |
| --- | --- |

(2)

2021. gada 23. aprīlī Komisija no Zviedrijas saņēma iebilduma paziņojumu. Iebilduma paziņojumu Komisija nosūtīja Somijai 2021. gada 27. aprīlī. 2021. gada 4. jūnijā Zviedrija Komisijai iesniedza pamatotu iebilduma paziņojumu.

| (3) | Izskatījusi pamatoto iebilduma paziņojumu un atzinusi to par pieņemamu, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 3. punktu 2021. gada 29. jūnija vēstulē aicināja Somiju un Zviedriju sākt pienācīgu apspriešanos un panākt vienošanos. |
| --- | --- |

(3)

Izskatījusi pamatoto iebilduma paziņojumu un atzinusi to par pieņemamu, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 3. punktu 2021. gada 29. jūnija vēstulē aicināja Somiju un Zviedriju sākt pienācīgu apspriešanos un panākt vienošanos.

| (4) | Pēc Somijas lūguma Komisija 2021. gada 20. jūlijā apspriešanās termiņu pagarināja par trim mēnešiem. Somijas un Zviedrijas apspriešanās iznākumā vienošanās netika panākta. Tāpēc Komisijai, ņemot vērā šīs apspriešanās iznākumu, lēmums par reģistrāciju būtu jāpieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 52. panta 3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Somijas lūguma Komisija 2021. gada 20. jūlijā apspriešanās termiņu pagarināja par trim mēnešiem. Somijas un Zviedrijas apspriešanās iznākumā vienošanās netika panākta. Tāpēc Komisijai, ņemot vērā šīs apspriešanās iznākumu, lēmums par reģistrāciju būtu jāpieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 52. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

| (5) | Zviedrijas galvenos argumentus, ko tā izklāstījusi pamatotajā iebilduma paziņojumā un apspriedēs ar Somiju, var apkopot, kā aprakstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(5)

Zviedrijas galvenos argumentus, ko tā izklāstījusi pamatotajā iebilduma paziņojumā un apspriedēs ar Somiju, var apkopot, kā aprakstīts turpmāk.

| (6) | Zviedrija apgalvo, ka vismaz kopš 2008. gada ievērojams skaits dažādu ražotāju un zīmolu šķiņķu Zviedrijas tirgū tika pārdoti ar nosaukumu “Basturökt skinka”. Ņemot vērā reģistrējamā nosaukuma daļējo homonīmiju, iebilduma iesniedzējs apgalvo, ka reģistrācija apdraudētu nosaukuma “Basturökt skinka” pastāvēšanu, kas kopš 2008. gada attiecas uz Zviedrijā likumīgi tirgotiem produktiem. |
| --- | --- |

(6)

Zviedrija apgalvo, ka vismaz kopš 2008. gada ievērojams skaits dažādu ražotāju un zīmolu šķiņķu Zviedrijas tirgū tika pārdoti ar nosaukumu “Basturökt skinka”. Ņemot vērā reģistrējamā nosaukuma daļējo homonīmiju, iebilduma iesniedzējs apgalvo, ka reģistrācija apdraudētu nosaukuma “Basturökt skinka” pastāvēšanu, kas kopš 2008. gada attiecas uz Zviedrijā likumīgi tirgotiem produktiem.

| (7) | Turklāt Zviedrija apgalvo, ka termins “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka”, kur “aito/äkta” tulkojumā nozīmē “īsts” vai “autentisks”, būtu vispārīgs nosaukums (sugas vārds), jo īpaši ņemot vērā, ka nosaukumā, ko pieteikumā lūdz aizsargāt kā aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, nav atsauces uz vietu, reģionu vai valsti. Tādējādi Zviedrijas ieskatā reģistrācija neatbilstu Regulas (ES) Nr. 1151/2012 6. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt Zviedrija apgalvo, ka termins “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka”, kur “aito/äkta” tulkojumā nozīmē “īsts” vai “autentisks”, būtu vispārīgs nosaukums (sugas vārds), jo īpaši ņemot vērā, ka nosaukumā, ko pieteikumā lūdz aizsargāt kā aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, nav atsauces uz vietu, reģionu vai valsti. Tādējādi Zviedrijas ieskatā reģistrācija neatbilstu Regulas (ES) Nr. 1151/2012 6. panta 1. punktam.

| (8) | Zviedrijas pamatotā iebilduma paziņojuma argumentus Komisija ir izvērtējusi, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikumus, kā arī pieteikuma iesniedzēja un iebilduma iesniedzēja pienācīgās apspriešanās iznākumu, un ir nonākusi pie tālāk izklāstītajiem secinājumiem. |
| --- | --- |

(8)

Zviedrijas pamatotā iebilduma paziņojuma argumentus Komisija ir izvērtējusi, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikumus, kā arī pieteikuma iesniedzēja un iebilduma iesniedzēja pienācīgās apspriešanās iznākumu, un ir nonākusi pie tālāk izklāstītajiem secinājumiem.

| (9) | “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” ir salikts nosaukums, ar ko apzīmē produktu, kuru ražo visā Somijas teritorijā, izmantojot īpašu, tradicionālu metodi, proti, tiešu kūpināšanu ar melnalkšņa zariem/pagalēm “dūmu pirtī”. Produkta apstrādes laiks ir ilgs un aizņem vismaz 12 stundas. Produkts ir laists tirgū kopš 20. gs. 50. gadiem ar nosaukumu “Aito saunapalvikinkku” somu valodā un nosaukumu “Äkta basturökt skinka” vai “Äkta bastupalvad skinka” zviedru valodā. Šis produkts atšķiras no produkta, kas Somijā un Zviedrijā apzīmēts kā “Saunapalvikinkku” vai “Basturökt skinka”, kura ražošanai izmanto atšķirīgu ražošanas metodi (kūpināšanas metodi, kur dūmus rada ārpus kūpinātavas no koksnes šķeldām, vai izmantojot reģenerētus dūmus). Vārds “aito/äkta” (“īsts”) nosaukumā “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” norāda uz to, ka produkts gatavots, izmantojot tikai iepriekš aprakstīto īpašo tradicionālo metodi, kas produktam piešķir specifiskas īpašības, ar kurām tas atšķiras no “Saunapalvikinkku” vai “Basturökt skinka”. Zviedrija ir apstiprinājusi, ka Zviedrijas tirgū nav produktu, kas ražoti pēc tradicionālas metodes un pārdoti ar nosaukumu “Äkta basturökt skinka”. Tāpēc nosaukums “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” attiecas tikai uz produktu, kas ražots Somijā, izmantojot šo īpašo ražošanas metodi. |
| --- | --- |

(9)

“Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” ir salikts nosaukums, ar ko apzīmē produktu, kuru ražo visā Somijas teritorijā, izmantojot īpašu, tradicionālu metodi, proti, tiešu kūpināšanu ar melnalkšņa zariem/pagalēm “dūmu pirtī”. Produkta apstrādes laiks ir ilgs un aizņem vismaz 12 stundas. Produkts ir laists tirgū kopš 20. gs. 50. gadiem ar nosaukumu “Aito saunapalvikinkku” somu valodā un nosaukumu “Äkta basturökt skinka” vai “Äkta bastupalvad skinka” zviedru valodā. Šis produkts atšķiras no produkta, kas Somijā un Zviedrijā apzīmēts kā “Saunapalvikinkku” vai “Basturökt skinka”, kura ražošanai izmanto atšķirīgu ražošanas metodi (kūpināšanas metodi, kur dūmus rada ārpus kūpinātavas no koksnes šķeldām, vai izmantojot reģenerētus dūmus). Vārds “aito/äkta” (“īsts”) nosaukumā “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” norāda uz to, ka produkts gatavots, izmantojot tikai iepriekš aprakstīto īpašo tradicionālo metodi, kas produktam piešķir specifiskas īpašības, ar kurām tas atšķiras no “Saunapalvikinkku” vai “Basturökt skinka”. Zviedrija ir apstiprinājusi, ka Zviedrijas tirgū nav produktu, kas ražoti pēc tradicionālas metodes un pārdoti ar nosaukumu “Äkta basturökt skinka”. Tāpēc nosaukums “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” attiecas tikai uz produktu, kas ražots Somijā, izmantojot šo īpašo ražošanas metodi.

| (10) | No tā izriet, ka saliktais nosaukums “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” apzīmē produktu, kura izcelsme ir konkrētā vietā, proti, valstī, un tam ir specifiska kvalitāte un īpašības, ko nosaka tā ģeogrāfiskā izcelsme. |
| --- | --- |

(10)

No tā izriet, ka saliktais nosaukums “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” apzīmē produktu, kura izcelsme ir konkrētā vietā, proti, valstī, un tam ir specifiska kvalitāte un īpašības, ko nosaka tā ģeogrāfiskā izcelsme.

| (11) | Tikai saliktais nosaukums attiecas uz konkrēto produktu, kas saskaņā ar tradicionālo metodi ražots noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tāpēc Zviedrijā un Somijā tirgotā produkta saliktajā nosaukumā lietotie vispārpieņemtie apzīmējumi paši par sevi nebūtu jāaizsargā. |
| --- | --- |

(11)

Tikai saliktais nosaukums attiecas uz konkrēto produktu, kas saskaņā ar tradicionālo metodi ražots noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tāpēc Zviedrijā un Somijā tirgotā produkta saliktajā nosaukumā lietotie vispārpieņemtie apzīmējumi paši par sevi nebūtu jāaizsargā.

| (12) | Ņemot vērā iepriekš minēto, aizsardzība būtu jāattiecina tikai uz pilno nosaukumu “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka”, savukārt attiecībā uz produktiem, kas neatbilst “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” produkta specifikācijai, šā nosaukuma atsevišķās sastāvdaļas arī turpmāk būtu jāatļauj lietot visā Eiropas Savienībā, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti tās tiesību sistēmā piemērojamie principi un noteikumi. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā iepriekš minēto, aizsardzība būtu jāattiecina tikai uz pilno nosaukumu “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka”, savukārt attiecībā uz produktiem, kas neatbilst “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” produkta specifikācijai, šā nosaukuma atsevišķās sastāvdaļas arī turpmāk būtu jāatļauj lietot visā Eiropas Savienībā, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti tās tiesību sistēmā piemērojamie principi un noteikumi.

| (13) | Turklāt Zviedrijas iebildums attiecas arī uz pilnā nosaukuma “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” vispārīgo raksturu un to, ka tajā nav atsauces uz vietu, reģionu vai valsti. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt Zviedrijas iebildums attiecas arī uz pilnā nosaukuma “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” vispārīgo raksturu un to, ka tajā nav atsauces uz vietu, reģionu vai valsti.

| (14) | Saskaņā ar definīciju Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 6. punktā “sugas vārdi” ir tie produktu nosaukumi, kas, lai gan attiecas uz vietu, reģionu vai valsti, kurā produkts tika sākotnēji ražots vai tirgots, ir kļuvuši par produkta vispārpieņemtu nosaukumu Savienībā. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar definīciju Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 6. punktā “sugas vārdi” ir tie produktu nosaukumi, kas, lai gan attiecas uz vietu, reģionu vai valsti, kurā produkts tika sākotnēji ražots vai tirgots, ir kļuvuši par produkta vispārpieņemtu nosaukumu Savienībā.

| (15) | Pilnais nosaukums “Aito saunapalvikinkku / Äkta basturökt skinka” attiecas uz konkrētu produktu, ko ražo noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā un kam ir specifiska un raksturīga kvalitāte un īpašības, kuras saistītas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi. Tāpēc ir skaidrs, ka pilnais nosaukums “Aito saunapalvikinkku / Äkta basturökt skinka” nav kļuvis par vispārpieņemtu nosaukumu un tādējādi nav kļuvis par sugas vārdu. |
| --- | --- |

(15)

Pilnais nosaukums “Aito saunapalvikinkku / Äkta basturökt skinka” attiecas uz konkrētu produktu, ko ražo noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā un kam ir specifiska un raksturīga kvalitāte un īpašības, kuras saistītas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi. Tāpēc ir skaidrs, ka pilnais nosaukums “Aito saunapalvikinkku / Äkta basturökt skinka” nav kļuvis par vispārpieņemtu nosaukumu un tādējādi nav kļuvis par sugas vārdu.

| (16) | Nosaukums patiesi sastāv no vairākiem vispārpieņemtiem apzīmējumiem bez ģeogrāfiska apzīmējuma. Tomēr, ja pilnais nosaukums apzīmē lauksaimniecības produktu vai pārtikas produktu, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1151/2012 5. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem, to var reģistrēt par aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
| --- | --- |

(16)

Nosaukums patiesi sastāv no vairākiem vispārpieņemtiem apzīmējumiem bez ģeogrāfiska apzīmējuma. Tomēr, ja pilnais nosaukums apzīmē lauksaimniecības produktu vai pārtikas produktu, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1151/2012 5. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem, to var reģistrēt par aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

| (17) | Tāpēc nosaukums “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” (AĢIN) būtu jāieraksta Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc nosaukums “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” (AĢIN) būtu jāieraksta Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā.

| (18) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Aito saunapalvikinkku” / “Äkta basturökt skinka” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Apzīmējumus “Saunapalvikinkku” un “Basturökt skinka” var turpināt lietot Savienības teritorijā, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti tās tiesību sistēmā piemērojamie principi un noteikumi.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 3. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 27, 25.1.2021., 29. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 4.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 284/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 284/55

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2108

(2022. gada 3. novembris),

ar ko piešķir Savienības atļauju atsevišķam biocīdam Ecolab UA Lactic acid single product dossier

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 44. panta 5. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Ecolab Deutschland GmbH2019. gada 16. aprīlī iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 43. panta 1. punktu, lai saņemtu atļauju minētās regulas V pielikumā aprakstītā 2. produkta veida atsevišķajam biocīdam Ecolab UA Lactic acid single product dossier, un sniedza rakstisku apstiprinājumu, ka Latvijas kompetentā iestāde ir piekritusi novērtēt pieteikumu. Pieteikums ar lietas numuru BC-XS050968-91 tika ierakstīts Biocīdu reģistrā. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Ecolab Deutschland GmbH2019. gada 16. aprīlī iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 43. panta 1. punktu, lai saņemtu atļauju minētās regulas V pielikumā aprakstītā 2. produkta veida atsevišķajam biocīdam Ecolab UA Lactic acid single product dossier, un sniedza rakstisku apstiprinājumu, ka Latvijas kompetentā iestāde ir piekritusi novērtēt pieteikumu. Pieteikums ar lietas numuru BC-XS050968-91 tika ierakstīts Biocīdu reģistrā.

| (2) | Ecolab UA Lactic acid single product dossier sastāvā aktīvā viela ir L-(+)-pienskābe, kas attiecībā uz 2. produkta veidu ir iekļauta Savienības apstiprināto aktīvo vielu sarakstā, kurš minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 9. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Ecolab UA Lactic acid single product dossier sastāvā aktīvā viela ir L-(+)-pienskābe, kas attiecībā uz 2. produkta veidu ir iekļauta Savienības apstiprināto aktīvo vielu sarakstā, kurš minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 9. panta 2. punktā.

| (3) | 2021. gada 24. martā kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 1. punktu iesniedza novērtējuma ziņojumu un novērtēšanā gūtos secinājumus. |
| --- | --- |

(3)

2021. gada 24. martā kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 1. punktu iesniedza novērtējuma ziņojumu un novērtēšanā gūtos secinājumus.

| (4) | Aģentūra 2021. gada 4. novembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 3. punktu Komisijai iesniedza atzinumu (2), Ecolab UA Lactic acid single product dossier biocīda raksturojuma kopsavilkuma (BRK) projektu un atsevišķā biocīda novērtējuma galīgo ziņojumu. |
| --- | --- |

(4)

Aģentūra 2021. gada 4. novembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 3. punktu Komisijai iesniedza atzinumu (2), Ecolab UA Lactic acid single product dossier biocīda raksturojuma kopsavilkuma (BRK) projektu un atsevišķā biocīda novērtējuma galīgo ziņojumu.

| (5) | Atzinumā secināts, ka Ecolab UA Lactic acid single product dossier ir biocīds, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 42. panta 1. punktu ir tiesīgs saņemt Savienības atļauju un, ja vien tiek nodrošināta atbilstība BRK projektam, tas atbilst minētās regulas 19. panta 1. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Atzinumā secināts, ka Ecolab UA Lactic acid single product dossier ir biocīds, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 42. panta 1. punktu ir tiesīgs saņemt Savienības atļauju un, ja vien tiek nodrošināta atbilstība BRK projektam, tas atbilst minētās regulas 19. panta 1. punkta nosacījumiem.

| (6) | 2021. gada 22. novembrī Aģentūra saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 4. punktu BRK projektu visās Savienības oficiālajās valodās nosūtīja Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

2021. gada 22. novembrī Aģentūra saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 4. punktu BRK projektu visās Savienības oficiālajās valodās nosūtīja Komisijai.

| (7) | Komisija ir vienisprātis ar Aģentūras atzinumu un tāpēc uzskata, ka ir lietderīgi Ecolab UA Lactic acid single product dossier piešķirt Savienības atļauju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija ir vienisprātis ar Aģentūras atzinumu un tāpēc uzskata, ka ir lietderīgi Ecolab UA Lactic acid single product dossier piešķirt Savienības atļauju.

| (8) | Savā atzinumā Aģentūra iesaka Komisijai pieprasīt atļaujas turētājam kā nosacījumu atļaujas saņemšanai veikt Ecolab UA Lactic acid Single product dossier uzglabāšanas laika pētījumu tirdzniecības iepakojumā, kurā produkts tiks piedāvāts tirgū. Pētījumā jāuzrāda attiecīgie dati, kas apliecina apmierinošas ķīmiskās un fizikālās īpašības pirms un pēc uzglabāšanas. Komisija piekrīt šim ieteikumam un uzskata, ka minētā pētījuma rezultātu iesniegšanai vajadzētu būt nosacījumam atsevišķā biocīda piedāvāšanai tirgū un lietošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 22. panta 1. punktu. Ņemot vērā to, ka minētais pētījums jau tiek veikts, atļaujas turētājam minētā pētījuma rezultāti būtu jāiesniedz Aģentūrai trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija arī uzskata, ka fakts, ka dati jāsniedz pēc atļaujas piešķiršanas, neietekmē uz esošo datu pamata izdarīto secinājumu par to, vai ir izpildīts nosacījums, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(8)

Savā atzinumā Aģentūra iesaka Komisijai pieprasīt atļaujas turētājam kā nosacījumu atļaujas saņemšanai veikt Ecolab UA Lactic acid Single product dossier uzglabāšanas laika pētījumu tirdzniecības iepakojumā, kurā produkts tiks piedāvāts tirgū. Pētījumā jāuzrāda attiecīgie dati, kas apliecina apmierinošas ķīmiskās un fizikālās īpašības pirms un pēc uzglabāšanas. Komisija piekrīt šim ieteikumam un uzskata, ka minētā pētījuma rezultātu iesniegšanai vajadzētu būt nosacījumam atsevišķā biocīda piedāvāšanai tirgū un lietošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 22. panta 1. punktu. Ņemot vērā to, ka minētais pētījums jau tiek veikts, atļaujas turētājam minētā pētījuma rezultāti būtu jāiesniedz Aģentūrai trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija arī uzskata, ka fakts, ka dati jāsniedz pēc atļaujas piešķiršanas, neietekmē uz esošo datu pamata izdarīto secinājumu par to, vai ir izpildīts nosacījums, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzņēmumam Ecolab Deutschland GmbH piešķir Savienības atļauju ar atļaujas numuru EU-0027463-0000, lai atsevišķo biocīdu Ecolab UA Lactic acid single product dossier piedāvātu tirgū un lietotu saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem un saskaņā ar II pielikumā doto biocīda raksturojuma kopsavilkumu.

Savienības atļauja ir derīga no 2022. gada 24. novembra līdz 2032. gada 31. oktobrim.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 3. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  ECHA atzinums par Savienības atļauju biocīdam Ecolab UA Lactic acid single product dossier (ECHA/BPC/294/2021) (2021. gada 12. oktobris), https://echa.europa.eu/it/opinions-on-union-authorisation.

2

ECHA

Ecolab UA Lactic acid single product dossier

---

I PIELIKUMS

NOTEIKUMI UN NOSACĪJUMI (EU-0027463-0000)

Atļaujas turētājs veic Ecolab UA Lactic acid single product dossier uzglabāšanas laika pētījumu (24 mēneši) tirdzniecības iepakojumā, kurā produkts tiks piedāvāts tirgū. Ierosinātajai specifikācijai un testētajām īpašībām jāatbilst Vadlīnijām par Biocīdu regulu Volume I: Identity of the active substance/physico-chemical properties/analytical methodology – Information Requirements, Evaluation and Assessment”, A+B+C daļa, 2.1. versija, 2022. gada marts, 2.6.4. iedaļa “Uzglabāšanas stabilitāte, stabilitāte un uzglabāšanas laiks”
   (1). Visas relevantās īpašības nosaka pirms un pēc uzglabāšanas.

Līdz 2023. gada 24. februārim atļaujas turētājs Aģentūrai iesniedz pētījuma rezultātus.

---

(1)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2324906/bpr_guidance_vol_i_parts_abc_en.pdf/31b245e5-52c2-f0c7-04db-8988683cbc4b

---

II PIELIKUMS

Biocīda raksturojuma kopsavilkums

Ecolab UA Lactic Acid single product dossier

2. produktu veids. Dezinfekcijas līdzekļi un algicīdi, kas nav paredzēti tiešai aplicēšanai cilvēkiem un dzīvniekiem (dezinfekcijas līdzekļi)

Atļaujas numurs: EU-0027463-0000

R4BP vienuma numurs: EU-0027463-0000

1.   ADMINISTRATĪVĀ INFORMĀCIJA

1.1.   Produkta tirdzniecības nosaukums(-i)

| Tirdzniecības nosaukums (-i) | GEL NETTOYANT DESINFECTANT WC
  Maxx Into Des |
| --- | --- |

Tirdzniecības nosaukums (-i)

GEL NETTOYANT DESINFECTANT WC

Maxx Into Des

1.2.   Atļaujas turētājs

| Atļaujas turētāja nosaukums un adrese | Nosaukums | Ecolab Deutschland GmbH |
| --- | --- | --- |
| Adrese | Ecolab Allee 1, 40789 Monheim am Rhein, Vācija |
| Atļaujas numurs | EU-0027463-0000 |
| R4BP vienuma numurs | EU-0027463-0000 |
| Atļaujas piešķiršanas datums | 2022. gada 24. novembris |
| Atļaujas derīguma termiņš | 2032. gada 31. oktobris |

Atļaujas turētāja nosaukums un adrese

Nosaukums

Ecolab Deutschland GmbH

Adrese

Ecolab Allee 1, 40789 Monheim am Rhein, Vācija

Atļaujas numurs

EU-0027463-0000

R4BP vienuma numurs

EU-0027463-0000

Atļaujas piešķiršanas datums

2022. gada 24. novembris

Atļaujas derīguma termiņš

2032. gada 31. oktobris

1.3.   Produkta ražotājs(-i)

| Ražotāja nosaukums | Ecolab Europe GmbH |
| --- | --- |
| Ražotāja adrese | Richtistrasse 7, 8304 Valizelene, Šveice |
| Ražotnes atrašanās vieta | AFP GmbH, 21337 Līneburga, Vācija

  ACIDEKA S.A. Capuchinos de Basurto 6, 4a planta, 48013 Bilbao, Biskaja Spānija

  ADIEGO HNOS, Adiego CTRA DE VALENCIA, 50410 KUARTE DE HUERVA, Spānija

  ALLIED PRODUCTS, Allied Hygiene Unit 11, Belvedere Industrial Estate Fishers Way, DA17 6BS Belvedere Kenta, Apvienotā Karaliste

  Arkema GmbH Morschheimer Strasse 19, 67292 Kirhhaimbolandena ,Vācija

  AZELIS DENMARK, Lundtoftegårdsvej 95, 2800 Kongenslīnbī, Dānija

  BELINKA-LJUBLJANA, Belinka Zasavska Cesta 95, 1001 Ļubļana, Slovēnija

  BENTUS LABORATORIES, Radio street 24 BLd 1, 105005 Maskava, Krievijas Federācija

  BIO PRODUCTiONS Ltd, 72 Victoria Road, RH15 9LH Rietumsaseksa, Apvienotā Karaliste

  BIOXAL SA, Route des Varennes – Secteur A – BP 30072, 71103 Šalona pie Sonas, Cedex, Francija

  BORES S.R.L., Bores Srl Via Pioppa 179, 44020 Pontegradella, Itālija

  BRENNTAG ARDENNES, Route de Tournes CD n 2, 08090 Klirona, Francija

  BRENNTAG CEE – GUNTRAMSDORF, Blending Bahnstr 13A, 2353 Guntramsdorfa, Austrija

  BRENNTAG Kleinkarlbach, Humboldtring 15, 45472 Mīlheima, Vācija

  BRENNTAG KAISERSLAUTERN, Merkurstr. 47, 67663 Kaizerslauterna, Vācija

  BRENNTAG NORDIC – HASLEV, Høsten Teglværksvej 47, 4690 Hasleva, Dānija

  BRENNTAG NORMANDLY, 12 Sente des Jumelles BP 11, 76710 Montvilla, Francija

  BRENNTAG PL-ZGIERZ, ul. Kwasowa 5, 95-100 Zgeža, Polija

  BRENNTAG QUIMICA – Calle Gutemberg n° 22,. Poligono Industrial El Lomo, 28906 Madride, Spānija

  BRENNTAG SCHWEIZERHALL, Elsaesserstr. 231, CH-4056 Bāzele, Šveice

  BUDICH INTERNATIONAL GmbH, Dieselstrasse 10, 32120 Hiddenhauzena, Vācija

  CALDIC DEUTSCHLAND CHEMIE B.V., Karlshof 10 D, 40231 Diseldorfa, Vācija

  COLEP BAD SCHMIEDEBERG, Kemberger Str. 3, 06905 Bādšmīdeberga, Vācija

  LANA S.A. Condado de Trevino 46, 09080 Burgosa, Spānija

  COMERCIAL GODO, França 13, 08700 Barselona, Spānija

  COURTOIS SARL, Route de Pacy, 27730 Bjueija, Francija

  DAN-MOR Natural products and Chemicals Ltd, Hailian street 29, 30600 Akiva, Izraēla

  DENTECK BV, Heliumstraat 8, 2718 SL Zūtermēra, Nīderlande

  DETERGENTS BURGUERA S.L., Joan Ballester, 50, 07630 Kamposa (Baleāru Salas), Spānija

  ECL BIEBESHEIM, Justus-von-Liebig-Straße 11, 64584 Bibeshaima pie Reinas, Vācija

  ECL CELRA, Celra C/Tramuntana s/n Poligona Industrial Celra, 17460 Žirona, Spānija

  ECL CHALONS, AVENUE DU GENERAL PATTON, 51000 Šalon an Šampaņa, Francija

  ECL CISTERNA, Via Ninfina II, 04012 Čisterna di Latina, Itālija

  ECL FAWLEY, Fawley Cadland Road, Hythe, SO45 3NP Hempšīra, Dienvidhemptona, Apvienotā Karaliste

  ECL LEEDS, Lotherton Way Garforth, LS25 2JY Līdsa, Apvienotā Karaliste

  ECL MANDRA, 25TH KM OLD NATIONAL ROAD OF ATHENS TO THIVA, GR 19600, 19600 Mandra, Grieķija

  ECL MARIBOR, Vajngerlova 4, SI-2001 Maribora, Slovēnija

  ECL MICROTEK B.V. – Gesinkkampstraat 19, 7051 HR Varssevelda, Nīderlande

  ECL MICROTEK MOSTA, F20 MOSTA TECHNOPARK, 3000 MUSTA, MST, Malta

  ECL MULLINGAR, Forest Park Zone C Mullingar Industrial Estate, N91 Mullingara, Īrija
  ECL NIEWEGEIN, Brugwal 11A, 3432 NZ Nīvegeina Nīderlande

  ECL ROVIGO ESOFORM, Viale del Lavoro 10, 45100 Rovigo, Itālija

  ECL ROZZANO, Via A. Grandi“ 20089 Roccano, MI, Itālija

  ECL TESJOKI, NLC Tesjoki Kivikummuntie 1, 07955 Tesjoki, Somija

  ECL TESSENDERLO, Industriezone Ravenshout 4, 3980 Tessenderlo, Beļģija

  ECL WEAVERGATE, NLC Weavergate Northwich, Cheshire West and Chester, CW8 4EE Vīvergeita, Apvienotā Karaliste

  ECOLAB LTD BAGLAN/SWINDON, Plot 7a Baglan Energy Park, Baglan, Port Talbot, SA11 2HZ Baglana, Apvienotā Karaliste

  FERDINAND EIERMACHER, Westring 24, 48356 Nordvalde, Vācija

  F.E.L.T., B.P 64 10 rue du Vertuquet, 59531 Neviļ an Ferena, Francija

  Gallows Green Services Ltd. Cod Beck Mill Industrial Estate Dalton Lane Thirsk North Yorkshire, YO7 3HR Ziemeļjorkšīra, Apvienotā Karaliste

  GERDISA GERMAN RGUEZ DROGAS IND., Gerdisa Pol Industrial Miralcampo parc. 37, 19200 Asukeka de Enaresa, Gvadalahara, Spānija

  GIRASOL NATURAL PRODUCTS BV, De Veldoven 12-14, 3342 GR Hendrik-ido-Ambahta, Nīderlande

  HENKEL ENGELS, 48 Pr. Stroitelei, 413116 Saratova, Krievijas Federācija

  IMECO GmbH & Co. KG, Boschstraße 5, 63768 Hesbaha, Vācija

  INNOVATE GmbH, Am Hohen Stein 11, 06618 Naumburga, Vācija

  INTERFILL LCC-TOSNO, Moskovskoye shosse 1, 187000 Tosno – Ļeņingradas apgabals, Krievijas Federācija

  JODEL- PRODUCTOS QUIMICOS, Jodel Zona Inustrial, 2050 Aveiraš de Sima, Portugāle

  KLEIMANN GmbH, Am Trieb 13, 72820 Zonnenbīle, Vācija

  LA ANTIGUA LAVANDERA S.L., Apartado de Correos, 58, 41500 Sevilja, Spānija

  LABORATOIRES ANIOS, Pavé du moulin, 59260 Lille-Hellemme, Spānija

  LABORATOIRES ANIOS, Rue de Lille 3330, 59262 Sengen-an-Melantua, Francija

  LICHTENHELDT GmbH, Lichtenheldt Industriestrasse 7-9, 23812 Vaļštedta, Vācija

  LONZA GmbH, Morianstr. 32, 42103 Vupertāle, Vācija

  MULTIFILL BV, Constructieweg 25A, 3641 SB Meidrehta, Nīderlande

  NOPA NORDISK PARFUMERIVARE, Hvedevej 2-22, DK-8900 Randersa, Dānija

  PLANOL GmbH, Maybachstr 17, 63456 Hānava, Vācija

  PLUM A/S, Frederik Plums Vej 2, DK 5610 Asensa, Dānija

  PRODUCTOS LA CORBERANA S.L., 46612 Korbera (Valensija) Spānija

  THE PROTON GROUP LTD, Ripley Drive, Normanton Industrial Estate, Wakefield, WF6 1QT Veikfīlda, Apvienotā Karaliste

  QUIMICAS MORALES S.L., Misiones, 11, 05005 Laspalmasa de Grankanārija, Spānija

  RNM PRODUCTOS QUIMICOS, Lda Rua da Fabrica, 123, 4765-080 Carreira Vila Nova de Famalicao Karreira (Vila-Nova-di-Famalikāna), Portugāle

  ROQUETTE & BARENTZ, Route De La Gorgue, 62136 Lestrema, Francija

  RUTPEN LTD, MEMBURY AIRFIELD LAMBOURN BERKS, RG16 7TJ Memberija, Apvienotā Karaliste

  Solimix, Montseny 17-19 Pol. Ind. Sant Pere Molanta, 08799 Olerdola, Barselona, Spānija

  STAUB & Co, Industriestraße 3, 86456 Gablingena, Vācija

  STOCKMEIER CHEMIE EILENBURG GmbH & Co.Kg, Gustav-Adolf-Ring 5, 04838 Ellenburga, Vācija
  SYNERLOGIC BV, L.J. Costerstraat 5, 6827 Arnema, Nīderlande

  UNIVAR Ltd, Argyle House, Epsom Avenue, SK9 3RN Vilmslova, Apvienotā Karaliste
  UNIVAR SPA, Via Caldera 21, 20-153 Milāna, Itālija

  Van Dam Bodegraven B.V, Beneluxweg 6-8, 2410 AA Bodegravena, Nīderlande

  Pal International Ltd., Sandhurst Street, Lestera, Apvienotā Karaliste

  CARBON CHEMICALS GROUP LTD, P43 R772 Ringaskidija, Korkas grāfiste, Īrija

  BRENNTAG DUISBURG, Am Röhrenwerk, 4647529 Duisberg, Vācija

  BRENNTAG Glauchau, Bochstrasse, 08371 Glauhava, Vācija

  BRENNTAG Hamburg, Hannoversche Str 40, 21079 Hamburga, Vācija

  BRENNTAG Heilbronn, Dieselstrasse, 574076 Heilbronna, Vācija

  BRENNTAG Lohfelden, Am Fieseler Werk, 934253 Lohfeldena, Vācija

  BRENNTAG Nordic – VEJLE, Strandgade 35, 7100 Vejle, Dānija

  KOMPAK NEDERLAND BV, 433651 Bavela, Nīderlande |

Ražotāja nosaukums

Ecolab Europe GmbH

Ražotāja adrese

Richtistrasse 7, 8304 Valizelene, Šveice

Ražotnes atrašanās vieta

AFP GmbH, 21337 Līneburga, Vācija

ACIDEKA S.A. Capuchinos de Basurto 6, 4a planta, 48013 Bilbao, Biskaja Spānija

ADIEGO HNOS, Adiego CTRA DE VALENCIA, 50410 KUARTE DE HUERVA, Spānija

ALLIED PRODUCTS, Allied Hygiene Unit 11, Belvedere Industrial Estate Fishers Way, DA17 6BS Belvedere Kenta, Apvienotā Karaliste

Arkema GmbH Morschheimer Strasse 19, 67292 Kirhhaimbolandena ,Vācija

AZELIS DENMARK, Lundtoftegårdsvej 95, 2800 Kongenslīnbī, Dānija

BELINKA-LJUBLJANA, Belinka Zasavska Cesta 95, 1001 Ļubļana, Slovēnija

BENTUS LABORATORIES, Radio street 24 BLd 1, 105005 Maskava, Krievijas Federācija

BIO PRODUCTiONS Ltd, 72 Victoria Road, RH15 9LH Rietumsaseksa, Apvienotā Karaliste

BIOXAL SA, Route des Varennes – Secteur A – BP 30072, 71103 Šalona pie Sonas, Cedex, Francija

BORES S.R.L., Bores Srl Via Pioppa 179, 44020 Pontegradella, Itālija

BRENNTAG ARDENNES, Route de Tournes CD n 2, 08090 Klirona, Francija

BRENNTAG CEE – GUNTRAMSDORF, Blending Bahnstr 13A, 2353 Guntramsdorfa, Austrija

BRENNTAG Kleinkarlbach, Humboldtring 15, 45472 Mīlheima, Vācija

BRENNTAG KAISERSLAUTERN, Merkurstr. 47, 67663 Kaizerslauterna, Vācija

BRENNTAG NORDIC – HASLEV, Høsten Teglværksvej 47, 4690 Hasleva, Dānija

BRENNTAG NORMANDLY, 12 Sente des Jumelles BP 11, 76710 Montvilla, Francija

BRENNTAG PL-ZGIERZ, ul. Kwasowa 5, 95-100 Zgeža, Polija

BRENNTAG QUIMICA – Calle Gutemberg n° 22,. Poligono Industrial El Lomo, 28906 Madride, Spānija

BRENNTAG SCHWEIZERHALL, Elsaesserstr. 231, CH-4056 Bāzele, Šveice

BUDICH INTERNATIONAL GmbH, Dieselstrasse 10, 32120 Hiddenhauzena, Vācija

CALDIC DEUTSCHLAND CHEMIE B.V., Karlshof 10 D, 40231 Diseldorfa, Vācija

COLEP BAD SCHMIEDEBERG, Kemberger Str. 3, 06905 Bādšmīdeberga, Vācija

LANA S.A. Condado de Trevino 46, 09080 Burgosa, Spānija

COMERCIAL GODO, França 13, 08700 Barselona, Spānija

COURTOIS SARL, Route de Pacy, 27730 Bjueija, Francija

DAN-MOR Natural products and Chemicals Ltd, Hailian street 29, 30600 Akiva, Izraēla

DENTECK BV, Heliumstraat 8, 2718 SL Zūtermēra, Nīderlande

DETERGENTS BURGUERA S.L., Joan Ballester, 50, 07630 Kamposa (Baleāru Salas), Spānija

ECL BIEBESHEIM, Justus-von-Liebig-Straße 11, 64584 Bibeshaima pie Reinas, Vācija

ECL CELRA, Celra C/Tramuntana s/n Poligona Industrial Celra, 17460 Žirona, Spānija

ECL CHALONS, AVENUE DU GENERAL PATTON, 51000 Šalon an Šampaņa, Francija

ECL CISTERNA, Via Ninfina II, 04012 Čisterna di Latina, Itālija

ECL FAWLEY, Fawley Cadland Road, Hythe, SO45 3NP Hempšīra, Dienvidhemptona, Apvienotā Karaliste

ECL LEEDS, Lotherton Way Garforth, LS25 2JY Līdsa, Apvienotā Karaliste

ECL MANDRA, 25TH KM OLD NATIONAL ROAD OF ATHENS TO THIVA, GR 19600, 19600 Mandra, Grieķija

ECL MARIBOR, Vajngerlova 4, SI-2001 Maribora, Slovēnija

ECL MICROTEK B.V. – Gesinkkampstraat 19, 7051 HR Varssevelda, Nīderlande

ECL MICROTEK MOSTA, F20 MOSTA TECHNOPARK, 3000 MUSTA, MST, Malta

ECL MULLINGAR, Forest Park Zone C Mullingar Industrial Estate, N91 Mullingara, Īrija

ECL NIEWEGEIN, Brugwal 11A, 3432 NZ Nīvegeina Nīderlande

ECL ROVIGO ESOFORM, Viale del Lavoro 10, 45100 Rovigo, Itālija

ECL ROZZANO, Via A. Grandi“ 20089 Roccano, MI, Itālija

ECL TESJOKI, NLC Tesjoki Kivikummuntie 1, 07955 Tesjoki, Somija

ECL TESSENDERLO, Industriezone Ravenshout 4, 3980 Tessenderlo, Beļģija

ECL WEAVERGATE, NLC Weavergate Northwich, Cheshire West and Chester, CW8 4EE Vīvergeita, Apvienotā Karaliste

ECOLAB LTD BAGLAN/SWINDON, Plot 7a Baglan Energy Park, Baglan, Port Talbot, SA11 2HZ Baglana, Apvienotā Karaliste

FERDINAND EIERMACHER, Westring 24, 48356 Nordvalde, Vācija

F.E.L.T., B.P 64 10 rue du Vertuquet, 59531 Neviļ an Ferena, Francija

Gallows Green Services Ltd. Cod Beck Mill Industrial Estate Dalton Lane Thirsk North Yorkshire, YO7 3HR Ziemeļjorkšīra, Apvienotā Karaliste

GERDISA GERMAN RGUEZ DROGAS IND., Gerdisa Pol Industrial Miralcampo parc. 37, 19200 Asukeka de Enaresa, Gvadalahara, Spānija

GIRASOL NATURAL PRODUCTS BV, De Veldoven 12-14, 3342 GR Hendrik-ido-Ambahta, Nīderlande

HENKEL ENGELS, 48 Pr. Stroitelei, 413116 Saratova, Krievijas Federācija

IMECO GmbH & Co. KG, Boschstraße 5, 63768 Hesbaha, Vācija

INNOVATE GmbH, Am Hohen Stein 11, 06618 Naumburga, Vācija

INTERFILL LCC-TOSNO, Moskovskoye shosse 1, 187000 Tosno – Ļeņingradas apgabals, Krievijas Federācija

JODEL- PRODUCTOS QUIMICOS, Jodel Zona Inustrial, 2050 Aveiraš de Sima, Portugāle

KLEIMANN GmbH, Am Trieb 13, 72820 Zonnenbīle, Vācija

LA ANTIGUA LAVANDERA S.L., Apartado de Correos, 58, 41500 Sevilja, Spānija

LABORATOIRES ANIOS, Pavé du moulin, 59260 Lille-Hellemme, Spānija

LABORATOIRES ANIOS, Rue de Lille 3330, 59262 Sengen-an-Melantua, Francija

LICHTENHELDT GmbH, Lichtenheldt Industriestrasse 7-9, 23812 Vaļštedta, Vācija

LONZA GmbH, Morianstr. 32, 42103 Vupertāle, Vācija

MULTIFILL BV, Constructieweg 25A, 3641 SB Meidrehta, Nīderlande

NOPA NORDISK PARFUMERIVARE, Hvedevej 2-22, DK-8900 Randersa, Dānija

PLANOL GmbH, Maybachstr 17, 63456 Hānava, Vācija

PLUM A/S, Frederik Plums Vej 2, DK 5610 Asensa, Dānija

PRODUCTOS LA CORBERANA S.L., 46612 Korbera (Valensija) Spānija

THE PROTON GROUP LTD, Ripley Drive, Normanton Industrial Estate, Wakefield, WF6 1QT Veikfīlda, Apvienotā Karaliste

QUIMICAS MORALES S.L., Misiones, 11, 05005 Laspalmasa de Grankanārija, Spānija

RNM PRODUCTOS QUIMICOS, Lda Rua da Fabrica, 123, 4765-080 Carreira Vila Nova de Famalicao Karreira (Vila-Nova-di-Famalikāna), Portugāle

ROQUETTE & BARENTZ, Route De La Gorgue, 62136 Lestrema, Francija

RUTPEN LTD, MEMBURY AIRFIELD LAMBOURN BERKS, RG16 7TJ Memberija, Apvienotā Karaliste

Solimix, Montseny 17-19 Pol. Ind. Sant Pere Molanta, 08799 Olerdola, Barselona, Spānija

STAUB & Co, Industriestraße 3, 86456 Gablingena, Vācija

STOCKMEIER CHEMIE EILENBURG GmbH & Co.Kg, Gustav-Adolf-Ring 5, 04838 Ellenburga, Vācija

SYNERLOGIC BV, L.J. Costerstraat 5, 6827 Arnema, Nīderlande

UNIVAR Ltd, Argyle House, Epsom Avenue, SK9 3RN Vilmslova, Apvienotā Karaliste

UNIVAR SPA, Via Caldera 21, 20-153 Milāna, Itālija

Van Dam Bodegraven B.V, Beneluxweg 6-8, 2410 AA Bodegravena, Nīderlande

Pal International Ltd., Sandhurst Street, Lestera, Apvienotā Karaliste

CARBON CHEMICALS GROUP LTD, P43 R772 Ringaskidija, Korkas grāfiste, Īrija

BRENNTAG DUISBURG, Am Röhrenwerk, 4647529 Duisberg, Vācija

BRENNTAG Glauchau, Bochstrasse, 08371 Glauhava, Vācija

BRENNTAG Hamburg, Hannoversche Str 40, 21079 Hamburga, Vācija

BRENNTAG Heilbronn, Dieselstrasse, 574076 Heilbronna, Vācija

BRENNTAG Lohfelden, Am Fieseler Werk, 934253 Lohfeldena, Vācija

BRENNTAG Nordic – VEJLE, Strandgade 35, 7100 Vejle, Dānija

KOMPAK NEDERLAND BV, 433651 Bavela, Nīderlande

1.4.   Aktīvās(-o) vielas(-u) ražotājs(-i)

| Aktīvā viela | L-(+)-pienskābe |
| --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Purac Biochem bv |
| Ražotāja adrese | Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinhema, Nīderlande |
| Ražotnes atrašanās vieta | Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinhema, Nīderlande |

Aktīvā viela

L-(+)-pienskābe

Ražotāja nosaukums

Purac Biochem bv

Ražotāja adrese

Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinhema, Nīderlande

Ražotnes atrašanās vieta

Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinhema, Nīderlande

2.   BIOCĪDA SASTĀVS UN PREPARATĪVAIS VEIDS

2.1.   Kvalitatīva un kvantitatīva informācija par biocīda sastāvu

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums | Funkcija | CAS numurs | EK numurs | Saturs (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-pienskābe | | Aktīvā viela | 79-33-4 | 201-196-2 | 13,2 |
| D-glikopiranoze, oligomēri, deciloktilglikozīdi | D-glikopiranoze, oligomēri, deciloktilglikozīdi | Neaktīva viela | 68515-73-1 | 500-220-1 | 3,25 |
| Spirti, C8-10 (pāra skaitļa), etoksilēti (< 2,5-EO) | Spirti, C8-10, etoksilēti | Neaktīva viela | 71060-57-6 | 615-247-5 | 1,0 |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Funkcija

CAS numurs

EK numurs

Saturs (%)

L-(+)-pienskābe

Aktīvā viela

79-33-4

201-196-2

13,2

D-glikopiranoze, oligomēri, deciloktilglikozīdi

D-glikopiranoze, oligomēri, deciloktilglikozīdi

Neaktīva viela

68515-73-1

500-220-1

3,25

Spirti, C8-10 (pāra skaitļa), etoksilēti (< 2,5-EO)

Spirti, C8-10, etoksilēti

Neaktīva viela

71060-57-6

615-247-5

1,0

2.2.   Preparatīvais veids

AL – Jebkurš cits šķidrums

3.   BĪSTAMĪBAS UN DROŠĪBAS PRASĪBU APZĪMĒJUMI

| Bīstamības apzīmējums | Izraisa smagus ādas apdegumus un acu bojājumus.
  Kodīgs elpceļiem. |
| --- | --- |
| Drošības prasību apzīmējumi | Neieelpot tvaikus.
  Kārtīgi nomazgāt rokas pēc izmantošanas.
  Izmantot aizsargcimdus.
  NORĪŠANAS GADĪJUMĀ: Izskalot muti. NEIZRAISĪT vemšanu.
  SASKARĒ AR ĀDU (vai matiem):Novilkt nekavējoties visu piesārņoto apģērbu. Noskalot ādu ar ūdeni.
  IEKĻŪSTOT ACĪS: Uzmanīgi skalot ar ūdeni vairākas minūtes. Izņemiet kontaktlēcas, ja tās ir ievietotas un to ir viegli izdarīt. Turpiniet skalot.
  IEELPOJOT: Nogādāt cietušo svaigā gaisā un nodrošināt netraucētu elpošanu.
  Nekavējoties sazinieties ar SAINDĒŠANĀS INFORMĀCIJAS CENTRU vai ārstu.
  Īpaša medicīniskā palīdzība (sk. pirmās palīdzības instrukciju uz šīs etiķetes).
  Pirms atkārtotas lietošanas piesārņoto apģērbu izmazgāt.
  Glabāt slēgtā veidā.
  Atbrīvoties no satura saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem.
  Atbrīvoties no tvertnes saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem. |

Bīstamības apzīmējums

Izraisa smagus ādas apdegumus un acu bojājumus.

