# Europeiska unionens L 272/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 272 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången20 oktober 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 272

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången20 oktober 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om ikraftträdande av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/1977 av den 17 oktober 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i associeringskommittén EU–Ukraina i dess konstellation för handelsfrågor, inrättad genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller uppdateringen av bilaga XV (Tillnärmning av tullagstiftning) till det avtalet | 2 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2022/1978 av den 25 juli 2022 om den stödordning SA.54817 (2020/C) (f.d. 2019/N) som Belgien planerar att genomföra till stöd för produktion av videospel
  [delgivet med nr C(2022) 5130]

   (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1979 av den 31 augusti 2022 om fastställande av formulär och databaser för att meddela den information som avses i artiklarna 18.1 och 21.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om upphävande av kommissionens beslut 2014/895/EU
  [delgivet med nr C(2022) 6124]

   (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1980 av den 19 oktober 2022 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2021/626 om inrättande av InvestEU-portalen och fastställande av dess tekniska specifikationer (
  1
  ) | 21 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/1981 av den 10 oktober 2022 om behöriga myndigheters användning av tjänster från Europeiska centralbankssystemet (ECB/2022/33) | 22 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/1982 av den 10 oktober 2022 om hur behöriga myndigheter och samarbetande myndigheter använder tjänster från Europeiska centralbankssystemet och om ändring av beslut ECB/2013/1 (ECB/2022/34) | 29 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 3/2022 av den blandade EU–CTC-kommittén av den 29 september 2022 om ändring av konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande (2022/1983) | 36 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om ikraftträdande av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan

1

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2022/1977 av den 17 oktober 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i associeringskommittén EU–Ukraina i dess konstellation för handelsfrågor, inrättad genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller uppdateringen av bilaga XV (Tillnärmning av tullagstiftning) till det avtalet

2

*

Kommissionens beslut (EU) 2022/1978 av den 25 juli 2022 om den stödordning SA.54817 (2020/C) (f.d. 2019/N) som Belgien planerar att genomföra till stöd för produktion av videospel
  [delgivet med nr C(2022) 5130]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2022) 5130]

1

4

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1979 av den 31 augusti 2022 om fastställande av formulär och databaser för att meddela den information som avses i artiklarna 18.1 och 21.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om upphävande av kommissionens beslut 2014/895/EU
  [delgivet med nr C(2022) 6124]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2022) 6124]

1

14

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1980 av den 19 oktober 2022 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2021/626 om inrättande av InvestEU-portalen och fastställande av dess tekniska specifikationer (
  1
  )

1

21

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/1981 av den 10 oktober 2022 om behöriga myndigheters användning av tjänster från Europeiska centralbankssystemet (ECB/2022/33)

ECB/2022/33

22

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/1982 av den 10 oktober 2022 om hur behöriga myndigheter och samarbetande myndigheter använder tjänster från Europeiska centralbankssystemet och om ändring av beslut ECB/2013/1 (ECB/2022/34)

ECB/2022/34

29

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 3/2022 av den blandade EU–CTC-kommittén av den 29 september 2022 om ändring av konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande (2022/1983)

36

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | EFTAS övervakningsmyndighets delegerade BESLUT nr 049/22/KOL av den 9 februari 2022 om att bevilja tre undantag som begärts av Furstendömet Liechtenstein med avseende på artikel 30, artikel 36.2 och punkt 1.1.3.6.3 b i bilaga 5 till Liechtensteins förordning av den 3 mars 1998 om transport av farligt gods på väg, som grundar sig på artikel 6.2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (2022/1984) | 47 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

EFTAS övervakningsmyndighets delegerade BESLUT nr 049/22/KOL av den 9 februari 2022 om att bevilja tre undantag som begärts av Furstendömet Liechtenstein med avseende på artikel 30, artikel 36.2 och punkt 1.1.3.6.3 b i bilaga 5 till Liechtensteins förordning av den 3 mars 1998 om transport av farligt gods på väg, som grundar sig på artikel 6.2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (2022/1984)

47

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/389 av den 8 mars 2022 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2034 vad gäller format, struktur, innehållsförteckningar och årligt datum för offentliggörande för de upplysningar som ska lämnas ut av behöriga myndigheter ( EUT L 79, 9.3.2022 ) | 52 |
| | * | Rättelse till rådets beslut (EU) 2022/1912 av den 29 september 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen vad gäller antagandet av de reviderade föreskrifterna om sjöpersonal på Rhen ( EUT L 261, 7.10.2022 ) | 54 |

Rättelser

*

Rättelse av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/389 av den 8 mars 2022 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2034 vad gäller format, struktur, innehållsförteckningar och årligt datum för offentliggörande för de upplysningar som ska lämnas ut av behöriga myndigheter ( EUT L 79, 9.3.2022 )

( EUT L 79, 9.3.2022 )

52

*

Rättelse till rådets beslut (EU) 2022/1912 av den 29 september 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen vad gäller antagandet av de reviderade föreskrifterna om sjöpersonal på Rhen ( EUT L 261, 7.10.2022 )

( EUT L 261, 7.10.2022 )

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/1

---

Meddelande om ikraftträdande av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan

Ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan, undertecknat i Manila (Filippinerna) den 7 augusti 2017
   (1), träder i kraft den 21 oktober 2022, eftersom det förfarande som föreskrivs i artikel 61.1 i avtalet avslutades den 21 september 2022.

1

---

(1)  
  EUT L 237, 15.9.2017. s. 7.

1

---

BESLUT

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/2

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/1977

av den 17 oktober 2022

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i associeringskommittén EU–Ukraina i dess konstellation för handelsfrågor, inrättad genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller uppdateringen av bilaga XV (Tillnärmning av tullagstiftning) till det avtalet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket, jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1) (avtalet) trädde i kraft den 1 september 2017. |
| --- | --- |

(1)

Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1) (avtalet) trädde i kraft den 1 september 2017.

| (2) | I enlighet med artikel 465.2 i avtalet får associeringsrådet delegera vilken som helst av sina befogenheter till associeringskommittén, inklusive befogenheten att fatta bindande beslut. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 465.2 i avtalet får associeringsrådet delegera vilken som helst av sina befogenheter till associeringskommittén, inklusive befogenheten att fatta bindande beslut.

| (3) | Genom beslut nr 3/2014 av associeringsrådet (2) delegerade associeringsrådet befogenheten att uppdatera eller ändra bland annat bilaga XV till avtalet till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor. |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut nr 3/2014 av associeringsrådet (2) delegerade associeringsrådet befogenheten att uppdatera eller ändra bland annat bilaga XV till avtalet till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

| (4) | Associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska vid sitt nästa möte anta ett beslut om uppdatering av bilaga XV till avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska vid sitt nästa möte anta ett beslut om uppdatering av bilaga XV till avtalet.

| (5) | Med tanke på att flera av de unionsakter som förtecknas i bilaga XV till avtalet har ändrats eller upphävts sedan förhandlingarna om avtalet avslutades, är det nödvändigt att anpassa den bilagan, bland annat genom att justera vissa tidsfrister för att ta hänsyn till de framsteg som Ukraina redan gjort i fråga om tillnärmningen till unionens regelverk. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på att flera av de unionsakter som förtecknas i bilaga XV till avtalet har ändrats eller upphävts sedan förhandlingarna om avtalet avslutades, är det nödvändigt att anpassa den bilagan, bland annat genom att justera vissa tidsfrister för att ta hänsyn till de framsteg som Ukraina redan gjort i fråga om tillnärmningen till unionens regelverk.

| (6) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor, eftersom det planerade beslutet kommer att vara bindande för unionen. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor, eftersom det planerade beslutet kommer att vara bindande för unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i associeringskommittén EU–Ukraina i dess konstellation för handelsfrågor, inrättad genom i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vid dess nästa möte, vad gäller uppdateringen av bilaga XV (Tillnärmning av tullagstiftning) till avtalet, ska baseras på det utkast till beslut av associeringskommittén EU–Ukraina i dess konstellation för handelsfrågor som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Det beslut av associeringskommittén EU–Ukraina i dess konstellation för handelsfrågor som avses i artikel 1 ska efter antagandet offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxembourg den 17 oktober 2022.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

(2)  Beslut nr 3/2014 av associeringsrådet EU–Ukraina av den 15 december 2014 om associeringsrådets delegering av vissa befogenheter till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor [2015/980] (EUT L 158, 24.6.2015, s. 4).