Kodīgs elpceļiem.

Drošības prasību apzīmējumi

Neieelpot tvaikus.

Kārtīgi nomazgāt rokas pēc izmantošanas.

Izmantot aizsargcimdus.

NORĪŠANAS GADĪJUMĀ: Izskalot muti. NEIZRAISĪT vemšanu.

SASKARĒ AR ĀDU (vai matiem):Novilkt nekavējoties visu piesārņoto apģērbu. Noskalot ādu ar ūdeni.

IEKĻŪSTOT ACĪS: Uzmanīgi skalot ar ūdeni vairākas minūtes. Izņemiet kontaktlēcas, ja tās ir ievietotas un to ir viegli izdarīt. Turpiniet skalot.

IEELPOJOT: Nogādāt cietušo svaigā gaisā un nodrošināt netraucētu elpošanu.

Nekavējoties sazinieties ar SAINDĒŠANĀS INFORMĀCIJAS CENTRU vai ārstu.

Īpaša medicīniskā palīdzība (sk. pirmās palīdzības instrukciju uz šīs etiķetes).

Pirms atkārtotas lietošanas piesārņoto apģērbu izmazgāt.

Glabāt slēgtā veidā.

Atbrīvoties no satura saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem.

Atbrīvoties no tvertnes saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem.

4.   LICENCĒTAIS(-IE) LIETOŠANAS VEIDS(-I)

4.1.   Lietošanas apraksts

1. tabula.

# 1 –Tualetes podu dezinfekcijas līdzeklis lietošanas veids

| Produkta veids(-i) | 02 pv – Dezinfekcijas līdzekļi un algicīdi, kas nav paredzēti tiešai piemērošanai cilvēkiem un dzīvniekiem |
| --- | --- |
| Vajadzības gadījumā sīks atļautā lietošanas veida apraksts | Nav piemērojams |
| Mērķorganisms(-i) (tostarp attīstības posmā) | Zinātniskais nosaukums: nav datu
  Vispārpieņemtais nosaukums: baktērijas
  Attīstības stadija: nav datu
  Zinātniskais nosaukums: nav datu
  Vispārpieņemtais nosaukums: raugs
  Attīstības stadija: nav datu |
| Lietošanas joma(-as) | Iekštelpas
  Iekštelpās – cietās virsmas dezinfekcija tualetes poda iekšpusē iestādēs un veselības aprūpes centros. |
| Lietošanas metode(-es) | Metode: pārliešana
  Sīks apraksts:
  Uzliešana tieši uz virsmas |
| Lietošanas deva(-as) un biežums | Lietošanas deva: lietošanai gatavs – pietiekamā daudzumā, lai nosegtu visu tualetes poda iekšējo virsmu. Saskares laiks – 15 minūtes.
  Atšķaidīšana (%): lietošanai gatavs
  Lietošanai nepieciešamais skaits un laiks:
  Ikdienas lietošanai |
| Lietotāju kategorija(-as) | Profesionāls |
| Iepakojuma izmēri un materiāls | 750, 1000 ml HDPE pudeles ar dozēšanas aizbāzni un PP/LDPE vāciņu. |

Produkta veids(-i)

02 pv – Dezinfekcijas līdzekļi un algicīdi, kas nav paredzēti tiešai piemērošanai cilvēkiem un dzīvniekiem

Vajadzības gadījumā sīks atļautā lietošanas veida apraksts

Nav piemērojams

Mērķorganisms(-i) (tostarp attīstības posmā)

Zinātniskais nosaukums: nav datu

Vispārpieņemtais nosaukums: baktērijas

Attīstības stadija: nav datu

Zinātniskais nosaukums: nav datu

Vispārpieņemtais nosaukums: raugs

Attīstības stadija: nav datu

Lietošanas joma(-as)

Iekštelpas

Iekštelpās – cietās virsmas dezinfekcija tualetes poda iekšpusē iestādēs un veselības aprūpes centros.

Lietošanas metode(-es)

Metode: pārliešana

Sīks apraksts:

Uzliešana tieši uz virsmas

Lietošanas deva(-as) un biežums

Lietošanas deva: lietošanai gatavs – pietiekamā daudzumā, lai nosegtu visu tualetes poda iekšējo virsmu. Saskares laiks – 15 minūtes.

Atšķaidīšana (%): lietošanai gatavs

Lietošanai nepieciešamais skaits un laiks:

Ikdienas lietošanai

Lietotāju kategorija(-as)

Profesionāls

Iepakojuma izmēri un materiāls

750, 1000 ml HDPE pudeles ar dozēšanas aizbāzni un PP/LDPE vāciņu.

4.1.1.   Pielietojumam specifiska lietošanas instrukcija:

Skatīt vispārīgos lietošanas norādījumus

4.1.2.   Pielietojumam specifiski riska samazināšanas pasākumi:

Skatīt vispārīgos lietošanas norādījumus

4.1.3.   Ja nepieciešams, atkarībā no pielietojuma, dati par varbūtējo tiešo vai netiešo ietekmi, neatliekamās palīdzības sniegšanas instrukcijas un ārkārtas pasākumi vides aizsardzībai

Skatīt vispārīgos lietošanas norādījumus

4.1.4.   Ja nepieciešamas, atkarībā no pielietojuma, instrukcija par biocīda un tā iepakojuma drošu iznīcināšanu

Skatīt vispārīgos lietošanas norādījumus

4.1.5.   Ja nepieciešams, atkarībā no pielietojuma, glabāšanas apstākļi un glabāšanas laiks parastos glabāšanas apstākļos

Skatīt vispārīgos lietošanas norādījumus

5.   VISPĀRĒJIE NORĀDĪJUMI PAR LIETOŠANU (1)

5.1.   Lietošanas instrukcija

Paceliet tualetes vāku un uzmanīgi pavirziet uzgali zem tualetes malas. Saspiediet un lēnām uzklājiet pa visu poda iekšpusi, ļaujot pietiekamam daudzumam šķidruma pārklāt visu tualetes poda iekšējo virsmu. Atstājiet uz 15 minūtēm. Pēc tam noskalojiet.

Nelietot kopā ar balinātājiem vai citiem tīrīšanas līdzekļiem.

Informējiet atļaujas turētāju, ja apstrāde nav efektīva.

5.2.   Riska samazināšanas pasākumi

Neieelpot tvaikus.

Izvairīties no saskares ar acīm un ādu.

Nelietojiet tualetes birsti produkta izklāšanai tualetes podā.

Lietojot produktu, jāvalkā aizsargcimdi, kas ir izturīgi pret ķīmiskām vielām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls).

Pēc lietošanas kārtīgi nomazgāt rokas.

5.3.   Dati par varbūtējo tiešo vai netiešo ietekmi, pirmās palīdzības sniegšanas instrukcijas, un ārkārtas pasākumi vides aizsardzībai

IEELPOJOT: Pārvietot svaigā gaisā un turēt miera stāvoklī, lai būtu ērti elpot. Ja ir simptomi: Zvanīt pa tālruni 112/ātrās palīdzības tālruni, lai saņemtu medicīnisko palīdzību. Ja nav simptomu: Sazināties ar saindēšanās informācijas centru vai ārstu.

SASKARĒ AR ĀDU: Nekavējoties nomazgāt ar lielu ūdens daudzumu. Pēc tam novilkt visu piesārņoto apģērbu un izmazgāt pirms atkārtotas lietošanas. Turpiniet mazgāt ādu ar ūdeni 15 minūtes. Sazināties ar SAINDĒŠANĀS INFORMĀCIJAS CENTRU vai ārstu.

IEKĻŪSTOT ACĪS: Nekavējoties skalot ar ūdeni vairākas minūtes. Izņemiet kontaktlēcas, ja tās ir ievietotas un to ir viegli izdarīt. Turpināt skalot vismaz 15 minūtes. Zvanīt pa tālruni 112/ātrās palīdzības tālruni, lai saņemtu medicīnisko palīdzību.

Informācija veselības aprūpes personālam/ārstam: acis atkārtoti jāskalo arī ceļā pie ārsta, ja acis pakļautas sārmainām ķimikālijām (pH> 11), amīniem un skābēm, piemēram, etiķskābei, skudrskābei vai propionskābei.

NORĪŠANAS GADĪJUMĀ: Nekavējoties izskalot muti. NEIZRAISĪT vemšanu. Dot dzert, ja cietusī persona spēj norīt. Zvanīt pa tālruni 112/ātrās palīdzības tālruni, lai saņemtu medicīnisko palīdzību.

Meklējot medicīnisko palīdzību, glabājiet iepakojumu vai etiķeti pie rokas un zvaniet SAINDĒŠANĀS INFORMĀCIJAS CENTRAM vai ārstam.

5.4.   Instrukcijas par drošu produkta un tā iepakojuma drošu iznīcināšanu

Atbrīvojieties no produkta un tā iepakojuma saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem.

5.5.   Produkta glabāšanas apstākļi un glabāšanas laiks normālos uzglabāšanas apstākļos

Sargāt no stiprām bāzēm. Sargāt no bērniem.

Uzglabāt oriģinālajā iepakojumā cieši noslēgtu.

Uzglabāt temperatūrā no + 5 °C līdz + 40 °C. Sargāt no sala.

Uzglabāšanas laiks: 24 mēneši.

6.   CITA INFORMĀCIJA

—

---

(1)  Lietošanas instrukcijas, riska mazināšanas pasākumi un citi šajā sadaļā sniegtie lietošanas norādījumi attiecas uz visiem atļautajiem lietošanas veidiem.

---

LĒMUMI

| 4.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 284/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 284/65

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/2109

(2022. gada 24. oktobris),

ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem saistībā ar dažām rezolūcijām, par kurām paredzēts balsot Starptautiskās Vīnkopības un vīna organizācijas 20. ģenerālajā asamblejā, kas notiks 2022. gada 4. novembrī

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) nākamajā ģenerālajā asamblejā 2022. gada 4. novembrī izskatīs un, iespējams, pieņems rezolūcijas (“OIV rezolūciju projekti”). Minētajām rezolūcijām būs juridiskas sekas Līguma 218. panta 9. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(1)

Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) nākamajā ģenerālajā asamblejā 2022. gada 4. novembrī izskatīs un, iespējams, pieņems rezolūcijas (“OIV rezolūciju projekti”). Minētajām rezolūcijām būs juridiskas sekas Līguma 218. panta 9. punkta nozīmē.

| (2) | Savienība nav OIV locekle. Tomēr 2017. gada 20. oktobrīOIV Savienībai piešķīra īpašo statusu, kas noteikts OIV reglamenta 4. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Savienība nav OIV locekle. Tomēr 2017. gada 20. oktobrīOIV Savienībai piešķīra īpašo statusu, kas noteikts OIV reglamenta 4. pantā.

| (3) | 20 dalībvalstis ir OIV locekles. Šīm dalībvalstīm ir iespēja ierosināt grozījumus OIV rezolūciju projektos, un nākamajā OIV ģenerālajā asamblejā 2022. gada 4. novembrī tās tiks lūgtas šos rezolūciju projektus pieņemt. |
| --- | --- |

(3)

20 dalībvalstis ir OIV locekles. Šīm dalībvalstīm ir iespēja ierosināt grozījumus OIV rezolūciju projektos, un nākamajā OIV ģenerālajā asamblejā 2022. gada 4. novembrī tās tiks lūgtas šos rezolūciju projektus pieņemt.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem OIV sanāksmēs attiecībā uz OIV rezolūciju projektiem saistībā ar jautājumiem, kas ir tās kompetencē. Dalībvalstīm, kuras ir OIV locekles, minētā nostāja būtu jāpauž OIV sanāksmēs, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem OIV sanāksmēs attiecībā uz OIV rezolūciju projektiem saistībā ar jautājumiem, kas ir tās kompetencē. Dalībvalstīm, kuras ir OIV locekles, minētā nostāja būtu jāpauž OIV sanāksmēs, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.

| (5) | Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (1) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/934 (2), noteiktas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas radīs tiesiskas sekas. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (1) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/934 (2), noteiktas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas radīs tiesiskas sekas.

| (6) | Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka Komisijai, kad tā atļauj konkrētu vīndarības metodi, ir jāņem vērā OIV ieteiktie un publicētie vīndarības paņēmieni un analīzes metodes. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka Komisijai, kad tā atļauj konkrētu vīndarības metodi, ir jāņem vērā OIV ieteiktie un publicētie vīndarības paņēmieni un analīzes metodes.

| (7) | Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 5. punktā noteikts, ka Komisijai, kad tā nosaka analīzes metodes vīna nozares produktu sastāva noteikšanai, ir jāpamatojas uz relevantajām metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV, izņemot gadījumus, kad tās būtu neefektīvas vai nepiemērotas Savienības izvirzītā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 5. punktā noteikts, ka Komisijai, kad tā nosaka analīzes metodes vīna nozares produktu sastāva noteikšanai, ir jāpamatojas uz relevantajām metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV, izņemot gadījumus, kad tās būtu neefektīvas vai nepiemērotas Savienības izvirzītā mērķa sasniegšanai.

| (8) | Regulas (ES) Nr. 1308/2013 90. panta 2. punktā noteikts, ka Savienībā importētajiem vīna nozares produktiem jābūt ražotiem saskaņā ar vīndarības metodēm, kuras Savienībā atļautas saskaņā ar minēto regulu vai, pirms šāda atļauja saņemta, jābūt ražotiem saskaņā ar vīndarības metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 90. panta 2. punktā noteikts, ka Savienībā importētajiem vīna nozares produktiem jābūt ražotiem saskaņā ar vīndarības metodēm, kuras Savienībā atļautas saskaņā ar minēto regulu vai, pirms šāda atļauja saņemta, jābūt ražotiem saskaņā ar vīndarības metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV.

| (9) | Deleģētās regulas (ES) 2019/934 9. panta 1. punktā noteikts, ka tad, ja Komisija nav noteikusi vīndarības metodēs izmantojamās vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas, jāpiemēro tās specifikācijas, kas ar atsauci uz OIV ieteikumiem norādītas minētās regulas I pielikuma A daļas 2. tabulas 4. slejā. |
| --- | --- |

(9)

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 9. panta 1. punktā noteikts, ka tad, ja Komisija nav noteikusi vīndarības metodēs izmantojamās vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas, jāpiemēro tās specifikācijas, kas ar atsauci uz OIV ieteikumiem norādītas minētās regulas I pielikuma A daļas 2. tabulas 4. slejā.

| (10) | Rezolūcijas OENO-TECHNO 14-567B2, 14-567B4 un 14-567C1 (projekti) attiecībā uz dažiem vīndarības savienojumiem nosaka nošķīrumu starp piedevām un pārstrādes palīglīdzekļiem. Rezolūcijas OENO-TECHNO 20-684A, 21-689 un 21-708 (projekti) atjaunina dažas pastāvošas vīndarības prakses. Rezolūcija OENO-TECHNO 20-684B (projekts) nosaka jaunu vīndarības praksi. Rezolūcija OENO-TECHNO 21-707 (projekts) atsauc pastāvošu vīndarības praksi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu minētās rezolūcijas radīs tiesiskas sekas. |
| --- | --- |

(10)

Rezolūcijas OENO-TECHNO 14-567B2, 14-567B4 un 14-567C1 (projekti) attiecībā uz dažiem vīndarības savienojumiem nosaka nošķīrumu starp piedevām un pārstrādes palīglīdzekļiem. Rezolūcijas OENO-TECHNO 20-684A, 21-689 un 21-708 (projekti) atjaunina dažas pastāvošas vīndarības prakses. Rezolūcija OENO-TECHNO 20-684B (projekts) nosaka jaunu vīndarības praksi. Rezolūcija OENO-TECHNO 21-707 (projekts) atsauc pastāvošu vīndarības praksi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu minētās rezolūcijas radīs tiesiskas sekas.

| (11) | Rezolūcijas OENO-SPECIF 17-624 un 20-674 (projekti) attiecībā uz dažām vīna ražošanā izmantotajām vielām atjaunina identificēšanas specifikācijas. Rezolūcijas OENO-SPECIF 20-675A, 20-675B, 20-675C, 20-675D un 20-681 (projekti) attiecībā uz dažām vīna ražošanā izmantotajām vielām nosaka jaunas identificēšanas specifikācijas. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Deleģētās regulas (ES) 2019/934 9. panta 1. punktu minētās rezolūcijas radīs tiesiskas sekas. |
| --- | --- |

(11)

Rezolūcijas OENO-SPECIF 17-624 un 20-674 (projekti) attiecībā uz dažām vīna ražošanā izmantotajām vielām atjaunina identificēšanas specifikācijas. Rezolūcijas OENO-SPECIF 20-675A, 20-675B, 20-675C, 20-675D un 20-681 (projekti) attiecībā uz dažām vīna ražošanā izmantotajām vielām nosaka jaunas identificēšanas specifikācijas. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Deleģētās regulas (ES) 2019/934 9. panta 1. punktu minētās rezolūcijas radīs tiesiskas sekas.

| (12) | Rezolūcijā CST-SCMA 20-668 (projekts) sniegts OIV atzinums par vīna sausā ekstrakta kopējo saturu, kuru nosaka, lai atklātu ar vīnu saistītu krāpšanu. Rezolūcijas OENO-SCMA 19-665 un 20-667 (projekti) nosaka jaunas analīzes metodes. Rezolūcija OENO-SCMA 20-683 (projekts) atjaunina analīzes metodi, ar kuru nosaka kopējo slāpekļa daudzumu misās un vīnos, un rezolūcija SECSAN-SECUAL 21-709 (projekts) atjaunina alergēnu daudzuma noteikšanas kritērijus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 80. panta 5. punktu minētās rezolūcijas radīs tiesiskas sekas. |
| --- | --- |

(12)

Rezolūcijā CST-SCMA 20-668 (projekts) sniegts OIV atzinums par vīna sausā ekstrakta kopējo saturu, kuru nosaka, lai atklātu ar vīnu saistītu krāpšanu. Rezolūcijas OENO-SCMA 19-665 un 20-667 (projekti) nosaka jaunas analīzes metodes. Rezolūcija OENO-SCMA 20-683 (projekts) atjaunina analīzes metodi, ar kuru nosaka kopējo slāpekļa daudzumu misās un vīnos, un rezolūcija SECSAN-SECUAL 21-709 (projekts) atjaunina alergēnu daudzuma noteikšanas kritērijus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 80. panta 5. punktu minētās rezolūcijas radīs tiesiskas sekas.

| (13) | Vīna nozares zinātniskie un tehniskie eksperti ir plaši apspriedušies par minētajiem OIV rezolūciju projektiem. Šīs rezolūcijas palīdzēs ar vīna standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā un izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci vīna nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc tās būtu jāatbalsta. |
| --- | --- |

(13)

Vīna nozares zinātniskie un tehniskie eksperti ir plaši apspriedušies par minētajiem OIV rezolūciju projektiem. Šīs rezolūcijas palīdzēs ar vīna standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā un izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci vīna nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc tās būtu jāatbalsta.

| (14) | Lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu sarunās pirms OIV ģenerālās asamblejas 2022. gada 4. novembrī, dalībvalstīm, kas ir OIV locekles, vajadzētu būt tiesīgām vienoties par izmaiņām šajos OIV rezolūciju projektos ar nosacījumu, ka šādas izmaiņas nemaina rezolūciju būtību, |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu sarunās pirms OIV ģenerālās asamblejas 2022. gada 4. novembrī, dalībvalstīm, kas ir OIV locekles, vajadzētu būt tiesīgām vienoties par izmaiņām šajos OIV rezolūciju projektos ar nosacījumu, ka šādas izmaiņas nemaina rezolūciju būtību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem OIV 20. ģenerālajā asamblejā 2022. gada 4. novembrī, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž dalībvalstis, kuras ir OIV locekles.

3. pants

1.   Ja pastāv iespēja, ka 1. pantā minēto nostāju varētu ietekmēt jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas iesniegta pirms OIV sanāksmēm vai to laikā, dalībvalstis, kas ir OIV locekles, lūdz balsošanu OIV ģenerālajā asamblejā atlikt uz tik ilgu laiku, līdz, pamatojoties uz jauno informāciju, ir noteikta nostāja, kas ir jāieņem Savienības vārdā,.

2.   Dalībvalstis, kas ir OIV locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pēc viedokļu saskaņošanas sanāksmēm un bez turpmāka Padomes lēmuma, ar kuru nosaka nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, drīkst vienoties par tādām tehniskām izmaiņām šā lēmuma pielikumā minēto OIV rezolūciju projektos, kuras nemaina rezolūciju būtību.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2022. gada 24. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/934 (2019. gada 12. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogu audzēšanas apgabaliem, kuros spirta koncentrāciju var paaugstināt, atļautajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas piemērojami vīnkopības produktu ražošanai un konservācijai, minimālo spirta procentuālo daudzumu attiecībā uz blakusproduktiem un to realizēšanu, un OIV punktu publicēšanu (OV L 149, 7.6.2019., 1. lpp.).

2

OIV

---

PIELIKUMS

Savienības dalībvalstis, kas ir Starptautiskās Vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, 2022. gada 4. novembrī plānotajā OIV ģenerālajā asamblejā atbalsta šādus 7. izskatīšanas posmā esošus rezolūciju projektus:

| — | OENO-TECHNO 14-567B2 “Piedevu un pārstrādes palīglīdzekļu nošķiršana, 2. daļa. Oglekļa dioksīds”, |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 14-567B2 “Piedevu un pārstrādes palīglīdzekļu nošķiršana, 2. daļa. Oglekļa dioksīds”,

| — | OENO-TECHNO 14-567B4 “Piedevu un pārstrādes palīglīdzekļu nošķiršana. Dimetildikarbonāts”, |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 14-567B4 “Piedevu un pārstrādes palīglīdzekļu nošķiršana. Dimetildikarbonāts”,

| — | OENO-TECHNO 14-567C1 “Piedevu un pārstrādes palīglīdzekļu nošķiršana, 3. daļa. Vājpiens”, |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 14-567C1 “Piedevu un pārstrādes palīglīdzekļu nošķiršana, 3. daļa. Vājpiens”,

| — | OENO-TECHNO 20-684A “Selektīvu augu šķiedru izmantošana vīnā: rezolūcijas OIV-OENO 582-2017 atjaunināšana”, |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 20-684A “Selektīvu augu šķiedru izmantošana vīnā: rezolūcijas OIV-OENO 582-2017 atjaunināšana”,

| — | OENO-TECHNO 20-684B “Selektīvo augu šķiedru izmantošana misā”, |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 20-684B “Selektīvo augu šķiedru izmantošana misā”,

| — | OENO-TECHNO 21-689 “
  OIV noteiktais gumiarābika maksimāli pieļaujamais daudzums: atjauninājums”, |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 21-689 “
  OIV noteiktais gumiarābika maksimāli pieļaujamais daudzums: atjauninājums”,

| — | OENO-TECHNO 21-707 “Vīni: apstrāde ar sudraba hlorīdu”, |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 21-707 “Vīni: apstrāde ar sudraba hlorīdu”,

| — | OENO-TECHNO 21-708 “Specifikācijas Nr. 2.1.14. atjaunināšana: flotācija”, |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 21-708 “Specifikācijas Nr. 2.1.14. atjaunināšana: flotācija”,

| — | OENO-SPECIF 17-624 “Monogrāfijas par vīndarības tanīniem atjaunināšana”, |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 17-624 “Monogrāfijas par vīndarības tanīniem atjaunināšana”,

| — | OENO-SPECIF 20-674 “Monogrāfijas par rauga mannoproteīniem atjaunināšana”, |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-674 “Monogrāfijas par rauga mannoproteīniem atjaunināšana”,

| — | OENO-SPECIF 20-675A “Īpašas monogrāfijas par procianidīniem/prodelfinidīniem”, |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675A “Īpašas monogrāfijas par procianidīniem/prodelfinidīniem”,

| — | OENO-SPECIF 20-675B “Īpašas monogrāfijas par elagīnmiecskābēm”, |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675B “Īpašas monogrāfijas par elagīnmiecskābēm”,

| — | OENO-SPECIF 20-675C “Īpašas monogrāfijas par gallusmiecskābēm”, |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675C “Īpašas monogrāfijas par gallusmiecskābēm”,

| — | OENO-SPECIF 20-675D “Īpašas monogrāfijas par profisetinidīniem/prorobitenidīniem”, |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675D “Īpašas monogrāfijas par profisetinidīniem/prorobitenidīniem”,

| — | OENO-SPECIF 20-681 “Pārtikas celuloze”, |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-681 “Pārtikas celuloze”,

| — | CST-SCMA 20-668 “
  OIV atzinums par kopējo sauso ekstraktu (kopējais sausais ekstrakts, kopējais sausais ekstrakts bez cukuriem, atlikumekstrakts)”, |
| --- | --- |

—

CST-SCMA 20-668 “
  OIV atzinums par kopējo sauso ekstraktu (kopējais sausais ekstrakts, kopējais sausais ekstrakts bez cukuriem, atlikumekstrakts)”,

| — | OENO-SCMA 19-665 “Saldinātāju noteikšana vīnā, izmantojot augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfiju kopā ar diožu matricas detektoru un uzlādētu aerosoldetektoru”, |
| --- | --- |

—

OENO-SCMA 19-665 “Saldinātāju noteikšana vīnā, izmantojot augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfiju kopā ar diožu matricas detektoru un uzlādētu aerosoldetektoru”,

| — | OENO-SCMA 20-667 “Operatīvās norādes/vadlīnijas hromatisku īpašību noteikšanai nolūkā klasificēt un/vai salīdzināt misu, kas iegūta no vīnogulāju šķirnēm, kurām raksturīga augsta krāsu pigmentu koncentrācija”, |
| --- | --- |

—

OENO-SCMA 20-667 “Operatīvās norādes/vadlīnijas hromatisku īpašību noteikšanai nolūkā klasificēt un/vai salīdzināt misu, kas iegūta no vīnogulāju šķirnēm, kurām raksturīga augsta krāsu pigmentu koncentrācija”,

| — | OENO-SCMA 20-683 “Metodes OIV-MA-AS323-02B atjaunināšana: kopējā slāpekļa daudzuma noteikšana pēc Dimā metodes (misas un vīni)”, |
| --- | --- |

—

OENO-SCMA 20-683 “Metodes OIV-MA-AS323-02B atjaunināšana: kopējā slāpekļa daudzuma noteikšana pēc Dimā metodes (misas un vīni)”,

| — | SECSAN-SECUAL 21-709 “Rezolūcijas OIV-OENO 427-2010 atjaunināšana: alergēnu daudzuma noteikšanas kritēriji”. |
| --- | --- |

—

SECSAN-SECUAL 21-709 “Rezolūcijas OIV-OENO 427-2010 atjaunināšana: alergēnu daudzuma noteikšanas kritēriji”.

---

| 4.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 284/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 284/69

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2110

(2022. gada 11. oktobris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) melno metālu pārstrādes nozarē

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7054)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauces materiālu Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā, un kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisijas robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītos emisiju līmeņus, kuri noteikti secinājumos par LPTP. |
| --- | --- |

(1)

Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauces materiālu Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā, un kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisijas robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītos emisiju līmeņus, kuri noteikti secinājumos par LPTP.

| (2) | Kā paredz Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punkts, ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji, 2021. gada 17. decembrī Komisijai sniedza savu atzinumu par melno metālu pārstrādes nozarei piemērojamā LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu. Minētais atzinums ir publiski pieejams (3). |
| --- | --- |

(2)

Kā paredz Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punkts, ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji, 2021. gada 17. decembrī Komisijai sniedza savu atzinumu par melno metālu pārstrādes nozarei piemērojamā LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu. Minētais atzinums ir publiski pieejams (3).

| (3) | Šā lēmuma pielikumā izklāstītajos secinājumos par LPTP ir ņemts vērā foruma atzinums par ierosināto LPTP atsauces dokumenta saturu. Tie satur LPTP atsauces dokumenta galvenos elementus. |
| --- | --- |

(3)

Šā lēmuma pielikumā izklāstītajos secinājumos par LPTP ir ņemts vērā foruma atzinums par ierosināto LPTP atsauces dokumenta saturu. Tie satur LPTP atsauces dokumenta galvenos elementus.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tiek pieņemti pielikumā izklāstītie secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) melno metālu pārstrādes nozarē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 11. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums (2011. gada 16. maijs), ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar 13. pantu Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (OV C 146, 17.5.2011., 3. lpp.).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/b8ba39b2-77ca-488a-889b-98e13cee5141/details

3

---

PIELIKUMS

1.   SECINĀJUMI PAR LABĀKAJIEM PIEEJAMAJIEM TEHNISKAJIEM PAŅĒMIENIEM (LPTP) MELNO METĀLU PĀRSTRĀDES NOZARĒ

TVĒRUMS

Šie secinājumi par LPTP attiecas uz šādām Direktīvas 2010/75/ES I pielikumā norādītajām darbībām:

| 2.3. | “Melno metālu pārstrāde:






  a) | karstā velmēšana ar jaudu, kas lielāka par 20 tonnām neapstrādāta tērauda stundā; |
| --- | --- | --- |

2.3.

“Melno metālu pārstrāde:

a)

karstā velmēšana ar jaudu, kas lielāka par 20 tonnām neapstrādāta tērauda stundā;

| c) | metāla aizsargpārklājumu uzkausēšana ar jaudu, kas lielāka par 2 tonnām neapstrādāta tērauda stundā.” Te ietilpst karstā pārklāšana ar iegremdēšanu (turpmāk “karstā pārklāšana”) un detaļu cinkošana. |
| --- | --- |

c)

metāla aizsargpārklājumu uzkausēšana ar jaudu, kas lielāka par 2 tonnām neapstrādāta tērauda stundā.” Te ietilpst karstā pārklāšana ar iegremdēšanu (turpmāk “karstā pārklāšana”) un detaļu cinkošana.

| 2.6. | Melno “metālu (..) virsmas elektrolītiska vai ķīmiska apstrāde, ja apstrādes tvertņu tilpums ir lielāks par 30 m3”, ja to veic aukstās velmēšanas, stieples vilkšanas vai detaļu cinkošanas ietvaros. |
| --- | --- |

2.6.

Melno “metālu (..) virsmas elektrolītiska vai ķīmiska apstrāde, ja apstrādes tvertņu tilpums ir lielāks par 30 m3”, ja to veic aukstās velmēšanas, stieples vilkšanas vai detaļu cinkošanas ietvaros.

| 6.11. | “Tādu notekūdeņu neatkarīgi veikta attīrīšana, uz kuriem neattiecas Direktīva 91/271/EEK”, ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir darbības, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP. |
| --- | --- |

6.11.

“Tādu notekūdeņu neatkarīgi veikta attīrīšana, uz kuriem neattiecas Direktīva 91/271/EEK”, ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir darbības, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP.

Šie LPTP secinājumi aptver arī šādus procesus, darbības un elementus:

| — | aukstā velmēšana un stieples vilkšana, ja tā ir tieši saistīta ar karsto velmēšanu un/vai karsto pārklāšanu, |
| --- | --- |

—

aukstā velmēšana un stieples vilkšana, ja tā ir tieši saistīta ar karsto velmēšanu un/vai karsto pārklāšanu,

| — | skābju atgūšana, ja tā ir tieši saistīta ar darbībām, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP, |
| --- | --- |

—

skābju atgūšana, ja tā ir tieši saistīta ar darbībām, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP,

| — | dažādas izcelsmes notekūdeņu kombinēta attīrīšana, ja uz šo notekūdeņu attīrīšanu neattiecas Direktīva 91/271/EEK un ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir darbības, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP, |
| --- | --- |

—

dažādas izcelsmes notekūdeņu kombinēta attīrīšana, ja uz šo notekūdeņu attīrīšanu neattiecas Direktīva 91/271/EEK un ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir darbības, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP,

| — | sadedzināšanas procesi, kas tieši saistīti ar darbībām, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP, ar nosacījumu, ka:






  1) | sadegšanas gāzveida produkti nonāk tiešā saskarē ar materiālu (piem., tieša ievadresursu karsēšana vai tieša ievadresursu žāvēšana) vai |
| --- | --- | --- |

—

sadedzināšanas procesi, kas tieši saistīti ar darbībām, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP, ar nosacījumu, ka:

1)

sadegšanas gāzveida produkti nonāk tiešā saskarē ar materiālu (piem., tieša ievadresursu karsēšana vai tieša ievadresursu žāvēšana) vai

| 2) | izstarotais un/vai vadītais siltums tiek pārvadīts caur sienu bez atverēm (netiešā karsēšana),






  — | neizmantojot siltumpārneses fluīdu (te ietilpst cinkošanas tvertnes karsēšana) vai |
| --- | --- | --- |

2)

izstarotais un/vai vadītais siltums tiek pārvadīts caur sienu bez atverēm (netiešā karsēšana),

—

neizmantojot siltumpārneses fluīdu (te ietilpst cinkošanas tvertnes karsēšana) vai

| — | partijveida atkvēlināšanas gadījumā – par siltumpārneses fluīdu izmantojot kādu gāzi (piem., H2). |
| --- | --- |

—

partijveida atkvēlināšanas gadījumā – par siltumpārneses fluīdu izmantojot kādu gāzi (piem., H2).

Šie LPTP secinājumi neaptver šādus procesus, darbības un elementus:

| — | metalizēšana ar termosmidzināšanu, |
| --- | --- |

—

metalizēšana ar termosmidzināšanu,

| — | galvanizācija un ķīmiskā pārklāšana; uz to var attiekties secinājumi par LPTP metālu un plastmasas virsmas apstrādes nozarē (STM). |
| --- | --- |

—

galvanizācija un ķīmiskā pārklāšana; uz to var attiekties secinājumi par LPTP metālu un plastmasas virsmas apstrādes nozarē (STM).

Citi secinājumi par LPTP un LPTP atsauces dokumenti, kuri varētu būt relevanti attiecībā uz darbībām, kas aplūkotas šajos secinājumos par LPTP:

| — | dzelzs un tērauda ražošana (IS), |
| --- | --- |

—

dzelzs un tērauda ražošana (IS),

| — | lielas sadedzināšanas stacijas (LCP), |
| --- | --- |

—

lielas sadedzināšanas stacijas (LCP),

| — | metālu un plastmasas virsmas apstrāde (STM), |
| --- | --- |

—

metālu un plastmasas virsmas apstrāde (STM),

| — | virsmas apstrāde ar organiskajiem šķīdinātājiem (STS), |
| --- | --- |

—

virsmas apstrāde ar organiskajiem šķīdinātājiem (STS),

| — | atkritumu apstrāde (WT), |
| --- | --- |

—

atkritumu apstrāde (WT),

| — | no RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings (ROM), |
| --- | --- |

—

no RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings (ROM),

| — | ekonomika un šķērsvidiskā ietekme (ECM), |
| --- | --- |

—

ekonomika un šķērsvidiskā ietekme (ECM),

| — | ar glabāšanu saistītās emisijas (EFS), |
| --- | --- |

—

ar glabāšanu saistītās emisijas (EFS),

| — | energoefektivitāte (ENE), |
| --- | --- |

—

energoefektivitāte (ENE),

| — | rūpnieciskās aukstumapgādes sistēmas (ICS). |
| --- | --- |

—

rūpnieciskās aukstumapgādes sistēmas (ICS).

Šos secinājumus par LPTP piemēro, neskarot citus relevantus tiesību aktus, piem., par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), par klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (CLP).

DEFINĪCIJAS

Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:

| Vispārīgie jēdzieni |
| --- |
| Termins | Definīcija |
| Detaļu cinkošana | Ar pārtraukumiem veikta tērauda sagatavju iegremdēšana vannā, kas satur izkausētu cinku, nolūkā šo detaļu virsmu pārklāt ar cinku. Tas ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., attaukošanu un pasivēšanu). |
| Apakšējie sakusumi | Reakcijas produkts, kas rodas, izkausētam cinkam reaģējot ar dzelzi vai dzelzs sāļiem no dekapēšanas vai apstrādes ar kušņiem. Šis reakcijas produkts nogrimst cinkošanas vannas apakšā. |
| Oglekļa tērauds | Tērauds, kurā katra sakausējuma elementa saturs ir mazāks par 5 % (masas). |
| Virzītās emisijas | Piesārņotāju emisijas vidē pa dažādiem kanāliem, caurulēm, dūmeņiem utt. |
| Aukstā velmēšana | Tērauda saspiešana ar velmēm apkārtējās vides temperatūrā, lai mainītu tā raksturlielumus (piem., lielumu, formu un/vai metalurģiskās īpašības). Tā ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., dekapēšanu, atkvēlināšanu un eļļošanu). |
| Nepārtraukta mērīšana | Mērīšana ar automātisku mērīšanas sistēmu, kas pastāvīgi uzstādīta objektā. |
| Tiešā novadīšana | Novadīšana uz saņēmēju ūdensobjektu bez papildu notekūdeņu attīrīšanas lejasposmā. |
| Esoša stacija | Stacija, kas nav jauna stacija. |
| Ievadresurss | Jebkāda (nepārstrādāta vai daļēji pārstrādāta) tērauda ielaide vai sagataves, kas nonāk kādā ražošanas procesa posmā. |
| Ievadresursu karsēšana | Jebkurš procesa posms, kurā ievadresursi tiek uzkarsēti. Tas neietver ievadresursu žāvēšanu vai cinkošanas tvertnes karsēšanu. |
| Ferohroms | Hroma un dzelzs sakausējums, kurā parasti ir no 50 % (masas) līdz 70 % (masas) hroma. |
| Dūmgāzes | Sadedzināšanas bloka atgāze. |
| Augstleģēts tērauds | Tērauds, kurā viena vai vairāku sakausējuma elementu saturs ir 5 % (masas) vai vairāk. |
| Karstā pārklāšana | Bez pārtraukumiem veikta tērauda lokšņu vai stiepļu iegremdēšana vannā, kurā ir izkausēts metāls vai metāli, piem., cinks un/vai alumīnijs, lai virsmu pārklātu ar metālu vai metāliem. Tā ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., dekapēšanu un fosfatēšanu). |
| Karstā velmēšana | Sakarsēta tērauda saspiešana ar velmēm temperatūrā, kas parasti ir diapazonā no 1 050  °C līdz 1 300  °C, lai mainītu tā raksturlielumus (piem., lielumu, formu un/vai metalurģiskās īpašības). Tā ietver karsto gredzenu velmēšanu un bezšuvju cauruļu karsto velmēšanu, kā arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., virsmas defektu likvidēšanu, apdari, dekapēšanu un eļļošanu). |
| Netiešā novadīšana | Novadīšana, kas nav tiešā novadīšana. |
| Starpkarsēšana | Ievadresursa karsēšana starp karstās velmēšanas posmiem. |
| Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes | Domnas gāze, skābekļa konvertora gāze, koksa krāsns gāze vai to maisījumi, kas rodas dzelzs un tērauda ražošanā. |
| Svina tērauds | Tērauda šķiras, kurās pievienotā svina saturs parasti ir no 0,15 % (masas) līdz 0,35 % (masas). |
| Ievērojama stacijas modernizācija | Tādas ievērojamas izmaiņas stacijas konstrukcijā vai tehnoloģijā, kuru gaitā tiek ievērojami pielāgoti vai nomainīti procesi un/vai pretpiesārņojuma paņēmieni un saistītais aprīkojums. |
| Masas plūsma | Konkrētas vielas vai parametra masa, kas tiek emitēta noteiktā laikposmā. |
| Plāva | Dzelzs oksīdi, kas veidojas uz tērauda virsmas, skābeklim reaģējot ar karstu metālu. Tas notiek tūlīt pēc liešanas – atkaluzkarsēšanas un karstās velmēšanas laikā. |
| Skābju maisījums | Fluorūdeņražskābes un slāpekļskābes maisījums. |
| Jauna stacija | Stacija, kuras ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izdota pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta. |
| Periodiska mērīšana | Mērīšana noteiktos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām metodēm. |
| Stacija | Visas iekārtas daļas, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP, un citas tieši saistītas darbības, kas ietekmē patēriņu un/vai emisijas. Stacijas iedalās jaunās stacijās un esošās stacijās. |
| Pēckarsēšana | Ievadresursa karsēšana pēc karstās velmēšanas. |
| Tehniskās ķimikālijas | Vielas un/vai maisījumi, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (1) 3. pantā un ko izmanto tehniskajos procesos. |
| Atgūšana | Atgūšana, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (2) 3. panta 15. punktā definēta kā “reģenerācija”.
  Nostrādāto skābju atgūšana ietver to reģenerāciju, pārgūšanu un reciklēšanu. |
| Pārcinkošana | Tādu lietotu cinkotu izstrādājumu (piem., ceļu atvairbarjeru) apstrāde, kurus pēc ilga ekspluatācijas laika cinko atkārtoti. Šo izstrādājumu apstrādei vajadzīgi papildu tehniskie posmi, jo tiem var būt daļēji korodētas virsmas vai var būt jānoņem vecā cinkojuma paliekas. |
| Atkaluzkarsēšana | Ievadresursa karsēšana pirms karstās velmēšanas. |
| Atlikumi | Vielas vai objekti, kas šo LPTP secinājumu aptvertajās darbībās radušies kā atkritumi vai blakusprodukti. |
| Sensitīvs objekts | Zonas, kam vajadzīga īpaša aizsardzība, piem.,






  — | dzīvojamie rajoni, |

Vispārīgie jēdzieni

Termins

Definīcija

Detaļu cinkošana

Ar pārtraukumiem veikta tērauda sagatavju iegremdēšana vannā, kas satur izkausētu cinku, nolūkā šo detaļu virsmu pārklāt ar cinku. Tas ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., attaukošanu un pasivēšanu).

Apakšējie sakusumi

Reakcijas produkts, kas rodas, izkausētam cinkam reaģējot ar dzelzi vai dzelzs sāļiem no dekapēšanas vai apstrādes ar kušņiem. Šis reakcijas produkts nogrimst cinkošanas vannas apakšā.

Oglekļa tērauds

Tērauds, kurā katra sakausējuma elementa saturs ir mazāks par 5 % (masas).

Virzītās emisijas

Piesārņotāju emisijas vidē pa dažādiem kanāliem, caurulēm, dūmeņiem utt.

Aukstā velmēšana

Tērauda saspiešana ar velmēm apkārtējās vides temperatūrā, lai mainītu tā raksturlielumus (piem., lielumu, formu un/vai metalurģiskās īpašības). Tā ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., dekapēšanu, atkvēlināšanu un eļļošanu).

Nepārtraukta mērīšana

Mērīšana ar automātisku mērīšanas sistēmu, kas pastāvīgi uzstādīta objektā.

Tiešā novadīšana

Novadīšana uz saņēmēju ūdensobjektu bez papildu notekūdeņu attīrīšanas lejasposmā.

Esoša stacija

Stacija, kas nav jauna stacija.

Ievadresurss

Jebkāda (nepārstrādāta vai daļēji pārstrādāta) tērauda ielaide vai sagataves, kas nonāk kādā ražošanas procesa posmā.

Ievadresursu karsēšana

Jebkurš procesa posms, kurā ievadresursi tiek uzkarsēti. Tas neietver ievadresursu žāvēšanu vai cinkošanas tvertnes karsēšanu.

Ferohroms

Hroma un dzelzs sakausējums, kurā parasti ir no 50 % (masas) līdz 70 % (masas) hroma.

Dūmgāzes

Sadedzināšanas bloka atgāze.

Augstleģēts tērauds

Tērauds, kurā viena vai vairāku sakausējuma elementu saturs ir 5 % (masas) vai vairāk.

Karstā pārklāšana

Bez pārtraukumiem veikta tērauda lokšņu vai stiepļu iegremdēšana vannā, kurā ir izkausēts metāls vai metāli, piem., cinks un/vai alumīnijs, lai virsmu pārklātu ar metālu vai metāliem. Tā ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., dekapēšanu un fosfatēšanu).

Karstā velmēšana

Sakarsēta tērauda saspiešana ar velmēm temperatūrā, kas parasti ir diapazonā no 1 050  °C līdz 1 300  °C, lai mainītu tā raksturlielumus (piem., lielumu, formu un/vai metalurģiskās īpašības). Tā ietver karsto gredzenu velmēšanu un bezšuvju cauruļu karsto velmēšanu, kā arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., virsmas defektu likvidēšanu, apdari, dekapēšanu un eļļošanu).

Netiešā novadīšana

Novadīšana, kas nav tiešā novadīšana.

Starpkarsēšana

Ievadresursa karsēšana starp karstās velmēšanas posmiem.

Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes

Domnas gāze, skābekļa konvertora gāze, koksa krāsns gāze vai to maisījumi, kas rodas dzelzs un tērauda ražošanā.

Svina tērauds

Tērauda šķiras, kurās pievienotā svina saturs parasti ir no 0,15 % (masas) līdz 0,35 % (masas).

Ievērojama stacijas modernizācija

Tādas ievērojamas izmaiņas stacijas konstrukcijā vai tehnoloģijā, kuru gaitā tiek ievērojami pielāgoti vai nomainīti procesi un/vai pretpiesārņojuma paņēmieni un saistītais aprīkojums.

Masas plūsma

Konkrētas vielas vai parametra masa, kas tiek emitēta noteiktā laikposmā.

Plāva

Dzelzs oksīdi, kas veidojas uz tērauda virsmas, skābeklim reaģējot ar karstu metālu. Tas notiek tūlīt pēc liešanas – atkaluzkarsēšanas un karstās velmēšanas laikā.

Skābju maisījums

Fluorūdeņražskābes un slāpekļskābes maisījums.

Jauna stacija

Stacija, kuras ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izdota pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta.

Periodiska mērīšana

Mērīšana noteiktos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām metodēm.

Stacija

Visas iekārtas daļas, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP, un citas tieši saistītas darbības, kas ietekmē patēriņu un/vai emisijas. Stacijas iedalās jaunās stacijās un esošās stacijās.

Pēckarsēšana

Ievadresursa karsēšana pēc karstās velmēšanas.

Tehniskās ķimikālijas

Vielas un/vai maisījumi, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (1) 3. pantā un ko izmanto tehniskajos procesos.

Atgūšana

Atgūšana, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (2) 3. panta 15. punktā definēta kā “reģenerācija”.

Nostrādāto skābju atgūšana ietver to reģenerāciju, pārgūšanu un reciklēšanu.

Pārcinkošana

Tādu lietotu cinkotu izstrādājumu (piem., ceļu atvairbarjeru) apstrāde, kurus pēc ilga ekspluatācijas laika cinko atkārtoti. Šo izstrādājumu apstrādei vajadzīgi papildu tehniskie posmi, jo tiem var būt daļēji korodētas virsmas vai var būt jānoņem vecā cinkojuma paliekas.

Atkaluzkarsēšana

Ievadresursa karsēšana pirms karstās velmēšanas.

Atlikumi

Vielas vai objekti, kas šo LPTP secinājumu aptvertajās darbībās radušies kā atkritumi vai blakusprodukti.

Sensitīvs objekts

Zonas, kam vajadzīga īpaša aizsardzība, piem.,

—

dzīvojamie rajoni,

| — | vietas, kurās darbojas cilvēki (piem., tuvējas darba vietas, skolas, bērnudārzi, atpūtas zonas, slimnīcas vai aprūpes nami). |
| --- | --- |

—

vietas, kurās darbojas cilvēki (piem., tuvējas darba vietas, skolas, bērnudārzi, atpūtas zonas, slimnīcas vai aprūpes nami).

Nerūsošais tērauds

Augstleģēts tērauds, kas satur hromu, parasti 10–23 % (masas) diapazonā. Tas var būt arī austenīta tērauds, kas satur arī niķeli, parasti 8–10 % (masas) diapazonā.

Augšējie sakusumi

Karstajā iegremdēšanā – oksīdi, kas veidojas uz izkausētā cinka virsmas, reaģējot dzelzij un alumīnijam.

Derīgs stundas (vai pusstundas) vidējais rādītājs

Stundas (vai pusstundas) vidējo rādītāju uzskata par derīgu, ja automātiskajai mērīšanas sistēmai attiecīgajā laikā nav tikusi veikta apkope un tās darbība nav bijusi traucēta.

Gaistoša viela

Viela, kas no cieta vai šķidra stāvokļa spēj viegli pāriet tvaikā, kam ir augsts tvaika spiediens un zems viršanas punkts (piem., HCl). Te ietilpst Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā definētie gaistošie organiskie savienojumi.

Stieples vilkšana

Tērauda stiegru vai stiepļu vilkšana caur vilkšanas matricu, lai samazinātu to diametru. Tā ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., stieples stieņu dekapēšanu un ievadresursa uzkarsēšanu pēc vilkšanas).

Cinka pelni

Maisījums, kas sastāv no cinka metāla, cinka oksīda un cinka hlorīda un veidojas uz izkausētā cinka virsmas.

| Piesārņotāji un parametri |
| --- |
| Termins | Definīcija |
| B | Bors un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā B. |
| Cd | Kadmijs un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Cd. |
| CO | Oglekļa monoksīds. |
| ĶSP | Ķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai ķīmiskai oksidācijai par oglekļa dioksīdu, izmantojot dihromātu. ĶSP ir organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators. |
| Cr | Hroms un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Cr. |
| Cr(VI) | Sešvērtīgais hroms, izteikts kā Cr(VI); ietver visus hroma savienojumus, kuros hroma oksidācijas pakāpe ir +6. |
| Putekļi | Visas daļiņas (gaisā). |
| Fe | Dzelzs un tās savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Fe. |
| F- | Izšķīdis fluorīds, izteikts kā F-. |
| HCl | Hlorūdeņradis. |
| HF | Fluorūdeņradis. |
| Hg | Dzīvsudrabs un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Hg. |
| HOI | Ogļūdeņražu indekss. Visu to savienojumu summa, kas ekstrahējami ar ogļūdeņražu šķīdinātāju (arī garķēdes un sazarotie alifātiskie, alicikliskie, aromātiskie vai alkilaizvietotie aromātiskie ogļūdeņraži). |
| H2SO4 | Sērskābe. |
| NH3 | Amonjaks. |
| Ni | Niķelis un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Ni. |
| NOX | Slāpekļa monoksīds (NO) un slāpekļa dioksīds (NO2) kopā, izteikti kā NO2. |
| Pb | Svins un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Pb. |
| Sn | Alva un tās savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Sn. |
| SO2 | Sēra dioksīds. |
| SOX | Sēra dioksīds (SO2), sēra trioksīds (SO3) un sērskābes aerosoli kopā, izteikti kā SO2. |
| KOO | Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C (ūdenī); ietver visus organiskos savienojumus. |
| Kopējais P | Kopējais fosfors, izteikts kā P; ietver visus neorganiskos un organiskos fosfora savienojumus. |
| KSC | Kopējās suspendētās cietvielas. Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija (ūdenī), kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrēšanas caur stiklšķiedras filtriem. |
| KGOO | Kopējais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts kā C (gaisā). |
| Zn | Cinks un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Zn. |

Piesārņotāji un parametri

Termins

Definīcija

B

Bors un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā B.

Cd

Kadmijs un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Cd.

CO

Oglekļa monoksīds.

ĶSP

Ķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai ķīmiskai oksidācijai par oglekļa dioksīdu, izmantojot dihromātu. ĶSP ir organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators.

Cr

Hroms un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Cr.

Cr(VI)

Sešvērtīgais hroms, izteikts kā Cr(VI); ietver visus hroma savienojumus, kuros hroma oksidācijas pakāpe ir +6.

Putekļi

Visas daļiņas (gaisā).

Fe

Dzelzs un tās savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Fe.

F-

Izšķīdis fluorīds, izteikts kā F-.

HCl

Hlorūdeņradis.

HF

Fluorūdeņradis.

Hg

Dzīvsudrabs un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Hg.

HOI

Ogļūdeņražu indekss. Visu to savienojumu summa, kas ekstrahējami ar ogļūdeņražu šķīdinātāju (arī garķēdes un sazarotie alifātiskie, alicikliskie, aromātiskie vai alkilaizvietotie aromātiskie ogļūdeņraži).

H2SO4

Sērskābe.

NH3

Amonjaks.

Ni

Niķelis un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Ni.

NOX

Slāpekļa monoksīds (NO) un slāpekļa dioksīds (NO2) kopā, izteikti kā NO2.

Pb

Svins un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Pb.

Sn

Alva un tās savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Sn.

SO2

Sēra dioksīds.

SOX

Sēra dioksīds (SO2), sēra trioksīds (SO3) un sērskābes aerosoli kopā, izteikti kā SO2.

KOO

Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C (ūdenī); ietver visus organiskos savienojumus.

Kopējais P

Kopējais fosfors, izteikts kā P; ietver visus neorganiskos un organiskos fosfora savienojumus.

KSC

Kopējās suspendētās cietvielas. Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija (ūdenī), kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrēšanas caur stiklšķiedras filtriem.

KGOO

Kopējais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts kā C (gaisā).

Zn

Cinks un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Zn.

AKRONĪMI

Šajos LPTP secinājumos izmantoti šādi akronīmi:

| Akronīms | Definīcija |
| --- | --- |
| DC | Detaļu cinkošana |
| ĶPS | Ķimikāliju pārvaldības sistēma |
| AV | Aukstā velmēšana |
| EMS | Vidiskās pārvaldības sistēma |
| MMP | Melno metālu pārstrāde |
| KP | Karstā pārklāšana |
| KV | Karstā velmēšana |
| ĀEA | Ārpusnormāli ekspluatācijas apstākļi |
| SKR | Selektīva katalītiskā reducēšana |
| SNKR | Selektīva nekatalītiskā reducēšana |
| SV | Stieples vilkšana |

Akronīms

Definīcija

DC

Detaļu cinkošana

ĶPS

Ķimikāliju pārvaldības sistēma

AV

Aukstā velmēšana

EMS

Vidiskās pārvaldības sistēma

MMP

Melno metālu pārstrāde

KP

Karstā pārklāšana

KV

Karstā velmēšana

ĀEA

Ārpusnormāli ekspluatācijas apstākļi

SKR

Selektīva katalītiskā reducēšana

SNKR

Selektīva nekatalītiskā reducēšana

SV

Stieples vilkšana

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni

Šajos secinājumos par LPTP uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti ievērojami, ne izsmeļoši. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.

Ja vien nav norādīts citādi, secinājumi par LPTP ir vispārizmantojami.

LPTP SEL un orientējošie emisiju līmeņi emisijām gaisā

Šajos secinājumos par LPTP norādītie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) un orientējošie emisiju līmeņi, kas attiecas uz emisijām gaisā, ir norādīti kā koncentrācijas (emitēto vielu masa atlikumgāzu tilpuma vienībā) šādos standartapstākļos: sausa gāze 273,15 K temperatūrā un pie 101,3 kPa spiediena, izteikta mg/Nm3.

Šajos secinājumos LPTP SEL izteikšanai izmantotie skābekļa references līmeņi un orientējošie emisiju līmeņi ir norādīti nākamajā tabulā.

| Emisiju avots | Skābekļa references līmenis (OR) |
| --- | --- |
| Sadedzināšanas procesi, kas saistīti ar:






  — | ievadresursu karsēšanu un žāvēšanu, |

Emisiju avots

Skābekļa references līmenis (OR)

Sadedzināšanas procesi, kas saistīti ar:

—

ievadresursu karsēšanu un žāvēšanu,

| — | cinkošanas tvertnes karsēšanu. |
| --- | --- |

—

cinkošanas tvertnes karsēšanu.

3 sausā tilp. %

Visi citi avoti

Korekciju pēc skābekļa līmeņa neveic.

Gadījumos, kad ir norādīts skābekļa references līmenis, vienādojums emisiju koncentrācijas aprēķināšanai pie skābekļa references līmeņa ir šāds:

Formula

kur:

| ER | : | emisiju koncentrācija pie skābekļa references līmeņa OR; |
| --- | --- | --- |
| OR | : | skābekļa references līmenis tilp. %; |
| EM | : | izmērītā emisiju koncentrācija; |
| OM | : | izmērītais skābekļa līmenis tilp. %. |

ER

:

emisiju koncentrācija pie skābekļa references līmeņa OR;

OR

:

skābekļa references līmenis tilp. %;

EM

:

izmērītā emisiju koncentrācija;

OM

:

izmērītais skābekļa līmenis tilp. %.

Šo vienādojumu neizmanto, ja sadedzināšanas procesos izmanto ar skābekli bagātinātu gaisu vai tīru skābekli vai ja papildu gaisa pievade drošuma apsvērumu dēļ skābekļa līmeni atlikumgāzē ļoti pietuvina 21 tilp. %. Šādā gadījumā emisiju koncentrāciju pie skābekļa references līmeņa 3 sausā tilp. % aprēķina citādi, piemēram, normalizējot pēc oglekļa dioksīda, kas radies degšanas procesā.

Uz gaisā emitēto vielu emisijas LPTP SEL vidējošanas periodiem attiecināmas šādas definīcijas:

| Mērīšanas veids | Vidējošanas periods | Definīcija |
| --- | --- | --- |
| Nepārtraukta | Dienas vidējā vērtība | Attiecībā uz vienu dienu vidējota vērtība, kuras pamatā ir derīgas stundas vai pusstundas vidējās vērtības. |
| Periodiska | Paraugošanas perioda vidējā vērtība | Vidējā vērtība no trim secīgiem mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes  (3). |

Mērīšanas veids

Vidējošanas periods

Definīcija

Nepārtraukta

Dienas vidējā vērtība

Attiecībā uz vienu dienu vidējota vērtība, kuras pamatā ir derīgas stundas vai pusstundas vidējās vērtības.

Periodiska

Paraugošanas perioda vidējā vērtība

Vidējā vērtība no trim secīgiem mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes  (3).

Ja divu vai vairāku avotu (piem., krāšņu) atlikumgāzes novada pa kopīgu dūmeni, LPTP SEL attiecas uz kopējo novadījumu pa šo dūmeni.

Lai aprēķinātu masas plūsmas 7. LPTP un 20. LPTP vajadzībām, ja atlikumgāzes no viena veida avota (piemēram, krāsnīm), ko novada pa diviem vai vairākiem atsevišķiem dūmeņiem, kompetentās iestādes ieskatā varētu novadīt pa kopīgu dūmeni, šos dūmeņus uzskata par vienu dūmeni.

LPTP SEL emisijām ūdenī

Šajos secinājumos par LPTP norādītie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijām ūdenī, ir koncentrācijas (emitēto vielu masa ūdens tilpuma vienībā), izteiktas mg/l vai μg/l.

Ar LPTP SEL saistītie vidējošanas periodi atbilst vienam no šiem diviem gadījumiem:

| — | pastāvīgas novadīšanas gadījumā tās ir dienas vidējās vērtības, t. i., 24 stundu plūsmproporcionālie apvienotie paraugi. Ja ir pierādīts, ka plūsma ir pietiekami nemainīga, var izmantot arī laikproporcionālus apvienotos paraugus. Ja ir pierādīts, ka emisijas līmeņi ir pietiekami nemainīgi, var izmantot punktparaugus, |
| --- | --- |

—

pastāvīgas novadīšanas gadījumā tās ir dienas vidējās vērtības, t. i., 24 stundu plūsmproporcionālie apvienotie paraugi. Ja ir pierādīts, ka plūsma ir pietiekami nemainīga, var izmantot arī laikproporcionālus apvienotos paraugus. Ja ir pierādīts, ka emisijas līmeņi ir pietiekami nemainīgi, var izmantot punktparaugus,

| — | partijveida novadīšanas gadījumā tās ir vidējās vērtības, kas iegūtas vai nu ar plūsmproporcionālajiem apvienotajiem paraugiem visā novadīšanas laikā, vai, ja efluents ir pienācīgi samaisīts un homogēns, ar punktparaugu, kas ņemts pirms novadīšanas. |
| --- | --- |

—

partijveida novadīšanas gadījumā tās ir vidējās vērtības, kas iegūtas vai nu ar plūsmproporcionālajiem apvienotajiem paraugiem visā novadīšanas laikā, vai, ja efluents ir pienācīgi samaisīts un homogēns, ar punktparaugu, kas ņemts pirms novadīšanas.

Visi šie LPTP SEL ir piemērojami punktā, kurā notiek emisija no stacijas.

Citi ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL)

Īpatnējā enerģijas patēriņa (energoefektivitātes) LPTP SVSL

Īpatnējā enerģijas patēriņa LPTP SVSL ir gada vidējās vērtības, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| enerģijas patēriņš – | : | kopējais siltumenerģijas (no primārajiem energoresursiem) un elektroenerģijas daudzums, kas tiek patērēts attiecīgajos procesos, izteikts MJ gadā vai kWh gadā; |
| --- | --- | --- |
| ielaide – | : | kopējais pārstrādāto ievadresursu daudzums, izteikts t gadā. |

enerģijas patēriņš –

:

kopējais siltumenerģijas (no primārajiem energoresursiem) un elektroenerģijas daudzums, kas tiek patērēts attiecīgajos procesos, izteikts MJ gadā vai kWh gadā;

ielaide –

:

kopējais pārstrādāto ievadresursu daudzums, izteikts t gadā.

Ievadresursu karsēšanas gadījumā enerģijas patēriņš atbilst kopējam siltumenerģijas (no primārajiem energoresursiem) un elektroenerģijas daudzumam, ko attiecīgajos procesos patērē visas krāsnis.

Īpatnējā ūdens patēriņa LPTP SVSL

Īpatnējā ūdens patēriņa LPTP SVSL ir gada vidējās vērtības, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| ūdens patēriņš – | : | kopējais stacijā patērētais ūdens daudzums, neskaitot:






  — | reciklētu un atkalizmantotu ūdeni, |
| --- | --- | --- | --- |

ūdens patēriņš –

:

kopējais stacijā patērētais ūdens daudzums, neskaitot:

—

reciklētu un atkalizmantotu ūdeni,

| — | dzesēšanas ūdeni, ko izmanto vienreizējā caurlaiduma dzesēšanas sistēmās, un |
| --- | --- |

—

dzesēšanas ūdeni, ko izmanto vienreizējā caurlaiduma dzesēšanas sistēmās, un

| — | ūdeni sadzīviskām vajadzībām, |
| --- | --- |

—

ūdeni sadzīviskām vajadzībām,

izteikts m3 gadā;

produkcijas rādītājs –

:

kopējais stacijā saražoto produktu daudzums, izteikts t gadā.

Īpatnējā materiālu patēriņa LPTP SVSL

Īpatnējā materiālu patēriņa LPTP SVSL ir 3 gadu perioda vidējās vērtības, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| materiālu patēriņš – | : | attiecīgajos procesos patērēto materiālu kopējā daudzuma 3 gadu perioda vidējā vērtība, izteikta kg gadā; |
| --- | --- | --- |
| ielaide – | : | pārstrādāto ievadresursu kopējā daudzuma 3 gadu perioda vidējā vērtība, izteikta t gadā vai m2 gadā. |

materiālu patēriņš –

:

attiecīgajos procesos patērēto materiālu kopējā daudzuma 3 gadu perioda vidējā vērtība, izteikta kg gadā;

ielaide –

:

pārstrādāto ievadresursu kopējā daudzuma 3 gadu perioda vidējā vērtība, izteikta t gadā vai m2 gadā.

1.1.   
  Vispārīgie secinājumi par LPTP melno metālu pārstrādes nozarē

1.1.1.   Vispārējais vidiskais sniegums

| 1. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir izstrādāt un ieviest tādu vidiskās pārvaldības sistēmu (EMS), kas aptver visus šos aspektus:







  i) | vadības, arī augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts rezultatīvas EMS īstenošanai, vadošās lomas uzņemšanās un pārskatatbildība; |
| --- | --- | --- |

1. LPTP.

i)

vadības, arī augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts rezultatīvas EMS īstenošanai, vadošās lomas uzņemšanās un pārskatatbildība;

| ii) | analīze, kas ietver organizācijas situācijas novērtēšanu, ieinteresēto pušu vajadzību un ekspektāciju noskaidrošanu, to iekārtas raksturlielumu apzināšanu, kuri saistīti ar iespējamiem riskiem videi (vai cilvēka veselībai), kā arī piemērojamo ar vidi saistīto tiesisko prasību noskaidrošanu; |
| --- | --- |

ii)

analīze, kas ietver organizācijas situācijas novērtēšanu, ieinteresēto pušu vajadzību un ekspektāciju noskaidrošanu, to iekārtas raksturlielumu apzināšanu, kuri saistīti ar iespējamiem riskiem videi (vai cilvēka veselībai), kā arī piemērojamo ar vidi saistīto tiesisko prasību noskaidrošanu;

| iii) | tādas vidiskās politikas izstrāde, kas paredz pastāvīgi uzlabot iekārtas vidisko sniegumu; |
| --- | --- |

iii)

tādas vidiskās politikas izstrāde, kas paredz pastāvīgi uzlabot iekārtas vidisko sniegumu;

| iv) | mērķu un snieguma rādītāju noteikšana attiecībā uz būtiskiem vidiskiem aspektiem, arī rūpes par atbilstību piemērojamajām tiesiskajām prasībām; |
| --- | --- |

iv)

mērķu un snieguma rādītāju noteikšana attiecībā uz būtiskiem vidiskiem aspektiem, arī rūpes par atbilstību piemērojamajām tiesiskajām prasībām;

| v) | to procedūru un darbību (vajadzības gadījumā arī korektīvo un preventīvo pasākumu) plānošana un īstenošana, kas vajadzīgi, lai sasniegtu vidiskos mērķus un izvairītos no vidiskajiem riskiem; |
| --- | --- |

v)

to procedūru un darbību (vajadzības gadījumā arī korektīvo un preventīvo pasākumu) plānošana un īstenošana, kas vajadzīgi, lai sasniegtu vidiskos mērķus un izvairītos no vidiskajiem riskiem;

| vi) | ar vidiskiem aspektiem un mērķiem saistītu struktūru, funkciju un pienākumu noteikšana un vajadzīgo finansiālo resursu un cilvēkresursu nodrošināšana; |
| --- | --- |

vi)

ar vidiskiem aspektiem un mērķiem saistītu struktūru, funkciju un pienākumu noteikšana un vajadzīgo finansiālo resursu un cilvēkresursu nodrošināšana;

| vii) | rūpes, lai darbiniekiem, kuru darbs var ietekmēt iekārtas vidisko sniegumu, būtu vajadzīgā kompetence un izpratne (piem., nodrošinot informāciju un apmācību); |
| --- | --- |

vii)

rūpes, lai darbiniekiem, kuru darbs var ietekmēt iekārtas vidisko sniegumu, būtu vajadzīgā kompetence un izpratne (piem., nodrošinot informāciju un apmācību);

| viii) | iekšējā un ārējā saziņa; |
| --- | --- |

viii)

iekšējā un ārējā saziņa;

| ix) | darbinieku mudināšana uz labu vidiskās pārvaldības praksi; |
| --- | --- |

ix)

darbinieku mudināšana uz labu vidiskās pārvaldības praksi;

| x) | pārvaldības rokasgrāmatas un rakstisku procedūru izstrāde un uzturēšana tādu darbību kontrolei, kam ir būtiska ietekme uz vidi, kā arī relevantā uzskaite; |
| --- | --- |

x)

pārvaldības rokasgrāmatas un rakstisku procedūru izstrāde un uzturēšana tādu darbību kontrolei, kam ir būtiska ietekme uz vidi, kā arī relevantā uzskaite;

| xi) | funkcionāla operacionālā plānošana un procesu kontrole; |
| --- | --- |

xi)

funkcionāla operacionālā plānošana un procesu kontrole;

| xii) | pienācīgu apkopes programmu īstenošana; |
| --- | --- |

xii)

pienācīgu apkopes programmu īstenošana;

| xiii) | protokoli gatavībai ārkārtas situācijām un reaģēšanai uz tām, arī ārkārtas situāciju nelabvēlīgās (vidiskās) ietekmes novēršana un/vai mazināšana; |
| --- | --- |

xiii)

protokoli gatavībai ārkārtas situācijām un reaģēšanai uz tām, arī ārkārtas situāciju nelabvēlīgās (vidiskās) ietekmes novēršana un/vai mazināšana;

| xiv) | (jaunas) iekārtas vai tās daļas (pār)projektēšanas posmā – ietekme uz vidi visa tās darbmūža laikā, arī būvniecības, uzturēšanas, ekspluatācijas un dezekspluatācijas ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

xiv)

(jaunas) iekārtas vai tās daļas (pār)projektēšanas posmā – ietekme uz vidi visa tās darbmūža laikā, arī būvniecības, uzturēšanas, ekspluatācijas un dezekspluatācijas ietekme uz vidi;

| xv) | monitoringa un mērījumu programmas īstenošana; vajadzības gadījumā informācija atrodama atsauces ziņojumā “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings”; |
| --- | --- |

xv)

monitoringa un mērījumu programmas īstenošana; vajadzības gadījumā informācija atrodama atsauces ziņojumā “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings”;

| xvi) | regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana; |
| --- | --- |

xvi)

regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana;

| xvii) | periodiskas neatkarīgas (ciktāl praktiski iespējams) iekšējas revīzijas un periodiskas neatkarīgas ārējas revīzijas ar mērķi novērtēt vidisko sniegumu un noteikt, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un ievērota; |
| --- | --- |

xvii)

periodiskas neatkarīgas (ciktāl praktiski iespējams) iekšējas revīzijas un periodiskas neatkarīgas ārējas revīzijas ar mērķi novērtēt vidisko sniegumu un noteikt, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un ievērota;

| xviii) | neatbilstību cēloņu izvērtēšana, korektīvo pasākumu īstenošana neatbilstību novēršanai, korektīvo pasākumu iedarbīguma izskatīšana, kā arī izvērtēšana, vai ir vai varētu rasties vēl citas līdzīgas neatbilstības; |
| --- | --- |

xviii)

neatbilstību cēloņu izvērtēšana, korektīvo pasākumu īstenošana neatbilstību novēršanai, korektīvo pasākumu iedarbīguma izskatīšana, kā arī izvērtēšana, vai ir vai varētu rasties vēl citas līdzīgas neatbilstības;

| xix) | EMS un tās pastāvīgas piemērotības, pietiekamības un rezultativitātes izskatīšana, kuru periodiski veic augstākā līmeņa vadītāji; |
| --- | --- |

xix)

EMS un tās pastāvīgas piemērotības, pietiekamības un rezultativitātes izskatīšana, kuru periodiski veic augstākā līmeņa vadītāji;

| xx) | sekošana līdzi tīrāku tehnisko paņēmienu izstrādei un to ņemšana vērā. |
| --- | --- |

xx)

sekošana līdzi tīrāku tehnisko paņēmienu izstrādei un to ņemšana vērā.

Konkrēti melno metālu pārstrādes nozarē LPTP ir EMS iekļaut arī šādus elementus:

| xxi) | izmantoto tehnisko ķimikāliju un notekūdeņu un atlikumgāzu plūsmu inventarizācija (sk. 2. LPTP); |
| --- | --- |

xxi)

izmantoto tehnisko ķimikāliju un notekūdeņu un atlikumgāzu plūsmu inventarizācija (sk. 2. LPTP);

| xxii) | ķimikāliju pārvaldības sistēma (sk. 3. LPTP); |
| --- | --- |

xxii)

ķimikāliju pārvaldības sistēma (sk. 3. LPTP);

| xxiii) | noplūžu un izlijumu [izlijumi var ietvert arī izbirumus] nepieļaušanas un kontroles plāns (sk. 4. LPTP a) punktu); |
| --- | --- |

xxiii)

noplūžu un izlijumu [izlijumi var ietvert arī izbirumus] nepieļaušanas un kontroles plāns (sk. 4. LPTP a) punktu);

| xxiv) | ĀEA pārvaldības plāns (sk. 5. LPTP); |
| --- | --- |

xxiv)

ĀEA pārvaldības plāns (sk. 5. LPTP);

| xxv) | energoefektivitātes plāns (sk. 10. LPTP a) punktu); |
| --- | --- |

xxv)

energoefektivitātes plāns (sk. 10. LPTP a) punktu);

| xxvi) | ūdensefektivitātes plāns (sk. 19. LPTP a) punktu); |
| --- | --- |

xxvi)

ūdensefektivitātes plāns (sk. 19. LPTP a) punktu);

| xxvii) | trokšņa un vibrāciju pārvaldības plāns (sk. 32. LPTP); |
| --- | --- |

xxvii)

trokšņa un vibrāciju pārvaldības plāns (sk. 32. LPTP);

| xxviii) | atlikumu pārvaldības plāns (sk. 34. LPTP a) punktu). |
| --- | --- |

xxviii)

atlikumu pārvaldības plāns (sk. 34. LPTP a) punktu).

Piezīme

Regula (EK) Nr. 1221/2009 izveido Savienības vides vadības [ekopārvaldības] un audita sistēmu (EMAS), kas ir šim LPTP atbilstošas EMS piemērs.

Izmantojamība

EMS detalizācijas līmenis un formalizācijas pakāpe parasti ir atkarīgi no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības un tās iespējamās vidiskās ietekmes.

| 2. LPTP. | LPTP, kā mazināt emisijas ūdenī un gaisā, ir EMS ietvaros (sk. 1. LPTP) ieviest, uzturēt un regulāri izskatīt (arī būtisku pārmaiņu gadījumā) izmantoto tehnisko ķimikāliju un notekūdeņu un atlikumgāzu plūsmu inventarizācijas pārskatu, kas ietver visus šos elementus:







  i) | informācija par ražošanas procesiem, arī:






  a) | vienkāršotas procesu blokshēmas, kas uzrāda emisiju izcelsmi; |
| --- | --- | --- | --- |

2. LPTP.

i)

informācija par ražošanas procesiem, arī:

a)

vienkāršotas procesu blokshēmas, kas uzrāda emisiju izcelsmi;

| b) | procesā integrēto tehnisko paņēmienu apraksts un apraksts, kā norit notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšana avotā, arī sniegums; |
| --- | --- |

b)

procesā integrēto tehnisko paņēmienu apraksts un apraksts, kā norit notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšana avotā, arī sniegums;

| ii) | informācija par notekūdeņu plūsmām, piem., šādi raksturlielumi:






  a) | plūsmas, pH, temperatūras un vadītspējas vidējās vērtības un mainīgums; |
| --- | --- | --- |

ii)

informācija par notekūdeņu plūsmām, piem., šādi raksturlielumi:

a)

plūsmas, pH, temperatūras un vadītspējas vidējās vērtības un mainīgums;

| b) | relevanto vielu (piem., kopējās suspendētas cietvielas, KOO vai ĶSP, ogļūdeņražu indekss, fosfors, metāli, fluorīds) vidējās koncentrācijas un masas plūsmas vērtības, kā arī to mainīgums; |
| --- | --- |

b)

relevanto vielu (piem., kopējās suspendētas cietvielas, KOO vai ĶSP, ogļūdeņražu indekss, fosfors, metāli, fluorīds) vidējās koncentrācijas un masas plūsmas vērtības, kā arī to mainīgums;

| iii) | informācija par izmantoto tehnisko ķimikāliju daudzumu un īpašībām:






  a) | tehnisko ķimikāliju identitāte un īpašības, arī īpašības, kas nelabvēlīgi ietekmē vidi un/vai cilvēka veselību; |
| --- | --- | --- |

iii)

informācija par izmantoto tehnisko ķimikāliju daudzumu un īpašībām:

a)

tehnisko ķimikāliju identitāte un īpašības, arī īpašības, kas nelabvēlīgi ietekmē vidi un/vai cilvēka veselību;

| b) | izmantoto tehnisko ķimikāliju daudzumi un to izmantošanas vieta; |
| --- | --- |

b)

izmantoto tehnisko ķimikāliju daudzumi un to izmantošanas vieta;

| iv) | informācija par atlikumgāzu plūsmām, piem., šādi raksturlielumi:






  a) | plūsmas un temperatūras vidējās vērtības un mainīgums; |
| --- | --- | --- |

iv)

informācija par atlikumgāzu plūsmām, piem., šādi raksturlielumi:

a)

plūsmas un temperatūras vidējās vērtības un mainīgums;

| b) | relevanto vielu (piem., putekļu, NOX, SO2, CO, metālu, skābju) vidējās koncentrācijas un masas plūsmas vērtības, kā arī to mainīgums; |
| --- | --- |

b)

relevanto vielu (piem., putekļu, NOX, SO2, CO, metālu, skābju) vidējās koncentrācijas un masas plūsmas vērtības, kā arī to mainīgums;

| c) | citu tādu vielu klātbūtne, kas var ietekmēt atlikumgāzu attīrīšanas sistēmu (piem., skābekļa, slāpekļa, ūdens tvaika klātbūtne) vai stacijas drošumu (piem., ūdeņraža klātbūtne). |
| --- | --- |

c)

citu tādu vielu klātbūtne, kas var ietekmēt atlikumgāzu attīrīšanas sistēmu (piem., skābekļa, slāpekļa, ūdens tvaika klātbūtne) vai stacijas drošumu (piem., ūdeņraža klātbūtne).