2

---

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/4

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2022/1978

av den 25 juli 2022

om den stödordning SA.54817 (2020/C) (f.d. 2019/N) som Belgien planerar att genomföra till stöd för produktion av videospel

[delgivet med nr C(2022) 5130]

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 1 juli 2019 anmälde Belgien till kommissionen ordningen för stöd till produktion av videospel. Belgien har lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 3 januari och den 2 februari 2020. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 1 juli 2019 anmälde Belgien till kommissionen ordningen för stöd till produktion av videospel. Belgien har lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 3 januari och den 2 februari 2020.

| (2) | Genom en skrivelse av den 30 april 2020 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 30 april 2020 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd.

EUF-fördraget

| (3) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (4) | Genom en skrivelse av den 29 maj 2020 överlämnade Belgien sina kommentarer på beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 29 maj 2020 överlämnade Belgien sina kommentarer på beslutet om att inleda förfarandet.

| (5) | Den 16 juli 2020 tog kommissionen emot synpunkter från en berörd part. Den har översänt dessa synpunkter till Belgien som getts tillfälle att bemöta dem och Belgiens kommentarer mottogs i en skrivelse av den 30 november 2020. |
| --- | --- |

(5)

Den 16 juli 2020 tog kommissionen emot synpunkter från en berörd part. Den har översänt dessa synpunkter till Belgien som getts tillfälle att bemöta dem och Belgiens kommentarer mottogs i en skrivelse av den 30 november 2020.

| (6) | I sin skrivelse av den 29 maj 2020 informerade Belgien kommissionen om sin vilja att anpassa den lagstiftning som utgör rättslig grund för stödet. Den 30 november 2021 informerade Belgien kommissionen om att ett lagförslag hade lagts fram för den belgiska representantkammaren med dessa ändringar (3). |
| --- | --- |

(6)

I sin skrivelse av den 29 maj 2020 informerade Belgien kommissionen om sin vilja att anpassa den lagstiftning som utgör rättslig grund för stödet. Den 30 november 2021 informerade Belgien kommissionen om att ett lagförslag hade lagts fram för den belgiska representantkammaren med dessa ändringar (3).

3

| (7) | Belgien lämnade ytterligare upplysningar den 10 juni och den 8 december 2021 och den 10 februari och den 29 mars 2022. |
| --- | --- |

(7)

Belgien lämnade ytterligare upplysningar den 10 juni och den 8 december 2021 och den 10 februari och den 29 mars 2022.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDORDNINGEN

DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDORDNINGEN

2.1   Ordningens titel, rättsliga grund och giltighetstid

Ordningens titel, rättsliga grund och giltighetstid

| (8) | Det rör sig om ett system med skatteförmåner (”tax shelter”) till stöd för produktion av videospel. Systemet ska genomföras som en utvidgning av det ursprungliga systemet med skatteförmåner som syftade till att stödja audiovisuell produktion och som godkändes av kommissionen 2003 (4). Sedan dess har förlängningar och ändringar i den stödordningen godkänts 2004 (5), 2007 (6), 2009 (7), 2013 (8) och 2014 (9). Systemet med skatteförmåner från 2014 förlängdes utan ändringar 2020 (10). Den nuvarande versionen av ordningen gäller till och med den 31 december 2026. |
| --- | --- |

(8)

Det rör sig om ett system med skatteförmåner (”tax shelter”) till stöd för produktion av videospel. Systemet ska genomföras som en utvidgning av det ursprungliga systemet med skatteförmåner som syftade till att stödja audiovisuell produktion och som godkändes av kommissionen 2003 (4). Sedan dess har förlängningar och ändringar i den stödordningen godkänts 2004 (5), 2007 (6), 2009 (7), 2013 (8) och 2014 (9). Systemet med skatteförmåner från 2014 förlängdes utan ändringar 2020 (10). Den nuvarande versionen av ordningen gäller till och med den 31 december 2026.

4

5

6

7

8

9

10

| (9) | Den rättsliga grunden är lagen om inkomstskatt (11) och lagen av den 29 mars 2019 om utvidgning av systemet med skatteförmåner (”tax shelter”) till att också omfatta videospelsbranschen, offentliggjord i Moniteur belge/Belgisch Staatsblad den 16 april 2019 (12), och det förslag till ändring av den sistnämnda lagen som för närvarande behandlas av belgiska representantkammaren (13). Ändringen är planerad att antas efter ett positivt beslut av kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Den rättsliga grunden är lagen om inkomstskatt (11) och lagen av den 29 mars 2019 om utvidgning av systemet med skatteförmåner (”tax shelter”) till att också omfatta videospelsbranschen, offentliggjord i Moniteur belge/Belgisch Staatsblad den 16 april 2019 (12), och det förslag till ändring av den sistnämnda lagen som för närvarande behandlas av belgiska representantkammaren (13). Ändringen är planerad att antas efter ett positivt beslut av kommissionen.

11

Moniteur belge

Belgisch Staatsblad

12

13

| (10) | Stödets varaktighet kommer att omfatta perioden till och med den 31 december 2027 (14). |
| --- | --- |

(10)

Stödets varaktighet kommer att omfatta perioden till och med den 31 december 2027 (14).

14

2.2   Budget

Budget

| (11) | Den beräknade budgeten uppgår till 36 000 000 euro (6 000 000 euro per år) och härrör från den belgiska statens federala budget. |
| --- | --- |

(11)

Den beräknade budgeten uppgår till 36 000 000 euro (6 000 000 euro per år) och härrör från den belgiska statens federala budget.

2.3   Stödets syfte och stödberättigande verk

Stödets syfte och stödberättigande verk

| (12) | Syftet med denna ordning är att ge stöd till företag som investerar i videospelsproduktion och uppmuntra dem att göra detta genom att bevilja dem en skatteförmån. De företag som är skyldiga att betala bolagsskatt i Belgien och som uppfyller de nödvändiga villkoren kommer att kunna ta del av de skatteförmåner (”tax shelter”) som erbjuds genom denna stödordning. |
| --- | --- |

(12)

Syftet med denna ordning är att ge stöd till företag som investerar i videospelsproduktion och uppmuntra dem att göra detta genom att bevilja dem en skatteförmån. De företag som är skyldiga att betala bolagsskatt i Belgien och som uppfyller de nödvändiga villkoren kommer att kunna ta del av de skatteförmåner (”tax shelter”) som erbjuds genom denna stödordning.

| (13) | För att komma i fråga för dessa skattelättnader måste företagen investera i produktioner hos videospelsproducenter som framställer videospel som är godkända som europeiska videospel av de behöriga myndigheterna i den berörda gemenskapen, dvs. som huvudsakligen har framställts med hjälp av upphovsmän och kreativa medarbetare som är bosatta i Belgien eller i en annan EES-stat eller som har övervakats och i praktiken kontrollerats av en eller flera producenter eller medproducenter som är etablerade i en eller flera EES-stater. |
| --- | --- |

(13)

För att komma i fråga för dessa skattelättnader måste företagen investera i produktioner hos videospelsproducenter som framställer videospel som är godkända som europeiska videospel av de behöriga myndigheterna i den berörda gemenskapen, dvs. som huvudsakligen har framställts med hjälp av upphovsmän och kreativa medarbetare som är bosatta i Belgien eller i en annan EES-stat eller som har övervakats och i praktiken kontrollerats av en eller flera producenter eller medproducenter som är etablerade i en eller flera EES-stater.

| (14) | Godkännandet av videospelen görs genom kulturella tester, t.ex. de som har införts av den flamländska gemenskapen eller regionen Vallonien i deras egna ordningar för stöd till videospel och som har godkänts av kommissionen (2018 för den flamländska gemenskapen (15), förlängd och ändrad 2022 (16), och 2020 för regionen Vallonien (17)). Enligt testkriterierna krävs det att spelet ska ha en kulturell och konstnärlig kvalitet, att produktionen och aktörerna ska ha kulturell anknytning till Flandern eller regionen Vallonien och att spelet ska vara innovativt och kreativt. Därför har Belgien gjort ett åtagande om att den belgiska federala staten ska ingå ett samarbetsavtal med den flamländska gemenskapen, den franskspråkiga gemenskapen och den tyskspråkiga gemenskapen om gemenskapernas respektive den federala statens behörighet i fråga om systemet med skatteförmåner. Belgien förtydligar att gemenskapernas godkännande av videospel inom ramen för systemet med skatteförmåner kommer att baseras på samma kriterier som tillämpas av den flamländska gemenskapen och regionen Vallonien i deras egna stödordningar för videospel under åtgärdens giltighetstid. |
| --- | --- |

(14)

Godkännandet av videospelen görs genom kulturella tester, t.ex. de som har införts av den flamländska gemenskapen eller regionen Vallonien i deras egna ordningar för stöd till videospel och som har godkänts av kommissionen (2018 för den flamländska gemenskapen (15), förlängd och ändrad 2022 (16), och 2020 för regionen Vallonien (17)). Enligt testkriterierna krävs det att spelet ska ha en kulturell och konstnärlig kvalitet, att produktionen och aktörerna ska ha kulturell anknytning till Flandern eller regionen Vallonien och att spelet ska vara innovativt och kreativt. Därför har Belgien gjort ett åtagande om att den belgiska federala staten ska ingå ett samarbetsavtal med den flamländska gemenskapen, den franskspråkiga gemenskapen och den tyskspråkiga gemenskapen om gemenskapernas respektive den federala statens behörighet i fråga om systemet med skatteförmåner. Belgien förtydligar att gemenskapernas godkännande av videospel inom ramen för systemet med skatteförmåner kommer att baseras på samma kriterier som tillämpas av den flamländska gemenskapen och regionen Vallonien i deras egna stödordningar för videospel under åtgärdens giltighetstid.