Izmantojamība

Inventarizācijas detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no stacijas veida, lieluma un sarežģītības un tās iespējamās vidiskās ietekmes.

| 3. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir izstrādāt un EMS ietvaros (sk. 1. LPTP) ieviest ķimikāliju pārvaldības sistēmu (ĶPS), kas aptver visus tālāk norādītos aspektus.







  i) | Politika, kas paredz samazināt tehnisko ķimikāliju patēriņu un ar tām saistītos riskus, arī sagādes politika, kas paredz izvēlēties mazāk kaitīgas tehniskās ķimikālijas un to piegādātājus tā, lai minimalizētu bīstamo vielu izmantojumu un ar tām saistītos riskus un izvairītos no pārmērīga tehnisko ķimikāliju daudzuma sagādes. Izvēloties tehniskās ķimikālijas, var ņemt vērā šādus aspektus:






  a) | lai samazinātu emisijas vidē – to eliminējamība, ekotoksiskums un potenciāls nonākt vidē; |
| --- | --- | --- | --- |

3. LPTP.

i)

Politika, kas paredz samazināt tehnisko ķimikāliju patēriņu un ar tām saistītos riskus, arī sagādes politika, kas paredz izvēlēties mazāk kaitīgas tehniskās ķimikālijas un to piegādātājus tā, lai minimalizētu bīstamo vielu izmantojumu un ar tām saistītos riskus un izvairītos no pārmērīga tehnisko ķimikāliju daudzuma sagādes. Izvēloties tehniskās ķimikālijas, var ņemt vērā šādus aspektus:

a)

lai samazinātu emisijas vidē – to eliminējamība, ekotoksiskums un potenciāls nonākt vidē;

| b) | ar tehniskajām ķimikālijām saistīto risku raksturojums pēc ķimikālijas bīstamības apzīmējumiem, aprites ceļa stacijā, iespējamās emisijas un ekspozīcijas līmeņa; |
| --- | --- |

b)

ar tehniskajām ķimikālijām saistīto risku raksturojums pēc ķimikālijas bīstamības apzīmējumiem, aprites ceļa stacijā, iespējamās emisijas un ekspozīcijas līmeņa;

| c) | regulāra (piem., ikgadēja) aizstāšanas iespēju analīze, kuras mērķis ir apzināt potenciāli jaunas pieejamas un drošākas alternatīvas bīstamu vielu izmantošanai (piem., citu tādu tehnisko ķimikāliju izmantošana, kas vidi neietekmē vai kam ietekme uz vidi ir mazāka; sk. 9. LPTP); |
| --- | --- |

c)

regulāra (piem., ikgadēja) aizstāšanas iespēju analīze, kuras mērķis ir apzināt potenciāli jaunas pieejamas un drošākas alternatīvas bīstamu vielu izmantošanai (piem., citu tādu tehnisko ķimikāliju izmantošana, kas vidi neietekmē vai kam ietekme uz vidi ir mazāka; sk. 9. LPTP);

| d) | apsteidzoša sekošana līdzi ar bīstamām ķimikālijām saistītajām regulatīvām izmaiņām un rūpes par piemērojamo tiesisko prasību izpildi. |
| --- | --- |

d)

apsteidzoša sekošana līdzi ar bīstamām ķimikālijām saistītajām regulatīvām izmaiņām un rūpes par piemērojamo tiesisko prasību izpildi.

Tehnisko ķimikāliju izvēles atvieglošanai var izmantot tehnisko ķimikāliju inventarizāciju (sk. 2. LPTP).

| ii) | Bīstamo vielu izmantojuma un ar tām saistīto risku novēršanas vai mazināšanas mērķi un rīcības plāni. |
| --- | --- |

ii)

Bīstamo vielu izmantojuma un ar tām saistīto risku novēršanas vai mazināšanas mērķi un rīcības plāni.

| iii) | Tādu procedūru izstrāde un ieviešana, kuras reglamentē tehnisko ķimikāliju sagādi, rīkošanos ar tām, to glabāšanu un izmantošanu tā, lai novērstu vai mazinātu emisijas vidē (piem., sk. 4. LPTP). |
| --- | --- |

iii)

Tādu procedūru izstrāde un ieviešana, kuras reglamentē tehnisko ķimikāliju sagādi, rīkošanos ar tām, to glabāšanu un izmantošanu tā, lai novērstu vai mazinātu emisijas vidē (piem., sk. 4. LPTP).

Izmantojamība

ĶPS detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no stacijas veida, lieluma un sarežģītības.

| 4. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt emisijas augsnē un pazemes ūdeņos, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Sagatavot un īstenot noplūžu un izlijumu nepieļaušanas un kontroles plānu | Noplūžu un izlijumu nepieļaušanas un kontroles plāns ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa un cita starpā ietver:






  — | objekta incidentu plānus, kas aptver mazus un lielus izlijumus, |

4. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Sagatavot un īstenot noplūžu un izlijumu nepieļaušanas un kontroles plānu

Noplūžu un izlijumu nepieļaušanas un kontroles plāns ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa un cita starpā ietver:

—

objekta incidentu plānus, kas aptver mazus un lielus izlijumus,

| — | iesaistīto personu funkciju un pienākumu noteikšanu, |
| --- | --- |

—

iesaistīto personu funkciju un pienākumu noteikšanu,

| — | rūpes, lai darbinieki būtu informēti par vidiskuma aspektiem un apmācīti izlijumu incidentus nepieļaut un novērst, |
| --- | --- |

—

rūpes, lai darbinieki būtu informēti par vidiskuma aspektiem un apmācīti izlijumu incidentus nepieļaut un novērst,

| — | to zonu apzināšanu, kur ir lielāks bīstamu materiālu izlijumu un/vai noplūžu risks, un to sarindošanu pēc riska, |
| --- | --- |

—

to zonu apzināšanu, kur ir lielāks bīstamu materiālu izlijumu un/vai noplūžu risks, un to sarindošanu pēc riska,

| — | piemērota izlijumu lokalizācijas un satīrīšanas aprīkojuma atrašanu un regulāru pārliecināšanos, ka tas ir pieejams, ir labā darba kārtībā un atrodas tuvu iespējamajām incidentu vietām, |
| --- | --- |

—

piemērota izlijumu lokalizācijas un satīrīšanas aprīkojuma atrašanu un regulāru pārliecināšanos, ka tas ir pieejams, ir labā darba kārtībā un atrodas tuvu iespējamajām incidentu vietām,

| — | atkritumu apsaimniekošanas vadlīnijas izlijumu savākšanā radušos atkritumu likvidēšanai, |
| --- | --- |

—

atkritumu apsaimniekošanas vadlīnijas izlijumu savākšanā radušos atkritumu likvidēšanai,

| — | regulāru (vismaz reizi gadā) glabāšanas un manipulāciju zonu inspicēšanu, izlijumu atklāšanas aprīkojuma testēšanu un kalibrēšanu un tūlītēju tādu vārstu, blīvslēgu, atloku utt. salabošanu, no kuriem konstatētas noplūdes. |
| --- | --- |

—

regulāru (vismaz reizi gadā) glabāšanas un manipulāciju zonu inspicēšanu, izlijumu atklāšanas aprīkojuma testēšanu un kalibrēšanu un tūlītēju tādu vārstu, blīvslēgu, atloku utt. salabošanu, no kuriem konstatētas noplūdes.

Plāna detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no stacijas veida, lieluma un sarežģītības, kā arī no izmantoto šķidrumu veida un daudzuma.

b)

Izmantot eļļnecaurlaidīgas pamatnes vai iedziļinājumus

Hidrauliskās stacijas un ieeļļots vai ar ziežvielām apstrādāts aprīkojums atrodas uz eļļnecaurlaidīgām pamatnēm vai iedziļinājumiem.

Vispārizmantojams.

c)

Novērst un pienācīgi satīrīt skābju izšļakstījumus un noplūdes

Gan nelietoto, gan nostrādāto skābju glabāšanas tvertnes ir aprīkotas ar slēgtu sekundāro lokalizācijas norobežojumu, kas aizsargāts ar skābjizturīgu pārklājumu, un regulāri inspicē, vai tas nav bojāts un vai tajā nav radušās plaisas. Skābju iekraušanas un izkraušanas zonas ir projektētas tā, lai jebkādi iespējamie izlijumi un noplūdes tiktu ierobežotas un nosūtītas uz apstrādi objektā (sk. 31. LPTP) vai apstrādi ārpus objekta.

Vispārizmantojams.

| 5. LPTP. | LPTP, kā mazināt ĀEA biežumu un mazināt emisijas gaisā ĀEA laikā, ir izstrādāt un EMS (sk. 1. LPTP) ietvaros ieviest risku izvērtēšanā balstītu ĀEA pārvaldības plānu, kurā ir visi šie elementi:







  i) | iespējamu ĀEA (piem., tāda aprīkojuma atteice, kam ir kritiski svarīga nozīme vides aizsardzībā (“kritiski svarīgs aprīkojums”)), to pamatcēloņu un iespējamo seku apzināšana un regulāra apzināto ĀEA saraksta izskatīšana un atjaunināšana pēc tālāk minētās periodiskās novērtēšanas; |
| --- | --- | --- |

5. LPTP.

i)

iespējamu ĀEA (piem., tāda aprīkojuma atteice, kam ir kritiski svarīga nozīme vides aizsardzībā (“kritiski svarīgs aprīkojums”)), to pamatcēloņu un iespējamo seku apzināšana un regulāra apzināto ĀEA saraksta izskatīšana un atjaunināšana pēc tālāk minētās periodiskās novērtēšanas;

| ii) | atbilstoša kritiski svarīgā aprīkojuma konstrukcija (piem., auduma filtri ar nodalījumiem); |
| --- | --- |

ii)

atbilstoša kritiski svarīgā aprīkojuma konstrukcija (piem., auduma filtri ar nodalījumiem);

| iii) | kritiski svarīgā aprīkojuma uzturēšanai paredzēta inspekcijas un preventīvas apkopes plāna izstrāde un ieviešana (sk. 1. LPTP xii) punktu); |
| --- | --- |

iii)

kritiski svarīgā aprīkojuma uzturēšanai paredzēta inspekcijas un preventīvas apkopes plāna izstrāde un ieviešana (sk. 1. LPTP xii) punktu);

| iv) | monitorings (t. i., emisiju aplēšana vai, ja iespējams, mērīšana) un emisiju reģistrēšana ĀEA laikā, kā arī situatīvo apstākļu reģistrēšana; |
| --- | --- |

iv)

monitorings (t. i., emisiju aplēšana vai, ja iespējams, mērīšana) un emisiju reģistrēšana ĀEA laikā, kā arī situatīvo apstākļu reģistrēšana;

| v) | ĀEA radušos emisiju periodiska novērtēšana (piem., gadījumu biežums, ilgums, emitētais piesārņotāju daudzums) un – vajadzības gadījumā – korektīvu pasākumu īstenošana. |
| --- | --- |

v)

ĀEA radušos emisiju periodiska novērtēšana (piem., gadījumu biežums, ilgums, emitētais piesārņotāju daudzums) un – vajadzības gadījumā – korektīvu pasākumu īstenošana.

1.1.2.   Monitorings

| 6. LPTP. | LPTP ir vismaz reizi gadā monitorēt šādus parametrus:







  — | ūdens, enerģijas un materiālu patēriņš gadā, |
| --- | --- | --- |

6. LPTP.

—

ūdens, enerģijas un materiālu patēriņš gadā,

| — | gada laikā radušos notekūdeņu daudzums, |
| --- | --- |

—

gada laikā radušos notekūdeņu daudzums,

| — | katra veida atlikumu un uz likvidēšanu nosūtīto katra veida atkritumu daudzums gadā. |
| --- | --- |

—

katra veida atlikumu un uz likvidēšanu nosūtīto katra veida atkritumu daudzums gadā.

Apraksts

Monitoringu var veikt ar tiešiem mērījumiem, aprēķiniem vai uzskaiti, piem., ar piemērotiem skaitītājiem vai pēc rēķiniem. Monitoringu veic vispiemērotākajā līmenī (piem., procesu vai stacijas līmenī), un ņem vērā jebkādas vērā ņemamas izmaiņas stacijā.

| 7. LPTP. | LPTP ir monitorēt virzītās emisijas gaisā vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.












  Viela/parametrs | Konkrētais process | Sektors | Standarti | Minimālais monitoringa biežums  (4) | Monitorings saistīts ar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CO | Ievadresursu karsēšana  (5) | KV, AV, SV, KP | EN 15058  (6) | Reize gadā | 22. LPTP |
| Cinkošanas tvertnes karsēšana  (5) | Stieples KP, DC | Reize gadā |
| Hlorūdeņražskābes atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai verdošā slāņa reaktoriem
  Skābju maisījuma atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu | KV, AV, KP, SV | Reize gadā | 29. LPTP |
| Putekļi | Ievadresursu karsēšana | KV, AV, SV, KP | EN 13284-1  (6)
   (7) | Ikvienam dūmenim ar putekļu masas plūsmu
  > 2 kg/h – nepārtraukts monitorings
  Ikvienam dūmenim ar putekļu masas plūsmu diapazonā no 0,1 kg/h līdz 2 kg/h – reize 6 mēnešos
  Ikvienam dūmenim ar putekļu masas plūsmu
  < 0,1 kg/h – reize gadā | 20. LPTP |
| Karstā iegremdēšana pēc apstrādes ar kušņiem | KP, DC | Reize gadā  (8) | 26. LPTP |
| Hlorūdeņražskābes atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai verdošā slāņa reaktoriem
  Skābju maisījuma atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai iztvaicēšanu | KV, AV, KP, SV | Reize gadā | 29. LPTP |
| Mehāniskā apstrāde (ieskaitot sagriešanu, atplāvošanu, slīpēšanu, rupjapstrādi, velmēšanu, apdari, gludināšanu), virsmas defektu likvidēšana (izņemot manuālo defektu likvidēšanu) un metināšana | KV | Reize gadā | 42. LPTP |
| Attīšana, mehāniskā priekšatplāvošana, gludināšana un metināšana | AV | Reize gadā | 46. LPTP |
| Svina vannas | SV | Reize gadā | 51. LPTP |
| Sausā vilkšana | Reize gadā | 52. LPTP |
| HCl | Dekapēšana ar hlorūdeņražskābi | KV, AV, KP, SV | EN 1911  (6) | Reize gadā | 24. LPTP |
| Dekapēšana un kodināšana ar hlorūdeņražskābi | DC | Reize gadā | 62. LPTP |
| Hlorūdeņražskābes atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai verdošā slāņa reaktoriem | KV, AV, KP, SV | Reize gadā | 29. LPTP |
| Dekapēšana un kodināšana ar hlorūdeņražskābi vaļējās dekapēšanas vannās | DC | EN standarta nav | Reize gadā  (9) | 62. LPTP |
| HF | Dekapēšana ar skābju maisījumiem, kas satur fluorūdeņražskābi | KV, AV, KP | EN standarts ir izstrādes stadijā  (6) | Reize gadā | 24. LPTP |
| Skābju maisījuma atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai iztvaicēšanu | KV, AV | Reize gadā | 29. LPTP |
| Metāli | Ni | Mehāniskā apstrāde (ieskaitot sagriešanu, atplāvošanu, slīpēšanu, rupjapstrādi, velmēšanu, apdari, gludināšanu), virsmas defektu likvidēšana (izņemot manuālo defektu likvidēšanu) un metināšana | KV | EN 14385 | Reize gadā  (10) | 42. LPTP |
| Attīšana, mehāniskā priekšatplāvošana, gludināšana un metināšana | AV | Reize gadā  (10) | 46. LPTP |
| Pb | Mehāniskā apstrāde (ieskaitot sagriešanu, atplāvošanu, slīpēšanu, rupjapstrādi, velmēšanu, apdari, gludināšanu), virsmas defektu likvidēšana (izņemot manuālo defektu likvidēšanu) un metināšana | KV | Reize gadā  (10) | 42. LPTP |
| Attīšana, mehāniskā priekšatplāvošana, gludināšana un metināšana | AV | Reize gadā  (10) | 46. LPTP |
| Svina vannas | SV | Reize gadā | 51. LPTP |
| Zn | Karstā iegremdēšana pēc apstrādes ar kušņiem | KP, DC | Reize gadā  (8) | 26. LPTP |
| NH3 | SNKR un/vai SKR izmantojums | KV, AV, SV, KP | EN ISO 21877  (6) | Reize gadā | 22. LPTP,
  25. LPTP,
  29. LPTP |
| NOX | Ievadresursu karsēšana  (5) | KV, AV, SV, KP | EN 14792  (6) | Ikvienam dūmenim ar NOX masas plūsmu
  > 15 kg/h – nepārtraukts monitorings
  Ikvienam dūmenim ar NOX masas plūsmu diapazonā no 1 kg/h un 15 kg/h – reize 6 mēnešos
  Ikvienam dūmenim ar NOX masas plūsmu
  < 1 kg/h – reize gadā | 22. LPTP |
| Cinkošanas tvertnes karsēšana  (5) | Stieples KP, DC | Reize gadā |
| Dekapēšana ar slāpekļskābi atsevišķi vai kombinācijā ar citām skābēm | KV, AV | Reize gadā | 25. LPTP |
| Hlorūdeņražskābes atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai verdošā slāņa reaktoriem
  Skābju maisījuma atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai iztvaicēšanu | KV, AV, SV, KP | Reize gadā | 29. LPTP |
| SO2 | Ievadresursu karsēšana  (11) | KV, AV, SV, slokšņu pārklāšana ar KP | EN 14791  (6) | Ikvienam dūmenim ar SO2 masas plūsmu
  > 10 kg/h – nepārtraukts monitorings
  Ikvienam dūmenim ar SO2 masas plūsmu diapazonā no 1 kg/h un 10 kg/h – reize 6 mēnešos
  Ikvienam dūmenim ar SO2 masas plūsmu < 1 kg/h – reize gadā | 21. LPTP |
| Hlorūdeņražskābes atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai verdošā slāņa reaktoriem | KV, AV, KP, SV | Reize gadā  (8) | 29. LPTP |
| SOX | Dekapēšana ar sērskābi | KV, AV, KP, SV | Reize gadā | 24. LPTP |
| DC |
| KGOO | Attaukošana | AV, KP | EN 12619  (6) | Reize gadā  (8) | 23. LPTP |
| Velmēšana, slapjā rūdīšana un apdare | AV | Reize gadā  (8) | 48. LPTP |
| Svina vannas | SV | Reize gadā  (8) | – |
| Straujās atdzisināšanas eļļas vannas | SV | Reize gadā  (8) | 53. LPTP |

7. LPTP.

Viela/parametrs

Konkrētais process

Sektors

Standarti

Minimālais monitoringa biežums  (4)

Monitorings saistīts ar

CO

Ievadresursu karsēšana  (5)

KV, AV, SV, KP

EN 15058  (6)

Reize gadā

22. LPTP

Cinkošanas tvertnes karsēšana  (5)

Stieples KP, DC

Reize gadā

Hlorūdeņražskābes atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai verdošā slāņa reaktoriem

Skābju maisījuma atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu

KV, AV, KP, SV

Reize gadā

29. LPTP

Putekļi

Ievadresursu karsēšana

KV, AV, SV, KP

EN 13284-1  (6)
   (7)

Ikvienam dūmenim ar putekļu masas plūsmu

> 2 kg/h – nepārtraukts monitorings

Ikvienam dūmenim ar putekļu masas plūsmu diapazonā no 0,1 kg/h līdz 2 kg/h – reize 6 mēnešos

Ikvienam dūmenim ar putekļu masas plūsmu

< 0,1 kg/h – reize gadā

20. LPTP

Karstā iegremdēšana pēc apstrādes ar kušņiem

KP, DC

Reize gadā  (8)

26. LPTP

Hlorūdeņražskābes atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai verdošā slāņa reaktoriem

Skābju maisījuma atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai iztvaicēšanu

KV, AV, KP, SV

Reize gadā

29. LPTP

Mehāniskā apstrāde (ieskaitot sagriešanu, atplāvošanu, slīpēšanu, rupjapstrādi, velmēšanu, apdari, gludināšanu), virsmas defektu likvidēšana (izņemot manuālo defektu likvidēšanu) un metināšana

KV

Reize gadā

42. LPTP

Attīšana, mehāniskā priekšatplāvošana, gludināšana un metināšana

AV

Reize gadā

46. LPTP

Svina vannas

SV

Reize gadā

51. LPTP

Sausā vilkšana

Reize gadā

52. LPTP

HCl

Dekapēšana ar hlorūdeņražskābi

KV, AV, KP, SV

EN 1911  (6)

Reize gadā

24. LPTP

Dekapēšana un kodināšana ar hlorūdeņražskābi

DC

Reize gadā

62. LPTP

Hlorūdeņražskābes atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai verdošā slāņa reaktoriem

KV, AV, KP, SV

Reize gadā

29. LPTP

Dekapēšana un kodināšana ar hlorūdeņražskābi vaļējās dekapēšanas vannās

DC

EN standarta nav

Reize gadā  (9)

62. LPTP

HF

Dekapēšana ar skābju maisījumiem, kas satur fluorūdeņražskābi

KV, AV, KP

EN standarts ir izstrādes stadijā  (6)

Reize gadā

24. LPTP

Skābju maisījuma atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai iztvaicēšanu

KV, AV

Reize gadā

29. LPTP

Metāli

Ni

Mehāniskā apstrāde (ieskaitot sagriešanu, atplāvošanu, slīpēšanu, rupjapstrādi, velmēšanu, apdari, gludināšanu), virsmas defektu likvidēšana (izņemot manuālo defektu likvidēšanu) un metināšana

KV

EN 14385

Reize gadā  (10)

42. LPTP

Attīšana, mehāniskā priekšatplāvošana, gludināšana un metināšana

AV

Reize gadā  (10)

46. LPTP

Pb

Mehāniskā apstrāde (ieskaitot sagriešanu, atplāvošanu, slīpēšanu, rupjapstrādi, velmēšanu, apdari, gludināšanu), virsmas defektu likvidēšana (izņemot manuālo defektu likvidēšanu) un metināšana

KV

Reize gadā  (10)

42. LPTP

Attīšana, mehāniskā priekšatplāvošana, gludināšana un metināšana

AV

Reize gadā  (10)

46. LPTP

Svina vannas

SV

Reize gadā

51. LPTP

Zn

Karstā iegremdēšana pēc apstrādes ar kušņiem

KP, DC

Reize gadā  (8)

26. LPTP

NH3

SNKR un/vai SKR izmantojums

KV, AV, SV, KP

EN ISO 21877  (6)

Reize gadā

22. LPTP,

25. LPTP,

29. LPTP

NOX

Ievadresursu karsēšana  (5)

KV, AV, SV, KP

EN 14792  (6)

Ikvienam dūmenim ar NOX masas plūsmu

> 15 kg/h – nepārtraukts monitorings

Ikvienam dūmenim ar NOX masas plūsmu diapazonā no 1 kg/h un 15 kg/h – reize 6 mēnešos

Ikvienam dūmenim ar NOX masas plūsmu

< 1 kg/h – reize gadā

22. LPTP

Cinkošanas tvertnes karsēšana  (5)

Stieples KP, DC

Reize gadā

Dekapēšana ar slāpekļskābi atsevišķi vai kombinācijā ar citām skābēm

KV, AV

Reize gadā

25. LPTP

Hlorūdeņražskābes atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai verdošā slāņa reaktoriem

Skābju maisījuma atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai iztvaicēšanu

KV, AV, SV, KP

Reize gadā

29. LPTP

SO2

Ievadresursu karsēšana  (11)

KV, AV, SV, slokšņu pārklāšana ar KP

EN 14791  (6)

Ikvienam dūmenim ar SO2 masas plūsmu

> 10 kg/h – nepārtraukts monitorings

Ikvienam dūmenim ar SO2 masas plūsmu diapazonā no 1 kg/h un 10 kg/h – reize 6 mēnešos

Ikvienam dūmenim ar SO2 masas plūsmu < 1 kg/h – reize gadā

21. LPTP

Hlorūdeņražskābes atgūšana ar izsmidzinājuma žāvēšanu vai verdošā slāņa reaktoriem

KV, AV, KP, SV

Reize gadā  (8)

29. LPTP

SOX

Dekapēšana ar sērskābi

KV, AV, KP, SV

Reize gadā

24. LPTP

DC

KGOO

Attaukošana

AV, KP

EN 12619  (6)

Reize gadā  (8)

23. LPTP

Velmēšana, slapjā rūdīšana un apdare

AV

Reize gadā  (8)

48. LPTP

Svina vannas

SV

Reize gadā  (8)

–

Straujās atdzisināšanas eļļas vannas

SV

Reize gadā  (8)

53. LPTP

| 8. LPTP. | LPTP ir monitorēt emisijas ūdenī vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.











  Viela/parametrs | Konkrētais process | Standarti | Minimālais monitoringa biežums (12) | Monitorings saistīts ar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)  (13) | Visi procesi | EN 872 | Reize nedēļā  (14) | 31. LPTP |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO)  (13)
   (15) | Visi procesi | EN 1484 | Reize mēnesī |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP)  (13)
   (15) | Visi procesi | EN standarta nav |
| Ogļūdeņražu indekss (HOI)  (16) | Visi procesi | EN ISO 9377-2 | Reize mēnesī |
| Metāli/ (16) | Bors | Procesi, kuros izmanto boraku | Pieejami dažādi EN
  standarti (piem.,
  EN ISO 11885,
  EN ISO 17294-2) | Reize mēnesī |
| Kadmijs | Visi procesi (17) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11885, EN ISO 15586, EN ISO 17294-2) | Reize mēnesī |
| Hroms | Visi procesi (17) |
| Dzelzs | Visi procesi |
| Niķelis | Visi procesi (17) |
| Svins | Visi procesi (17) |
| Alva | Karstā alvošana ar iegremdēšanu |
| Cinks | Visi procesi (17) |
| Dzīvsudrabs | Visi procesi (17) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 12846, EN ISO 17852) |
| Sešvērtīgais hroms | Augstleģēta tērauda dekapēšana vai pasivēšana ar sešvērtīgā hroma savienojumiem | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) |
| Kopējais fosfors (kopējais P) (13) | Fosfatēšana | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 6878, EN ISO 11885, EN ISO 15681-1 un EN ISO 15681-2) | Reize mēnesī |
| Fluorīds (F-) (16) | Dekapēšana ar skābju maisījumiem, kas satur fluorūdeņražskābi | EN ISO 10304-1 | Reize mēnesī |

8. LPTP.

Viela/parametrs

Konkrētais process

Standarti

Minimālais monitoringa biežums (12)

Monitorings saistīts ar

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)  (13)

Visi procesi

EN 872

Reize nedēļā  (14)

31. LPTP

Kopējais organiskais ogleklis (KOO)  (13)
   (15)

Visi procesi

EN 1484

Reize mēnesī

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP)  (13)
   (15)

Visi procesi

EN standarta nav

Ogļūdeņražu indekss (HOI)  (16)

Visi procesi

EN ISO 9377-2

Reize mēnesī

Metāli/ (16)

Bors

Procesi, kuros izmanto boraku

Pieejami dažādi EN

standarti (piem.,

EN ISO 11885,

EN ISO 17294-2)

Reize mēnesī

Kadmijs

Visi procesi (17)

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11885, EN ISO 15586, EN ISO 17294-2)

Reize mēnesī

Hroms

Visi procesi (17)

Dzelzs

Visi procesi

Niķelis

Visi procesi (17)

Svins

Visi procesi (17)

Alva

Karstā alvošana ar iegremdēšanu

Cinks

Visi procesi (17)

Dzīvsudrabs

Visi procesi (17)

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 12846, EN ISO 17852)

Sešvērtīgais hroms

Augstleģēta tērauda dekapēšana vai pasivēšana ar sešvērtīgā hroma savienojumiem

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Kopējais fosfors (kopējais P) (13)

Fosfatēšana

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 6878, EN ISO 11885, EN ISO 15681-1 un EN ISO 15681-2)

Reize mēnesī

Fluorīds (F-) (16)

Dekapēšana ar skābju maisījumiem, kas satur fluorūdeņražskābi

EN ISO 10304-1

Reize mēnesī

1.1.3.   Bīstamas vielas

| 9. LPTP. | LPTP, kā izvairīties no sešvērtīgā hroma savienojumu izmantošanas pasivēšanā, ir izmantot citus metālus saturošus šķīdumus (kas satur, piem., mangānu, cinku, titāna fluorīdu, fosfātus un/vai molibdātus) vai organisko polimēru šķīdumus (kas satur, piem., poliuretānus vai poliesterus). |
| --- | --- |

9. LPTP.

Izmantojamība

Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., virsmas kvalitāte, krāsojamība, metināmība, veidojamība, korozijizturība).

1.1.4.   Energoefektivitāte

| 10. LPTP. | LPTP, kā uzlabot stacijas vispārējo energoefektivitāti, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Energoefektivitātes plāns un energoauditi | Energoefektivitātes plāns ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa, un tā izstrāde ietver darbības/procesu īpatnējā enerģijas patēriņa definēšanu un monitoringu (sk. 6. LPTP), galveno snieguma rādītāju ikgadēju noteikšanu (piem., MJ uz tonnu produkta) un periodisku uzlabojumu mērķrādītāju un saistītu darbību plānošanu.
  Energoauditus veic vismaz reizi gadā, lai nodrošinātu energopārvaldības plāna mērķu sasniegšanu.
  Energoefektivitātes plānu un energoauditus var integrēt lielākas iekārtas vispārējā energoefektivitātes plānā (piem., dzelzs un tērauda ražošanā). | Energoefektivitātes plāna, energoauditu un enerģijas bilances uzskaites detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no stacijas veida, lieluma un sarežģītības un tajā izmantotajiem energoresursiem. |
| b) | Enerģijas bilances uzskaite | Katru gadu sagatavo enerģijas bilances uzskaiti, kurā redzams enerģijas patēriņš un saražotais enerģijas daudzums (arī eksportētais enerģijas daudzums) sadalījumā pa energoresursiem (piem., elektroenerģija, dabasgāze, dzelzs un tērauda tehnoloģisko procesu gāzes, atjaunīgā enerģija, importētais siltums un/vai aukstums). Tā aptver šādus aspektus:






  — | procesu enerģētisko robežu noteikšana, |

10. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Energoefektivitātes plāns un energoauditi

Energoefektivitātes plāns ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa, un tā izstrāde ietver darbības/procesu īpatnējā enerģijas patēriņa definēšanu un monitoringu (sk. 6. LPTP), galveno snieguma rādītāju ikgadēju noteikšanu (piem., MJ uz tonnu produkta) un periodisku uzlabojumu mērķrādītāju un saistītu darbību plānošanu.

Energoauditus veic vismaz reizi gadā, lai nodrošinātu energopārvaldības plāna mērķu sasniegšanu.

Energoefektivitātes plānu un energoauditus var integrēt lielākas iekārtas vispārējā energoefektivitātes plānā (piem., dzelzs un tērauda ražošanā).

Energoefektivitātes plāna, energoauditu un enerģijas bilances uzskaites detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no stacijas veida, lieluma un sarežģītības un tajā izmantotajiem energoresursiem.

b)

Enerģijas bilances uzskaite

Katru gadu sagatavo enerģijas bilances uzskaiti, kurā redzams enerģijas patēriņš un saražotais enerģijas daudzums (arī eksportētais enerģijas daudzums) sadalījumā pa energoresursiem (piem., elektroenerģija, dabasgāze, dzelzs un tērauda tehnoloģisko procesu gāzes, atjaunīgā enerģija, importētais siltums un/vai aukstums). Tā aptver šādus aspektus:

—

procesu enerģētisko robežu noteikšana,

| — | informācija par patērēto enerģiju, konkrētāk, piegādāto enerģiju, |
| --- | --- |

—

informācija par patērēto enerģiju, konkrētāk, piegādāto enerģiju,

| — | informācija par enerģiju, kas no stacijas eksportēta, |
| --- | --- |

—

informācija par enerģiju, kas no stacijas eksportēta,

| — | informācija par enerģijas plūsmu (piem., plūsmproporcionālās diagrammas jeb Senkija diagrammas vai enerģijas bilances), kur redzams, kā enerģija tiek izmantota procesa gaitā. |
| --- | --- |

—

informācija par enerģijas plūsmu (piem., plūsmproporcionālās diagrammas jeb Senkija diagrammas vai enerģijas bilances), kur redzams, kā enerģija tiek izmantota procesa gaitā.

| 11. LPTP. | LPTP, kā palielināt siltumapgādes energoefektivitāti (ieskaitot ievadresursu karsēšanu un žāvēšanu, kā arī vannu un cinkošanas tvertņu karsēšanu), ir izmantot piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Konstrukcija un ekspluatācija |
| a) | Optimāla krāsns konstrukcija ievadresursu karsēšanai | Piemēram, šādi paņēmieni:






  — | galveno krāsns raksturlielumu optimizācija (piem., degļu skaits un tips, gaisnecaurlaidība un krāšņu izolācija ar piemērotiem karstumizturīgiem materiāliem), |

11. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Konstrukcija un ekspluatācija

a)

Optimāla krāsns konstrukcija ievadresursu karsēšanai

Piemēram, šādi paņēmieni:

—

galveno krāsns raksturlielumu optimizācija (piem., degļu skaits un tips, gaisnecaurlaidība un krāšņu izolācija ar piemērotiem karstumizturīgiem materiāliem),

| — | minimalizēti siltuma zudumi no krāsns durvju atverēm, piem., nepārtrauktas atkaluzkarsēšanas krāsnīs izmantojot vairākus paceļamus segmentus, nevis vienu, |
| --- | --- |

—

minimalizēti siltuma zudumi no krāsns durvju atverēm, piem., nepārtrauktas atkaluzkarsēšanas krāsnīs izmantojot vairākus paceļamus segmentus, nevis vienu,

| — | minimalizēts ievadresursu balstkonstrukciju (piem., siju, balstu) skaits krāsnī un piemērotas izolācijas izmantošana, lai samazinātu siltuma zudumus no balstkonstrukciju ūdensdzeses nepārtrauktas atkaluzkarsēšanas krāsnīs. |
| --- | --- |

—

minimalizēts ievadresursu balstkonstrukciju (piem., siju, balstu) skaits krāsnī un piemērotas izolācijas izmantošana, lai samazinātu siltuma zudumus no balstkonstrukciju ūdensdzeses nepārtrauktas atkaluzkarsēšanas krāsnīs.

Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās.

b)

Optimāla cinkošanas tvertņu konstrukcija

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | cinkošanas tvertnes sienu vienmērīga uzkarsēšana (piem., ar lielātruma degļiem vai starojumveida konstrukciju), |
| --- | --- |

—

cinkošanas tvertnes sienu vienmērīga uzkarsēšana (piem., ar lielātruma degļiem vai starojumveida konstrukciju),

| — | minimalizēti krāsns siltuma zudumi sakarā ar izolētām ārējām/iekšējām sienām (piem., keramikas oderējumu). |
| --- | --- |

—

minimalizēti krāsns siltuma zudumi sakarā ar izolētām ārējām/iekšējām sienām (piem., keramikas oderējumu).

Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās.

c)

Optimāla cinkošanas tvertņu ekspluatācija

Piemēram, šādi paņēmieni:

minimalizēti siltuma zudumi no cinkošanas tvertnes stiepļu karstajā pārklāšanā vai detaļu cinkošanā, piem., sakarā ar izolējošu pārsegu izmantošanu dīkstāves laikā.

Vispārizmantojams.

d)

Sadegšanas optimizācija

Sk. 1.7.1. punktu.

Vispārizmantojams.

e)

Krāsns automatizācija un vadība

Sk. 1.7.1. punktu.

Vispārizmantojams.

f)

Procesu gāzu pārvaldības sistēma

Sk. 1.7.1. punktu.

Siltumspēju, kas piemīt dzelzs un tērauda tehnoloģisko procesu gāzēm un/vai CO bagātajai gāzei no ferohroma ražošanas, izmanto lietderīgi.

Izmantojams tikai tad, ja pieejamas dzelzs un tērauda tehnoloģisko procesu gāzes un/vai CO bagāta gāze no ferohroma ražošanas.

g)

Partijveida atkvēlināšana ar 100 % ūdeņradi

Partijveida atkvēlināšanu veic krāsnīs, izmantojot 100 % ūdeņradi kā aizsarggāzi ar paaugstinātu siltumvadītspēju.

Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās.

h)

Tīrskābekļa sadedzināšana

Sk. 1.7.1. punktu.

Attiecībā uz krāsnīm, kurās pārstrādā augstleģētu tēraudu, izmantojamība var būt ierobežota.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot krāšņu konstrukcija un nepieciešamība pēc minimālas atlikumgāzu plūsmas.

Nav izmantojams krāsnīs, kas aprīkotas ar starojumcauruļu degļiem.

i)

Bezliesmas sadedzināšana

Sk. 1.7.1. punktu.

Izmantojamību esošās iekārtās var ierobežot krāsns konstrukcija (t. i., krāsns tilpums, degļiem pieejamā telpa, attālums starp degļiem) un vajadzība mainīt karstumizturīgo oderējumu.

Ja procesā nepieciešama rūpīga temperatūras vai temperatūras profila kontrole (piem., rekristalizācija), izmantojamība var būt ierobežota.

Nav izmantojams krāsnīs, kuru darba temperatūra ir zemāka par bezliesmas sadedzināšanai vajadzīgo pašaizdegšanās temperatūru, vai krāsnīs, kas aprīkotas ar starojumcauruļu degļiem.

j)

Divfāzu deglis

Siltuma ielaidi krāsnī kontrolē ar degļu dedzināšanas ilgumu vai atsevišķu degļu secīgu iedarbināšanu, nevis regulējot degšanas gaisa un degvielas plūsmas.

Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās.

Siltuma atgūšana no dūmgāzēm

k)

Ievadresursa priekškarsēšana

Ievadresursu priekškarsē, tam tieši uzpūšot karstās dūmgāzes.

Izmantojams tikai nepārtrauktās atkaluzkarsēšanas krāšņu gadījumā. Nav izmantojams krāsnīs, kas aprīkotas ar starojumcauruļu degļiem.

l)

Sagatavju žāvēšana

Detaļu cinkošanā sagatavju žāvēšanai izmanto dūmgāzu siltumu.

Vispārizmantojams.

m)

Degšanas gaisa priekškarsēšana

Sk. 1.7.1. punktu.

To var panākt, piemēram, izmantojot reģeneratīvos vai rekuperatīvos degļus. Jāpanāk līdzsvars starp maksimālu siltuma atgūšanu no dūmgāzēm un minimālām NOX emisijām.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot reģeneratīvo degļu uzstādīšanai vajadzīgās vietas trūkums.

n)

Atlikumsiltuma atguves katls

Karsto dūmgāzu siltumu izmanto, lai ražotu tvaiku vai karstu ūdeni, ko izmanto citos procesos (piemēram, dekapēšanas un kušņu vannu uzsildīšanai), centralizētajai siltumapgādei vai elektroenerģijas ražošanai.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums un/vai tas, ka nav attiecīgas vajadzības pēc tvaika vai karsta ūdens.

Citi nozarspecifiski tehniskie paņēmieni energoefektivitātes palielināšanai ir norādīti šo LPTP secinājumu 1.2.1., 1.3.1. un 1.4.1. punktā.

1.1. abula

Ar LPTP saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam ievadresursa uzkarsēšanā karstajā velmēšanā

| Konkrētais process
  Tērauda izstrādājumi velmēšanas procesa beigās | Mērvienība | LPTP SVSL
  (gada vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Ievadresursa atkaluzkarsēšana |
| Karstie velmējumi ruļļos (sloksnes) | MJ/t | 1 200 –1 500  (18) |
| Smagās plāksnes | MJ/t | 1 400 –2 000  (19) |
| Stieņi, stiegras | MJ/t | 600 –1 900  (19) |
| Sijas, stieņu sagataves, sliedes, caurules | MJ/t | 1 400 –2 200 |
| Ievadresursu starpkarsēšana | | |
| Stieņi, stiegras, caurules | MJ/t | 100 –900 |
| Ievadresursu pēckarsēšana |
| Smagās plāksnes | MJ/t | 1 000 –2 000 |
| Stieņi, stiegras | MJ/t | 1 400 –3 000  (20) |

Konkrētais process

Tērauda izstrādājumi velmēšanas procesa beigās

Mērvienība

LPTP SVSL

(gada vidējā vērtība)

Ievadresursa atkaluzkarsēšana

Karstie velmējumi ruļļos (sloksnes)

MJ/t

1 200 –1 500  (18)

Smagās plāksnes

MJ/t

1 400 –2 000  (19)

Stieņi, stiegras

MJ/t

600 –1 900  (19)

Sijas, stieņu sagataves, sliedes, caurules

MJ/t

1 400 –2 200

Ievadresursu starpkarsēšana

Stieņi, stiegras, caurules

MJ/t

100 –900

Ievadresursu pēckarsēšana

Smagās plāksnes

MJ/t

1 000 –2 000

Stieņi, stiegras

MJ/t

1 400 –3 000  (20)

1.2. abula

Ar LPTP saistītais vidiskā snieguma līmenis (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam atkvēlināšanā pēc aukstās velmēšanas

| Konkrētais process | Mērvienība | LPTP SVSL
  (gada vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Atkvēlināšana pēc aukstās velmēšanas (partijveida un nepārtraukta) | MJ/t | 600 –1 200  (21)
   (22) |

Konkrētais process

Mērvienība

LPTP SVSL

(gada vidējā vērtība)

Atkvēlināšana pēc aukstās velmēšanas (partijveida un nepārtraukta)

MJ/t

600 –1 200  (21)
   (22)

1.3. abula

Ar LPTP saistītais vidiskā snieguma līmenis (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam ievadresursa uzkarsēšanā pirms karstās pārklāšanas

| Konkrētais process | Mērvienība | LPTP SVSL
  (gada vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Ievadresursa uzkarsēšana pirms karstās pārklāšanas | MJ/t | 700 –1 100  (23) |

Konkrētais process

Mērvienība

LPTP SVSL

(gada vidējā vērtība)

Ievadresursa uzkarsēšana pirms karstās pārklāšanas

MJ/t

700 –1 100  (23)

1.4. abula

Ar LPTP saistītais vidiskā snieguma līmenis (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam detaļu cinkošanā

| Konkrētais process | Mērvienība | LPTP SVSL
  (gada vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Detaļu cinkošana | kWh/t | 300 –800  (24)
   (25)
   (26) |

Konkrētais process

Mērvienība

LPTP SVSL

(gada vidējā vērtība)

Detaļu cinkošana

kWh/t

300 –800  (24)
   (25)
   (26)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

1.1.5.   Materiālefektivitāte

| 12. LPTP. | LPTP, kā palielināt attaukošanas materiālefektivitāti un samazināt nostrādātā attaukošanas šķīduma rašanos, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Novērst vai samazināt vajadzību attaukot |
| a) | Tādu ievadresursu izmantošana, kas nav sevišķi kontaminēti ar eļļām un taukiem | Tādu ievadresursu izmantošana, kas nav sevišķi kontaminēti ar eļļām un taukiem, paildzina attaukošanas šķīduma izmantojamību. | Izmantojamība var būt ierobežota, ja ievadresursu kvalitāti nav iespējams ietekmēt. |
| b) | Tiešās liesmas krāsns izmantošana lokšņu karstajā pārklāšanā | Eļļa uz lokšņu virsmas tiek sadedzināta tiešās liesmas krāsnī. Dažu kvalitatīvu izstrādājumu ražošanā vai loksnēm ar augstu eļļas atliku līmeni pirms krāsns var būt vajadzīga attaukošana. | Izmantojamība var būt ierobežota, ja virsmai jābūt ļoti tīrai un vajadzīga ļoti augsta virsmas saķere ar cinku. |
| Attaukošanas optimizācija |
| c) | Vispārēji attaukošanas efektivitātes paaugstināšanas paņēmieni | Piemēram, šādi paņēmieni:






  — | attaukošanas šķīduma temperatūras un tā attaukošanas līdzekļu koncentrācijas monitorings un optimizēšana, |

12. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Novērst vai samazināt vajadzību attaukot

a)

Tādu ievadresursu izmantošana, kas nav sevišķi kontaminēti ar eļļām un taukiem

Tādu ievadresursu izmantošana, kas nav sevišķi kontaminēti ar eļļām un taukiem, paildzina attaukošanas šķīduma izmantojamību.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja ievadresursu kvalitāti nav iespējams ietekmēt.

b)

Tiešās liesmas krāsns izmantošana lokšņu karstajā pārklāšanā

Eļļa uz lokšņu virsmas tiek sadedzināta tiešās liesmas krāsnī. Dažu kvalitatīvu izstrādājumu ražošanā vai loksnēm ar augstu eļļas atliku līmeni pirms krāsns var būt vajadzīga attaukošana.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja virsmai jābūt ļoti tīrai un vajadzīga ļoti augsta virsmas saķere ar cinku.