15

16

17

2.4   Form av stöd, systemets utformning, stödnivå och kumulering

Form av stöd, systemets utformning, stödnivå och kumulering

| (15) | Enligt det gällande systemet med skatteförmåner kan ett företag (nedan kallat investeraren) ge ett ekonomiskt bidrag baserat på ett ramavtal till en producent för en viss audiovisuell produktion. Investeringen ersätts genom ett ”skatteförmånsintyg” som ger investeraren rätt till en skatteförmån i form av en sänkning av investerarens beskattningsbara intäkter. När det gäller beskattning av intäkter gäller som princip att företag ska betala skatt på alla sina intäkter (artikel 185 i lagen om inkomstskatt). För att fastställa beskattningsunderlaget dras avdragsgilla utgifter av från intäkterna (artikel 6 i lagen om inkomstskatt). I normala fall får ett företag göra avdrag för de kostnader för intäkternas förvärvande som det har haft under beskattningsperioden (artikel 49 i lagen om inkomstskatt). När det gäller värdet på investeringar är det möjligt att göra ett avdrag i förhållande till ingångsvärdet (artikel 61 andra stycket, lagen om inkomstskatt). Enligt systemet med skatteförmåner får det skattepliktiga företaget direkt göra ett avdrag på 421 % av det investerade beloppet, dvs. ett högre belopp än kapitaltillskottet. Enligt det anmälda förslaget skulle denna möjlighet också erbjudas för bidrag till produktion av ett videospel. |
| --- | --- |

(15)

Enligt det gällande systemet med skatteförmåner kan ett företag (nedan kallat investeraren) ge ett ekonomiskt bidrag baserat på ett ramavtal till en producent för en viss audiovisuell produktion. Investeringen ersätts genom ett ”skatteförmånsintyg” som ger investeraren rätt till en skatteförmån i form av en sänkning av investerarens beskattningsbara intäkter. När det gäller beskattning av intäkter gäller som princip att företag ska betala skatt på alla sina intäkter (artikel 185 i lagen om inkomstskatt). För att fastställa beskattningsunderlaget dras avdragsgilla utgifter av från intäkterna (artikel 6 i lagen om inkomstskatt). I normala fall får ett företag göra avdrag för de kostnader för intäkternas förvärvande som det har haft under beskattningsperioden (artikel 49 i lagen om inkomstskatt). När det gäller värdet på investeringar är det möjligt att göra ett avdrag i förhållande till ingångsvärdet (artikel 61 andra stycket, lagen om inkomstskatt). Enligt systemet med skatteförmåner får det skattepliktiga företaget direkt göra ett avdrag på 421 % av det investerade beloppet, dvs. ett högre belopp än kapitaltillskottet. Enligt det anmälda förslaget skulle denna möjlighet också erbjudas för bidrag till produktion av ett videospel.

investeraren

| (16) | I den ordning som Belgien har anmält baserades det skattemässiga värdet på intyget om skatteförmåner på 70 % av de produktions- och driftsutgifter som uppstått inom EES-området, eller, om produktions- och driftsutgifterna i Belgien utgjorde mindre än 63 % av den totala budgeten, de produktions- och driftsutgifter som uppstått i Belgien. Stödbeloppet för eventuella investeringar i en produktion har fastställts till 48 % av detta skattemässiga värde på intyget som skatteförmåner. Som mest, i de fall minst 63 % av den totala budgeten har använts i Belgien, skulle stödnivån alltså kunna uppgå till 48 % av 70 %, dvs. 33,6 % av produktionsbudgeten, men skulle vara lägre om utgifterna i Belgien utgör mindre än 63 % av den totala budgeten. Vid kumulering med andra produktionsstöd kommer stödnivån att begränsas till 50 %. |
| --- | --- |

(16)

I den ordning som Belgien har anmält baserades det skattemässiga värdet på intyget om skatteförmåner på 70 % av de produktions- och driftsutgifter som uppstått inom EES-området, eller, om produktions- och driftsutgifterna i Belgien utgjorde mindre än 63 % av den totala budgeten, de produktions- och driftsutgifter som uppstått i Belgien. Stödbeloppet för eventuella investeringar i en produktion har fastställts till 48 % av detta skattemässiga värde på intyget som skatteförmåner. Som mest, i de fall minst 63 % av den totala budgeten har använts i Belgien, skulle stödnivån alltså kunna uppgå till 48 % av 70 %, dvs. 33,6 % av produktionsbudgeten, men skulle vara lägre om utgifterna i Belgien utgör mindre än 63 % av den totala budgeten. Vid kumulering med andra produktionsstöd kommer stödnivån att begränsas till 50 %.

| (17) | I det första utkastet till stödordningen föreskrevs att det skattemässiga värdet på intyget om skatteförmåner skulle fastställas på grundval av territoriella utgifter. Investeringsbeloppet (och därmed stödbeloppet) beror på andelen territoriella utgifter och varierar därför beroende på beloppet för de utgifter som planeras i Belgien. |
| --- | --- |

(17)

I det första utkastet till stödordningen föreskrevs att det skattemässiga värdet på intyget om skatteförmåner skulle fastställas på grundval av territoriella utgifter. Investeringsbeloppet (och därmed stödbeloppet) beror på andelen territoriella utgifter och varierar därför beroende på beloppet för de utgifter som planeras i Belgien.

2.5   Godkännande av stödmottagare

Godkännande av stödmottagare

| (18) | I systemet med skatteförmåner föreskrivs att de produktionsbolag som är stödmottagare måste vara godkända för att kunna delta i systemet med skatteförmåner. Syftet är enligt Belgien att det ska gå att dra tillbaka godkännandet för företag eller personer som inte följer lagen (18). |
| --- | --- |

(18)

I systemet med skatteförmåner föreskrivs att de produktionsbolag som är stödmottagare måste vara godkända för att kunna delta i systemet med skatteförmåner. Syftet är enligt Belgien att det ska gå att dra tillbaka godkännandet för företag eller personer som inte följer lagen (18).

18

| (19) | Belgien har förklarat att godkännandet kommer att beviljas snabbt efter ansökan av de berörda produktionsbolagen. Ansökan ska enbart innehålla identitetsuppgifter, en handling som intygar att sökanden inte har några skulder till Office national de sécurité sociale (det nationella organet för social trygghet) och ett åtagande om att följa lagen i fråga om systemet med skatteförmåner. Detta innebär i synnerhet att produktionsbolaget åtar sig att genomföra sitt erbjudande om intyg om skatteförmåner i enlighet med bestämmelserna i lagen av den 11 juli 2018 om erbjudanden till allmänheten av investeringsinstrument och upptagande av investeringsinstrument till handel på reglerade marknader (19) och med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1129 (20). |
| --- | --- |

(19)

Belgien har förklarat att godkännandet kommer att beviljas snabbt efter ansökan av de berörda produktionsbolagen. Ansökan ska enbart innehålla identitetsuppgifter, en handling som intygar att sökanden inte har några skulder till Office national de sécurité sociale (det nationella organet för social trygghet) och ett åtagande om att följa lagen i fråga om systemet med skatteförmåner. Detta innebär i synnerhet att produktionsbolaget åtar sig att genomföra sitt erbjudande om intyg om skatteförmåner i enlighet med bestämmelserna i lagen av den 11 juli 2018 om erbjudanden till allmänheten av investeringsinstrument och upptagande av investeringsinstrument till handel på reglerade marknader (19) och med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1129 (20).

19

20

| (20) | Belgien har förklarat att det i godkännandeprocessen inte kommer att införas något krav på etablering eller bosättning i Belgien för de berörda företagen när de lämnar in sin ansökan om godkännande. |
| --- | --- |

(20)

Belgien har förklarat att det i godkännandeprocessen inte kommer att införas något krav på etablering eller bosättning i Belgien för de berörda företagen när de lämnar in sin ansökan om godkännande.