Attaukošanas optimizācija

c)

Vispārēji attaukošanas efektivitātes paaugstināšanas paņēmieni

Piemēram, šādi paņēmieni:

—

attaukošanas šķīduma temperatūras un tā attaukošanas līdzekļu koncentrācijas monitorings un optimizēšana,

| — | ievadresursa attaukošanas šķīduma efektivitātes palielināšana (piem., ievadresursu pārvietojot, maisot attaukošanas šķīdumu vai izmantojot ultraskaņu, lai uz attaukojamās virsmas panāktu šķīduma kavitāciju). |
| --- | --- |

—

ievadresursa attaukošanas šķīduma efektivitātes palielināšana (piem., ievadresursu pārvietojot, maisot attaukošanas šķīdumu vai izmantojot ultraskaņu, lai uz attaukojamās virsmas panāktu šķīduma kavitāciju).

Vispārizmantojams.

d)

Minimalizēta attaukošanas šķīduma nonākšana nākamajos procesa posmos

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | nospiedējruļļi, piemēram, slokšņmateriāla nepārtrauktas attaukošanas gadījumā; |
| --- | --- |

—

nospiedējruļļi, piemēram, slokšņmateriāla nepārtrauktas attaukošanas gadījumā;

| — | pietiekama notecēšanas laika nodrošināšana, piem., sagataves paceļot lēni. |
| --- | --- |

—

pietiekama notecēšanas laika nodrošināšana, piem., sagataves paceļot lēni.

Vispārizmantojams.

e)

Reversā kaskādveida attaukošana

Attaukošanu veic divās vai vairākās vannās pēc kārtas – ievadresursu no visvairāk kontaminētās attaukošanas vannas pārvieto uz aizvien tīrāku attaukošanas vannu.

Vispārizmantojams.

Attaukošanas vannu izmantojamības paildzināšana

f)

Attaukošanas šķīduma attīrīšana un atkalizmantošana

Lai attaukošanas šķīdumu attīrītu atkalizmantošanai, izmanto magnētisko separāciju, eļļas separāciju (piem., ar skimeriem, novadījuma attīrītājiem, pārgāznes skimeriem), mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju vai bioloģisko apstrādi.

Vispārizmantojams.

| 13. LPTP. | LPTP, kā palielināt dekapēšanas materiālefektivitāti un samazināt nostrādātās dekapēšanas skābes rašanos, kad skābe tiek uzkarsēta, ir izmantot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem un neizmantot tiešu tvaika iesmidzināšanu.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Skābes uzkarsēšana ar siltummaiņiem | Korozijizturīgus siltummaiņus iegremdē dekapēšanas skābē netiešai karsēšanai, piem., ar tvaiku. |
| b) | Skābes uzkarsēšana ar iegremdēto sadedzināšanu | Degšanas gāzes plūst caur dekapēšanas skābi, izdalot enerģiju tiešas siltuma pārneses ceļā. |

13. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Skābes uzkarsēšana ar siltummaiņiem

Korozijizturīgus siltummaiņus iegremdē dekapēšanas skābē netiešai karsēšanai, piem., ar tvaiku.

b)

Skābes uzkarsēšana ar iegremdēto sadedzināšanu

Degšanas gāzes plūst caur dekapēšanas skābi, izdalot enerģiju tiešas siltuma pārneses ceļā.

| 14. LPTP. | LPTP, kā palielināt dekapēšanas materiālefektivitāti un samazināt nostrādātās dekapēšanas skābes rašanos, ir izmantot piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Novērst vai samazināt vajadzību dekapēt |
| a) | Tērauda korozijas minimalizēšana | Piemēram, šādi paņēmieni:






  — | karsti velmēta tērauda iespējami drīza atdzesēšana atkarībā no produkta specifikācijām, |

14. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Novērst vai samazināt vajadzību dekapēt

a)

Tērauda korozijas minimalizēšana

Piemēram, šādi paņēmieni:

—

karsti velmēta tērauda iespējami drīza atdzesēšana atkarībā no produkta specifikācijām,

| — | ievadresursu glabāšana pajumtē, |
| --- | --- |

—

ievadresursu glabāšana pajumtē,

| — | ievadresursu glabāšanas ilguma ierobežošana. |
| --- | --- |

—

ievadresursu glabāšanas ilguma ierobežošana.

Vispārizmantojams.

b)

Mehāniska (priekš)atplāvošana

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | skrotēšana, |
| --- | --- |

—

skrotēšana,

| — | liekšana, |
| --- | --- |

—

liekšana,

| — | slīpēšana, |
| --- | --- |

—

slīpēšana,

| — | sukāšana, |
| --- | --- |

—

sukāšana,

| — | stiepšana un gludināšana. |
| --- | --- |

—

stiepšana un gludināšana.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

Izmantojamība var būt ierobežota produkta specifikāciju dēļ.

c)

Augstleģēta tērauda elektrolītiska priekšdekapēšana

Nātrija sulfāta (Na2SO4) ūdens šķīduma izmantošana augstleģēta tērauda priekšapstrādei pirms dekapēšanas ar skābju maisījumu nolūkā paātrināt un uzlabot plāvas noņemšanu. Sešvērtīgo hromu saturošus notekūdeņus attīra, izmantojot 31. LPTP f) punktā norādīto paņēmienu.

Izmantojams tikai aukstajā velmēšanā.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

Dekapēšanas optimizēšana

d)

Skalošana pēc attaukošanas ar sārmu

Ievadresursus pēc attaukošanas noskalojot, samazina sārmainā attaukošanas šķīduma pārnesi uz dekapēšanas vannu.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

e)

Vispārēji dekapēšanas efektivitātes paaugstināšanas paņēmieni

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | dekapēšanas temperatūras optimizēšana nolūkā maksimalizēt dekapēšanas rādītājus, vienlaikus minimalizējot skābju emisijas, |
| --- | --- |

—

dekapēšanas temperatūras optimizēšana nolūkā maksimalizēt dekapēšanas rādītājus, vienlaikus minimalizējot skābju emisijas,

| — | dekapēšanas vannas šķidruma sastāva (piem., skābju un dzelzs koncentrācijas) optimizēšana, |
| --- | --- |

—

dekapēšanas vannas šķidruma sastāva (piem., skābju un dzelzs koncentrācijas) optimizēšana,

| — | dekapēšanas laika optimizēšana, lai izvairītos no pārmērīgas dekapēšanas, |
| --- | --- |

—

dekapēšanas laika optimizēšana, lai izvairītos no pārmērīgas dekapēšanas,

| — | vairīšanās no krasām dekapēšanas vannas šķidruma sastāva izmaiņām, to bieži papildinot ar svaigu skābi. |
| --- | --- |

—

vairīšanās no krasām dekapēšanas vannas šķidruma sastāva izmaiņām, to bieži papildinot ar svaigu skābi.

Vispārizmantojams.

f)

Dekapēšanas vannas tīrīšana un brīvās skābes atkalizmantošana

Daļiņas no dekapēšanas skābes atdala ar tīrīšanas kontūru, piem., ar filtrēšanu, bet pēc tam brīvo skābi pārgūst jonu apmaiņas ceļā, piem., izmantojot sveķus.

Nav izmantojams, ja izmanto kaskādveida dekapēšanu (vai līdzīgu metodi), jo tā rezultātā ir ļoti zems brīvās skābes līmenis.

g)

Reversā kaskādveida dekapēšana

Dekapēšanu veic divās vai vairākās vannās pēc kārtas – ievadresursu no vannas ar vismazāko skābes koncentrāciju pārvieto uz vannu ar aizvien augstāku koncentrāciju.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

h)

Minimalizēta dekapēšanas skābes nonākšana nākamajos procesa posmos

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | nospiedējruļļi, piemēram, slokšņmateriāla nepārtrauktas dekapēšanas gadījumā, |
| --- | --- |

—

nospiedējruļļi, piemēram, slokšņmateriāla nepārtrauktas dekapēšanas gadījumā,

| — | pietiekama notecēšanas laika nodrošināšana, piem., sagataves paceļot lēni, |
| --- | --- |

—

pietiekama notecēšanas laika nodrošināšana, piem., sagataves paceļot lēni,

| — | rullī satīto stieples stiegru vibrināšana. |
| --- | --- |

—

rullī satīto stieples stiegru vibrināšana.

Vispārizmantojams.

i)

Turbulentā dekapēšana

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | dekapēšanas skābes iesmidzināšana augstā spiedienā caur sprauslām, |
| --- | --- |

—

dekapēšanas skābes iesmidzināšana augstā spiedienā caur sprauslām,

| — | dekapēšanas skābes jaukšana ar iegremdētu turbīnu. |
| --- | --- |

—

dekapēšanas skābes jaukšana ar iegremdētu turbīnu.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

j)

Dekapēšanas inhibitoru izmantošana

Dekapēšanas skābei pievieno dekapēšanas inhibitorus, lai metāliski tīras ievadresursa daļas pasargātu no pārmērīgas dekapēšanas.

Nav izmantojams augstleģētā tērauda gadījumā.

Izmantojamība var būt ierobežota produkta specifikāciju dēļ.

k)

Aktivizēta dekapēšana hlorūdeņražskābē

Dekapēšanu veic ar zemu hlorūdeņražskābes koncentrāciju (t. i., aptuveni 4–6 masas %) un augstu dzelzs koncentrāciju (t. i., aptuveni 120–180 g/l) 20–25 °C temperatūrā.

Vispārizmantojams.

1.5. tabula

Ar LPTP saistītais vidiskā snieguma līmenis (LPTP SVSL) īpatnējam dekapēšanas skābes patēriņam detaļu cinkošanā

| Dekapēšanas skābe | Mērvienība | LPTP SVSL
  (3 gadu vidējais rādītājs) |
| --- | --- | --- |
| Hlorūdeņražskābe, 28 % (masas) | kg/t | 13 –30  (27) |

Dekapēšanas skābe

Mērvienība

LPTP SVSL

(3 gadu vidējais rādītājs)

Hlorūdeņražskābe, 28 % (masas)

kg/t

13 –30  (27)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

| 15. LPTP. | LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti apstrādē ar kušņiem un samazināt nostrādātā kušņu šķīduma daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu, ir izmantot visus a), b) un c) punktā norādītos tehniskos paņēmienus kombinācijā ar d) punkta paņēmienu vai kombinācijā ar e) punkta paņēmienu.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Sagatavju skalošana pēc dekapēšanas | Detaļu cinkošanā dzelzs pārnesi uz kušņu šķīdumu samazina, sagataves pēc dekapēšanas noskalojot. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums. |
| b) | Optimizēta apstrāde ar kušņiem | Kušņu šķīduma ķīmisko sastāvu monitorē un bieži koriģē.
  Kušņu daudzumu samazina līdz minimālajam līmenim, kas vajadzīgs, lai izpildītu produkta specifikācijas. | Vispārizmantojams. |
| c) | Minimalizēta kušņu šķīduma nonākšana nākamajos procesa posmos | Kušņu šķīduma nonākšanu nākamajos procesa posmos samazina līdz minimumam, tam dodot laiku notecēt. | Vispārizmantojams. |
| d) | Dzelzs atdalīšana un kušņu šķīduma atkalizmantošana | No kušņu šķīduma atdala dzelzi, izmantojot vienu no šiem paņēmieniem:






  — | elektrolītiskā oksidācija, |

15. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Sagatavju skalošana pēc dekapēšanas

Detaļu cinkošanā dzelzs pārnesi uz kušņu šķīdumu samazina, sagataves pēc dekapēšanas noskalojot.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

b)

Optimizēta apstrāde ar kušņiem

Kušņu šķīduma ķīmisko sastāvu monitorē un bieži koriģē.

Kušņu daudzumu samazina līdz minimālajam līmenim, kas vajadzīgs, lai izpildītu produkta specifikācijas.

Vispārizmantojams.

c)

Minimalizēta kušņu šķīduma nonākšana nākamajos procesa posmos

Kušņu šķīduma nonākšanu nākamajos procesa posmos samazina līdz minimumam, tam dodot laiku notecēt.

Vispārizmantojams.

d)

Dzelzs atdalīšana un kušņu šķīduma atkalizmantošana

No kušņu šķīduma atdala dzelzi, izmantojot vienu no šiem paņēmieniem:

—

elektrolītiskā oksidācija,

| — | oksidācija ar gaisu vai H2O2, |
| --- | --- |

—

oksidācija ar gaisu vai H2O2,

| — | jonu apmaiņa. |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņa.

Pēc dzelzs atdalīšanas kušņu šķīdumu atkalizmanto.

Izmantojamību esošās detaļu cinkošanas stacijās var ierobežot vietas trūkums.

e)

Sāļu atgūšana no nostrādātā kušņu šķīduma kušņu ražošanai

No nostrādātā kušņu šķīduma atgūst tajā esošos sāļus, lai ražotu kušņus. Tas var notikt objektā vai ārpus tā.

Izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no noieta tirgus pieejamības.

| 16. LPTP. | LPTP, kā palielināt karstās iegremdēšanas materiālefektivitāti stiepļu pārklāšanā un detaļu cinkošanā un samazināt atkritumu rašanos, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Apakšējo sakusumu rašanās mazināšana | Apakšējo sakusumu rašanos samazina, piem., veicot pietiekamu skalošanu pēc dekapēšanas, no kušņu šķīduma atdalot dzelzi (sk. 15. LPTP d) punktu), izmantojot kušņus ar vieglu dekapēšanas efektu un izvairoties no lokālas pārkaršanas cinkošanas tvertnē. |
| b) | Cinka izšļakstījumu nepieļaušana, savākšana un atkalizmantošana detaļu cinkošanā | Cinka izšļakstījumus no cinkošanas tvertnes samazina, minimalizējot kušņu šķīduma pārnesi (sk. 26. LPTP b) punktā norādīto paņēmienu). Cinka izšļakstījumus no tvertnes savāc un atkalizmanto. Lai mazinātu izšļakstījumu kontamināciju, vietu ap tvertni tur tīru. |
| c) | Cinka pelnu rašanās mazināšana | Cinka pelnu veidošanos, t. i., cinka oksidēšanos uz vannas virsmas samazina, piemēram, ar šādiem paņēmieniem:






  — | pietiekama sagatavju/stiepļu nožāvēšana pirms iegremdēšanas, |

16. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Apakšējo sakusumu rašanās mazināšana

Apakšējo sakusumu rašanos samazina, piem., veicot pietiekamu skalošanu pēc dekapēšanas, no kušņu šķīduma atdalot dzelzi (sk. 15. LPTP d) punktu), izmantojot kušņus ar vieglu dekapēšanas efektu un izvairoties no lokālas pārkaršanas cinkošanas tvertnē.

b)

Cinka izšļakstījumu nepieļaušana, savākšana un atkalizmantošana detaļu cinkošanā

Cinka izšļakstījumus no cinkošanas tvertnes samazina, minimalizējot kušņu šķīduma pārnesi (sk. 26. LPTP b) punktā norādīto paņēmienu). Cinka izšļakstījumus no tvertnes savāc un atkalizmanto. Lai mazinātu izšļakstījumu kontamināciju, vietu ap tvertni tur tīru.

c)

Cinka pelnu rašanās mazināšana

Cinka pelnu veidošanos, t. i., cinka oksidēšanos uz vannas virsmas samazina, piemēram, ar šādiem paņēmieniem:

—

pietiekama sagatavju/stiepļu nožāvēšana pirms iegremdēšanas,

| — | izvairīšanās no nevajadzīgas vannas šķidruma sakustināšanas ražošanas laikā, arī nosmelšanas laikā, |
| --- | --- |

—

izvairīšanās no nevajadzīgas vannas šķidruma sakustināšanas ražošanas laikā, arī nosmelšanas laikā,

| — | nepārtrauktajā stiepļu karstajā iegremdēšanā – rūpes, lai ar gaisu saskartos mazāka vannas virsma, ko panāk ar peldošu karstumizturīgu pārsegu. |
| --- | --- |

—

nepārtrauktajā stiepļu karstajā iegremdēšanā – rūpes, lai ar gaisu saskartos mazāka vannas virsma, ko panāk ar peldošu karstumizturīgu pārsegu.

| 17. LPTP. | LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no fosfatēšanas un pasivēšanas, ir izmantot a) punktā norādīto paņēmienu un vai nu b), vai c) punktā norādīto paņēmienu.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Apstrādes vannu izmantojamības paildzināšana |
| a) | Fosfatēšanas vai pasivēšanas šķīduma attīrīšana un atkalizmantošana | Fosfatēšanas vai pasivēšanas šķīdumu atkalizmantošanai attīra ar tīrīšanas kontūru, piem., ar filtrāciju. |
| Apstrādes optimizācija |
| b) | Slokšņu pārklāšana ar ruļļiem | Slokšņu virsmai pasivēšanas vai fosfatēšanas pārklājumu uzklāj ar ruļļiem. Tas dod iespēju labāk kontrolēt slāņa biezumu un tādējādi samazināt ķimikāliju patēriņu. |
| c) | Minimalizēta ķimikāliju šķīduma nonākšana nākamajos procesa posmos | Ķīmiskā šķīduma nonākšanu nākamajos procesa posmos minimalizē, piem., izlaižot sloksnes caur nospiedējruļļiem vai dodot sagatavēm laiku notecēt. |

17. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Apstrādes vannu izmantojamības paildzināšana

a)

Fosfatēšanas vai pasivēšanas šķīduma attīrīšana un atkalizmantošana

Fosfatēšanas vai pasivēšanas šķīdumu atkalizmantošanai attīra ar tīrīšanas kontūru, piem., ar filtrāciju.

Apstrādes optimizācija

b)

Slokšņu pārklāšana ar ruļļiem

Slokšņu virsmai pasivēšanas vai fosfatēšanas pārklājumu uzklāj ar ruļļiem. Tas dod iespēju labāk kontrolēt slāņa biezumu un tādējādi samazināt ķimikāliju patēriņu.

c)

Minimalizēta ķimikāliju šķīduma nonākšana nākamajos procesa posmos

Ķīmiskā šķīduma nonākšanu nākamajos procesa posmos minimalizē, piem., izlaižot sloksnes caur nospiedējruļļiem vai dodot sagatavēm laiku notecēt.

| 18. LPTP. | LPTP, kā samazināt nostrādātās dekapēšanas skābes daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu, ir nostrādātās dekapēšanas skābes (t. i., hlorūdeņražskābi, sērskābi un skābju maisījumu) atgūt. Nostrādāto dekapēšanas skābju neitralizācija vai nostrādāto dekapēšanas skābju izmantošana deemulģēšanai nav LPTP. |
| --- | --- |

18. LPTP.

Apraksts

Paņēmieni, kā atgūt nostrādāto dekapēšanas skābi objektā vai ārpus tā, ir, piemēram, šādi:

| i) | izsmidzinājuma žāvēšana vai verdošā slāņa reaktoru izmantošana hlorūdeņražskābes atgūšanai; |
| --- | --- |

i)

izsmidzinājuma žāvēšana vai verdošā slāņa reaktoru izmantošana hlorūdeņražskābes atgūšanai;

| ii) | dzelzs(III) sulfāta kristalizācija sērskābes atgūšanai; |
| --- | --- |

ii)

dzelzs(III) sulfāta kristalizācija sērskābes atgūšanai;

| iii) | izsmidzinājuma žāvēšana, iztvaicēšana, jonu apmaiņa vai difūzijas dialīze skābju maisījuma atgūšanai; |
| --- | --- |

iii)

izsmidzinājuma žāvēšana, iztvaicēšana, jonu apmaiņa vai difūzijas dialīze skābju maisījuma atgūšanai;

| iv) | nostrādātas dekapēšanas skābes izmantošana par otrreizēju izejvielu (piem., dzelzs hlorīda vai pigmentu ražošanā). |
| --- | --- |

iv)

nostrādātas dekapēšanas skābes izmantošana par otrreizēju izejvielu (piem., dzelzs hlorīda vai pigmentu ražošanā).

Izmantojamība

Ja nostrādātās dekapēšanas skābes izmantošanu par otrreizēju izejvielu detaļu cinkošanā ierobežo tirgus nepieejamība, nostrādāto dekapēšanas skābi izņēmuma kārtā var neitralizēt.

Citi nozarspecifiski tehniskie paņēmieni materiālefektivitātes palielināšanai ir norādīti šo LPTP secinājumu 1.2.2., 1.3.2., 1.4.2., 1.5.1. un 1.6.1. punktā.

1.1.6.   Ūdens patēriņš un notekūdeņu rašanās

| 19. LPTP. | LPTP, kā optimizēt ūdens patēriņu, uzlabot ūdens reciklējamību un samazināt radušos notekūdeņu tilpumdaudzumu, ir izmantot gan a) un b) punktā norādītos tehniskos paņēmienus, gan piemērotu c) līdz h) punktā norādīto paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi | Ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa, un tam ir šādi elementi:






  — | plūsmas diagrammas un stacijas ūdens masas bilance, |

19. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi

Ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa, un tam ir šādi elementi:

—

plūsmas diagrammas un stacijas ūdens masas bilance,

| — | ūdensefektivitātes mērķu nospraušana, |
| --- | --- |

—

ūdensefektivitātes mērķu nospraušana,

| — | ūdensefektivitātes optimizācijas paņēmienu (piem., ūdens izmantojuma kontrole, ūdens reciklēšana, noplūžu atklāšana un novēršana) īstenošana. |
| --- | --- |

—

ūdensefektivitātes optimizācijas paņēmienu (piem., ūdens izmantojuma kontrole, ūdens reciklēšana, noplūžu atklāšana un novēršana) īstenošana.

Ūdens auditus veic vismaz reizi gadā, lai nodrošinātu ūdensefektivitātes plāna mērķu sasniegšanu.

Ūdensefektivitātes plānu un ūdens auditus var integrēt lielākas iekārtas vispārējā ūdensefektivitātes plānā (piem., dzelzs un tērauda ražošanā).

Ūdensefektivitātes plāna un ūdens auditu detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no stacijas veida, lieluma un sarežģītības.

b)

Ūdens plūsmu nošķiršana

Katru ūdens plūsmu (piem., virszemes noteces ūdeņus, tehnoloģisko procesu ūdeņus, sārmainus vai skābus notekūdeņus, nostrādāto attaukošanas šķīdumu) savāc atsevišķi atkarībā no piesārņotāju satura un vajadzīgajiem apstrādes paņēmieniem. Notekūdeņu plūsmas, kuras var reciklēt bez attīrīšanas, nošķir no notekūdeņu plūsmām, kurām nepieciešama attīrīšana.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot ūdens savākšanas sistēmas uzbūve.

c)

Minimalizēta tehnoloģisko procesu ūdens kontaminācija ar ogļūdeņražiem

Tehnoloģisko procesu ūdens kontamināciju ar eļļas un smērvielu zudumiem minimalizē ar, piemēram, šādiem paņēmieniem:

| — | eļļnecaurlaidīgi gultņi un gultņu blīvslēgi darba ruļļiem, |
| --- | --- |

—

eļļnecaurlaidīgi gultņi un gultņu blīvslēgi darba ruļļiem,

| — | noplūdes indikatori, |
| --- | --- |

—

noplūdes indikatori,

| — | sūkņu blīvslēgu, cauruļu un darba ruļļu regulāras inspekcijas un profilaktiska apkope. |
| --- | --- |

—

sūkņu blīvslēgu, cauruļu un darba ruļļu regulāras inspekcijas un profilaktiska apkope.

Vispārizmantojams.

d)

Ūdens atkalizmantošana un/vai reciklēšana

Ūdens plūsmas (piem., tehnoloģisko procesu ūdens, efluenti no attīrīšanas slapjajā skruberī vai straujās atdzisināšanas vannām) tiek atkalizmantotas un/vai reciklētas slēgtos vai daļēji slēgtos kontūros, vajadzības gadījumā – pēc attīrīšanas (sk. 30. LPTP un 31. LPTP).

Ūdens atkalizmantošanas un/vai reciklēšanas pakāpi ierobežo stacijas ūdens bilance, piemaisījumu saturs un/vai ūdens plūsmu raksturlielumi.

e)

Reversā kaskādveida skalošana

Skalošanu veic divās vai vairākās vannās pēc kārtas – ievadresursu no visvairāk kontaminētās skalošanas vannas pārvieto uz aizvien tīrāku skalošanas vannu.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

f)

Skalošanas ūdens reciklēšana vai atkalizmantošana

Ūdeni no skalošanas pēc dekapēšanas vai attaukošanas (vajadzības gadījumā pēc apstrādes) reciklē/atkalizmanto iepriekšējās procesa vannās kā piebarošanas ūdeni, skalošanas ūdeni vai, ja skābes koncentrācija ir pietiekami augsta, skābes atgūšanai.

Vispārizmantojams.

g)

Eļļainā un plāvainā tehnoloģisko procesu ūdens apstrāde un atkalizmantošana karstajā velmēšanā

Eļļainus un plāvainus notekūdeņus no karstajām velmētavām attīra atsevišķi, izmantojot citādus tīrīšanas posmus, kuru vidū ir plāvas bedres, nostādināšanas tvertnes, cikloni un filtrēšana eļļas un plāvas atdalīšanai. Lielu daļu apstrādātā ūdens procesā atkalizmanto.

Vispārizmantojams.

h)

Atplāvošana ar sensorpalaistu ūdens izsmidzināšanu karstajā velmēšanā

Ar sensoriem automātiski izseko ievadresursa stāvoklim un pielāgo izsmidzināmo ūdens daudzumu.

Vispārizmantojams.

1.6. tabula

Ar LPTP saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL) īpatnējam ūdens patēriņam

| Sektors | Mērvienība | LPTP SVSL
  (gada vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Karstā velmēšana | m3/t | 0,5 –5 |
| Aukstā velmēšana | m3/t | 0,5 –10 |
| Stieples vilkšana | m3/t | 0,5 –5 |
| Karstā pārklāšana | m3/t | 0,5 –5 |

Sektors

Mērvienība

LPTP SVSL

(gada vidējā vērtība)

Karstā velmēšana

m3/t

0,5 –5

Aukstā velmēšana

m3/t

0,5 –10

Stieples vilkšana

m3/t

0,5 –5

Karstā pārklāšana

m3/t

0,5 –5

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

1.1.7.   Emisijas gaisā

1.1.7.1.   Emisijas gaisā no siltumapgādes

| 20. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt putekļu emisijas gaisā no siltumapgādes, ir izmantot vai nu elektroenerģiju no nefosiliem energoresursiem, vai a) punktā norādīto paņēmienu kombinācijā ar b) punktā norādīto paņēmienu.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Degvielas ar zemu putekļu un pelnu saturu | Degvielas ar zemu putekļu un pelnu saturu ir, piem., dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, atputekļota domnas gāze un atputekļota skābekļa konvertora gāze. | Vispārizmantojams. |
| b) | Putekļu līdzneses ierobežošana | Putekļu līdznesi ierobežo, piemēram, pielietojot šādus paņēmienus:






  — | ciktāl praktiski iespējams, izmantot tīrus ievadresursus vai pirms to ievadīšanas krāsnī noņemt brīvo plāvu un putekļus, |

20. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Degvielas ar zemu putekļu un pelnu saturu

Degvielas ar zemu putekļu un pelnu saturu ir, piem., dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, atputekļota domnas gāze un atputekļota skābekļa konvertora gāze.

Vispārizmantojams.

b)

Putekļu līdzneses ierobežošana

Putekļu līdznesi ierobežo, piemēram, pielietojot šādus paņēmienus:

—

ciktāl praktiski iespējams, izmantot tīrus ievadresursus vai pirms to ievadīšanas krāsnī noņemt brīvo plāvu un putekļus,

| — | minimalizēt putekļu veidošanos no karstumizturīgā oderējuma bojājumiem, piemēram, izvairoties no liesmu tiešas saskares ar karstumizturīgo oderējumu, karstumizturīgo oderējumu pārklājot ar keramisku pārklājumu, |
| --- | --- |

—

minimalizēt putekļu veidošanos no karstumizturīgā oderējuma bojājumiem, piemēram, izvairoties no liesmu tiešas saskares ar karstumizturīgo oderējumu, karstumizturīgo oderējumu pārklājot ar keramisku pārklājumu,

| — | izvairīties no tiešas liesmu saskares ar ievadresursu. |
| --- | --- |

—

izvairīties no tiešas liesmu saskares ar ievadresursu.

Tiešās liesmas krāšņu gadījumā izvairīties no tiešas liesmu saskares ar ievadresursu nav iespējams.

1.7. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām putekļu emisijām gaisā no ievadresursa uzkarsēšanas

| Parametrs | Sektors | Mērvienība | LPTP SEL  (28)

  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- | --- |
| Putekļi | Karstā velmēšana | mg/Nm3 | < 2 –10 |
| Aukstā velmēšana | < 2 –10 |
| Stieples vilkšana | < 2 –10 |
| Karstā pārklāšana | < 2 –10 |

Parametrs

Sektors

Mērvienība

LPTP SEL  (28)

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Putekļi

Karstā velmēšana

mg/Nm3

< 2 –10

Aukstā velmēšana

< 2 –10

Stieples vilkšana

< 2 –10

Karstā pārklāšana

< 2 –10

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

| 21. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt SO2 emisijas gaisā no siltumapgādes, ir izmantot vai nu elektroenerģiju no nefosiliem energoresursiem, vai mazsēra degvielu vai šādu degvielu kombināciju. |
| --- | --- |

21. LPTP.

Apraksts

Degvielas ar zemu sēra saturu ir, piem., dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, domnas gāze, skābekļa konvertora gāze un CO bagāta gāze no ferohroma ražošanas.

1.8. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām SO2 emisijām gaisā no ievadresursa uzkarsēšanas

| Parametrs | Sektors | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- | --- |
| SO2 | Karstā velmēšana | mg/Nm3 | 50 –200  (29)
   (30) |
| Aukstā velmēšana, stieples stiepšana, lokšņu karstā pārklāšana | 20 –100  (29) |

Parametrs

Sektors

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

SO2

Karstā velmēšana

mg/Nm3

50 –200  (29)
   (30)

Aukstā velmēšana, stieples stiepšana, lokšņu karstā pārklāšana

20 –100  (29)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

| 22. LPTP. | LPTP, kā novērst vai samazināt NOX emisijas gaisā no siltumapgādes, reizē ierobežojot CO un NH3 emisijas gaisā no SNKR un/vai SKR, ir izmantot vai nu elektroenerģiju no nefosiliem energoresursiem, vai piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Mazākas emisijas |
| a) | Tādas degvielas vai degvielu kombinācijas izmantošana, kam ir zems NOx veidošanās potenciāls | Degvielas ar zemu NOx veidošanās potenciālu ir, piem., dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, domnas gāze un skābekļa konvertora gāze. | Vispārizmantojams. |
| b) | Krāsns automatizācija un vadība | Sk. 1.7.2. punktu. | Vispārizmantojams. |
| c) | Sadegšanas optimizācija | Sk. 1.7.2. punktu.
  Parasti to izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem. | Vispārizmantojams. |
| d) | Mazu NOX emisiju degļi | Sk. 1.7.2. punktu. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot konstrukcija un/vai ekspluatācijas īpatnības. |
| e) | Dūmgāzu recirkulācija | Daļēja dūmgāzu (ārēja) recirkulēšana uz degkameru svaigā degšanas gaisa daļējai aizstāšanai, panākot divējādu efektu – samazinot temperatūru un ierobežojot slāpekļa oksidācijai pieejamo O2, tā mazinot NOx rašanos. Krāsns dūmgāzes tiek novadītas liesmā, lai samazinātu skābekļa saturu un attiecīgi liesmas temperatūru. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums. |
| f) | Gaisa priekškarsēšanas temperatūras ierobežošana | Gaisa priekškarsēšanas temperatūras ierobežošana samazina NOX emisiju koncentrāciju. Jāpanāk līdzsvars starp maksimālu siltuma atgūšanu no dūmgāzēm un minimālām NOX emisijām. | Var nebūt izmantojams krāsnīs, kas aprīkotas ar starojumcauruļu degļiem. |
| g) | Bezliesmas sadedzināšana | Sk. 1.7.2. punktu. | Izmantojamību esošās iekārtās var ierobežot krāsns konstrukcija (t. i., krāsns tilpums, degļiem pieejamā telpa, attālums starp degļiem) un vajadzība mainīt karstumizturīgo oderējumu.
  Ja procesā nepieciešama rūpīga temperatūras vai temperatūras profila kontrole (piem., rekristalizācija), izmantojamība var būt ierobežota.
  Nav izmantojams krāsnīs, kuru darba temperatūra ir zemāka par bezliesmas sadedzināšanai vajadzīgo pašaizdegšanās temperatūru, vai krāsnīs, kas aprīkotas ar starojumcauruļu degļiem. |
| h) | Tīrskābekļa sadedzināšana | Sk. 1.7.2. punktu. | Attiecībā uz krāsnīm, kurās pārstrādā augstleģētu tēraudu, izmantojamība var būt ierobežota.
  Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot krāšņu konstrukcija un nepieciešamība pēc minimālas atlikumgāzu plūsmas.
  Nav izmantojams krāsnīs, kas aprīkotas ar starojumcauruļu degļiem. |
| Atlikumgāzu attīrīšana |
| i) | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Sk. 1.7.2. punktu. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.
  Izmantojamība partijveida atkvēlināšanā var būt ierobežota sakarā ar temperatūras izmaiņām atkvēlināšanas cikla laikā. |
| j) | Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) | Sk. 1.7.2. punktu. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot optimālais temperatūras diapazons un reakcijai vajadzīgais rezidences laiks.
  Izmantojamība partijveida atkvēlināšanā var būt ierobežota sakarā ar temperatūras izmaiņām atkvēlināšanas cikla laikā. |
| k) | SNKR/SKR konstrukcijas un darbības optimizācija | Sk. 1.7.2. punktu. | Izmantojams tikai tad, ja NOX emisiju mazināšanai izmanto SNKR/SKR. |

22. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Mazākas emisijas

a)

Tādas degvielas vai degvielu kombinācijas izmantošana, kam ir zems NOx veidošanās potenciāls

Degvielas ar zemu NOx veidošanās potenciālu ir, piem., dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, domnas gāze un skābekļa konvertora gāze.

Vispārizmantojams.

b)

Krāsns automatizācija un vadība

Sk. 1.7.2. punktu.

Vispārizmantojams.

c)

Sadegšanas optimizācija

Sk. 1.7.2. punktu.

Parasti to izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem.

Vispārizmantojams.

d)

Mazu NOX emisiju degļi

Sk. 1.7.2. punktu.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot konstrukcija un/vai ekspluatācijas īpatnības.

e)

Dūmgāzu recirkulācija

Daļēja dūmgāzu (ārēja) recirkulēšana uz degkameru svaigā degšanas gaisa daļējai aizstāšanai, panākot divējādu efektu – samazinot temperatūru un ierobežojot slāpekļa oksidācijai pieejamo O2, tā mazinot NOx rašanos. Krāsns dūmgāzes tiek novadītas liesmā, lai samazinātu skābekļa saturu un attiecīgi liesmas temperatūru.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

f)

Gaisa priekškarsēšanas temperatūras ierobežošana

Gaisa priekškarsēšanas temperatūras ierobežošana samazina NOX emisiju koncentrāciju. Jāpanāk līdzsvars starp maksimālu siltuma atgūšanu no dūmgāzēm un minimālām NOX emisijām.

Var nebūt izmantojams krāsnīs, kas aprīkotas ar starojumcauruļu degļiem.

g)

Bezliesmas sadedzināšana

Sk. 1.7.2. punktu.

Izmantojamību esošās iekārtās var ierobežot krāsns konstrukcija (t. i., krāsns tilpums, degļiem pieejamā telpa, attālums starp degļiem) un vajadzība mainīt karstumizturīgo oderējumu.

Ja procesā nepieciešama rūpīga temperatūras vai temperatūras profila kontrole (piem., rekristalizācija), izmantojamība var būt ierobežota.

Nav izmantojams krāsnīs, kuru darba temperatūra ir zemāka par bezliesmas sadedzināšanai vajadzīgo pašaizdegšanās temperatūru, vai krāsnīs, kas aprīkotas ar starojumcauruļu degļiem.

h)

Tīrskābekļa sadedzināšana

Sk. 1.7.2. punktu.

Attiecībā uz krāsnīm, kurās pārstrādā augstleģētu tēraudu, izmantojamība var būt ierobežota.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot krāšņu konstrukcija un nepieciešamība pēc minimālas atlikumgāzu plūsmas.

Nav izmantojams krāsnīs, kas aprīkotas ar starojumcauruļu degļiem.

Atlikumgāzu attīrīšana

i)

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Sk. 1.7.2. punktu.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

Izmantojamība partijveida atkvēlināšanā var būt ierobežota sakarā ar temperatūras izmaiņām atkvēlināšanas cikla laikā.

j)

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Sk. 1.7.2. punktu.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot optimālais temperatūras diapazons un reakcijai vajadzīgais rezidences laiks.

Izmantojamība partijveida atkvēlināšanā var būt ierobežota sakarā ar temperatūras izmaiņām atkvēlināšanas cikla laikā.

k)

SNKR/SKR konstrukcijas un darbības optimizācija

Sk. 1.7.2. punktu.

Izmantojams tikai tad, ja NOX emisiju mazināšanai izmanto SNKR/SKR.