2.6   Bakgrund till stödet

Bakgrund till stödet

| (21) | I sin anmälan förklarade Belgien att den belgiska videospelssektorn år 2018 uppgick till 100 000 000 euro, eller 0,08 % av världsmarknaden (som uppgick till cirka 124 000 000 000 euro 2018). |
| --- | --- |

(21)

I sin anmälan förklarade Belgien att den belgiska videospelssektorn år 2018 uppgick till 100 000 000 euro, eller 0,08 % av världsmarknaden (som uppgick till cirka 124 000 000 000 euro 2018).

| (22) | Belgien har under tiden uppdaterat dessa uppgifter. År 2020 genererade videospelssektorn intäkter på 159 800 000 000 US-dollar på global nivå (21). De 82 000 000 euro som Belgien har uppgett som den totala omsättningen på den belgiska marknaden det året utgjorde enbart 0,05 % av den omsättningen. Den europeiska marknaden utgjorde 19 % av världsmarknaden, vilket motsvarade 29 600 000 000 US-dollar, dvs. mer än 27 600 000 000 euro. År 2020 motsvarade den belgiska videospelsmarknaden alltså 0,3 % av den europeiska marknaden. Enligt uppgifter för 2019 sysselsatte den belgiska sektorn 1 000 av totalt 87 628 personer i Europa. Det fanns 63 studior för utveckling av videospel i Belgien, av 4 913 i Europa (22). Siffrorna visar alltså att den belgiska videospelssektorn har en blygsam ställning på den europeiska marknaden. Många av de företag som är verksamma inom videospelssektorn i Belgien är små. En stor andel av dem är nystartade, dvs. har inte funnits i mer än sex år. På grund av sin storlek och eftersom de är nystartade har företagen i denna sektor svårigheter att växa, vilket hämmar framställningen av fler kulturella videospel med större mångfald. |
| --- | --- |

(22)

Belgien har under tiden uppdaterat dessa uppgifter. År 2020 genererade videospelssektorn intäkter på 159 800 000 000 US-dollar på global nivå (21). De 82 000 000 euro som Belgien har uppgett som den totala omsättningen på den belgiska marknaden det året utgjorde enbart 0,05 % av den omsättningen. Den europeiska marknaden utgjorde 19 % av världsmarknaden, vilket motsvarade 29 600 000 000 US-dollar, dvs. mer än 27 600 000 000 euro. År 2020 motsvarade den belgiska videospelsmarknaden alltså 0,3 % av den europeiska marknaden. Enligt uppgifter för 2019 sysselsatte den belgiska sektorn 1 000 av totalt 87 628 personer i Europa. Det fanns 63 studior för utveckling av videospel i Belgien, av 4 913 i Europa (22). Siffrorna visar alltså att den belgiska videospelssektorn har en blygsam ställning på den europeiska marknaden. Många av de företag som är verksamma inom videospelssektorn i Belgien är små. En stor andel av dem är nystartade, dvs. har inte funnits i mer än sex år. På grund av sin storlek och eftersom de är nystartade har företagen i denna sektor svårigheter att växa, vilket hämmar framställningen av fler kulturella videospel med större mångfald.

21

22

| (23) | Belgien konstaterar följande: Trots tillväxten i sektorn har branschen inte den ekonomiska drivkraft som krävs för att få genomslag på marknaden. I likhet med en filmproduktion tar det flera månader eller år att utveckla ett spel avsett för dator, konsol, surfplatta eller smarttelefon. Det kräver högt kvalificerad personal. Precis som för film uppstår det säljbara resultatet först i slutet av processen. Dessa särdrag innebär förhållandevis stora risker för sektorn. Precis som för film vet man heller aldrig säkert om ett spel kommer att kunna locka en stor publik och ge avkastning på investeringarna. Videospel med stark inriktning på utbildning, kultur eller konstnärlig utformning betraktas dessutom som mer riskfyllda eftersom de medför samma produktionskostnader som populära videospel på global nivå, men har tillträde till en mycket mer begränsad marknad. |
| --- | --- |

(23)

Belgien konstaterar följande: Trots tillväxten i sektorn har branschen inte den ekonomiska drivkraft som krävs för att få genomslag på marknaden. I likhet med en filmproduktion tar det flera månader eller år att utveckla ett spel avsett för dator, konsol, surfplatta eller smarttelefon. Det kräver högt kvalificerad personal. Precis som för film uppstår det säljbara resultatet först i slutet av processen. Dessa särdrag innebär förhållandevis stora risker för sektorn. Precis som för film vet man heller aldrig säkert om ett spel kommer att kunna locka en stor publik och ge avkastning på investeringarna. Videospel med stark inriktning på utbildning, kultur eller konstnärlig utformning betraktas dessutom som mer riskfyllda eftersom de medför samma produktionskostnader som populära videospel på global nivå, men har tillträde till en mycket mer begränsad marknad.

| (24) | De ekonomiska begränsningarna gör det svårare att lansera projekt som har stor bredd och stor kreativ potential men också kräver större budget. Därför koncentreras videospelsproduktionen till datorspel och lågbudgetspel. Finansieringsproblemen gör det svårare att bevara och utveckla ett lokalt kulturellt kunnande. Producenter lockas att arbeta som underleverantörer till utländska företag i stället för att utveckla egna videospel. |
| --- | --- |

(24)

De ekonomiska begränsningarna gör det svårare att lansera projekt som har stor bredd och stor kreativ potential men också kräver större budget. Därför koncentreras videospelsproduktionen till datorspel och lågbudgetspel. Finansieringsproblemen gör det svårare att bevara och utveckla ett lokalt kulturellt kunnande. Producenter lockas att arbeta som underleverantörer till utländska företag i stället för att utveckla egna videospel.

| (25) | Därför har belgiska videospelsföretag ofta stora problem med att hitta den finansiering som krävs för nya projekt. Dessutom möter de en kraftig internationell konkurrens. |
| --- | --- |

(25)

Därför har belgiska videospelsföretag ofta stora problem med att hitta den finansiering som krävs för nya projekt. Dessutom möter de en kraftig internationell konkurrens.

| (26) | Systemet med skatteförmåner skulle bidra till att öka mängden privata investeringar i sektorn för videospelsproduktion, precis som har varit fallet med skatteförmåner för filmproduktion och framställning av audiovisuella verk. |
| --- | --- |

(26)

Systemet med skatteförmåner skulle bidra till att öka mängden privata investeringar i sektorn för videospelsproduktion, precis som har varit fallet med skatteförmåner för filmproduktion och framställning av audiovisuella verk.

2.7   Beskrivning av de skäl som lett till att förfarandet inletts

Beskrivning av de skäl som lett till att förfarandet inletts

| (27) | Den ordning som ursprungligen anmäldes till kommissionen väckte tvivel på dess allmänna lagenlighet. Det skattemässiga värdet fastställdes på grundval av territoriella utgifter. Dessa territoriella utgiftsvillkor skulle kunna strida på principerna om allmän lagenlighet och särskilt mot principerna i EUF-fördraget som garanterar fri rörlighet för varor och frihet att tillhandahålla tjänster (artiklarna 34 och 56 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(27)

Den ordning som ursprungligen anmäldes till kommissionen väckte tvivel på dess allmänna lagenlighet. Det skattemässiga värdet fastställdes på grundval av territoriella utgifter. Dessa territoriella utgiftsvillkor skulle kunna strida på principerna om allmän lagenlighet och särskilt mot principerna i EUF-fördraget som garanterar fri rörlighet för varor och frihet att tillhandahålla tjänster (artiklarna 34 och 56 i EUF-fördraget).

| (28) | Kommissionen uttryckte tvivel om att det var lagligt och förenligt med den inre marknaden att definiera investeringsbeloppet och därmed stödbeloppet som en procentandel av de territoriella utgifterna i Belgien i samband med stöd till videospel och på att det skulle vara nödvändigt och proportionerligt att koppla territoriella villkor till stödet. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen uttryckte tvivel om att det var lagligt och förenligt med den inre marknaden att definiera investeringsbeloppet och därmed stödbeloppet som en procentandel av de territoriella utgifterna i Belgien i samband med stöd till videospel och på att det skulle vara nödvändigt och proportionerligt att koppla territoriella villkor till stödet.