1.9. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā un orientējošie emisiju līmeņi virzītajām CO emisijām gaisā no ievadresursa karsēšanas karstajā velmēšanā

| Parametrs | Degvielas veids | Konkrētais process | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) | Orientējošais emisiju līmenis
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOX | 100 % dabasgāze | Atkaluzkarsēšana | mg/Nm3 | Jaunas stacijas: 80 –200
  Esošas stacijas: 100 –350 | Orientējošā līmeņa nav |
| Starpkarsēšana | mg/Nm3 | 100 –250 |
| Pēckarsēšana | mg/Nm3 | 100 –200 |
| Citas degvielas | Atkaluzkarsēšana, starpkarsēšana, pēckarsēšana | mg/Nm3 | 100 –350  (31) |
| CO | 100 % dabasgāze | Atkaluzkarsēšana | mg/Nm3 | LPTP SEL nav | 10 –50 |
| Starpkarsēšana | mg/Nm3 | 10 –100 |
| Pēckarsēšana | mg/Nm3 | 10 –100 |
| Citas degvielas | Atkaluzkarsēšana, starpkarsēšana, pēckarsēšana | mg/Nm3 | 10 –50 |

Parametrs

Degvielas veids

Konkrētais process

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Orientējošais emisiju līmenis

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

NOX

100 % dabasgāze

Atkaluzkarsēšana

mg/Nm3

Jaunas stacijas: 80 –200

Esošas stacijas: 100 –350

Orientējošā līmeņa nav

Starpkarsēšana

mg/Nm3

100 –250

Pēckarsēšana

mg/Nm3

100 –200

Citas degvielas

Atkaluzkarsēšana, starpkarsēšana, pēckarsēšana

mg/Nm3

100 –350  (31)

CO

100 % dabasgāze

Atkaluzkarsēšana

mg/Nm3

LPTP SEL nav

10 –50

Starpkarsēšana

mg/Nm3

10 –100

Pēckarsēšana

mg/Nm3

10 –100

Citas degvielas

Atkaluzkarsēšana, starpkarsēšana, pēckarsēšana

mg/Nm3

10 –50

1.10. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā un orientējošie emisiju līmeņi virzītajām CO emisijām gaisā no ievadresursa karsēšanas aukstajā velmēšanā

| Parametrs | Degvielas veids | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) | Orientējošais emisiju līmenis
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NOX | 100 % dabasgāze | mg/Nm3 | 100 –250  (32) | Orientējošā līmeņa nav |
| Citas degvielas | mg/Nm3 | 100 –300  (33) |
| CO | 100 % dabasgāze | mg/Nm3 | LPTP SEL nav | 10 –50 |
| Citas degvielas | mg/Nm3 | LPTP SEL nav | 10 –100 |

Parametrs

Degvielas veids

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Orientējošais emisiju līmenis

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

NOX

100 % dabasgāze

mg/Nm3

100 –250  (32)

Orientējošā līmeņa nav

Citas degvielas

mg/Nm3

100 –300  (33)

CO

100 % dabasgāze

mg/Nm3

LPTP SEL nav

10 –50

Citas degvielas

mg/Nm3

LPTP SEL nav

10 –100

1.11. tabula

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā un orientējošais emisiju līmenis virzītajām CO emisijām gaisā no ievadresursa uzkarsēšanas stieples vilkšanā

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) | Orientējošais emisiju līmenis
  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 100 –250 | Orientējošā līmeņa nav |
| CO | mg/Nm3 | LPTP SEL nav | 10 –50 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Orientējošais emisiju līmenis

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

NOX

mg/Nm3

100 –250

Orientējošā līmeņa nav

CO

mg/Nm3

LPTP SEL nav

10 –50

1.12. tabula

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā un orientējošais emisiju līmenis virzītajām CO emisijām gaisā no ievadresursa uzkarsēšanas karstajā pārklāšanā

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) | Orientējošais emisiju līmenis
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 100 –300  (34) | Orientējošā līmeņa nav |
| CO | mg/Nm3 | LPTP SEL nav | 10 –100 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Orientējošais emisiju līmenis

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

NOX

mg/Nm3

100 –300  (34)

Orientējošā līmeņa nav

CO

mg/Nm3

LPTP SEL nav

10 –100

1.13. tabula

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā un orientējošais emisiju līmenis virzītajām CO emisijām gaisā no cinkošanas tvertnes uzkarsēšanas detaļu cinkošanā

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) | Orientējošais emisiju līmenis
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 70 –300 | Orientējošā līmeņa nav |
| CO | mg/Nm3 | LPTP SEL nav | 10 –100 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Orientējošais emisiju līmenis

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

NOX

mg/Nm3

70 –300

Orientējošā līmeņa nav

CO

mg/Nm3

LPTP SEL nav

10 –100

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

1.1.7.2.   Emisijas gaisā no attaukošanas

| 23. LPTP. | LPTP, kā samazināt eļļas aerosola, skābju un/vai sārmu emisijas gaisā no attaukošanas lokšņu aukstajā velmēšanā un karstajā pārklāšanā, ir emisijas savākt, izmantojot a) punktā norādīto paņēmienu, un atlikumgāzi attīrīt, izmantojot b) un/vai c) punktā norādīto paņēmienu.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Emisiju savākšana |
| a) | Nepārtrauktas attaukošanas gadījumā – slēgtas attaukošanas tvertnes kombinācijā ar gaisa ekstrahēšanu | Attaukošanu veic slēgtās tvertnēs un gaisu ekstrahē. |
| Atlikumgāzu attīrīšana |
| b) | Attīrīšana slapjajā skruberī | Sk. 1.7.2. punktu. |
| c) | Demisteris | Sk. 1.7.2. punktu. |

23. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Emisiju savākšana

a)

Nepārtrauktas attaukošanas gadījumā – slēgtas attaukošanas tvertnes kombinācijā ar gaisa ekstrahēšanu

Attaukošanu veic slēgtās tvertnēs un gaisu ekstrahē.

Atlikumgāzu attīrīšana

b)

Attīrīšana slapjajā skruberī

Sk. 1.7.2. punktu.

c)

Demisteris

Sk. 1.7.2. punktu.

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

1.1.7.3.   Emisijas gaisā no dekapēšanas

| 24. LPTP. | LPTP, kā samazināt putekļu, skābju (HCl, HF, H2SO4) un SOx emisijas gaisā no dekapēšanas karstajā velmēšanā, aukstajā velmēšanā, karstajā pārklāšanā un stieples vilkšanā, ir izmantot a) vai b) punktā norādīto paņēmienu kombinācijā ar c) punktā norādīto paņēmienu.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Emisiju savākšana |
| a) | Nepārtraukta dekapēšana slēgtās tvertnēs apvienojumā ar izgarojumu ekstrahēšanu | Nepārtraukto dekapēšanu veic slēgtās tvertnēs ar ierobežotām ieejas un izejas atverēm tērauda sloksnei vai stieplei. Izgarojumus no dekapēšanas tvertnēm ekstrahē. |
| b) | Partijveida dekapēšana tvertnēs, kas aprīkotas ar vākiem vai aptverošiem nosūcējiem, kombinācijā ar izgarojumu ekstrahēšanu | Partijveida dekapēšanu veic tvertnēs, kas aprīkotas ar vākiem vai aptverošiem nosūcējiem, kurus var atvērt, lai varētu ievietot stieples stiegru ruļļus. Izgarojumus no dekapēšanas tvertnēm ekstrahē. |
| Atlikumgāzu attīrīšana |
| c) | Attīrīšana slapjajā skruberī, kam seko apstrāde demisterī | Sk. 1.7.2. punktu. |

24. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Emisiju savākšana

a)

Nepārtraukta dekapēšana slēgtās tvertnēs apvienojumā ar izgarojumu ekstrahēšanu

Nepārtraukto dekapēšanu veic slēgtās tvertnēs ar ierobežotām ieejas un izejas atverēm tērauda sloksnei vai stieplei. Izgarojumus no dekapēšanas tvertnēm ekstrahē.

b)

Partijveida dekapēšana tvertnēs, kas aprīkotas ar vākiem vai aptverošiem nosūcējiem, kombinācijā ar izgarojumu ekstrahēšanu

Partijveida dekapēšanu veic tvertnēs, kas aprīkotas ar vākiem vai aptverošiem nosūcējiem, kurus var atvērt, lai varētu ievietot stieples stiegru ruļļus. Izgarojumus no dekapēšanas tvertnēm ekstrahē.

Atlikumgāzu attīrīšana

c)

Attīrīšana slapjajā skruberī, kam seko apstrāde demisterī

Sk. 1.7.2. punktu.

1.14. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām HCl, HF un SOX emisijām gaisā no dekapēšanas karstajā velmēšanā, aukstajā velmēšanā un karstajā pārklāšanā

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –10  (35) |
| HF | mg/Nm3 | < 1  (36) |
| SOX | mg/Nm3 | < 1 –6  (37) |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

HCl

mg/Nm3

< 2 –10  (35)

HF

mg/Nm3

< 1  (36)

SOX

mg/Nm3

< 1 –6  (37)

1.15. tabula

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām HCl un SOX emisijām gaisā no dekapēšanas ar hlorūdeņražskābi vai sērskābi stieples vilkšanā

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –10  (38) |
| SOX | mg/Nm3 | < 1 –6  (39) |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

HCl

mg/Nm3

< 2 –10  (38)

SOX

mg/Nm3

< 1 –6  (39)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

| 25. LPTP. | LPTP, kā samazināt NOX emisijas gaisā no dekapēšanas ar slāpekļskābi (atsevišķi vai kombinācijā ar citām skābēm) un NH3 emisijas no SKR izmantošanas karstajā un aukstajā velmēšanā, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Mazākas emisijas |
| a) | Augstleģēta tērauda dekapēšana bez slāpekļskābes | Augstleģēta tērauda dekapēšanu veic, slāpekļskābi pilnībā aizstājot ar spēcīgu oksidētāju (piem., ūdeņraža peroksīdu). | Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās. |
| b) | Ūdeņraža peroksīda vai karbamīda pievienošana dekapēšanas skābei | Lai samazinātu NOX emisijas, tieši dekapēšanas skābei pievieno ūdeņraža peroksīdu vai karbamīdu. | Vispārizmantojams. |
| Emisiju savākšana |
| c) | Nepārtraukta dekapēšana slēgtās tvertnēs apvienojumā ar izgarojumu ekstrahēšanu | Nepārtraukto dekapēšanu veic slēgtās tvertnēs ar ierobežotām ieejas un izejas atverēm tērauda sloksnei vai stieplei. Izgarojumus no dekapēšanas vannas ekstrahē. | Vispārizmantojams. |
| d) | Partijveida dekapēšana tvertnēs, kas aprīkotas ar vākiem vai aptverošiem nosūcējiem, kombinācijā ar izgarojumu ekstrahēšanu | Partijveida dekapēšanu veic tvertnēs, kas aprīkotas ar vākiem vai aptverošiem nosūcējiem, kurus var atvērt, lai varētu ievietot stieples stiegru ruļļus. Izgarojumus no dekapēšanas tvertnēm ekstrahē. | Vispārizmantojams. |
| Atlikumgāzu attīrīšana |
| e) | Attīrīšana slapjajā skruberī, pievienojot oksidētāju (piem., ūdeņraža peroksīdu) | Sk. 1.7.2. punktu.
  Lai samazinātu NOX emisijas, skruberšķīdumam pievieno oksidētāju (piem., ūdeņraža peroksīdu). Izmantojot ūdeņraža peroksīdu, izveidojušos slāpekļskābi var reciklēt uz dekapēšanas tvertnēm. | Vispārizmantojams. |
| f) | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Sk. 1.7.2. punktu. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums. |
| g) | SKR konstrukcijas un darbības optimizācija | Sk. 1.7.2. punktu. | Izmantojams tikai tad, ja NOX emisiju mazināšanai izmanto SKR. |

25. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Mazākas emisijas

a)

Augstleģēta tērauda dekapēšana bez slāpekļskābes

Augstleģēta tērauda dekapēšanu veic, slāpekļskābi pilnībā aizstājot ar spēcīgu oksidētāju (piem., ūdeņraža peroksīdu).

Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās.

b)

Ūdeņraža peroksīda vai karbamīda pievienošana dekapēšanas skābei

Lai samazinātu NOX emisijas, tieši dekapēšanas skābei pievieno ūdeņraža peroksīdu vai karbamīdu.

Vispārizmantojams.

Emisiju savākšana

c)

Nepārtraukta dekapēšana slēgtās tvertnēs apvienojumā ar izgarojumu ekstrahēšanu

Nepārtraukto dekapēšanu veic slēgtās tvertnēs ar ierobežotām ieejas un izejas atverēm tērauda sloksnei vai stieplei. Izgarojumus no dekapēšanas vannas ekstrahē.

Vispārizmantojams.

d)

Partijveida dekapēšana tvertnēs, kas aprīkotas ar vākiem vai aptverošiem nosūcējiem, kombinācijā ar izgarojumu ekstrahēšanu

Partijveida dekapēšanu veic tvertnēs, kas aprīkotas ar vākiem vai aptverošiem nosūcējiem, kurus var atvērt, lai varētu ievietot stieples stiegru ruļļus. Izgarojumus no dekapēšanas tvertnēm ekstrahē.

Vispārizmantojams.

Atlikumgāzu attīrīšana

e)

Attīrīšana slapjajā skruberī, pievienojot oksidētāju (piem., ūdeņraža peroksīdu)

Sk. 1.7.2. punktu.

Lai samazinātu NOX emisijas, skruberšķīdumam pievieno oksidētāju (piem., ūdeņraža peroksīdu). Izmantojot ūdeņraža peroksīdu, izveidojušos slāpekļskābi var reciklēt uz dekapēšanas tvertnēm.

Vispārizmantojams.

f)

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Sk. 1.7.2. punktu.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

g)

SKR konstrukcijas un darbības optimizācija

Sk. 1.7.2. punktu.

Izmantojams tikai tad, ja NOX emisiju mazināšanai izmanto SKR.

1.16. tabula

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā no dekapēšanas ar slāpekļskābi (atsevišķi vai kombinācijā ar citām skābēm) karstajā un aukstajā velmēšanā

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 10 –200 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

NOX

mg/Nm3

10 –200

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

1.1.7.4.   Emisijas gaisā no karstās iegremdēšanas

| 26. LPTP. | LPTP, kā samazināt putekļu un cinka emisijas gaisā no karstās iegremdēšanas pēc apstrādes ar kušņiem stiepļu karstajā pārklāšanā un detaļu cinkošanā, ir mazināt emisiju rašanos, izmantojot b) punktā norādīto paņēmienu vai a) un b) punktā norādīto paņēmienu, emisijas savākt, izmantojot c) vai d) punktā norādīto paņēmienu, un atlikumgāzes attīrīt, izmantojot e) punktā norādīto paņēmienu.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Mazākas emisijas | |
| a) | Mazemisiju kušņi | Lai samazinātu putekļu veidošanos, amonija hlorīdu kušņos daļēji aizstāj ar citiem sārmu hlorīdiem (piem., kālija hlorīdu). | Izmantojamība var būt ierobežota produkta specifikāciju dēļ. |
| b) | Minimalizēta kušņu šķīduma pārnese uz nākamajiem procesa posmiem | Piemēram, šādi paņēmieni:






  — | atvēlēt pietiekamu laiku kušņu šķīduma notecēšanai (sk. 15. LPTP c) punktu), |

26. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Mazākas emisijas

a)

Mazemisiju kušņi

Lai samazinātu putekļu veidošanos, amonija hlorīdu kušņos daļēji aizstāj ar citiem sārmu hlorīdiem (piem., kālija hlorīdu).

Izmantojamība var būt ierobežota produkta specifikāciju dēļ.

b)

Minimalizēta kušņu šķīduma pārnese uz nākamajiem procesa posmiem

Piemēram, šādi paņēmieni:

—

atvēlēt pietiekamu laiku kušņu šķīduma notecēšanai (sk. 15. LPTP c) punktu),

| — | pirms cinkošanas veikt žāvēšanu. |
| --- | --- |

—

pirms cinkošanas veikt žāvēšanu.

Vispārizmantojams.

Emisiju savākšana

c)

Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk avotam

Gaisu no tvertnes ekstrahē, piemēram, izmantojot laterālu nosūcēju vai apmales nosūcēju.

Vispārizmantojams.

d)

Slēgta tvertne kombinācijā ar gaisa ekstrahēšanu

Karsto iegremdēšanu veic slēgtā tvertnē un gaisu ekstrahē.

Izmantojamība esošās stacijās var būt ierobežota, ja norobežojums nav savienojams ar esošu sagatavju pārvietošanas sistēmu detaļu cinkošanā.

Atlikumgāzu attīrīšana

e)

Auduma filtrs

Sk. 1.7.2. punktu.

Vispārizmantojams.

1.17. tabula

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītām putekļu emisijām gaisā no karstās iegremdēšanas pēc apstrādes ar kušņiem stiepļu karstajā pārklāšanā un detaļu cinkošanā

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Putekļi | mg/Nm3 | < 2 –5 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Putekļi

mg/Nm3

< 2 –5

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

1.1.7.4.1.   Emisijas gaisā no eļļošanas

| 27. LPTP. | LPTP, kā novērst eļļas aerosola emisijas gaisā un mazināt eļļas patēriņu ievadresursu virsmas eļļošanā, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Elektrostatiskā eļļošana | Eļļu izsmidzina uz metāla virsmas caur elektrostatisku lauku, kas nodrošina viendabīgu eļļas uzklāšanu un optimizē uzklāto eļļas daudzumu. Eļļošanas mašīna ir noslēgta, un nafta, kas nenonāk uz metāla virsmas, tiek atgūta un mašīnā atkalizmantota. |
| b) | Kontakteļļošana | Eļļošanas ruļļus, piem., filca ruļļus vai nospiedējruļļus, izmanto tiešā saskarē ar metāla virsmu. |
| c) | Eļļošana bez saspiesta gaisa | Eļļu uzklāj ar sprauslām metāla virsmas tuvumā, izmantojot vārstus ar lielu atveres biežumu. |

27. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Elektrostatiskā eļļošana

Eļļu izsmidzina uz metāla virsmas caur elektrostatisku lauku, kas nodrošina viendabīgu eļļas uzklāšanu un optimizē uzklāto eļļas daudzumu. Eļļošanas mašīna ir noslēgta, un nafta, kas nenonāk uz metāla virsmas, tiek atgūta un mašīnā atkalizmantota.

b)

Kontakteļļošana

Eļļošanas ruļļus, piem., filca ruļļus vai nospiedējruļļus, izmanto tiešā saskarē ar metāla virsmu.

c)

Eļļošana bez saspiesta gaisa

Eļļu uzklāj ar sprauslām metāla virsmas tuvumā, izmantojot vārstus ar lielu atveres biežumu.

1.1.7.5.   Emisijas gaisā no pēcapstrādes

| 28. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas gaisā no ķimikāliju vannām vai tvertnēm pēcapstrādē (t. i., fosfatēšanā un pasivēšanā), ir emisijas savākt, izmantojot a) vai b) punktā norādīto paņēmienu, un atlikumgāzi tādā gadījumā attīrīt, izmantojot c) un/vai d) punktā norādīto paņēmienu.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Emisiju savākšana |
| a) | Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk avotam | Emisijas no ķimikāliju glabāšanas tvertnēm un ķimikāliju vannām uztver, piem., izmantojot vienu no šiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju:






  — | laterāls nosūcējs vai apmales nosūcējs, |

28. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Emisiju savākšana

a)

Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk avotam

Emisijas no ķimikāliju glabāšanas tvertnēm un ķimikāliju vannām uztver, piem., izmantojot vienu no šiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju:

—

laterāls nosūcējs vai apmales nosūcējs,

| — | tvertnes, kas aprīkotas ar pārvietojamiem vākiem, |
| --- | --- |

—

tvertnes, kas aprīkotas ar pārvietojamiem vākiem,

| — | aptveroši nosūcēji, |
| --- | --- |

—

aptveroši nosūcēji,

| — | vannu novietošana slēgtās zonās. |
| --- | --- |

—

vannu novietošana slēgtās zonās.

Uztvertās emisijas pēc tam ekstrahē.

Izmantojams tikai tad, ja apstrādi veic ar izsmidzināšanu vai izmanto gaistošas vielas.

b)

Nepārtrauktas pēcapstrādes gadījumā – slēgtas tvertnes kombinācijā ar gaisa ekstrahēšanu

Fosfatēšanu un pasivēšanu veic slēgtās tvertnēs un no tvertnēm ekstrahē gaisu.

Izmantojams tikai tad, ja apstrādi veic ar izsmidzināšanu vai izmanto gaistošas vielas.

Atlikumgāzu attīrīšana

c)

Attīrīšana slapjajā skruberī

Sk. 1.7.2. punktu.

Vispārizmantojams.

d)

Demisteris

Sk. 1.7.2. punktu.

Vispārizmantojams.

1.1.7.6.   Emisijas gaisā no skābju atgūšanas

| 29. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas gaisā no putekļu, skābju (HCl, HF), SO2 un NOX atgūšanas no nostrādātās skābes (vienlaikus ierobežojot CO emisijas) un NH3 emisijas no SKR izmantošanas, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Tādas degvielas vai degvielu kombinācijas izmantošana, kam ir zems sēra saturs un/vai zems NOx veidošanās potenciāls | Sk. 21. LPTP un 22. LPTP a) punktu. | Vispārizmantojams. |
| b) | Sadegšanas optimizācija | Sk. 1.7.2. punktu.
  Parasti to izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem. | Vispārizmantojams. |
| c) | Mazu NOX emisiju degļi | Sk. 1.7.2. punktu. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot konstrukcija un/vai ekspluatācijas īpatnības. |
| d) | Attīrīšana slapjajā skruberī, kam seko apstrāde demisterī | Sk. 1.7.2. punktu.
  Skābju maisījuma atgūšanas gadījumā skruberšķīdumam pievieno sārmu, lai atdalītu HF atliekas, un/vai oksidētāju (piem., ūdeņraža peroksīdu), lai samazinātu NOX emisijas. Izmantojot ūdeņraža peroksīdu, izveidojušos slāpekļskābi var reciklēt uz dekapēšanas tvertnēm. | Vispārizmantojams. |
| e) | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Sk. 1.7.2. punktu. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums. |
| f) | SKR konstrukcijas un darbības optimizācija | Sk. 1.7.2. punktu. | Izmantojams tikai tad, ja NOX emisiju mazināšanai izmanto SKR. |

29. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Tādas degvielas vai degvielu kombinācijas izmantošana, kam ir zems sēra saturs un/vai zems NOx veidošanās potenciāls

Sk. 21. LPTP un 22. LPTP a) punktu.

Vispārizmantojams.

b)

Sadegšanas optimizācija

Sk. 1.7.2. punktu.

Parasti to izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem.

Vispārizmantojams.

c)

Mazu NOX emisiju degļi

Sk. 1.7.2. punktu.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot konstrukcija un/vai ekspluatācijas īpatnības.

d)

Attīrīšana slapjajā skruberī, kam seko apstrāde demisterī

Sk. 1.7.2. punktu.

Skābju maisījuma atgūšanas gadījumā skruberšķīdumam pievieno sārmu, lai atdalītu HF atliekas, un/vai oksidētāju (piem., ūdeņraža peroksīdu), lai samazinātu NOX emisijas. Izmantojot ūdeņraža peroksīdu, izveidojušos slāpekļskābi var reciklēt uz dekapēšanas tvertnēm.

Vispārizmantojams.

e)

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Sk. 1.7.2. punktu.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

f)

SKR konstrukcijas un darbības optimizācija

Sk. 1.7.2. punktu.

Izmantojams tikai tad, ja NOX emisiju mazināšanai izmanto SKR.

1.18. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām putekļu, HCl, SO2 un NOX emisijām gaisā no nostrādātās hlorūdeņražskābes atgūšanas, žāvējot izsmidzinājumu vai izmantojot verdošā slāņa reaktorus

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Putekļi | mg/Nm3 | < 2 –15 |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –15 |
| SO2 | mg/Nm3 | < 10 |
| NOX | mg/Nm3 | 50 –180 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Putekļi

mg/Nm3

< 2 –15

HCl

mg/Nm3

< 2 –15

SO2

mg/Nm3

< 10

NOX

mg/Nm3

50 –180

1.19. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām putekļu, HF un NOX emisijām gaisā no skābju maisījuma atgūšanas, žāvējot izsmidzinājumu vai izmantojot iztvaicēšanu

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| HF | mg/Nm3 | < 1 |
| NOX | mg/Nm3 | 50 –100  (40) |
| Putekļi | mg/Nm3 | < 2 –10 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

HF

mg/Nm3

< 1

NOX

mg/Nm3

50 –100  (40)

Putekļi

mg/Nm3

< 2 –10

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

1.1.8.   Emisijas ūdenī

| 30. LPTP. | LPTP, kā samazināt organisko piesārņotāju slodzi ūdenī, kas kontaminēts ar eļļu vai taukiem (piem., no eļļas noplūdēm vai velmēšanas un rūdīšanas emulsiju, attaukošanas šķīdumu un stiepļu vilkšanas smērvielu attīrīšanas), ko nosūta uz tālāku apstrādi (sk. 31. LPTP), ir separēt organisko fāzi un ūdens fāzi. |
| --- | --- |

30. LPTP.

Apraksts

Organisko fāzi separē no ūdens fāzes, piemēram, ar nosmelšanu vai deemulģēšanu ar piemērotiem līdzekļiem, iztvaicēšanu vai membrānfiltrēšanu. Organisko fāzi var izmantot enerģijas vai materiālu atgūšanai (piemēram, sk. 34. LPTP f) punktu).

| 31. LPTP. | LPTP, kā mazināt emisijas ūdenī, ir notekūdeņus attīrīt, izmantojot kādu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens  (41) | Tipiski mērķpiesārņotāji |
| --- | --- | --- |
| Priekšapstrāde, pirmējā apstrāde un vispārīgā apstrāde (piemēri) |
| a) | Izlīdzināšana | Visi piesārņotāji |
| b) | Neitralizācija | Skābes, sārmi |
| c) | Fiziska separācija, piem., ar sietiem, kāstuvēm, smelknes separatoriem, taukvielu separatoriem, hidrocikloniem, eļļu–ūdens separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm | Rupjās cietvielas, suspendētās cietvielas, eļļas/taukvielas |
| Fizikālķīmiskā attīrīšana (piemēri) |
| d) | Adsorbcija | Adsorbējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., ogļūdeņraži, dzīvsudrabs |
| e) | Ķīmiskā izgulsnēšana | Izgulsnējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., metāli, fosfors, fluorīds |
| f) | Ķīmiskā reducēšana | Reducējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., sešvērtīgais hroms |
| g) | Nanofiltrācija/reversā osmoze | Izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši jonveida piesārņotāji, piem., sāļi, metāli |
| Bioloģiskā apstrāde (piemēri) |
| h) | Aerobiskā attīrīšana | Bionoārdāmi organiskie savienojumi |
| Cietvielu atdalīšana (piemēri) |
| i) | Koagulācija un flokulācija | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli |
| j) | Nostādināšana |
| k) | Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm, mikrofiltrācija, ultrafiltrācija) |
| l) | Flotācija |

31. LPTP.

Tehniskais paņēmiens  (41)

Tipiski mērķpiesārņotāji

Priekšapstrāde, pirmējā apstrāde un vispārīgā apstrāde (piemēri)

a)

Izlīdzināšana

Visi piesārņotāji

b)

Neitralizācija

Skābes, sārmi

c)

Fiziska separācija, piem., ar sietiem, kāstuvēm, smelknes separatoriem, taukvielu separatoriem, hidrocikloniem, eļļu–ūdens separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm

Rupjās cietvielas, suspendētās cietvielas, eļļas/taukvielas

Fizikālķīmiskā attīrīšana (piemēri)

d)

Adsorbcija

Adsorbējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., ogļūdeņraži, dzīvsudrabs

e)

Ķīmiskā izgulsnēšana

Izgulsnējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., metāli, fosfors, fluorīds

f)

Ķīmiskā reducēšana

Reducējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., sešvērtīgais hroms

g)

Nanofiltrācija/reversā osmoze

Izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši jonveida piesārņotāji, piem., sāļi, metāli

Bioloģiskā apstrāde (piemēri)

h)

Aerobiskā attīrīšana

Bionoārdāmi organiskie savienojumi

Cietvielu atdalīšana (piemēri)

i)

Koagulācija un flokulācija

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli

j)

Nostādināšana

k)

Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm, mikrofiltrācija, ultrafiltrācija)

l)

Flotācija

1.20. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) tiešiem novadījumiem saņēmējā ūdensobjektā

| Viela/parametrs | Mērvienība | LPTP SEL

   (42) | Procesi, kam piemērojams LPTP SEL |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) | mg/l | 5–30 | Visi procesi |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO)  (43) | mg/l | 10–30 | Visi procesi |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP)  (43) | mg/l | 30–90 | Visi procesi |
| Ogļūdeņražu indekss (HOI) | mg/l | 0,5–4 | Visi procesi |
| Metāli | Cd | μg/l | 1–5 | Visi procesi  (44) |
| Cr | mg/l | 0,01–0,1  (45) | Visi procesi  (44) |
| Cr(VI) | μg/l | 10–50 | Augstleģēta tērauda dekapēšana vai pasivēšana ar sešvērtīgā hroma savienojumiem |
| Fe | mg/l | 1–5 | Visi procesi |
| Hg | μg/l | 0,1–0,5 | Visi procesi  (44) |
| Ni | mg/l | 0,01–0,2  (46) | Visi procesi  (44) |
| Pb | μg/l | 5–20  (47)
   (48) | Visi procesi  (44) |
| Sn | mg/l | 0,01–0,2 | Karstā alvošana ar iegremdēšanu |
| Zn | mg/l | 0,05–1 | Visi procesi  (44) |
| Kopējais fosfors (kopējais P) | mg/l | 0,2–1 | Fosfatēšana |
| Fluorīds (F-) | mg/l | 1–15 | Dekapēšana ar skābju maisījumiem, kas satur fluorūdeņražskābi |

Viela/parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(42)

Procesi, kam piemērojams LPTP SEL

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)

mg/l

5–30

Visi procesi

Kopējais organiskais ogleklis (KOO)  (43)

mg/l

10–30

Visi procesi

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP)  (43)

mg/l

30–90

Visi procesi

Ogļūdeņražu indekss (HOI)

mg/l

0,5–4

Visi procesi

Metāli

Cd

μg/l

1–5

Visi procesi  (44)

Cr

mg/l

0,01–0,1  (45)

Visi procesi  (44)

Cr(VI)

μg/l

10–50

Augstleģēta tērauda dekapēšana vai pasivēšana ar sešvērtīgā hroma savienojumiem

Fe

mg/l

1–5

Visi procesi

Hg

μg/l

0,1–0,5

Visi procesi  (44)

Ni

mg/l

0,01–0,2  (46)

Visi procesi  (44)

Pb

μg/l

5–20  (47)
   (48)

Visi procesi  (44)

Sn

mg/l

0,01–0,2

Karstā alvošana ar iegremdēšanu

Zn

mg/l

0,05–1

Visi procesi  (44)

Kopējais fosfors (kopējais P)

mg/l

0,2–1

Fosfatēšana

Fluorīds (F-)

mg/l

1–15

Dekapēšana ar skābju maisījumiem, kas satur fluorūdeņražskābi

1.21. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) netiešiem novadījumiem saņēmējā ūdensobjektā

| Viela/parametrs | Mērvienība | LPTP SEL

   (49)
   (50) | Procesi, kam piemērojams LPTP SEL |
| --- | --- | --- | --- |
| Ogļūdeņražu indekss (HOI) | mg/l | 0,5 –4 | Visi procesi |
| Metāli | Cd | μg/l | 1 –5 | Visi procesi  (51) |
| Cr | mg/l | 0,01 –0,1  (52) | Visi procesi  (51) |
| Cr(VI) | μg/l | 10 –50 | Augstleģēta tērauda dekapēšana vai pasivēšana ar sešvērtīgā hroma savienojumiem |
| Fe | mg/l | 1 –5 | Visi procesi |
| Hg | μg/l | 0,1 –0,5 | Visi procesi  (51) |
| Ni | mg/l | 0,01 –0,2  (53) | Visi procesi  (51) |
| Pb | μg/l | 5 –20  (54)
   (55) | Visi procesi  (51) |
| Sn | mg/l | 0,01 –0,2 | Karstā alvošana ar iegremdēšanu |
| Zn | mg/l | 0,05 –1 | Visi procesi  (51) |
| Fluorīds (F-) | mg/l | 1 –15 | Dekapēšana ar skābju maisījumiem, kas satur fluorūdeņražskābi |

Viela/parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(49)
   (50)

Procesi, kam piemērojams LPTP SEL

Ogļūdeņražu indekss (HOI)

mg/l

0,5 –4

Visi procesi

Metāli

Cd

μg/l

1 –5

Visi procesi  (51)

Cr

mg/l

0,01 –0,1  (52)

Visi procesi  (51)

Cr(VI)

μg/l

10 –50

Augstleģēta tērauda dekapēšana vai pasivēšana ar sešvērtīgā hroma savienojumiem

Fe

mg/l

1 –5

Visi procesi

Hg

μg/l

0,1 –0,5

Visi procesi  (51)

Ni

mg/l

0,01 –0,2  (53)

Visi procesi  (51)

Pb

μg/l

5 –20  (54)
   (55)

Visi procesi  (51)

Sn

mg/l

0,01 –0,2

Karstā alvošana ar iegremdēšanu

Zn

mg/l

0,05 –1

Visi procesi  (51)

Fluorīds (F-)

mg/l

1 –15

Dekapēšana ar skābju maisījumiem, kas satur fluorūdeņražskābi

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

1.1.9.   Troksnis un vibrācijas

| 32. LPTP. | LPTP, kā novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt trokšņa un vibrāciju emisiju, ir ieviest, īstenot un regulāri pārskatīt trokšņa un vibrāciju pārvaldības plānu, kas ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa un ietver visus šos elementus:







  i) | protokols, kurā norādītas veicamās darbības un laika grafiks; |
| --- | --- | --- |

32. LPTP.

i)

protokols, kurā norādītas veicamās darbības un laika grafiks;

| ii) | trokšņa un vibrāciju monitoringa protokols; |
| --- | --- |

ii)

trokšņa un vibrāciju monitoringa protokols;

| iii) | protokols reaģēšanai uz incidentiem, kas saistīti ar troksni un vibrācijām, piem., sūdzībām; |
| --- | --- |

iii)

protokols reaģēšanai uz incidentiem, kas saistīti ar troksni un vibrācijām, piem., sūdzībām;

| iv) | trokšņa un vibrāciju mazināšanas programma, kas paredz noskaidrot to avotu vai avotus, izmērīt/aplēst eksponētību troksnim/vibrācijām, raksturot, kādā mērā troksni vai vibrācijas ietekmē katrs avots, un īstenot novēršanas un/vai mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

iv)

trokšņa un vibrāciju mazināšanas programma, kas paredz noskaidrot to avotu vai avotus, izmērīt/aplēst eksponētību troksnim/vibrācijām, raksturot, kādā mērā troksni vai vibrācijas ietekmē katrs avots, un īstenot novēršanas un/vai mazināšanas pasākumus.

Izmantojamība

Paņēmiens ir izmantojams tikai gadījumos, kad ir paredzams un/vai ir konstatēts, ka troksnis vai vibrācijas radīs vai rada apgrūtinājumu sensitīvos objektos.

| 33. LPTP. | LPTP, kā novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt trokšņa un vibrāciju emisiju, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Piemērots aprīkojuma un ēku izvietojums | Trokšņa līmeni var samazināt, palielinot atstatumu starp trokšņa avotu un trokšņa uztvērēju, izmantojot ēkas par trokšņa bloķētājiem un mainot ēku izeju vai ieeju atrašanās vietu. | Esošu staciju gadījumā iespējas pārvietot aprīkojumu un mainīt ēku izeju vai ieeju atrašanās vietu var ierobežot vietas trūkums un/vai pārmērīgas izmaksas. |
| b) | Operacionāli pasākumi | Piemēram, šādi paņēmieni:






  — | aprīkojumu inspicēt un veikt tā tehnisko apkopi, |

33. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Piemērots aprīkojuma un ēku izvietojums

Trokšņa līmeni var samazināt, palielinot atstatumu starp trokšņa avotu un trokšņa uztvērēju, izmantojot ēkas par trokšņa bloķētājiem un mainot ēku izeju vai ieeju atrašanās vietu.

Esošu staciju gadījumā iespējas pārvietot aprīkojumu un mainīt ēku izeju vai ieeju atrašanās vietu var ierobežot vietas trūkums un/vai pārmērīgas izmaksas.

b)

Operacionāli pasākumi

Piemēram, šādi paņēmieni:

—

aprīkojumu inspicēt un veikt tā tehnisko apkopi,

| — | ja iespējams, aizvērt norobežotu telpu durvis un logus, |
| --- | --- |

—

ja iespējams, aizvērt norobežotu telpu durvis un logus,

| — | rūpēties, lai aprīkojumu ekspluatētu pieredzējis personāls, |
| --- | --- |

—

rūpēties, lai aprīkojumu ekspluatētu pieredzējis personāls,

| — | ja iespējams, izvairīties no trokšņainām darbībām naktīs, |
| --- | --- |

—

ja iespējams, izvairīties no trokšņainām darbībām naktīs,

| — | trokšņa kontroles noteikumi, piem., kas piemērojami ražošanai un tehniskajai apkopei, ievadresursu un materiālu transportēšanai un manipulācijām ar tiem. |
| --- | --- |

—

trokšņa kontroles noteikumi, piem., kas piemērojami ražošanai un tehniskajai apkopei, ievadresursu un materiālu transportēšanai un manipulācijām ar tiem.

Vispārizmantojams.

c)

Maztrokšņa aprīkojums

Tas ietver tādus paņēmienus kā tiešās piedziņas motori, maztrokšņa kompresori, sūkņi un ventilatori.

d)

Trokšņa un vibrāciju kontroles aprīkojums

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | trokšņa mazinātāji, |
| --- | --- |

—

trokšņa mazinātāji,

| — | aprīkojuma akustiskie izolatori un vibroizolatori, |
| --- | --- |

—

aprīkojuma akustiskie izolatori un vibroizolatori,

| — | trokšņaina aprīkojuma (piem., virsmas defektu likvidēšanas mašīnu un slīpmašīnu, stieples vilkšanas mašīnu, gaisa strūklu aprīkojuma) noslēgšana, |
| --- | --- |

—

trokšņaina aprīkojuma (piem., virsmas defektu likvidēšanas mašīnu un slīpmašīnu, stieples vilkšanas mašīnu, gaisa strūklu aprīkojuma) noslēgšana,

| — | ļoti skaņizolējoši būvmateriāli (piem., sienām, jumtiem, logiem, durvīm). |
| --- | --- |

—

ļoti skaņizolējoši būvmateriāli (piem., sienām, jumtiem, logiem, durvīm).

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

e)

Trokšņa vājināšana

Starp trokšņa avotiem un trokšņa uztvērējiem izvieto barjeras (aizsargsienas, vaļņus un ēkas).

Izmantojams tikai esošās stacijās, jo jaunu staciju konstrukcijai vajadzētu būt tādai, lai šis paņēmiens nebūtu vajadzīgs. Esošu staciju gadījumā barjeru izvietošanas iespējas var ierobežot vietas trūkums.

1.1.10.   Atlikumi

| 34. LPTP. | LPTP, kā samazināt uz likvidēšanu nosūtāmo atkritumu daudzumu, ir izvairīties no metālu, metālu oksīdu, eļļainu dūņu un hidroksīdu dūņu likvidēšanas, izmantojot a) punktā norādīto paņēmienu un piemērotu b) līdz h) punktā norādīto paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Atlikumu pārvaldības plāns | Atlikumu pārvaldības plāns ir EMS daļa (sk. 1. LPTP), un tas ir tādu pasākumu kopums, kuru mērķis ir 1) minimalizēt atlikumu rašanos, 2) optimizēt atlikumu atkalizmantošanu, reciklēšanu un/vai resursu atgūšanu no tiem un 3) nodrošināt, ka atkritumi tiek pienācīgi likvidēti.
  Atlikumu pārvaldības plānu var integrēt lielākas iekārtas vispārējā atlikumu plānā (piem., dzelzs un tērauda ražošanā). | Atlikumu pārvaldības plāna detalizācijas līmenis un formalizācijas pakāpe parasti ir atkarīgi no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības. |
| b) | Eļļainas plāvas priekšapstrāde tās tālākai izmantošanai | Piemēram, šādi paņēmieni:






  — | briketēšana vai granulēšana, |

34. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Atlikumu pārvaldības plāns

Atlikumu pārvaldības plāns ir EMS daļa (sk. 1. LPTP), un tas ir tādu pasākumu kopums, kuru mērķis ir 1) minimalizēt atlikumu rašanos, 2) optimizēt atlikumu atkalizmantošanu, reciklēšanu un/vai resursu atgūšanu no tiem un 3) nodrošināt, ka atkritumi tiek pienācīgi likvidēti.

Atlikumu pārvaldības plānu var integrēt lielākas iekārtas vispārējā atlikumu plānā (piem., dzelzs un tērauda ražošanā).

Atlikumu pārvaldības plāna detalizācijas līmenis un formalizācijas pakāpe parasti ir atkarīgi no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības.

b)

Eļļainas plāvas priekšapstrāde tās tālākai izmantošanai

Piemēram, šādi paņēmieni:

—

briketēšana vai granulēšana,

| — | eļļainās plāvas eļļas satura samazināšana, piem., ar termisku apstrādi, mazgāšanu, flotāciju. |
| --- | --- |

—

eļļainās plāvas eļļas satura samazināšana, piem., ar termisku apstrādi, mazgāšanu, flotāciju.

Vispārizmantojams.

c)

Plāvas izmantošana

Plāvu savāc un izmanto objektā vai ārpus tā, piem., dzelzs un tērauda ražošanā vai cementa ražošanā.

Vispārizmantojams.

d)

Metāla pārpalikumu izmantošana

Metāla pārpalikumus no mehāniskiem procesiem (piem., apgriešanas un apdares) izmanto dzelzs un tērauda ražošanā. Tas var notikt objektā vai ārpus tā.

Vispārizmantojams.

e)

Metāla un metāla oksīdu reciklēšana no sausās atlikumgāzu attīrīšanas

Mehānisko procesu (piemēram, virsmas defektu likvidēšanas vai slīpēšanas) atlikumgāzu sausajā tīrīšanā (piem., ar auduma filtru) radušos metālu un metālu oksīdu rupjo frakciju selektīvi izolē ar mehāniskiem paņēmieniem (piem., sietiem) vai magnētiskiem paņēmieniem un reciklē, piemēram, uz dzelzs un tērauda ražošanu. Tas var notikt objektā vai ārpus tā.

Vispārizmantojams.

f)

Eļļainu dūņu izmantošana

Eļļainas dūņas, piem., no attaukošanas, atūdeņo, lai atgūtu tajās esošo eļļu materiālu vai enerģijas atgūšanai. Ja ūdens saturs ir zems, dūņas var izmantot tieši. Tas var notikt objektā vai ārpus tā.

Vispārizmantojams.

g)

Skābju maisījuma atgūšanā radušos hidroksīdu dūņu termiskā apstrāde

Dūņas no skābju maisījuma atgūšanas termiski apstrādā, lai iegūtu materiālu ar augstu kalcija fluorīda saturu, ko var izmantot argona–skābekļa dekarburizācijas konverteros.

Izmantojamību var ierobežot vietas trūkums.

h)

Skrotēšanas materiāla atgūšana un atkalizmantošana

Ja mehānisku atplāvošanu veic, izmantojot skrotēšanu, skrotēšanas materiālu atdala no plāvas un atkalizmanto.

Vispārizmantojams.

| 35. LPTP. | LPTP, kā samazināt uz likvidēšanu nosūtāmo atkritumu daudzumu no karstās iegremdēšanas, ir izvairīties no cinku saturošu atlikumu likvidēšanas, izmantojot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Auduma filtra putekļu reciklēšana | Auduma filtru putekļus, kas satur amonija hlorīdu un cinka hlorīdu, savāc un atkalizmanto, piem., kušņu ražošanā. Tas var notikt objektā vai ārpus tā. | Izmantojams tikai karstajā iegremdēšanā pēc apstrādes ar kušņiem.
  Izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no noieta tirgus pieejamības. |
| b) | Cinka pelnu un augšējo sakusumu reciklēšana | No cinka pelniem un augšējiem sakusumiem atgūst metālisko cinku, tos kausējot atguves krāsnīs. Atlikušos cinku saturošo atlikumus izmanto, piem., cinka oksīda ražošanai. Tas var notikt objektā vai ārpus tā. | Vispārizmantojams. |
| c) | Apakšējo sakusumu reciklēšana | Apakšējos sakusumus izmanto, piem., krāsaino metālu rūpniecībā cinka ražošanai. Tas var notikt objektā vai ārpus tā. | Vispārizmantojams. |

35. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Auduma filtra putekļu reciklēšana

Auduma filtru putekļus, kas satur amonija hlorīdu un cinka hlorīdu, savāc un atkalizmanto, piem., kušņu ražošanā. Tas var notikt objektā vai ārpus tā.

Izmantojams tikai karstajā iegremdēšanā pēc apstrādes ar kušņiem.

Izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no noieta tirgus pieejamības.

b)

Cinka pelnu un augšējo sakusumu reciklēšana

No cinka pelniem un augšējiem sakusumiem atgūst metālisko cinku, tos kausējot atguves krāsnīs. Atlikušos cinku saturošo atlikumus izmanto, piem., cinka oksīda ražošanai. Tas var notikt objektā vai ārpus tā.

Vispārizmantojams.

c)

Apakšējo sakusumu reciklēšana

Apakšējos sakusumus izmanto, piem., krāsaino metālu rūpniecībā cinka ražošanai. Tas var notikt objektā vai ārpus tā.

Vispārizmantojams.

| 36. LPTP. | LPTP, kā uzlabot karstajā iegremdēšanā radušos cinku saturošu atlikumu (t. i., cinka pelnu, augšējo sakusumu, apakšējo sakusumu, cinka izšļakstījumu un auduma filtra putekļu) reciklējamību un potenciālu no tiem atgūt resursus, kā arī novērst vai samazināt ar to glabāšanu saistīto vidisko risku, ir tos uzglabāt atsevišķi gan citus no citiem, gan no citiem atlikumiem šādās vietās:







  — | auduma filtra putekļu gadījumā – uz necaurlaidīgām virsmām, slēgtās zonās un slēgtos traukos/maisos, |
| --- | --- | --- |

36. LPTP.

—

auduma filtra putekļu gadījumā – uz necaurlaidīgām virsmām, slēgtās zonās un slēgtos traukos/maisos,

| — | visu pārējo iepriekš minēto veidu atlikumu gadījumā – uz necaurlaidīgām virsmām un segtās zonās, kas aizsargātas no virszemes noteces ūdeņiem. |
| --- | --- |

—

visu pārējo iepriekš minēto veidu atlikumu gadījumā – uz necaurlaidīgām virsmām un segtās zonās, kas aizsargātas no virszemes noteces ūdeņiem.

| 37. LPTP. | LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no darba ruļļu teksturēšanas, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Slīpēšanas emulsijas attīrīšana un atkalizmantošana | Slīpēšanas emulsijas apstrādā, izmantojot lameļu vai magnētiskos separatorus vai nostādināšanu/dzidrināšanu, lai atdalītu slīpēšanas dūņas un slīpēšanas emulsiju varētu atkalizmantot. |
| b) | Slīpēšanas dūņu apstrāde | Slīpēšanas dūņu apstrāde ar magnētisku separāciju metāla daļiņu atgūšanai un metālu reciklēšanai, piem., dzelzs un tērauda ražošanā. |
| c) | Nolietotu darba ruļļu reciklēšana | Nolietotus darba ruļļus, kas nav piemēroti teksturēšanai, reciklē uz dzelzs un tērauda ražošanu vai nodod atpakaļ ražotājam pārražošanai. |

37. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Slīpēšanas emulsijas attīrīšana un atkalizmantošana

Slīpēšanas emulsijas apstrādā, izmantojot lameļu vai magnētiskos separatorus vai nostādināšanu/dzidrināšanu, lai atdalītu slīpēšanas dūņas un slīpēšanas emulsiju varētu atkalizmantot.

b)

Slīpēšanas dūņu apstrāde

Slīpēšanas dūņu apstrāde ar magnētisku separāciju metāla daļiņu atgūšanai un metālu reciklēšanai, piem., dzelzs un tērauda ražošanā.

c)

Nolietotu darba ruļļu reciklēšana

Nolietotus darba ruļļus, kas nav piemēroti teksturēšanai, reciklē uz dzelzs un tērauda ražošanu vai nodod atpakaļ ražotājam pārražošanai.

Citi nozarspecifiski paņēmieni, kā samazināt uz likvidēšanu nosūtāmo atkritumu daudzumu, ir norādīti šo LPTP secinājumu 1.4.4. punktā.

1.2.   
  Secinājumi par LPTP karstajā velmēšanā

Šajā punktā izklāstītie secinājumi izmantojami līdzās vispārīgajiem secinājumiem par LPTP, kas izklāstīti 1.1. punktā.

1.2.1.   Energoefektivitāte

| 38. LPTP. | LPTP, kā palielināt ievadresursu uzkarsēšanas energoefektivitāti, ir izmantot 11. LPTP norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju kopā ar piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Galaproduktam tuvs lējums plānu plātņu un siju sagatavju ieguvei, kam seko velmēšana | Sk. 1.7.1. punktu. | Izmantojams tikai stacijās, kuru tuvumā notiek nepārtrauktā liešana, un ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti ar stacijas uzbūvi un produkta specifikācijām. |
| b) | Karstā/tiešā iepilde | Nepārtrauktās liešanas tērauda izstrādājumus karstus tieši iepilda atkaluzkarsēšanas krāsnīs. | Izmantojams tikai stacijās, kuru tuvumā notiek nepārtrauktā liešana, un ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti ar stacijas uzbūvi un produkta specifikācijām. |
| c) | Siltuma atgūšana no balstu dzesēšanas | Tvaiku, kas rodas, atdzesējot balstus, kas balsta ievadresursus atkaluzkarsēšanas krāsnīs, ekstrahē un izmanto citos stacijas procesos. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums un/vai tas, ka nav attiecīgas vajadzības pēc tvaika. |
| d) | Siltuma saglabāšana ievadresursu pārvietošanas laikā | Starp nepārtraukto liešanu un atkaluzkarsēšanas krāsni, kā arī starp rupjapstrādes cehu un apdares cehu izmanto izolētus pārsegus. | Ciktāl netraucē stacijas uzbūve, vispārizmantojams. |
| e) | Ruļļmateriāla tvertnes | Sk. 1.7.1. punktu. | Vispārizmantojams. |
| f) | Ruļļu temperatūras atjaunošanas krāsnis | Ruļļu temperatūras atjaunošanas krāsnis izmanto papildus ruļļmateriāla tvertnēm, lai atjaunotu ruļļu velmēšanas temperatūru un tos atgrieztu normālā velmēšanas procesā velmētavas darbības pārrāvuma gadījumā. | Vispārizmantojams. |
| g) | Kalibrējošā prese | Sk. 39. LPTP a) punktu.
  Lai palielinātu ievadresursa uzkarsēšanas energoefektivitāti, izmanto kalibrējošo presi, jo tā dod iespēju palielināt karstās iepildes ātrumu. | Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās karstā ruļļmateriāla cehos. |

38. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Galaproduktam tuvs lējums plānu plātņu un siju sagatavju ieguvei, kam seko velmēšana

Sk. 1.7.1. punktu.

Izmantojams tikai stacijās, kuru tuvumā notiek nepārtrauktā liešana, un ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti ar stacijas uzbūvi un produkta specifikācijām.

b)

Karstā/tiešā iepilde

Nepārtrauktās liešanas tērauda izstrādājumus karstus tieši iepilda atkaluzkarsēšanas krāsnīs.

Izmantojams tikai stacijās, kuru tuvumā notiek nepārtrauktā liešana, un ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti ar stacijas uzbūvi un produkta specifikācijām.

c)

Siltuma atgūšana no balstu dzesēšanas

Tvaiku, kas rodas, atdzesējot balstus, kas balsta ievadresursus atkaluzkarsēšanas krāsnīs, ekstrahē un izmanto citos stacijas procesos.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums un/vai tas, ka nav attiecīgas vajadzības pēc tvaika.

d)

Siltuma saglabāšana ievadresursu pārvietošanas laikā

Starp nepārtraukto liešanu un atkaluzkarsēšanas krāsni, kā arī starp rupjapstrādes cehu un apdares cehu izmanto izolētus pārsegus.

Ciktāl netraucē stacijas uzbūve, vispārizmantojams.

e)

Ruļļmateriāla tvertnes

Sk. 1.7.1. punktu.

Vispārizmantojams.

f)

Ruļļu temperatūras atjaunošanas krāsnis

Ruļļu temperatūras atjaunošanas krāsnis izmanto papildus ruļļmateriāla tvertnēm, lai atjaunotu ruļļu velmēšanas temperatūru un tos atgrieztu normālā velmēšanas procesā velmētavas darbības pārrāvuma gadījumā.

Vispārizmantojams.

g)

Kalibrējošā prese

Sk. 39. LPTP a) punktu.

Lai palielinātu ievadresursa uzkarsēšanas energoefektivitāti, izmanto kalibrējošo presi, jo tā dod iespēju palielināt karstās iepildes ātrumu.

Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās karstā ruļļmateriāla cehos.

| 39. LPTP. | LPTP, kā palielināt velmēšanas energoefektivitāti, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Kalibrējošā prese | Pirms rupjapstrādes ceha izmantojot kalibrējošo presi, var ievērojami palielināt karstās iepildes ātrumu un panākt vienmērīgāku platuma samazinājumu gan izstrādājuma malās, gan centrā. Galīgās plātnes forma ir gandrīz taisnstūraina, un tas ievērojami samazina velmēšanas caurlaidumu skaitu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu produkta specifikācijas. | Izmantojams tikai karstā ruļļmateriāla cehos.
  Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās. |
| b) | Datorizēta velmēšanas optimizācija | Biezuma samazināšanu kontrolē ar datoru, lai minimalizētu velmēšanas caurlaidumu skaitu. | Vispārizmantojams. |
| c) | Velmēšanas berzes mazināšana | Sk. 1.7.1. punktu. | Izmantojams tikai karstā ruļļmateriāla cehos. |
| d) | Ruļļmateriāla tvertnes | Sk. 1.7.1. punktu. | Vispārizmantojams. |
| e) | Trīsvelmju stends | Trīsvelmju stends palielina šķērsgriezuma samazinājumu vienā caurlaidumā, tādējādi kopumā samazinot velmēšanas caurlaidumu skaitu, kas vajadzīgs stieples stiegru un stieņu ražošanā. | Vispārizmantojams. |
| f) | Galaproduktam tuvs lējums plānu plātņu un siju sagatavju ieguvei, kam seko velmēšana | Sk. 1.7.1. punktu. | Izmantojams tikai stacijās, kuru tuvumā notiek nepārtrauktā liešana, un ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti ar stacijas uzbūvi un produkta specifikācijām. |

39. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Kalibrējošā prese

Pirms rupjapstrādes ceha izmantojot kalibrējošo presi, var ievērojami palielināt karstās iepildes ātrumu un panākt vienmērīgāku platuma samazinājumu gan izstrādājuma malās, gan centrā. Galīgās plātnes forma ir gandrīz taisnstūraina, un tas ievērojami samazina velmēšanas caurlaidumu skaitu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu produkta specifikācijas.

Izmantojams tikai karstā ruļļmateriāla cehos.

Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās.

b)

Datorizēta velmēšanas optimizācija

Biezuma samazināšanu kontrolē ar datoru, lai minimalizētu velmēšanas caurlaidumu skaitu.

Vispārizmantojams.

c)

Velmēšanas berzes mazināšana

Sk. 1.7.1. punktu.

Izmantojams tikai karstā ruļļmateriāla cehos.

d)

Ruļļmateriāla tvertnes

Sk. 1.7.1. punktu.

Vispārizmantojams.

e)

Trīsvelmju stends

Trīsvelmju stends palielina šķērsgriezuma samazinājumu vienā caurlaidumā, tādējādi kopumā samazinot velmēšanas caurlaidumu skaitu, kas vajadzīgs stieples stiegru un stieņu ražošanā.

Vispārizmantojams.

f)

Galaproduktam tuvs lējums plānu plātņu un siju sagatavju ieguvei, kam seko velmēšana

Sk. 1.7.1. punktu.

Izmantojams tikai stacijās, kuru tuvumā notiek nepārtrauktā liešana, un ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti ar stacijas uzbūvi un produkta specifikācijām.

1.22. tabula

Ar LPTP saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam velmēšanā

| Tērauda izstrādājumi velmēšanas procesa beigās | Mērvienība | LPTP SVSL
  (gada vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Karstie velmējumi ruļļos (sloksnes), smagās plāksnes | MJ/t | 100–400 |
| Stieņi, stiegras | MJ/t | 100–500  (56) |
| Sijas, stieņu sagataves, sliedes, caurules | MJ/t | 100–300 |

Tērauda izstrādājumi velmēšanas procesa beigās

Mērvienība

LPTP SVSL

(gada vidējā vērtība)

Karstie velmējumi ruļļos (sloksnes), smagās plāksnes

MJ/t

100–400

Stieņi, stiegras

MJ/t

100–500  (56)

Sijas, stieņu sagataves, sliedes, caurules

MJ/t

100–300

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

1.2.2.   Materiālefektivitāte

| 40. LPTP. | LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no ievadresursu kondicionēšanas, ir novērst vai, ja tas nav iespējams, samazināt vajadzību pēc kondicionēšanas, izmantojot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Datorizēta kvalitātes kontrole | Plātņu kvalitāti kontrolē dators, kas dod iespēju regulēt liešanas apstākļus, lai minimalizētu virsmas defektus, un dod iespēju defektus manuāli likvidēt tikai bojātajās vietās, nevis visai plātnei. | Izmantojams tikai stacijās, kurās veic nepārtraukto liešanu. |
| b) | Plātņu sagriešana | Plātnes (bieži vien lietas vairākos platumos) pirms karstās velmēšanas sagriež, izmantojot sagriešanas ierīces, velmēšanu ar sagriešanu vai degļus, ko darbina vai nu manuāli, vai uzstāda uz mašīnas. | Var nebūt izmantojams no lietņiem ražotām plātnēm. |
| c) | Ķīļveidīgu plātņu nolīdzināšana vai apgriešana | Ķīļveidīgas plātnes velmē ar īpašiem iestatījumiem, ar ko ķīlis tiek likvidēts, to nolīdzinot (piem., izmantojot automātisku platuma kontroli vai kalibrējošo presi) vai apgriežot. | Var nebūt izmantojams no lietņiem ražotām plātnēm. Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās. |

40. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Datorizēta kvalitātes kontrole

Plātņu kvalitāti kontrolē dators, kas dod iespēju regulēt liešanas apstākļus, lai minimalizētu virsmas defektus, un dod iespēju defektus manuāli likvidēt tikai bojātajās vietās, nevis visai plātnei.

Izmantojams tikai stacijās, kurās veic nepārtraukto liešanu.

b)

Plātņu sagriešana

Plātnes (bieži vien lietas vairākos platumos) pirms karstās velmēšanas sagriež, izmantojot sagriešanas ierīces, velmēšanu ar sagriešanu vai degļus, ko darbina vai nu manuāli, vai uzstāda uz mašīnas.

Var nebūt izmantojams no lietņiem ražotām plātnēm.

c)

Ķīļveidīgu plātņu nolīdzināšana vai apgriešana

Ķīļveidīgas plātnes velmē ar īpašiem iestatījumiem, ar ko ķīlis tiek likvidēts, to nolīdzinot (piem., izmantojot automātisku platuma kontroli vai kalibrējošo presi) vai apgriežot.

Var nebūt izmantojams no lietņiem ražotām plātnēm. Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās.

| 41. LPTP. | LPTP, kā palielināt velmēšanas materiālefektivitāti plakanu izstrādājumu ražošanā, ir mazināt metāla pārpalikumu rašanos, izmantojot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Piegriešanas optimizācija | Ievadresursa piegriešanu pēc rupjapstrādes kontrolē ar formas mērīšanas sistēmu (piem., kameru), lai minimalizētu nogrieztā metāla daudzumu. |
| b) | Ievadmateriāla formas kontrole velmēšanas laikā | Jebkādas ievadresursa deformācijas velmēšanas laikā tiek monitorētas un kontrolētas, lai nodrošinātu, ka velmētajam tēraudam ir iespējami taisnstūraina forma, un lai minimalizētu apgriešanas nepieciešamību. |

41. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Piegriešanas optimizācija

Ievadresursa piegriešanu pēc rupjapstrādes kontrolē ar formas mērīšanas sistēmu (piem., kameru), lai minimalizētu nogrieztā metāla daudzumu.

b)

Ievadmateriāla formas kontrole velmēšanas laikā

Jebkādas ievadresursa deformācijas velmēšanas laikā tiek monitorētas un kontrolētas, lai nodrošinātu, ka velmētajam tēraudam ir iespējami taisnstūraina forma, un lai minimalizētu apgriešanas nepieciešamību.

1.2.3.   Emisijas gaisā

| 42. LPTP. | LPTP, kā samazināt putekļu, niķeļa un svina emisijas gaisā mehāniskās apstrādes (arī sagriešanas, atplāvošanas, slīpēšanas, rupjapstrādes, velmēšanas, apdares, gludināšanas), virsmas defektu likvidēšanas un metināšanas procesā, ir emisijas savākt, izmantojot a) un b) punktā norādītos tehniskos paņēmienus, un tādā gadījumā atlikumgāzi apstrādāt, izmantojot kādu no c) līdz e) punktā norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Emisiju savākšana | |
| a) | Slēgta virsmas defektu likvidēšana un slīpēšana kombinācijā ar gaisa ekstrahēšanu | Virsmas defektu likvidēšanas (izņemot manuālu virsmas defektu likvidēšanu) un slīpēšanas operācijas veic pilnīgi noslēgti (piem., zem slēgtiem nosūcējiem) un gaisu ekstrahē. | Vispārizmantojams. |
| b) | Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam | Emisijas no sagriešanas, atplāvošanas, rupjapstrādes, velmēšanas, apdares, gludināšanas un metināšanas savāc, piem., izmantojot nosūcēju vai apmales nosūcēju. Rupjapstrādei un velmēšanai (ja nerodas daudz putekļu, piem., mazāk par 100 g/h) tā vietā var izmantot ūdens izsmidzināšanu (sk. 43. LPTP). | Paņēmiens var nebūt izmantojams metināšanai, ja nerodas daudz putekļu, piem., mazāk par 50 g/h. |
| Atlikumgāzu attīrīšana | |
| c) | Elektrostatiskais precipitators | Sk. 1.7.2. punktu. | Vispārizmantojams. |
| d) | Auduma filtrs | Sk. 1.7.2. punktu. | Var nebūt izmantojams, ja atlikumgāzēm ir augsts mitruma saturs. |
| e) | Attīrīšana slapjajā skruberī | Sk. 1.7.2. punktu. | Vispārizmantojams. |

42. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Emisiju savākšana

a)

Slēgta virsmas defektu likvidēšana un slīpēšana kombinācijā ar gaisa ekstrahēšanu

Virsmas defektu likvidēšanas (izņemot manuālu virsmas defektu likvidēšanu) un slīpēšanas operācijas veic pilnīgi noslēgti (piem., zem slēgtiem nosūcējiem) un gaisu ekstrahē.

Vispārizmantojams.

b)

Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam

Emisijas no sagriešanas, atplāvošanas, rupjapstrādes, velmēšanas, apdares, gludināšanas un metināšanas savāc, piem., izmantojot nosūcēju vai apmales nosūcēju. Rupjapstrādei un velmēšanai (ja nerodas daudz putekļu, piem., mazāk par 100 g/h) tā vietā var izmantot ūdens izsmidzināšanu (sk. 43. LPTP).

Paņēmiens var nebūt izmantojams metināšanai, ja nerodas daudz putekļu, piem., mazāk par 50 g/h.

Atlikumgāzu attīrīšana

c)

Elektrostatiskais precipitators

Sk. 1.7.2. punktu.

Vispārizmantojams.

d)

Auduma filtrs

Sk. 1.7.2. punktu.

Var nebūt izmantojams, ja atlikumgāzēm ir augsts mitruma saturs.

e)

Attīrīšana slapjajā skruberī

Sk. 1.7.2. punktu.

Vispārizmantojams.

1.23. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām putekļu, svina un niķeļa emisijām gaisā no mehāniskās apstrādes (arī sagriešanas, atplāvošanas, slīpēšanas, rupjapstrādes, velmēšanas, apdares, gludināšanas), virsmas defektu likvidēšanas (izņemot manuālo likvidēšanu) un metināšanas

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Putekļi | mg/Nm3 | < 2 –5  (57) |
| Ni | 0,01 –0,1  (58) |
| Pb | 0,01 –0,035  (58) |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Putekļi

mg/Nm3

< 2 –5  (57)

Ni

0,01 –0,1  (58)

Pb

0,01 –0,035  (58)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

| 43. LPTP. | LPTP, kā mazināt putekļu, niķeļa un svina emisijas gaisā no rupjapstrādes un velmēšanas, ja putekļu rašanās līmenis ir zems (piem., zem 100 g/h (sk. 42. LPTP b) punktu), ir izmantot ūdens izsmidzināšanu. |
| --- | --- |

43. LPTP.

Apraksts

Lai mazinātu putekļu rašanos, katra rupjapstrādes un velmēšanas stenda izejas pusē uzstāda ūdens izsmidzināšanas sistēmas. Samitrinātas putekļu daļiņas vieglāk aglomerējas un nosēžas. Ūdeni savāc stenda apakšā un attīra (sk. 31. LPTP).

1.3.   
  Secinājumi par LPTP aukstajā velmēšanā

Šajā punktā izklāstītie secinājumi izmantojami līdzās vispārīgajiem secinājumiem par LPTP, kas izklāstīti 1.1. punktā.

1.3.1.   Energoefektivitāte

| 44. LPTP. | LPTP, kā palielināt velmēšanas energoefektivitāti, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Zemleģēta un leģēta tērauda nepārtraukta velmēšana | Konvencionālās ar pārtraukumiem veiktās velmēšanas (piem., reversēšanas velmētavās) vietā izmanto nepārtrauktu velmēšanu (piem., tandēmvelmētavās), kas nodrošina stabilu ievadi un retāku palaišanu un apturēšanu. | Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās.
  Izmantojamība var būt ierobežota produkta specifikāciju dēļ. |
| b) | Velmēšanas berzes mazināšana | Sk. 1.7.1. punktu. | Vispārizmantojams. |
| c) | Datorizēta velmēšanas optimizācija | Biezuma samazināšanu kontrolē ar datoru, lai minimalizētu velmēšanas caurlaidumu skaitu. | Vispārizmantojams. |

44. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Zemleģēta un leģēta tērauda nepārtraukta velmēšana

Konvencionālās ar pārtraukumiem veiktās velmēšanas (piem., reversēšanas velmētavās) vietā izmanto nepārtrauktu velmēšanu (piem., tandēmvelmētavās), kas nodrošina stabilu ievadi un retāku palaišanu un apturēšanu.

Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās.

Izmantojamība var būt ierobežota produkta specifikāciju dēļ.

b)

Velmēšanas berzes mazināšana

Sk. 1.7.1. punktu.

Vispārizmantojams.

c)

Datorizēta velmēšanas optimizācija

Biezuma samazināšanu kontrolē ar datoru, lai minimalizētu velmēšanas caurlaidumu skaitu.

Vispārizmantojams.

1.24. tabula

Ar LPTP saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam velmēšanā

| Tērauda izstrādājumi velmēšanas procesa beigās | Mērvienība | LPTP SVSL
  (gada vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Aukstie velmējumi rituļos | MJ/t | 100 –300  (59) |
| Iepakojuma tērauds | MJ/t | 250 –400 |

Tērauda izstrādājumi velmēšanas procesa beigās

Mērvienība

LPTP SVSL

(gada vidējā vērtība)

Aukstie velmējumi rituļos

MJ/t

100 –300  (59)

Iepakojuma tērauds

MJ/t

250 –400

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

1.3.2.   Materiālefektivitāte

| 45. LPTP. | LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no velmēšanas, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Velmēšanas emulsijas kvalitātes monitorings un regulēšana | Lai noteiktu novirzes emulsijas kvalitātē un vajadzības gadījumā veiktu koriģējošus pasākumus, regulāri vai pastāvīgi monitorē velmēšanas emulsijas galvenos raksturlielumus (piem., eļļas koncentrācija, pH, emulsijas pilienu lielums, pārziepošanās indekss, skābju koncentrācija, dzelzs smalkumu koncentrācija, baktēriju koncentrācija). | Vispārizmantojams. |
| b) | Velmēšanas emulsijas kontaminācijas novēršana | Velmēšanas emulsijas kontamināciju novērš ar, piem., šādiem paņēmieniem:






  — | regulāri kontrolēt un profilaktiski apkopt hidraulisko sistēmu un emulsijas cirkulācijas sistēmu, |

45. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Velmēšanas emulsijas kvalitātes monitorings un regulēšana

Lai noteiktu novirzes emulsijas kvalitātē un vajadzības gadījumā veiktu koriģējošus pasākumus, regulāri vai pastāvīgi monitorē velmēšanas emulsijas galvenos raksturlielumus (piem., eļļas koncentrācija, pH, emulsijas pilienu lielums, pārziepošanās indekss, skābju koncentrācija, dzelzs smalkumu koncentrācija, baktēriju koncentrācija).

Vispārizmantojams.

b)

Velmēšanas emulsijas kontaminācijas novēršana

Velmēšanas emulsijas kontamināciju novērš ar, piem., šādiem paņēmieniem:

—

regulāri kontrolēt un profilaktiski apkopt hidraulisko sistēmu un emulsijas cirkulācijas sistēmu,

| — | mazināt baktēriju augšanu velmēšanas emulsijas sistēmā, veicot regulāru tīrīšanu vai to ekspluatējot zemā temperatūrā. |
| --- | --- |

—

mazināt baktēriju augšanu velmēšanas emulsijas sistēmā, veicot regulāru tīrīšanu vai to ekspluatējot zemā temperatūrā.

Vispārizmantojams.

c)

Velmēšanas emulsijas attīrīšana un atkalizmantošana

Daļiņas (piem., putekļi, tērauda fragmenti un plāva), kas kontaminē velmēšanas emulsiju, tiek atdalītas tīrīšanas kontūrā (kurā parasti nostrādināšanu kombinē ar filtrāciju un/vai magnētisko separāciju), lai saglabātu emulsijas kvalitāti, un apstrādāto velmēšanas emulsiju atkalizmanto. Atkalizmantošanas pakāpi ierobežo piemaisījumu saturs emulsijā.

Izmantojamība var būt ierobežota produkta specifikāciju dēļ.

d)

Optimāla velmēšanas eļļas un emulsijas sistēmas izvēle

Velmēšanas eļļas un emulsijas sistēmas rūpīgi izraugās, lai nodrošinātu attiecīgā procesa un produkta gadījumā optimālu sniegumu. Vērā būtu jāņem, piem., šādi raksturlielumi:

| — | laba ieeļļošana, |
| --- | --- |

—

laba ieeļļošana,

| — | iespēja viegli atdalīt kontaminantus, |
| --- | --- |

—

iespēja viegli atdalīt kontaminantus,

| — | emulsijas stabilitāte un eļļas dispersija emulsijā, |
| --- | --- |

—

emulsijas stabilitāte un eļļas dispersija emulsijā,

| — | eļļas nedegradēšanās ilgas dīkstāves laikā. |
| --- | --- |

—

eļļas nedegradēšanās ilgas dīkstāves laikā.

Vispārizmantojams.

e)

Eļļas/velmēšanas emulsijas patēriņa minimalizēšana

Eļļas/velmēšanas emulsijas patēriņu minimalizē, piem., ar šādiem paņēmieniem:

| — | ierobežot eļļas koncentrāciju līdz eļļošanai vajadzīgajam minimumam, |
| --- | --- |

—

ierobežot eļļas koncentrāciju līdz eļļošanai vajadzīgajam minimumam,

| — | ierobežot emulsijas pārnesi no iepriekšējiem stendiem (piem., atdalot emulsijas iedziļinājumus, norobežojot ceha stendus), |
| --- | --- |

—

ierobežot emulsijas pārnesi no iepriekšējiem stendiem (piem., atdalot emulsijas iedziļinājumus, norobežojot ceha stendus),

| — | izmantot pneimatiskos rakeļus kombinācijā ar atsūknēšanu no malas, lai samazinātu emulsijas un eļļas atlikumu uz sloksnes. |
| --- | --- |

—

izmantot pneimatiskos rakeļus kombinācijā ar atsūknēšanu no malas, lai samazinātu emulsijas un eļļas atlikumu uz sloksnes.

Vispārizmantojams.

1.3.3.   Emisijas gaisā

| 46. LPTP. | LPTP, kā samazināt putekļu, niķeļa un svina emisijas gaisā no attīšanas, mehāniskās priekšatplāvošanas, gludināšanas un metināšanas, ir emisijas savākt, izmantojot a) punktā norādīto tehnisko paņēmienu, un tādā gadījumā atlikumgāzi apstrādāt, izmantojot b) punktā norādīto tehnisko paņēmienu.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Emisiju savākšana |
| a) | Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam | Emisijas no attīšanas, mehāniskās priekšatplāvošanas, gludināšanas un metināšanas savāc, piem., izmantojot nosūcēju vai apmales nosūcēju. | Paņēmiens var nebūt izmantojams metināšanai, ja nerodas daudz putekļu, piem., mazāk par 50 g/h. |
| Atlikumgāzu attīrīšana |
| b) | Auduma filtrs | Sk. 1.7.2. punktu. | Vispārizmantojams. |

46. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Emisiju savākšana

a)

Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam

Emisijas no attīšanas, mehāniskās priekšatplāvošanas, gludināšanas un metināšanas savāc, piem., izmantojot nosūcēju vai apmales nosūcēju.

Paņēmiens var nebūt izmantojams metināšanai, ja nerodas daudz putekļu, piem., mazāk par 50 g/h.

Atlikumgāzu attīrīšana

b)

Auduma filtrs

Sk. 1.7.2. punktu.

Vispārizmantojams.

1.25. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām putekļu, niķeļa un svina emisijām gaisā no attīšanas, mehāniskās priekšatplāvošanas, gludināšanas un metināšanas

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Putekļi | mg/Nm3 | < 2 –5 |
| Ni | 0,01 –0,1  (60) |
| Pb | ≤ 0,003  (60) |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Putekļi

mg/Nm3

< 2 –5

Ni

0,01 –0,1  (60)

Pb

≤ 0,003  (60)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

| 47. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt eļļas aerosola emisijas gaisā no rūdīšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Sausā rūdīšana | Rūdīšanai neizmanto ne ūdeni, ne smērvielas. | Neattiecas uz skārda iepakojumu un citiem izstrādājumiem ar augstām stiepes deformācijas prasībām. |
| b) | Mazapjoma eļļošana slapjajā rūdīšanā | Mazapjoma eļļošanas sistēmas izmanto, lai nodrošinātu precīzu smērvielu daudzumu, kas vajadzīgs, lai samazinātu berzi starp darba ruļļiem un ievadresursu. | Nerūsošā tērauda gadījumā izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas. |

47. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Sausā rūdīšana

Rūdīšanai neizmanto ne ūdeni, ne smērvielas.

Neattiecas uz skārda iepakojumu un citiem izstrādājumiem ar augstām stiepes deformācijas prasībām.

b)

Mazapjoma eļļošana slapjajā rūdīšanā

Mazapjoma eļļošanas sistēmas izmanto, lai nodrošinātu precīzu smērvielu daudzumu, kas vajadzīgs, lai samazinātu berzi starp darba ruļļiem un ievadresursu.

Nerūsošā tērauda gadījumā izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas.

| 48. LPTP. | LPTP, kā samazināt eļļas aerosola emisijas gaisā no velmēšanas, slapjās rūdīšanas un apdares, ir izmantot a) punktā norādīto tehnisko paņēmienu kombinācijā ar b) punktā norādīto paņēmienu vai kombinācijā ar abiem b) un c) punktā norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Emisiju savākšana |
| a) | Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam | Emisijas no velmēšanas, slapjās rūdīšanas un apdares savāc, piem., izmantojot nosūcēju vai apmales nosūcēju. |
| Atlikumgāzu attīrīšana |
| b) | Demisteris | Sk. 1.7.2. punktu. |
| c) | Eļļas aerosola separators | Lai no ekstrahētā gaisa atdalītu eļļu, izmanto separatorus ar deflektorslāni, sadurplāksnēm vai režģiem. |

48. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Emisiju savākšana

a)

Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam

Emisijas no velmēšanas, slapjās rūdīšanas un apdares savāc, piem., izmantojot nosūcēju vai apmales nosūcēju.

Atlikumgāzu attīrīšana

b)

Demisteris

Sk. 1.7.2. punktu.

c)

Eļļas aerosola separators

Lai no ekstrahētā gaisa atdalītu eļļu, izmanto separatorus ar deflektorslāni, sadurplāksnēm vai režģiem.

1.26. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām KGOO emisijām gaisā no velmēšanas, slapjās rūdīšanas un apdares

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| KGOO | mg/Nm3 | < 3–8 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

KGOO

mg/Nm3

< 3–8

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

1.4.   Secinājumi par LPTP stieples vilkšanā

Šajā punktā izklāstītie secinājumi izmantojami līdzās vispārīgajiem secinājumiem par LPTP, kas izklāstīti 1.1. punktā.

1.4.1.   Energoefektivitāte

| 49. LPTP. | LPTP, kā palielināt svina vannu energoefektivitāti un materiālefektivitāti, ir izmantot vai nu peldošu aizsargslāni uz svina vannu virsmas, vai tvertnes pārsegu. |
| --- | --- |

49. LPTP.

Apraksts

Peldoši aizsargslāņi un tvertnes pārsegi minimalizē siltuma zudumus un svina oksidēšanos.

1.4.2.   Materiālefektivitāte

| 50. LPTP. | LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no slapjās vilkšanas, ir attīrīt un atkalizmantot stieples vilkšanas smērvielu. |
| --- | --- |

50. LPTP.

Apraksts

Stieples vilkšanas smērvielu atkalizmantošanai attīra attīrīšanas kontūrā, piem., ar filtrēšanu un/vai centrifugēšanu.

1.4.3.   Emisijas gaisā

| 51. LPTP. | LPTP, kā samazināt putekļu un svina emisijas gaisā no svina vannām, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Mazākas emisijas |
| a) | Minimalizēta svina pārnese uz nākamajiem procesa posmiem | Tehniskie paņēmieni ietver antracīta grants izmantošanu svina noskrāpēšanai un svina vannas apvienošanu ar integrēto dekapēšanu. |
| b) | Peldošs aizsargslānis vai tvertnes pārsegs | Sk. 49. LPTP.
  Peldoši aizsargslāņi un tvertnes pārsegi turklāt samazina emisijas gaisā. |
| Emisiju savākšana |
| c) | Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam | Emisijas no svina vannas savāc, piem., izmantojot nosūcēju vai apmales nosūcēju. |
| Atlikumgāzu attīrīšana |
| d) | Auduma filtrs | Sk. 1.7.2. punktu. |

51. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Mazākas emisijas

a)

Minimalizēta svina pārnese uz nākamajiem procesa posmiem

Tehniskie paņēmieni ietver antracīta grants izmantošanu svina noskrāpēšanai un svina vannas apvienošanu ar integrēto dekapēšanu.

b)

Peldošs aizsargslānis vai tvertnes pārsegs

Sk. 49. LPTP.

Peldoši aizsargslāņi un tvertnes pārsegi turklāt samazina emisijas gaisā.

Emisiju savākšana

c)

Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam

Emisijas no svina vannas savāc, piem., izmantojot nosūcēju vai apmales nosūcēju.

Atlikumgāzu attīrīšana

d)

Auduma filtrs

Sk. 1.7.2. punktu.

1.27. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām putekļu un svina emisijām gaisā no svina vannām

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Putekļi | mg/Nm3 | < 2–5 |
| Pb | mg/Nm3 | ≤ 0,5 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Putekļi

mg/Nm3

< 2–5

Pb

mg/Nm3

≤ 0,5

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

| 52. LPTP. | LPTP, kā mazināt putekļu emisijas gaisā no sausās vilkšanas, ir emisijas savākt, izmantojot a) vai b) punktā norādīto paņēmienu, un atlikumgāzi attīrīt, izmantojot c) punktā norādīto paņēmienu.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Emisiju savākšana |
| a) | Slēgta vilkšanas mašīna kombinācijā ar gaisa ekstrahēšanu | Visu vilkšanas mašīnu apvalko, lai izvairītos no putekļu izkliedes, un gaisu ekstrahē. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot stacijas uzbūve. |
| b) | Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam | Emisijas no vilkšanas mašīnas savāc, piem., izmantojot nosūcēju vai apmales nosūcēju. | Vispārizmantojams. |
| Atlikumgāzu attīrīšana |
| c) | Auduma filtrs | Sk. 1.7.2. punktu. | Vispārizmantojams. |

52. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Emisiju savākšana

a)

Slēgta vilkšanas mašīna kombinācijā ar gaisa ekstrahēšanu

Visu vilkšanas mašīnu apvalko, lai izvairītos no putekļu izkliedes, un gaisu ekstrahē.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot stacijas uzbūve.

b)

Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam

Emisijas no vilkšanas mašīnas savāc, piem., izmantojot nosūcēju vai apmales nosūcēju.

Vispārizmantojams.

Atlikumgāzu attīrīšana

c)

Auduma filtrs

Sk. 1.7.2. punktu.

Vispārizmantojams.

1.28. tabula

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām putekļu emisijām gaisā no sausās vilkšanas

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Putekļi | mg/Nm3 | < 2 –5 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Putekļi

mg/Nm3

< 2 –5

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

| 53. LPTP. | LPTP, kā mazināt eļļas aerosola emisijas gaisā no straujās atdzisināšanas eļļas vannām, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Emisiju savākšana |
| a) | Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam | Emisijas no straujās atdzisināšanas eļļas vannām savāc, piem., izmantojot laterālu nosūcēju vai apmales nosūcēju. |
| Atlikumgāzu attīrīšana |
| b) | Demisteris | Sk. 1.7.2. punktu. |

53. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Emisiju savākšana

a)

Gaisa ekstrahēšana pēc iespējas tuvāk emisiju avotam

Emisijas no straujās atdzisināšanas eļļas vannām savāc, piem., izmantojot laterālu nosūcēju vai apmales nosūcēju.

Atlikumgāzu attīrīšana

b)

Demisteris

Sk. 1.7.2. punktu.

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

1.4.4.   Atlikumi

| 54. LPTP. | LPTP, kā samazināt uz likvidēšanu nosūtāmo atkritumu daudzumu, ir izvairīties no svinu saturošu atlikumu likvidēšanas, tos reciklējot, piem., krāsaino metālu rūpniecībā svina ražošanai. |
| --- | --- |

54. LPTP.

| 55. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt vidisko risku, kas saistīts ar svina vannu svinu saturošo atlikumu (piem., aizsargslāņa materiālu un svina oksīdu) glabāšanu, ir svinu saturošos atlikumus glabāt atsevišķi no citiem atlikumiem uz necaurlaidīgām virsmām un slēgtās zonās vai slēgtos konteineros. |
| --- | --- |

55. LPTP.

1.5.   
  Secinājumi par LPTP lokšņu un stiepļu karstajā pārklāšanā

Šajā punktā izklāstītie secinājumi izmantojami līdzās vispārīgajiem secinājumiem par LPTP, kas izklāstīti 1.1. punktā.