3.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (29) | I sin skrivelse av den 16 juli 2020 lämnade organisationen Vlaamse Onafhankelijke Film & Televisie Producenten (”oberoende flamländska film- och tv-producenter, nedan kallade VOFTP) sina synpunkter på den anmälda stödordningen. VOFTP anser att de påverkas av ordningen eftersom de fruktar att införandet av ett system med skatteförmåner kommer att minska mängden investeringar i audiovisuell produktion hos deras medlemmar. Enligt VOFTP är utvidgningen av systemet med skatteförmåner inte förenlig med den inre marknaden och bör därför inte godkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

(29)

I sin skrivelse av den 16 juli 2020 lämnade organisationen Vlaamse Onafhankelijke Film & Televisie Producenten (”oberoende flamländska film- och tv-producenter, nedan kallade VOFTP) sina synpunkter på den anmälda stödordningen. VOFTP anser att de påverkas av ordningen eftersom de fruktar att införandet av ett system med skatteförmåner kommer att minska mängden investeringar i audiovisuell produktion hos deras medlemmar. Enligt VOFTP är utvidgningen av systemet med skatteförmåner inte förenlig med den inre marknaden och bör därför inte godkännas av kommissionen.

VOFTP

| (30) | VOFTP understryker vikten av en tillräckligt noggrann granskning för att avgöra om videospel som får stöd genom den berörda ordningen verkligen har en anknytning till Belgien och bidrar till målet att främja kultur i den mening som avses i artikel 107.3 d EUF-förordningen och den kulturella mångfalden. VOFTP är oroliga för att ordningen inte innehåller någon garanti för att stödet enbart kommer att gynna videospel som har ett kulturellt ändamål. |
| --- | --- |

(30)

VOFTP understryker vikten av en tillräckligt noggrann granskning för att avgöra om videospel som får stöd genom den berörda ordningen verkligen har en anknytning till Belgien och bidrar till målet att främja kultur i den mening som avses i artikel 107.3 d EUF-förordningen och den kulturella mångfalden. VOFTP är oroliga för att ordningen inte innehåller någon garanti för att stödet enbart kommer att gynna videospel som har ett kulturellt ändamål.

| (31) | Enligt VOFTP måste kriterierna för att utvärdera den kulturella aspekten av stödordningen för videospel säkerställa att ett videospel som får stöd har ett kulturellt värde. Dessa kriterier bör fastställas av den behöriga gemenskap eller region som har sin egen stödordning för videospel, där kriterierna för den kulturella aspekten av ett videospel fastställs av en egen myndighet i den flamländska gemenskapen (Fonds Audiovisuel de Flandre) eller regionen Vallonien. VOFTP tvivlar på att det kommer att säkerställas att dessa kriterier tillämpas. Den påpekar att det nödvändiga samarbetsavtalet mellan staten och gemenskaperna inte har upprättats. |
| --- | --- |

(31)

Enligt VOFTP måste kriterierna för att utvärdera den kulturella aspekten av stödordningen för videospel säkerställa att ett videospel som får stöd har ett kulturellt värde. Dessa kriterier bör fastställas av den behöriga gemenskap eller region som har sin egen stödordning för videospel, där kriterierna för den kulturella aspekten av ett videospel fastställs av en egen myndighet i den flamländska gemenskapen (Fonds Audiovisuel de Flandre) eller regionen Vallonien. VOFTP tvivlar på att det kommer att säkerställas att dessa kriterier tillämpas. Den påpekar att det nödvändiga samarbetsavtalet mellan staten och gemenskaperna inte har upprättats.

4.   KOMMENTARER FRÅN BELGIEN

KOMMENTARER FRÅN BELGIEN

| (32) | I sin skrivelse av den 29 maj 2020 konstaterade Belgien att det i beslutet om att inleda förfarandet bekräftades att villkoren för att kunna betraktas som ett stöd för att främja kultur som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 d i EUF-fördraget är uppfyllda. |
| --- | --- |

(32)

I sin skrivelse av den 29 maj 2020 konstaterade Belgien att det i beslutet om att inleda förfarandet bekräftades att villkoren för att kunna betraktas som ett stöd för att främja kultur som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 d i EUF-fördraget är uppfyllda.

| (33) | Vad gäller de territoriella utgiftsvillkoren och deras allmänna lagenlighet (inklusive huruvida de är nödvändiga och proportionella) och framför allt principerna i EUF-fördraget som garanterar fri rörlighet för varor och frihet att tillhandahålla tjänster (artiklarna 34 och 56 i EUF-fördraget), har Belgien börjat undersöka möjligheten att utvidga de stödberättigande utgifterna till hela EES-området. Den 16 juli 2021 lade ekonomi- och budgetutskottet i den belgiska representantkammaren fram ett förslag till ändring av lagen som innebär att lydelsen ”de produktions- och driftsutgifter som uppstått i Belgien” ersätts med lydelsen ”de produktions- och driftsutgifter som har uppstått i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” (EES). Enligt ändringsförslaget ska det skattemässiga värdet av intyget om skatteförmåner fastställas baserat på 70 % av de produktions- och driftsutgifter som har uppstått inom EES, eller, om de produktions- och driftsutgifter som är nödvändiga för de beskattningsbara förvärvsinkomsterna i EES utgjorde mindre än 63 % av den totala budgeten, de produktions- och driftsutgifter som är nödvändiga för de beskattningsbara förvärvsinkomsterna i EES. Representantkammaren är beredd att anta ändringsförslagen så snart kommissionen har fattat ett positivt beslut. |
| --- | --- |

(33)

Vad gäller de territoriella utgiftsvillkoren och deras allmänna lagenlighet (inklusive huruvida de är nödvändiga och proportionella) och framför allt principerna i EUF-fördraget som garanterar fri rörlighet för varor och frihet att tillhandahålla tjänster (artiklarna 34 och 56 i EUF-fördraget), har Belgien börjat undersöka möjligheten att utvidga de stödberättigande utgifterna till hela EES-området. Den 16 juli 2021 lade ekonomi- och budgetutskottet i den belgiska representantkammaren fram ett förslag till ändring av lagen som innebär att lydelsen ”de produktions- och driftsutgifter som uppstått i Belgien” ersätts med lydelsen ”de produktions- och driftsutgifter som har uppstått i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” (EES). Enligt ändringsförslaget ska det skattemässiga värdet av intyget om skatteförmåner fastställas baserat på 70 % av de produktions- och driftsutgifter som har uppstått inom EES, eller, om de produktions- och driftsutgifter som är nödvändiga för de beskattningsbara förvärvsinkomsterna i EES utgjorde mindre än 63 % av den totala budgeten, de produktions- och driftsutgifter som är nödvändiga för de beskattningsbara förvärvsinkomsterna i EES. Representantkammaren är beredd att anta ändringsförslagen så snart kommissionen har fattat ett positivt beslut.

| (34) | När det gäller synpunkterna från VOFTP om den kulturella utformningen av de videospel som skulle kunna komma i fråga för stödet och gemenskapernas tillämpning av kulturella tester på de videospel som kan omfattas av systemet för skatteförmåner har Belgien angett att samarbetsavtalet mellan den federala staten och gemenskaperna om det befintliga systemet för skatteförmåner för framställning av audiovisuella verk kommer att behöva anpassas för att inkludera gemenskapernas eller regionernas tillämpning av de kulturella testerna på videospel. Detta kommer att göras innan den anmälda ordningen träder ikraft, så snart representantkammaren har godkänt den föreslagna lagändringen och kommissionen har antagit sitt beslut om systemet med skatteförmåner för videospelsproduktion. Belgien har bekräftat att samarbetsavtalet inte kommer att ändra testernas innehåll. |
| --- | --- |

(34)

När det gäller synpunkterna från VOFTP om den kulturella utformningen av de videospel som skulle kunna komma i fråga för stödet och gemenskapernas tillämpning av kulturella tester på de videospel som kan omfattas av systemet för skatteförmåner har Belgien angett att samarbetsavtalet mellan den federala staten och gemenskaperna om det befintliga systemet för skatteförmåner för framställning av audiovisuella verk kommer att behöva anpassas för att inkludera gemenskapernas eller regionernas tillämpning av de kulturella testerna på videospel. Detta kommer att göras innan den anmälda ordningen träder ikraft, så snart representantkammaren har godkänt den föreslagna lagändringen och kommissionen har antagit sitt beslut om systemet med skatteförmåner för videospelsproduktion. Belgien har bekräftat att samarbetsavtalet inte kommer att ändra testernas innehåll.

5.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

5.1   Förekomst av statligt stöd

Förekomst av statligt stöd

| (35) | Artikel 107.1 i EUF-fördraget lyder som följer: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

(35)

Artikel 107.1 i EUF-fördraget lyder som följer: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”

5.1.1   Statliga medel och frågan om åtgärden kan tillskrivas staten

Statliga medel och frågan om åtgärden kan tillskrivas staten

| (36) | Investerarna får dra av de medel som används inom den berörda ordningen från sina beskattningsbara intäkter. Detta lagstadgade avdrag leder till minskade skatteinkomster för staten. I lagen föreskrivs dessutom att dessa medel ska anslås till företag som har godkänts av staten för denna transaktion och bidra till specifika produktioner som uttryckligen har godkänts som europeiska videospel av de behöriga avdelningarna vid den berörda gemenskapen. Investeringarna omfattar således statliga medel och kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(36)

Investerarna får dra av de medel som används inom den berörda ordningen från sina beskattningsbara intäkter. Detta lagstadgade avdrag leder till minskade skatteinkomster för staten. I lagen föreskrivs dessutom att dessa medel ska anslås till företag som har godkänts av staten för denna transaktion och bidra till specifika produktioner som uttryckligen har godkänts som europeiska videospel av de behöriga avdelningarna vid den berörda gemenskapen. Investeringarna omfattar således statliga medel och kan tillskrivas staten.

5.1.2   Fördel

Fördel

| (37) | Syftet med ordningen är att sänka produktionskostnaderna för videospelsproducenter. Dessa utgifter gäller kostnader som alla videospelsproducenter normalt måste täcka. Det är alltså fråga om en kostnad som normalt belastar stödmottagarens budget. |
| --- | --- |

(37)

Syftet med ordningen är att sänka produktionskostnaderna för videospelsproducenter. Dessa utgifter gäller kostnader som alla videospelsproducenter normalt måste täcka. Det är alltså fråga om en kostnad som normalt belastar stödmottagarens budget.

| (38) | Stödet till producenten är ett resultat av investerarens bidrag, som i sin tur motiveras av att transaktionen medför avdragsrätt. Kommissionen konstaterar därför att den fördel som avdragsrätten medför i praktiken överförs till producenten genom ramavtalet. |
| --- | --- |

(38)

Stödet till producenten är ett resultat av investerarens bidrag, som i sin tur motiveras av att transaktionen medför avdragsrätt. Kommissionen konstaterar därför att den fördel som avdragsrätten medför i praktiken överförs till producenten genom ramavtalet.

| (39) | Ordningen ger följaktligen producenten en fördel som denne inte skulle ha under normala marknadsvillkor. Åtgärden utgör därför en förmån som beviljas videospelsproducenter. |
| --- | --- |

(39)

Ordningen ger följaktligen producenten en fördel som denne inte skulle ha under normala marknadsvillkor. Åtgärden utgör därför en förmån som beviljas videospelsproducenter.

5.1.3   Selektivitet

Selektivitet

| (40) | Ordningen är selektiv eftersom enbart stödmottagare vars projekt har godkänts i urvalstestet kommer att kunna få stöd. Dessutom omfattar stödordningen enbart videospelssektorn. Skattelättnaden på 421 % av investeringsvärdet innebär att de berörda investeringarna (och följaktligen stödmottagarna) kan få en gynnsammare behandling än andra investeringar med avseende på syftet med skattesystemet. Anledningen är att de sistnämnda inte får dras av till ett belopp som överstiger deras nominella värde, trots att de befinner sig i en jämförbar rättslig och faktisk situation när det gäller syftet med detta system, dvs. att beskatta företags vinster efter avdrag för investeringar, utan att denna behandling är motiverad av arten och beskaffenheten hos dessa. Inom ramen för bolagsskattesystemet kan vanliga avdrag högst uppgå till investeringens nominella värde. |
| --- | --- |

(40)

Ordningen är selektiv eftersom enbart stödmottagare vars projekt har godkänts i urvalstestet kommer att kunna få stöd. Dessutom omfattar stödordningen enbart videospelssektorn. Skattelättnaden på 421 % av investeringsvärdet innebär att de berörda investeringarna (och följaktligen stödmottagarna) kan få en gynnsammare behandling än andra investeringar med avseende på syftet med skattesystemet. Anledningen är att de sistnämnda inte får dras av till ett belopp som överstiger deras nominella värde, trots att de befinner sig i en jämförbar rättslig och faktisk situation när det gäller syftet med detta system, dvs. att beskatta företags vinster efter avdrag för investeringar, utan att denna behandling är motiverad av arten och beskaffenheten hos dessa. Inom ramen för bolagsskattesystemet kan vanliga avdrag högst uppgå till investeringens nominella värde.

5.1.4   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

| (41) | Eftersom handel med videospel bedrivs på internationell nivå och marknaden är konkurrensutsatt kan den ekonomiska fördel som beviljas stödmottagarna påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom handel med videospel bedrivs på internationell nivå och marknaden är konkurrensutsatt kan den ekonomiska fördel som beviljas stödmottagarna påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna.

5.2   Stödets laglighet

Stödets laglighet

| (42) | Genom att anmäla stödordningen innan den genomförs har Belgien fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(42)

Genom att anmäla stödordningen innan den genomförs har Belgien fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget.

5.3   Rättslig grund för bedömning av stöd

Rättslig grund för bedömning av stöd

| (43) | Bedömningen av huruvida ordningen är förenlig med den inre marknaden ska baseras på artikel 107.3 d i EUF-fördraget med tanke på målet att främja kulturen genom stöd till kulturella projekt. |
| --- | --- |

(43)

Bedömningen av huruvida ordningen är förenlig med den inre marknaden ska baseras på artikel 107.3 d i EUF-fördraget med tanke på målet att främja kulturen genom stöd till kulturella projekt.

| (44) | Ordningens förenlighet med den inre marknaden kommer närmare bestämt att analyseras mot bakgrund av punkt 24 i kommissionens meddelande om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (23) (nedan kallat filmmeddelandet) eftersom denna punkt uttryckligen behandlar statligt stöd till videospelsproduktion. Där anges att om det kan visas att en stödordning med inriktning på spel som har ett kulturellt ändamål eller utbildningsändamål är nödvändig, kommer kommissionen att tillämpa de stödnivåkriterier som fastställts för filmer i filmmeddelandet på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

(44)

Ordningens förenlighet med den inre marknaden kommer närmare bestämt att analyseras mot bakgrund av punkt 24 i kommissionens meddelande om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (23) (nedan kallat filmmeddelandet) eftersom denna punkt uttryckligen behandlar statligt stöd till videospelsproduktion. Där anges att om det kan visas att en stödordning med inriktning på spel som har ett kulturellt ändamål eller utbildningsändamål är nödvändig, kommer kommissionen att tillämpa de stödnivåkriterier som fastställts för filmer i filmmeddelandet på motsvarande sätt.

23

filmmeddelandet

5.4   Stödets förenlighet med den inre marknaden

Stödets förenlighet med den inre marknaden

| (45) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att ordningen förefaller uppfylla merparten av villkoren för att kunna betraktas som ett stöd för att främja kultur som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 d i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(45)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att ordningen förefaller uppfylla merparten av villkoren för att kunna betraktas som ett stöd för att främja kultur som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 d i EUF-fördraget.

5.4.1   Allmän lagenlighet

Allmän lagenlighet

| (46) | För att vara förenliga med den inre marknaden måste stödordningar först och främst uppfylla kravet på ”allmän lagenlighet”. Begreppet allmän laglighet förutsätter att villkoren för stödberättigande och kriterierna för beviljande inte innehåller någon klausul som är oupplösligen förbunden med beviljandet av ett stöd och som strider mot EUF-fördragets särskilda bestämmelser inom andra områden än statligt stöd (24). |
| --- | --- |

(46)

För att vara förenliga med den inre marknaden måste stödordningar först och främst uppfylla kravet på ”allmän lagenlighet”. Begreppet allmän laglighet förutsätter att villkoren för stödberättigande och kriterierna för beviljande inte innehåller någon klausul som är oupplösligen förbunden med beviljandet av ett stöd och som strider mot EUF-fördragets särskilda bestämmelser inom andra områden än statligt stöd (24).

24

| (47) | I ordningen föreskrivs inte något villkor i fråga om att det mottagande företaget ska vara belgiskt eller ha sin huvudsakliga verksamhet i Belgien. Stödmottagarna får vara etablerade i en annan medlemsstat i Europeiska unionen eller i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

(47)

I ordningen föreskrivs inte något villkor i fråga om att det mottagande företaget ska vara belgiskt eller ha sin huvudsakliga verksamhet i Belgien. Stödmottagarna får vara etablerade i en annan medlemsstat i Europeiska unionen eller i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| (48) | Godkännandeförfarandet för produktionsbolag och mellanhänder påverkar inte ordningens allmänna lagenlighet. Även i det befintliga systemet med skatteförmåner måste de produktionsbolag som omfattas av systemet med skatteförmåner ha en fast verksamhet i Belgien när stödet betalas ut. Godkännandeprocessen innehåller inte något krav på etablering eller bosättning i Belgien för de berörda företagen när de lämnar in sin ansökan om godkännande. |
| --- | --- |

(48)

Godkännandeförfarandet för produktionsbolag och mellanhänder påverkar inte ordningens allmänna lagenlighet. Även i det befintliga systemet med skatteförmåner måste de produktionsbolag som omfattas av systemet med skatteförmåner ha en fast verksamhet i Belgien när stödet betalas ut. Godkännandeprocessen innehåller inte något krav på etablering eller bosättning i Belgien för de berörda företagen när de lämnar in sin ansökan om godkännande.

| (49) | När det gäller stödnivån har Belgien i ett lagförslag gjort en ändring i de begränsande territoriella bestämmelser som ingick den stödordning som ursprungligen anmäldes. Enligt detta lagförslag ska stödbeloppet fastställas på grundval av produktions- och driftsutgifterna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det innebär att ordningen inte längre riskerar att utgöra ett hinder för den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster på den inre marknaden (artiklarna 34 och 56 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(49)

När det gäller stödnivån har Belgien i ett lagförslag gjort en ändring i de begränsande territoriella bestämmelser som ingick den stödordning som ursprungligen anmäldes. Enligt detta lagförslag ska stödbeloppet fastställas på grundval av produktions- och driftsutgifterna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det innebär att ordningen inte längre riskerar att utgöra ett hinder för den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster på den inre marknaden (artiklarna 34 och 56 i EUF-fördraget).