1.5.1.   Materiālefektivitāte

| 56. LPTP. | LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti slokšņu nepārtrauktajā karstajā iegremdēšanā, ir mazināt pārmērīgu metāla slāni, izmantojot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Pneimatiskie rakeļi pārklājuma biezuma kontrolei | Kad sloksnes atstāj izkausētā cinka vannu, lieko metāla kārtu no sloksnes virsmas visā tās platumā ar gaisa strūklām novada atpakaļ cinkošanas tvertnē. |
| b) | Sloksnes stabilizācija | To, cik efektīvi liekais pārklājums tiek noņemts ar pneimatiskajiem rakeļiem, uzlabo, ierobežot sloksnes oscilācijas, piem., palielinot sloksnes nospriegojumu, izmantojot mazvibrāciju konteinergultņus, izmantojot elektromagnētiskos stabilizatorus. |

56. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Pneimatiskie rakeļi pārklājuma biezuma kontrolei

Kad sloksnes atstāj izkausētā cinka vannu, lieko metāla kārtu no sloksnes virsmas visā tās platumā ar gaisa strūklām novada atpakaļ cinkošanas tvertnē.

b)

Sloksnes stabilizācija

To, cik efektīvi liekais pārklājums tiek noņemts ar pneimatiskajiem rakeļiem, uzlabo, ierobežot sloksnes oscilācijas, piem., palielinot sloksnes nospriegojumu, izmantojot mazvibrāciju konteinergultņus, izmantojot elektromagnētiskos stabilizatorus.

| 57. LPTP. | LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti stieples karstajā iegremdēšanā, ir mazināt pārmērīgu metāla slāni, izmantojot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Noslaucīšana ar gaisu vai slāpekli | Kad stieple atstāj izkausētā cinka vannu, lieko metāla kārtu no stieples virsmas ar stiepli aptverošām apļveida gaisa vai gāzes strūklām novada atpakaļ cinkošanas tvertnē. |
| b) | Mehāniska noslaucīšana | Kad stieple atstāj izkausētā cinka vannu, to laiž cauri slaucīšanas aprīkojumam/materiālam (piem., spilveniem, sprauslām, gredzeniem, kokogļu granulām), kas lieko pārklājumu no stieples virsmas novada atpakaļ cinkošanas tvertnē. |

57. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Noslaucīšana ar gaisu vai slāpekli

Kad stieple atstāj izkausētā cinka vannu, lieko metāla kārtu no stieples virsmas ar stiepli aptverošām apļveida gaisa vai gāzes strūklām novada atpakaļ cinkošanas tvertnē.

b)

Mehāniska noslaucīšana

Kad stieple atstāj izkausētā cinka vannu, to laiž cauri slaucīšanas aprīkojumam/materiālam (piem., spilveniem, sprauslām, gredzeniem, kokogļu granulām), kas lieko pārklājumu no stieples virsmas novada atpakaļ cinkošanas tvertnē.

1.6.   
  Secinājumi par LPTP detaļu cinkošanā

Šajā punktā izklāstītie secinājumi izmantojami līdzās vispārīgajiem secinājumiem par LPTP, kas izklāstīti 1.1. punktā.

1.6.1.   Atlikumi

| 58. LPTP. | LPTP, kā novērst tādu nostrādāto skābju rašanos, kurās ir augsta cinka un dzelzs koncentrācija, vai, ja tas nav iespējams, samazināt to daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu, ir dekapēšanu veikt atsevišķi no kodināšanas. |
| --- | --- |

58. LPTP.

Apraksts

Dekapēšanu un kodināšanu veic atsevišķās tvertnēs, lai novērstu tādu nostrādāto skābju rašanos, kurās ir augsta cinka un dzelzs koncentrācija, vai samazinātu to daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu.

Izmantojamība

Ja vajadzīgas papildu tvertnes kodināšanai, izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

| 59. LPTP. | LPTP, kā samazināt tādu uz likvidēšanu nosūtāmu nostrādātu kodināšanas šķīdumu daudzumu, kuros ir augsta cinka koncentrācija, ir nostrādātos kodināšanas šķīdumus un/vai tajos ietverto ZnCl2 un NH4Cl atgūt. |
| --- | --- |

59. LPTP.

Apraksts

Tehniskie paņēmieni, kā atgūt nostrādātos kodināšanas šķīdumus ar augstu cinka koncentrāciju objektā vai ārpus tā, ir, piem., šādi:

| — | Cinka atdalīšana jonu apmaiņas ceļā Apstrādāto skābi var izmantot dekapēšanā, savukārt ZnCl2- un NH4Cl- saturošo šķīdumu no jonu apmaiņas sveķu stripinga var izmantot apstrādē ar kušņiem. |
| --- | --- |

—

Cinka atdalīšana jonu apmaiņas ceļā Apstrādāto skābi var izmantot dekapēšanā, savukārt ZnCl2- un NH4Cl- saturošo šķīdumu no jonu apmaiņas sveķu stripinga var izmantot apstrādē ar kušņiem.

| — | Cinka atdalīšana, to ekstrahējot ar šķīdinātāju Apstrādāto skābi var izmantot dekapēšanā, savukārt cinku saturošo koncentrātu, kas iegūts pēc stripinga un iztvaicēšanas, var izmantot citiem mērķiem. |
| --- | --- |

—

Cinka atdalīšana, to ekstrahējot ar šķīdinātāju Apstrādāto skābi var izmantot dekapēšanā, savukārt cinku saturošo koncentrātu, kas iegūts pēc stripinga un iztvaicēšanas, var izmantot citiem mērķiem.

1.6.2.   Materiālefektivitāte

| 60. LPTP. | LPTP, kā palielināt karstās iegremdēšanas materiālefektivitāti, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Optimizēts iegremdēšanas laiks | Iegremdēšanas laiks nepārsniedz pārklājuma biezuma specifikāciju sasniegšanai nepieciešamo laiku. |
| b) | Lēna sagatavju izcelšana no vannas | Cinkotās sagataves lēni izceļot no cinkošanas tvertnes, uzlabojas notece un mazinās cinka izšļakstījumi. |

60. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Optimizēts iegremdēšanas laiks

Iegremdēšanas laiks nepārsniedz pārklājuma biezuma specifikāciju sasniegšanai nepieciešamo laiku.

b)

Lēna sagatavju izcelšana no vannas

Cinkotās sagataves lēni izceļot no cinkošanas tvertnes, uzlabojas notece un mazinās cinka izšļakstījumi.

| 61. LPTP. | LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no liekā cinka nopūšanas no cinkotām caurulēm, ir cinku saturošās daļiņas atgūt un atkalizmantot cinkošanas tvertnē vai tās nosūtīt uz cinka atgūšanu. |
| --- | --- |

61. LPTP.

1.6.3.   Emisijas gaisā

| 62. LPTP. | LPTP, kā samazināt HCl emisijas gaisā no dekapēšanas un kodināšanas detaļu cinkošanā, ir kontrolēt ekspluatācijas parametrus (t. i., temperatūru un skābju koncentrāciju vannā) un izmantot tālāk norādītos tehniskos paņēmienus šādā prioritātes secībā:







  — | a) punktā norādītais paņēmiens kombinācijā ar c) punktā norādīto paņēmienu, |
| --- | --- | --- |

62. LPTP.

—

a) punktā norādītais paņēmiens kombinācijā ar c) punktā norādīto paņēmienu,

| — | b) punktā norādītais paņēmiens kombinācijā ar c) punktā norādīto paņēmienu, |
| --- | --- |

—

b) punktā norādītais paņēmiens kombinācijā ar c) punktā norādīto paņēmienu,

| — | d) punktā norādītais paņēmiens kombinācijā ar b) punktā norādīto paņēmienu, |
| --- | --- |

—

d) punktā norādītais paņēmiens kombinācijā ar b) punktā norādīto paņēmienu,

| — | d) punktā norādītais paņēmiens. |
| --- | --- |

—

d) punktā norādītais paņēmiens.

d) punktā norādītais paņēmiens ir LPTP tikai esošām stacijām un ar nosacījumu, ka tas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni salīdzinājumā ar c) punktā norādīto paņēmienu kombinācijā ar a) vai b) punktā norādīto paņēmienu.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| Emisiju savākšana |
| a) | Slēgta priekšapstrādes sekcija ar ekstrahēšanu | Visa priekšapstrādes sekcija (piem., attaukošana, dekapēšana, apstrāde ar kušņiem) ir apvalkota, un no apvalkojuma ekstrahē izgarojumus. | Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās. |
| b) | Ekstrahēšana ar laterālu nosūcēju vai apmales nosūcēju | Skābju izgarojumus no dekapēšanas tvertnēm ekstrahē, izmantojot laterālos nosūcējus vai apmales nosūcējus pie dekapēšanas tvertņu malas. Šī ekstrahēšana var aptvert arī emisijas no attaukošanas tvertnēm. | Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums. |
| Atlikumgāzu attīrīšana |
| c) | Attīrīšana slapjajā skruberī, kam seko apstrāde demisterī | Sk. 1.7.2. punktu. | Vispārizmantojams. |
| Mazākas emisijas |
| d) | Ierobežots ekspluatācijas diapazons vaļējām vannām dekapēšanai ar hlorūdeņražskābi | Hlorūdeņražskābes vannas stingri ekspluatē tikai temperatūras un HCl koncentrācijas diapazonā, ko raksturo šādi apstākļi:






  a) | 4 °C < T < (80 – 4 w) °C; |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Emisiju savākšana

a)

Slēgta priekšapstrādes sekcija ar ekstrahēšanu

Visa priekšapstrādes sekcija (piem., attaukošana, dekapēšana, apstrāde ar kušņiem) ir apvalkota, un no apvalkojuma ekstrahē izgarojumus.

Izmantojams tikai jaunās vai ievērojami modernizētās stacijās.

b)

Ekstrahēšana ar laterālu nosūcēju vai apmales nosūcēju

Skābju izgarojumus no dekapēšanas tvertnēm ekstrahē, izmantojot laterālos nosūcējus vai apmales nosūcējus pie dekapēšanas tvertņu malas. Šī ekstrahēšana var aptvert arī emisijas no attaukošanas tvertnēm.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.

Atlikumgāzu attīrīšana

c)

Attīrīšana slapjajā skruberī, kam seko apstrāde demisterī

Sk. 1.7.2. punktu.

Vispārizmantojams.

Mazākas emisijas

d)

Ierobežots ekspluatācijas diapazons vaļējām vannām dekapēšanai ar hlorūdeņražskābi

Hlorūdeņražskābes vannas stingri ekspluatē tikai temperatūras un HCl koncentrācijas diapazonā, ko raksturo šādi apstākļi:

a)

4 °C < T < (80 – 4 w) °C;

| b) | 2 masas % < w < (20 – T/4) masas %, |
| --- | --- |

b)

2 masas % < w < (20 – T/4) masas %,

kur T ir dekapēšanas skābes temperatūra, kas izteikta °C, un w ir HCl koncentrācija, kas izteikta masas %.

Vannas temperatūru mēra vismaz reizi dienā. HCl koncentrāciju vannā mēra ik reizi, kad iepilda svaigu skābi, un jebkurā gadījumā vismaz reizi nedēļā. Lai ierobežotu iztvaikošanu, minimalizē gaisa kustību pāri vannai (piem., ventilācijas dēļ).

Vispārizmantojams.

1.29. tabula

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām HCl emisijām gaisā no dekapēšanas un kodināšanas ar hlorūdeņražskābi detaļu cinkošanā

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –6 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība)

HCl

mg/Nm3

< 2 –6

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

1.6.4.   Notekūdeņu novadīšana

| 63. LPTP. | LPTP nav novadīt notekūdeņus no detaļu cinkošanas. |
| --- | --- |

63. LPTP.

Apraksts

Rodas tikai šķidrie atlikumi (piem., nostrādātā dekapēšanas skābe, nostrādātie attaukošanas šķīdumi un nostrādātie kušņu šķīdumi). Šos atlikumus savāc. Tos pienācīgi apstrādā reciklēšanai vai atgūšanai un/vai nosūta uz likvidēšanu (sk. 18. LPTP un 59. LPTP).

1.7.   
  Tehnisko paņēmienu apraksts

1.7.1.   Energoefektivitātes uzlabošanas paņēmieni

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Ruļļmateriāla tvertnes | Starp rupjapstrādes cehu un apdares cehu uzstāda siltumizolētas tvertnes ar mērķi minimalizēt temperatūras zudumus no ievadresursiem satīšanas/attīšanas procesos un dot iespēju izmantot mazāku velmēšanas spēku karstā ruļļmateriāla cehos. |
| Sadegšanas optimizācija | Pasākumi, ar kuriem līdz maksimumam kāpina enerģijas pārveidi krāsnī, reizē minimalizējot emisijas (it sevišķi CO emisijas). To panāk, kombinējot vairākus tehniskos paņēmienus – prasmīgi konstruētu krāsni, temperatūras optimizāciju (piem., efektīvu degvielas un degšanas gaisa sajaukšanu), degšanas zonā pavadītā laika (rezidences laika) optimizāciju un krāsns automatizācijas un vadības izmantojumu. |
| Bezliesmas sadedzināšana | Bezliesmas sadedzināšanu panāk, degvielu un degšanas gaisu krāsns degkamerā iesmidzinot atsevišķi ar lielu ātrumu, lai novērstu liesmas veidošanos un mazinātu termisko NOX veidošanos, vienlaikus visā kamerā panākot vienmērīgāku siltuma sadali. Bezliesmas sadedzināšanu var izmantot kombinācijā ar tīrskābekļa sadedzināšanu. |
| Krāsns automatizācija un vadība | Karsēšanas procesu optimizē, izmantojot datorsistēmu, kas reāllaikā kontrolē galvenos parametrus, piemēram, krāsns un ievadresursa temperatūru, gaisa un degvielas attiecību un krāsns spiedienu. |
| Galaproduktam tuvs lējums plānu plātņu un siju sagatavju ieguvei, kam seko velmēšana | Plānas plātnes un siju sagataves ražo, liešanu un velmēšanu apvienojot vienā procesa posmā. Tā mazinās vajadzība ievadresursu pirms velmēšanas atkal uzkarsēt un velmēšanas reižu skaits. |
| SNKR/SKR konstrukcijas un darbības optimizācija | Optimizē reaģenta attiecību pret NOX krāsns vai kanāla šķērsgriezumā, reaģenta pilienu lielumu un temperatūras diapazonu, kurā reaģentu inžektē. |
| Tīrskābekļa sadedzināšana | Degšanas gaisu pilnīgi vai daļēji aizstāj ar tīru skābekli. Tīrskābekļa sadedzināšanu var izmantot kombinācijā ar bezliesmas sadedzināšanu. |
| Degšanas gaisa priekškarsēšana | No sadedzināšanas dūmgāzēm atgūtā siltuma daļēja atkalizmantošana sadedzināšanai izmantotā gaisa priekškarsēšanai. |
| Procesu gāzu pārvaldības sistēma | Sistēma, kas dod iespēju dzelzs un tērauda pārstrādes procesu gāzes novirzīt uz ievadresursu karsēšanas krāsnīm, ja tās ir pieejamas. |
| Rekuperatīvais deglis | Rekuperatīvajos degļos izmanto dažādu veidu rekuperatorus (piem., siltummaiņus ar siltumstarojuma, konvekcijas, kompaktu vai starojumcauruļu konstrukciju), lai no dūmgāzēm tieši atgūtu siltumu, ko pēc tam izmanto degšanas gaisa priekškarsēšanai. |
| Velmēšanas berzes mazināšana | Rūpīgi izraugās velmēšanas eļļas. Lai mazinātu berzi starp darba ruļļiem un ievadresursu un nodrošinātu minimālu eļļas patēriņu, izmanto tīras eļļas un/vai emulsijas sistēmas. KV gadījumā eļļošanu parasti veic pirmajos apdares cehu stendos. |
| Reģeneratīvais deglis | Reģeneratīvie degļi sastāv no diviem degļiem, kurus darbina pārmaiņus un kuros ir karstumizturīgu materiālu vai keramikas materiālu ārdi. Kamēr viens deglis darbojas, otra degļa karstumizturīgie vai keramikas materiāli absorbē dūmgāzu siltumu un to izmanto degšanas gaisa priekškarsēšanai. |
| Atlikumsiltuma atguves katls | Karsto dūmgāzu siltumu izmanto tvaika ražošanai ar atlikumsiltuma atguves katlu. Saražoto tvaiku izmanto citos stacijas procesos – tvaika tīkla apgādei vai elektroenerģijas ražošanai elektrostacijā. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Ruļļmateriāla tvertnes

Starp rupjapstrādes cehu un apdares cehu uzstāda siltumizolētas tvertnes ar mērķi minimalizēt temperatūras zudumus no ievadresursiem satīšanas/attīšanas procesos un dot iespēju izmantot mazāku velmēšanas spēku karstā ruļļmateriāla cehos.

Sadegšanas optimizācija

Pasākumi, ar kuriem līdz maksimumam kāpina enerģijas pārveidi krāsnī, reizē minimalizējot emisijas (it sevišķi CO emisijas). To panāk, kombinējot vairākus tehniskos paņēmienus – prasmīgi konstruētu krāsni, temperatūras optimizāciju (piem., efektīvu degvielas un degšanas gaisa sajaukšanu), degšanas zonā pavadītā laika (rezidences laika) optimizāciju un krāsns automatizācijas un vadības izmantojumu.

Bezliesmas sadedzināšana

Bezliesmas sadedzināšanu panāk, degvielu un degšanas gaisu krāsns degkamerā iesmidzinot atsevišķi ar lielu ātrumu, lai novērstu liesmas veidošanos un mazinātu termisko NOX veidošanos, vienlaikus visā kamerā panākot vienmērīgāku siltuma sadali. Bezliesmas sadedzināšanu var izmantot kombinācijā ar tīrskābekļa sadedzināšanu.

Krāsns automatizācija un vadība

Karsēšanas procesu optimizē, izmantojot datorsistēmu, kas reāllaikā kontrolē galvenos parametrus, piemēram, krāsns un ievadresursa temperatūru, gaisa un degvielas attiecību un krāsns spiedienu.

Galaproduktam tuvs lējums plānu plātņu un siju sagatavju ieguvei, kam seko velmēšana

Plānas plātnes un siju sagataves ražo, liešanu un velmēšanu apvienojot vienā procesa posmā. Tā mazinās vajadzība ievadresursu pirms velmēšanas atkal uzkarsēt un velmēšanas reižu skaits.

SNKR/SKR konstrukcijas un darbības optimizācija

Optimizē reaģenta attiecību pret NOX krāsns vai kanāla šķērsgriezumā, reaģenta pilienu lielumu un temperatūras diapazonu, kurā reaģentu inžektē.

Tīrskābekļa sadedzināšana

Degšanas gaisu pilnīgi vai daļēji aizstāj ar tīru skābekli. Tīrskābekļa sadedzināšanu var izmantot kombinācijā ar bezliesmas sadedzināšanu.

Degšanas gaisa priekškarsēšana

No sadedzināšanas dūmgāzēm atgūtā siltuma daļēja atkalizmantošana sadedzināšanai izmantotā gaisa priekškarsēšanai.

Procesu gāzu pārvaldības sistēma

Sistēma, kas dod iespēju dzelzs un tērauda pārstrādes procesu gāzes novirzīt uz ievadresursu karsēšanas krāsnīm, ja tās ir pieejamas.

Rekuperatīvais deglis

Rekuperatīvajos degļos izmanto dažādu veidu rekuperatorus (piem., siltummaiņus ar siltumstarojuma, konvekcijas, kompaktu vai starojumcauruļu konstrukciju), lai no dūmgāzēm tieši atgūtu siltumu, ko pēc tam izmanto degšanas gaisa priekškarsēšanai.

Velmēšanas berzes mazināšana

Rūpīgi izraugās velmēšanas eļļas. Lai mazinātu berzi starp darba ruļļiem un ievadresursu un nodrošinātu minimālu eļļas patēriņu, izmanto tīras eļļas un/vai emulsijas sistēmas. KV gadījumā eļļošanu parasti veic pirmajos apdares cehu stendos.

Reģeneratīvais deglis

Reģeneratīvie degļi sastāv no diviem degļiem, kurus darbina pārmaiņus un kuros ir karstumizturīgu materiālu vai keramikas materiālu ārdi. Kamēr viens deglis darbojas, otra degļa karstumizturīgie vai keramikas materiāli absorbē dūmgāzu siltumu un to izmanto degšanas gaisa priekškarsēšanai.

Atlikumsiltuma atguves katls

Karsto dūmgāzu siltumu izmanto tvaika ražošanai ar atlikumsiltuma atguves katlu. Saražoto tvaiku izmanto citos stacijas procesos – tvaika tīkla apgādei vai elektroenerģijas ražošanai elektrostacijā.

1.7.2.   Paņēmieni, kā mazināt emisijas gaisā

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Sadegšanas optimizācija | Sk. 1.7.1. punktu. |
| Demisteris | Demisteri ir filtrācijas ierīces, kas no gāzes plūsmas atdala tajā ietvertos šķidruma pilienus. Tos veido savītu metāla vai plastmasas stiepļu struktūra ar lielu īpatnējo virsmas laukumu. Gāzē esošie sīkie pilieni pēc inerces ietriecas stieplēs un savienojas lielākos pilienos. |
| Elektrostatiskais precipitators | Elektrostatiskajos precipitatoros (ESP) daļiņas elektrizē un separē ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. Efektivitāte var būt atkarīga no lauku skaita, rezidences laika (aprīkojuma lieluma) un tā, kādas atputekļošanas ietaises uzstādītas pirms ESP. ESP parasti ir divi līdz pieci lauki. Atkarībā no tā, ar kādu tehnisko paņēmienu savāc putekļus no elektrodiem, elektrostatiskie precipitatori var būt vai nu sausā tipa, vai slapjā tipa. Slapjos ESP parasti izmanto beigu posmā atlikušo putekļu un pilienu atdalīšanai pēc slapjā skrubera. |
| Auduma filtrs | Auduma filtri, ko bieži dēvē par maisa filtriem, ir izgatavoti no poraina auduma vai filca materiāla, caur kuru laiž gāzes, lai no tām atdalītu daļiņas. Lai izmantotu auduma filtru, ir jāizvēlas tāds audums vai materiāls, kas ir piemērots atlikumgāzu īpašībām un maksimālajai darba temperatūrai. |
| Bezliesmas sadedzināšana | Sk. 1.7.1. punktu. |
| Krāsns automatizācija un vadība | Sk. 1.7.1. punktu. |
| Zemu NOX emisiju degļi | Šā paņēmiena (arī ultramazu NOX emisiju degļu) pamatā ir liesmas maksimālo temperatūru pazemināšana. Gaisa/degvielas sajaukšana mazina skābekļa pieejamību un līdz ar to liesmas maksimālo temperatūru, tā kavējot degvielā esošā slāpekļa pārveidi par NOX un termisko NOX veidošanos, tomēr saglabājot augstu sadegšanas efektivitāti. |
| SNKR/SKR konstrukcijas un darbības optimizācija | Sk. 1.7.1. punktu. |
| Tīrskābekļa sadedzināšana | Sk. 1.7.1. punktu. |
| Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | SKR tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli katalītiskajā vannā, izmantojot reaģēšanu ar karbamīdu vai amonjaku optimālā (apmēram 300–450 °C) darba temperatūrā. Var izmantot vairākus katalizatora slāņus. Izmantojot vairākus katalizatora slāņus, var panākt pilnīgāku NOX reducēšanos. |
| Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) | SNKR pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli, tam reaģējot ar amonjaku vai karbamīdu augstā temperatūrā. Lai nodrošinātu optimālu reakciju, darba temperatūras diapazonam jābūt no 800 līdz 1 000 °C. |
| Attīrīšana slapjajā skruberī | Gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju atdalīšana no gāzu plūsmas, tos masas pārneses ceļā pārvadot uz šķidru šķīdinātāju, kas parasti ir ūdens vai ūdens šķīdums. Tas var notikt arī ķīmiskā reakcijā (piem., skābskruberī vai sārmskruberī). Dažos gadījumos atdalītos savienojumus no šķīdinātāja var atgūt. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Sadegšanas optimizācija

Sk. 1.7.1. punktu.

Demisteris

Demisteri ir filtrācijas ierīces, kas no gāzes plūsmas atdala tajā ietvertos šķidruma pilienus. Tos veido savītu metāla vai plastmasas stiepļu struktūra ar lielu īpatnējo virsmas laukumu. Gāzē esošie sīkie pilieni pēc inerces ietriecas stieplēs un savienojas lielākos pilienos.

Elektrostatiskais precipitators

Elektrostatiskajos precipitatoros (ESP) daļiņas elektrizē un separē ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. Efektivitāte var būt atkarīga no lauku skaita, rezidences laika (aprīkojuma lieluma) un tā, kādas atputekļošanas ietaises uzstādītas pirms ESP. ESP parasti ir divi līdz pieci lauki. Atkarībā no tā, ar kādu tehnisko paņēmienu savāc putekļus no elektrodiem, elektrostatiskie precipitatori var būt vai nu sausā tipa, vai slapjā tipa. Slapjos ESP parasti izmanto beigu posmā atlikušo putekļu un pilienu atdalīšanai pēc slapjā skrubera.

Auduma filtrs

Auduma filtri, ko bieži dēvē par maisa filtriem, ir izgatavoti no poraina auduma vai filca materiāla, caur kuru laiž gāzes, lai no tām atdalītu daļiņas. Lai izmantotu auduma filtru, ir jāizvēlas tāds audums vai materiāls, kas ir piemērots atlikumgāzu īpašībām un maksimālajai darba temperatūrai.

Bezliesmas sadedzināšana

Sk. 1.7.1. punktu.

Krāsns automatizācija un vadība

Sk. 1.7.1. punktu.

Zemu NOX emisiju degļi

Šā paņēmiena (arī ultramazu NOX emisiju degļu) pamatā ir liesmas maksimālo temperatūru pazemināšana. Gaisa/degvielas sajaukšana mazina skābekļa pieejamību un līdz ar to liesmas maksimālo temperatūru, tā kavējot degvielā esošā slāpekļa pārveidi par NOX un termisko NOX veidošanos, tomēr saglabājot augstu sadegšanas efektivitāti.

SNKR/SKR konstrukcijas un darbības optimizācija

Sk. 1.7.1. punktu.

Tīrskābekļa sadedzināšana

Sk. 1.7.1. punktu.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

SKR tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli katalītiskajā vannā, izmantojot reaģēšanu ar karbamīdu vai amonjaku optimālā (apmēram 300–450 °C) darba temperatūrā. Var izmantot vairākus katalizatora slāņus. Izmantojot vairākus katalizatora slāņus, var panākt pilnīgāku NOX reducēšanos.

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

SNKR pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli, tam reaģējot ar amonjaku vai karbamīdu augstā temperatūrā. Lai nodrošinātu optimālu reakciju, darba temperatūras diapazonam jābūt no 800 līdz 1 000 °C.

Attīrīšana slapjajā skruberī

Gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju atdalīšana no gāzu plūsmas, tos masas pārneses ceļā pārvadot uz šķidru šķīdinātāju, kas parasti ir ūdens vai ūdens šķīdums. Tas var notikt arī ķīmiskā reakcijā (piem., skābskruberī vai sārmskruberī). Dažos gadījumos atdalītos savienojumus no šķīdinātāja var atgūt.

1.7.3.   Paņēmieni, kā samazināt emisijas ūdenī

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Adsorbcija | Šķīstošu vielu (izšķīdušu vielu) atdalīšana no notekūdeņiem, tām tiekot pārnestām uz cietu, ļoti porainu daļiņu (parasti aktivētās ogles) virsmas. |
| Aerobiskā attīrīšana | Izšķīdušu organisku piesārņotāju bioloģiskā oksidēšana ar skābekli mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Izšķīduša skābekļa (kas ievadīts kā gaiss vai tīrs skābeklis) klātbūtnē organiskie komponenti mineralizējas par oglekļa dioksīdu un ūdeni vai pārveidojas par citiem metabolītiem un biomasu. |
| Ķīmiskā izgulsnēšana | Izšķīdušu piesārņotāju pārvēršana nešķīstošos savienojumos, pievienojot ķīmiskus izgulsnētājus. Izgulsnētās cietvielas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju. Vajadzības gadījumā pēc tam vēl var veikt mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. Fosfora izgulsnēšanai izmanto daudzvērtīgus metālu jonus (piem., kalcija, alumīnija, dzelzs jonus). |
| Ķīmiskā reducēšana | Piesārņotāju pārveidošana par līdzīgiem, bet mazāk kaitīgiem vai bīstamiem savienojumiem, izmantojot ķīmiskos reducētājus. |
| Koagulācija un flokulācija | Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem separē ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās. |
| Izlīdzināšana | Plūsmu un piesārņotāju slodzes izlīdzināšana galīgās notekūdeņu attīrīšanas ievadpunktā, izmantojot centrālas tvertnes. Izlīdzināšanu var veikt decentralizēti vai ar citiem pārvaldības paņēmieniem. |
| Filtrācija | Cietvielu separēšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu – izmantojot, piem., filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. |
| Flotācija | Cietu vai šķidru daļiņu separēšana no notekūdeņiem, tās piesaistot sīkiem gāzes – parasti gaisa – burbulīšiem. Peldošās daļiņas uzkrājas uz ūdens virsmas, un tās savāc ar skimeriem. |
| Nanofiltrācija | Filtrācijas process, kurā izmanto membrānas ar aptuveni 1 nm lielām porām. |
| Neitralizācija | Notekūdeņu pH koriģēšana līdz neitrālam līmenim (aptuveni 7) ar ķimikālijām. pH palielināšanai parasti izmanto nātrija hidroksīdu (NaOH) vai kalcija hidroksīdu (Ca(OH)2), savukārt pH samazināšanai parasti izmanto sērskābi (H2SO4), hlorūdeņražskābi (HCl) vai oglekļa dioksīdu (CO2). Dažas vielas neitralizēšanas laikā var izgulsnēties. |
| Fiziska separācija | Rupjo cietvielu, suspendēto cietvielu un/vai metāla daļiņu separēšana no notekūdeņiem, piem., ar sietiem, kāstuvēm, smelknes separatoriem, taukvielu separatoriem, hidrocikloniem, eļļu–ūdens separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm. |
| Reversā osmoze | Membrānprocess, kurā ar membrānu atdalītajos nodalījumos radītās spiedienu atšķirības iespaidā ūdens no šķīduma, kurā vielas koncentrācija ir augstāka, plūst uz šķīdumu, kurā vielas koncentrācija ir zemāka. |
| Nostādināšana | Suspendēto daļiņu un suspendēto materiālu separēšana, tos nostādinot ar gravitāciju. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Adsorbcija

Šķīstošu vielu (izšķīdušu vielu) atdalīšana no notekūdeņiem, tām tiekot pārnestām uz cietu, ļoti porainu daļiņu (parasti aktivētās ogles) virsmas.

Aerobiskā attīrīšana

Izšķīdušu organisku piesārņotāju bioloģiskā oksidēšana ar skābekli mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Izšķīduša skābekļa (kas ievadīts kā gaiss vai tīrs skābeklis) klātbūtnē organiskie komponenti mineralizējas par oglekļa dioksīdu un ūdeni vai pārveidojas par citiem metabolītiem un biomasu.

Ķīmiskā izgulsnēšana

Izšķīdušu piesārņotāju pārvēršana nešķīstošos savienojumos, pievienojot ķīmiskus izgulsnētājus. Izgulsnētās cietvielas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju. Vajadzības gadījumā pēc tam vēl var veikt mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. Fosfora izgulsnēšanai izmanto daudzvērtīgus metālu jonus (piem., kalcija, alumīnija, dzelzs jonus).

Ķīmiskā reducēšana

Piesārņotāju pārveidošana par līdzīgiem, bet mazāk kaitīgiem vai bīstamiem savienojumiem, izmantojot ķīmiskos reducētājus.

Koagulācija un flokulācija

Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem separē ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās.

Izlīdzināšana

Plūsmu un piesārņotāju slodzes izlīdzināšana galīgās notekūdeņu attīrīšanas ievadpunktā, izmantojot centrālas tvertnes. Izlīdzināšanu var veikt decentralizēti vai ar citiem pārvaldības paņēmieniem.

Filtrācija

Cietvielu separēšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu – izmantojot, piem., filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju.

Flotācija

Cietu vai šķidru daļiņu separēšana no notekūdeņiem, tās piesaistot sīkiem gāzes – parasti gaisa – burbulīšiem. Peldošās daļiņas uzkrājas uz ūdens virsmas, un tās savāc ar skimeriem.

Nanofiltrācija

Filtrācijas process, kurā izmanto membrānas ar aptuveni 1 nm lielām porām.

Neitralizācija

Notekūdeņu pH koriģēšana līdz neitrālam līmenim (aptuveni 7) ar ķimikālijām. pH palielināšanai parasti izmanto nātrija hidroksīdu (NaOH) vai kalcija hidroksīdu (Ca(OH)2), savukārt pH samazināšanai parasti izmanto sērskābi (H2SO4), hlorūdeņražskābi (HCl) vai oglekļa dioksīdu (CO2). Dažas vielas neitralizēšanas laikā var izgulsnēties.

Fiziska separācija

Rupjo cietvielu, suspendēto cietvielu un/vai metāla daļiņu separēšana no notekūdeņiem, piem., ar sietiem, kāstuvēm, smelknes separatoriem, taukvielu separatoriem, hidrocikloniem, eļļu–ūdens separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm.

Reversā osmoze

Membrānprocess, kurā ar membrānu atdalītajos nodalījumos radītās spiedienu atšķirības iespaidā ūdens no šķīduma, kurā vielas koncentrācija ir augstāka, plūst uz šķīdumu, kurā vielas koncentrācija ir zemāka.

Nostādināšana

Suspendēto daļiņu un suspendēto materiālu separēšana, tos nostādinot ar gravitāciju.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(3)  Jebkuram parametram, kuram ar paraugošanu vai analīzi saistītu ierobežojumu dēļ un/vai ekspluatācijas apstākļu dēļ 30 minūtes ilgus paraugojumus/mērījumus un/vai trīs secīgu mērījumu vidējo vērtību izmantot nav lietderīgi, var izmantot kādu reprezentatīvāku paraugošanas/mērīšanas procedūru.

(4)  Ciktāl iespējams, mērījumus veic tad, kad paredzamās emisijas ir vislielākās, normālos ekspluatācijas apstākļos.

(5)  Monitorings nav jāveic, ja izmanto tikai elektroenerģiju.

(6)  Ja mērījumi ir nepārtraukti, piemēro šādus vispārīgos EN standartus: EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 un EN 14181.

(7)  Ja mērījumi ir nepārtraukti, piemēro arī EN 13284-2.

(8)  Ja pierādīts, ka emisiju līmeņi ir pietiekami nemainīgi, var izmantot mazāku monitoringa biežumu, bet tas jebkurā gadījumā jāveic vismaz reizi 3 gados.

(9)  Ja 62. LPTP a) vai b) punkta paņēmiens nav piemērojams, HCl koncentrāciju gāzveida fāzē virs dekapēšanas vannas mēra vismaz reizi gadā.

(10)  Monitorings veicams tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par relevantu atlikumgāzu plūsmas komponentu 2. LPTP norādītajā inventarizācijas pārskatā.

(11)  Monitorings nav jāveic, ja par degvielu izmanto tikai dabasgāzi vai izmanto tikai elektroenerģiju.

(12)  Ja izmanto partijveida novadīšanu, kas notiek retāk par minimālo monitoringa biežumu, monitoringu veic katrā partijas novadīšanas reizē.

(13)  Monitorings veicams tikai gadījumos, kad novadīšana saņēmējā ūdensobjektā ir tieša.

(14)  Ja pierādīts, ka emisijas ir pietiekami nemainīgas, monitoringa biežumu var samazināt līdz reizei mēnesī.

(15)  Monitorē vai nu ĶSP, vai KOO. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo tajā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.

(16)  Ja novadīšana saņēmējā ūdensobjektā ir netieša, tad gadījumos, kad lejasposma notekūdeņu attīrīšanas stacija ir konstruēta un aprīkota attiecīgo piesārņotāju likvidēšanai, monitoringa biežumu var samazināt līdz reizei 3 mēnešos.

(17)  Monitorings veicams tikai tad, ja viela/parametrs atzīts par notekūdeņu plūsmai relevantu 2. LPTP minētajā inventarizācijas pārskatā.

(18)  Augstleģēta tērauda (piem., austenīta nerūsošā tērauda) gadījumā LPTP SVSL diapazona augšgals var būt augstāks un sasniegt 2 200 MJ/t.

(19)  Augstleģēta tērauda (piem., austenīta nerūsošā tērauda) gadījumā LPTP SVSL diapazona augšgals var būt augstāks un sasniegt 2 800 MJ/t.

(20)  Augstleģēta tērauda (piem., austenīta nerūsošā tērauda) gadījumā LPTP SVSL diapazona augšgals var būt augstāks un sasniegt 4 000 MJ/t.

(21)  Partijveida atkvēlināšanā LPTP SVSL diapazona apakšgala vērtības var panākt, izmantojot 11. LPTP g) punktā norādīto paņēmienu.

(22)  Nepārtrauktās atkvēlināšanas līnijām, kuru atkvēlināšanas temperatūrai jābūt virs 800 °C, LPTP SVSL var būt augstāki.

(23)  Nepārtrauktās atkvēlināšanas līnijām, kuru atkvēlināšanas temperatūrai jābūt virs 800 °C, LPTP SVSL var būt augstāki.

(24)  Ja lieko cinku atdala ar centrifugēšanu un/vai ja galvanizācijas vannas temperatūra ir augstāka par 500 °C, LPTP SVSL diapazona augšējā robeža var būt augstāka.

(25)  Detaļu cinkošanas stacijām, kuras ekspluatē ar vidējo gada produkcijas caurlaidumu zem 150 t/m3 tvertnes tilpuma, LPTP SVSL augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 1 200 kWh/t.

(26)  Detaļu cinkošanas stacijās, kurās ražo galvenokārt plānus izstrādājumus (piem., < 1,5 mm), LPTP SVSL augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 1 000 kWh/t.

(27)  Ja cinko galvenokārt sagataves ar augstu īpatnējo virsmas laukumu (piem., plānus izstrādājumus < 1,5 mm, caurules ar sienu biezumu < 3 mm) vai veic pārcinkošanu, LPTP SVSL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 50 kg/t.

(28)  Šis LPTP SEL nav piemērojams, ja putekļu masas plūsma ir zem 100 g/h.

(29)  LPTP SEL nepiemēro stacijām, kurās izmanto 100 % dabasgāzi vai 100 % elektrisko siltumapgādi.

(30)  Ja ir liels koksa gāzes īpatsvars (> 50 % no enerģijas ielaides), LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 300 mg/Nm3.

(31)  Ja lielā apmērā izmanto koksa gāzi vai CO bagāto gāzi no ferohroma ražošanas (> 50 % no enerģijas ielaides), LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 550 mg/Nm3.

(32)  Nepārtrauktajā atkvēlināšanā LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 300 mg/Nm3.

(33)  Ja lielā apmērā izmanto koksa gāzi vai CO bagāto gāzi no ferohroma ražošanas (> 50 % no enerģijas ielaides), LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 550 mg/Nm3.

(34)  Ja lielā apmērā izmanto koksa gāzi vai CO bagāto gāzi no ferohroma ražošanas (> 50 % no enerģijas ielaides), LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 550 mg/Nm3.

(35)  Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai dekapēšanai ar hlorūdeņražskābi.

(36)  Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai dekapēšanai ar skābju maisījumiem, kas satur hlorūdeņražskābi.

(37)  Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai dekapēšanai ar sērskābi.

(38)  Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai dekapēšanai ar hlorūdeņražskābi.

(39)  Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai dekapēšanai ar sērskābi.

(40)  Skābju maisījuma atgūšanā ar izsmidzinājuma žāvēšanu LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 200 mg/Nm3.

(41)  Tehniskie paņēmieni aprakstīti 1.7.3. punktā.

(42)  Vidējošanas periodi ir noteikti sadaļā “Vispārīgi apsvērumi”.

(43)  Piemērojams vai nu ĶSP LPTP SEL, vai KOO LPTP SEL. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo tajā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.

(44)  LPTP SEL ir piemērojams tikai tad, ja attiecīgā viela/parametrs atzīts par notekūdeņu plūsmai relevantu 2. LPTP minētajā inventarizācijas pārskatā.

(45)  Augstleģēta tērauda gadījumā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 0,3 mg/l.

(46)  Austenīta nerūsošā tērauda ražotņu gadījumā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 0,4 mg/l.

(47)  Tādu stieples vilkšanas staciju gadījumā, kurās izmanto svina vannas, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 35 μg/l.

(48)  Stacijās, kurās pārstrādā svina tēraudu, LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 50 μg/l.

(49)  Vidējošanas periodi ir noteikti sadaļā “Vispārīgi apsvērumi”.

(50)  Ja vien tas nerada lielāku vides piesārņojumu, LPTP SEL var nebūt piemērojami, ja lejasposma notekūdeņu attīrīšanas stacija ir konstruēta un aprīkota tā, ka attiecīgie piesārņotāji tiek likvidēti tur.

(51)  LPTP SEL ir piemērojams tikai tad, ja attiecīgā viela/parametrs atzīts par notekūdeņu plūsmai relevantu 2. LPTP minētajā inventarizācijas pārskatā.

(52)  Augstleģēta tērauda gadījumā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 0,3 mg/l.

(53)  Austenīta nerūsošā tērauda ražotņu gadījumā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 0,4 mg/l.

(54)  Tādu stieples vilkšanas staciju gadījumā, kurās izmanto svina vannas, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 35 μg/l.

(55)  Stacijās, kurās pārstrādā svina tēraudu, LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 50 μg/l.

(56)  Augstleģēta tērauda (piem., austenīta nerūsošā tērauda) gadījumā LPTP SVSL diapazona augšgals ir 1 000 MJ/t.

(57)  Ja nav izmantojams auduma filtrs, LPTP SEL diapazona augšējā vērtība var būt augstāka un sasniegt 7 mg/Nm3.

(58)  LPTP SEL piemērojams tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par atlikumgāzu plūsmai relevantu 2. LPTP norādītajā inventarizācijas pārskatā.

(59)  Augstleģēta tērauda (piem., austenīta nerūsošā tērauda) gadījumā LPTP SVSL diapazona augšgals var būt augstāks un sasniegt 1 600 MJ/t.

(60)  LPTP SEL piemērojams tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par atlikumgāzu plūsmai relevantu 2. LPTP norādītajā inventarizācijas pārskatā.

---