5.4.2   Främjande av kultur i enlighet med artikel 107.3 d i EUF-fördraget

Främjande av kultur i enlighet med artikel 107.3 d i EUF-fördraget

| (50) | Enligt artikel 107.3 d i fördraget kan stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet anses vara förenligt med den inre marknaden om det inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(50)

Enligt artikel 107.3 d i fördraget kan stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet anses vara förenligt med den inre marknaden om det inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (51) | Kommissionen har inte utarbetat några riktlinjer för tillämpningen av denna bestämmelse på stöd till videospel. I punkt 24 i filmmeddelandet bekräftas att stöd för att främja videospel ska analyseras från fall till fall. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen har inte utarbetat några riktlinjer för tillämpningen av denna bestämmelse på stöd till videospel. I punkt 24 i filmmeddelandet bekräftas att stöd för att främja videospel ska analyseras från fall till fall.

| (52) | Bedömningen av stöd till videospel på grundval av artikel 107.3 d i EUF-fördraget följer kommissionens praxis, som inleddes med beslutet om de franska skattelättnaderna till förmån för videospel, där kommissionen medgav att vissa videospel kunde vara kulturella produkter (25). |
| --- | --- |

(52)

Bedömningen av stöd till videospel på grundval av artikel 107.3 d i EUF-fördraget följer kommissionens praxis, som inleddes med beslutet om de franska skattelättnaderna till förmån för videospel, där kommissionen medgav att vissa videospel kunde vara kulturella produkter (25).

25

| (53) | Den flamländska gemenskapen och regionen Vallonien har – för sina egna stödordningar för videospel – utarbetat kulturella kriterier för de spel som kan få stöd. Dessa kriterier tillämpas även i systemet för skatteförmåner (26). De har upprättat en urvalslista över projekt för att kontrollera att de spel som har fått stöd verkligen uppfyller villkoren för att vara ett kulturellt verk. Kommissionen har analyserat dessa kriterier (27) och godkänt dessa ordningar. |
| --- | --- |

(53)

Den flamländska gemenskapen och regionen Vallonien har – för sina egna stödordningar för videospel – utarbetat kulturella kriterier för de spel som kan få stöd. Dessa kriterier tillämpas även i systemet för skatteförmåner (26). De har upprättat en urvalslista över projekt för att kontrollera att de spel som har fått stöd verkligen uppfyller villkoren för att vara ett kulturellt verk. Kommissionen har analyserat dessa kriterier (27) och godkänt dessa ordningar.

26

27

| (54) | I motsats till vad den berörda parten VOFPT hävdar har Belgien åtagit sig att ingå ett samarbetsavtal mellan den federala staten och gemenskaperna innan systemet med skatteförmåner för videospel införs (se skälen 14 och 34). Ett sådant samarbete finns redan för stöd till audiovisuella verk. |
| --- | --- |

(54)

I motsats till vad den berörda parten VOFPT hävdar har Belgien åtagit sig att ingå ett samarbetsavtal mellan den federala staten och gemenskaperna innan systemet med skatteförmåner för videospel införs (se skälen 14 och 34). Ett sådant samarbete finns redan för stöd till audiovisuella verk.

| (55) | Sammanfattningsvis ger ordningen stöd till kulturella projekt och uppfyller målet att främja kultur i enlighet med artikel 107.3 d i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(55)

Sammanfattningsvis ger ordningen stöd till kulturella projekt och uppfyller målet att främja kultur i enlighet med artikel 107.3 d i EUF-fördraget.

5.4.3   Stödåtgärdens lämplighet

Stödåtgärdens lämplighet

| (56) | Ordningen syftar till att stödja kulturella projekt som har svårt att få finansiering på marknaden, framför allt på grund av deras art (kulturella verk) och riskerna (säkra produktionskostnader, men osäker publik) med projektet. De bidrar alltså till att finansiera en del av produktionskostnaderna för videospel som har valts ut för sina bidrag till att främja kulturen. Stödmekanismen bygger på principen om att privata investerare ger stöd till spelproduktionen. Belgien har förklarat att ett system med direkt stöd skulle leda till högre administrativa och finansiella kostnader än systemet med skatteförmåner. Dessutom skulle utbetalning av direkta stöd behöva göras tidigare än i systemet med skattelättnader (preliminära och slutliga). Eftersom kultur ingår i gemenskapernas behörighet är den audiovisuella politiken på federal belgisk nivå begränsad till införandet av ett system med skatteförmåner inom ramen för den socioekonomiska politiken. Genom att involvera privata investerare vill Belgien stimulera ömsesidiga kontakter och ge kultursektorn tillgång till olika presumtiva finansieringskällor. |
| --- | --- |

(56)

Ordningen syftar till att stödja kulturella projekt som har svårt att få finansiering på marknaden, framför allt på grund av deras art (kulturella verk) och riskerna (säkra produktionskostnader, men osäker publik) med projektet. De bidrar alltså till att finansiera en del av produktionskostnaderna för videospel som har valts ut för sina bidrag till att främja kulturen. Stödmekanismen bygger på principen om att privata investerare ger stöd till spelproduktionen. Belgien har förklarat att ett system med direkt stöd skulle leda till högre administrativa och finansiella kostnader än systemet med skatteförmåner. Dessutom skulle utbetalning av direkta stöd behöva göras tidigare än i systemet med skattelättnader (preliminära och slutliga). Eftersom kultur ingår i gemenskapernas behörighet är den audiovisuella politiken på federal belgisk nivå begränsad till införandet av ett system med skatteförmåner inom ramen för den socioekonomiska politiken. Genom att involvera privata investerare vill Belgien stimulera ömsesidiga kontakter och ge kultursektorn tillgång till olika presumtiva finansieringskällor.

| (57) | Därför är ordningen lämplig för att uppnå det eftersträvade målet. |
| --- | --- |

(57)

Därför är ordningen lämplig för att uppnå det eftersträvade målet.

5.4.4   Behov av stöd

Behov av stöd

| (58) | De videospel som får stöd utgör kulturella verk som främjar den lokala och den europeiska kulturen. Deras internationella marknadspotential är en möjlighet att främja kulturen i stort. |
| --- | --- |

(58)

De videospel som får stöd utgör kulturella verk som främjar den lokala och den europeiska kulturen. Deras internationella marknadspotential är en möjlighet att främja kulturen i stort.

| (59) | Videospelsprojekt har dock svårt att få finansiering på marknadsvillkor (se skälen 22–24). De ekonomiska riskerna med videospelsprojekt, där tillverkningskostnaderna är säkra, i motsats till eventuella intäkter, är ett hinder för privata investeringar. Interventionsåtgärden är alltså nödvändig för att fler projekt med större mångfald ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

(59)

Videospelsprojekt har dock svårt att få finansiering på marknadsvillkor (se skälen 22–24). De ekonomiska riskerna med videospelsprojekt, där tillverkningskostnaderna är säkra, i motsats till eventuella intäkter, är ett hinder för privata investeringar. Interventionsåtgärden är alltså nödvändig för att fler projekt med större mångfald ska kunna genomföras.

5.4.5   Stödets proportionalitet

Stödets proportionalitet

| (60) | I punkt 24 i filmmeddelandet fastställs att om det kan visas att en stödordning med inriktning på spel som har ett kulturellt ändamål eller utbildningsändamål är nödvändig, kommer kommissionen analogt att tillämpa samma stödnivåkriterier som fastställts för stödordningar för audiovisuella verk. |
| --- | --- |

(60)

I punkt 24 i filmmeddelandet fastställs att om det kan visas att en stödordning med inriktning på spel som har ett kulturellt ändamål eller utbildningsändamål är nödvändig, kommer kommissionen analogt att tillämpa samma stödnivåkriterier som fastställts för stödordningar för audiovisuella verk.

| (61) | Ordningen ger stöd med begränsad omfattning till framställningen av videospel. Den högsta möjliga stödnivån är 33,6 %, och är vid kumulering av stöd begränsad till 50 % av produktionskostnaderna för ett videospel, i enlighet med den gräns på 50 % som har fastställts i filmmeddelandet. Syftet med den högsta möjliga stödnivån är att upprätthålla det privata initiativet genom att stödmottagarna kommer att behöva anskaffa medel även från andra källor än staten. |
| --- | --- |

(61)

Ordningen ger stöd med begränsad omfattning till framställningen av videospel. Den högsta möjliga stödnivån är 33,6 %, och är vid kumulering av stöd begränsad till 50 % av produktionskostnaderna för ett videospel, i enlighet med den gräns på 50 % som har fastställts i filmmeddelandet. Syftet med den högsta möjliga stödnivån är att upprätthålla det privata initiativet genom att stödmottagarna kommer att behöva anskaffa medel även från andra källor än staten.

| (62) | Sammanfattningsvis står ordningen i proportion till det eftersträvade målet. |
| --- | --- |

(62)

Sammanfattningsvis står ordningen i proportion till det eftersträvade målet.

5.4.6   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| (63) | På global nivå genererade videospelssektorn intäkter på 159 800 000 000 US-dollar år 2020. Den europeiska marknaden utgör19 % av världsmarknaden, vilket motsvarar 29 600 000 000 US-dollar, dvs. mer än 27 600 000 000 euro. År 2020 redovisade den belgiska videospelsmarknaden intäkter på 82 000 000 euro, vilket motsvarar 0,3 % av den europeiska marknaden och 0,05 % av världsmarknaden (28). |
| --- | --- |

(63)

På global nivå genererade videospelssektorn intäkter på 159 800 000 000 US-dollar år 2020. Den europeiska marknaden utgör19 % av världsmarknaden, vilket motsvarar 29 600 000 000 US-dollar, dvs. mer än 27 600 000 000 euro. År 2020 redovisade den belgiska videospelsmarknaden intäkter på 82 000 000 euro, vilket motsvarar 0,3 % av den europeiska marknaden och 0,05 % av världsmarknaden (28).

28

| (64) | Det är alltså uppenbart att budgeten för stödordningen för belgiska videospel är förhållandevis begränsad (se skäl 11) jämfört med den totala omsättningen för denna sektor i Belgien. Den snedvridning som orsakas av stödet kan dessutom anses vara liten eftersom den belgiska videospelsmarknadens andel är liten jämfört med den europeiska eller globala marknaden. |
| --- | --- |

(64)

Det är alltså uppenbart att budgeten för stödordningen för belgiska videospel är förhållandevis begränsad (se skäl 11) jämfört med den totala omsättningen för denna sektor i Belgien. Den snedvridning som orsakas av stödet kan dessutom anses vara liten eftersom den belgiska videospelsmarknadens andel är liten jämfört med den europeiska eller globala marknaden.

| (65) | Kommissionen konstaterar att stödet inte på ett otillbörligt sätt kommer att stärka de stödmottagande företagens ställning på marknaden utan tvärtom kommer att öka mångfalden i utbudet av spel med en kulturell kvalitet på marknaden. Sammantaget är stödet positivt för den inre marknaden eftersom snedvridningarna av konkurrensen och påverkan på handeln är begränsade. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen konstaterar att stödet inte på ett otillbörligt sätt kommer att stärka de stödmottagande företagens ställning på marknaden utan tvärtom kommer att öka mångfalden i utbudet av spel med en kulturell kvalitet på marknaden. Sammantaget är stödet positivt för den inre marknaden eftersom snedvridningarna av konkurrensen och påverkan på handeln är begränsade.

6.   SLUTSATSER

SLUTSATSER

| (66) | Kommissionen anser därför att stödet inte på ett otillbörligt sätt kommer att stärka de stödmottagande företagens ställning på marknaden utan tvärtom kommer att öka utbudet av spel med en kulturell kvalitet på marknaden. Därför går det att dra slutsatsen att snedvridningarna av konkurrensen och påverkan på handeln till följd av ordningen är begränsade och att den sammantagna effekten av stödet för att främja kulturen är positiv. Systemet med skatteförmåner för produktion av videospel är följaktligen förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 d i fördraget. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen anser därför att stödet inte på ett otillbörligt sätt kommer att stärka de stödmottagande företagens ställning på marknaden utan tvärtom kommer att öka utbudet av spel med en kulturell kvalitet på marknaden. Därför går det att dra slutsatsen att snedvridningarna av konkurrensen och påverkan på handeln till följd av ordningen är begränsade och att den sammantagna effekten av stödet för att främja kulturen är positiv. Systemet med skatteförmåner för produktion av videospel är följaktligen förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 d i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Belgien planerar att genomföra till stöd för produktion av videospel genom tillämpning en ett system med skatteförmåner för produktion av videospel är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 d i fördraget om Europeiska unionens funktion.

Genomförandet av detta stöd godkänns följaktligen.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 25 juli 2022.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Beslut C(2020) 2648 final av den 30 april 2020 (EUT C 206, 19.6.2020, s. 11).

1

(2)  
  EUT C 206, 19.6.2020, s. 11.

2

(3)  https://www.lachambre.be/FLWB/PDF/55/1590/55K1590001.pdf

3

(4)  N 410/02 (f.d. CP 77/2002), Belgien – Aides d’État à la production cinématographique et audiovisuelle belge – régime dit du ”tax shelter” cinématographique, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/137343/137343_455458_39_2.pdf (inte översatt till svenska).

4

(5)  N 224/04, Belgien – Aides d’Etat à la production cinématograpique et audiovisuelle belge – modifications au régime fédéral dit du ”tax shelter” cinématographique, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/140619/140619_503601_23_2.pdf (inte översatt till svenska).

5

(6)  N 121/2007, Belgien – Mesures fiscales en faveur de la production audiovisuelle – exonération fiscale (tax shelter) – Prolongation de l’aide n° N 224/2004, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/219141/219141_703682_36_2.pdf (inte översatt till svenska).

6

(7)  N 516/2009, Belgien – Régime d’exonération fiscale (tax shelter) en faveur de la production audiovisuelle – Prolongation de l’aide n° N 121/2007, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/233078/233078_1210789_29_2.pdf (inte översatt till svenska).

7

(8)  SA.35643 (2012/N), Belgien – Prolongation du ”tax shelter” pour soutenir des œuvres audiovisuelles, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/246468/246468_1451339_61_2.pdf, et SA.36655 (2013/N), Belgien – Modifications du ”tax shelter” pour soutenir des œuvres audiovisuelles, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/248603/248603_1525887_174_2.pdf (inte översatt till svenska).

8

(9)  SA.38370 (2014/N), Belgien – Modifications du ”tax shelter” pour soutenir des œuvres audiovisuelles, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/253328/253328_1646431_87_2.pdf (inte översatt till svenska).

9

(10)  SA.59274 (2020/N), Belgien – Prolongation du Régime d’aide Tax Shelter pour la production des œuvres audiovisuelle SA.38370 (2014/N), https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases1/20215/289138_2239389_113_2.pdf (inte översatt till svenska).

10

(11)  https://eservices.minfin.fgov.be/myminfin-web/pages/public/fisconet/document/6c0aa338-3dad-4e4b-960f-8e01564d20d0

11

(12)  http://www.ejustice.just.fgov.be/eli/loi/2019/03/29/2019040875/moniteur

12

(13)  Se fotnot 3.

13

(14)  I anmälan av den 1 juli 2019 föreslog Belgien att varaktigheten skulle omfatta perioden till och med den 31 december 2025. Med tanke på den tid som har gått sedan anmälan har Belgien velat förlänga varaktigheten till och med den 31 december 2027.

14

(15)  Stöd SA.49947, Belgien – Aide aux jeux vidéo (VAF Gamefonds), https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_49947 (ej översatt till svenska).

15

(16)  Stöd SA.101526, Belgien – VAF Gamefonds, skäl 23, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_101526 (ej översatt till svenska).

16

(17)  Stöd SA.55046, Belgien – Soutien aux jeux vidéo culturels, artistiques et éducatifs (Wallimage), skäl 14, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_55046 (ej översatt till svenska). Regionen Vallonien omfattar den tyskspråkiga regionen.

17

(18)  Enligt artikel 194b, § 1, andra stycket i lagen om inkomstskatt ska villkoren för godkännande fastställas genom kungligt dekret.

18

(19)  http://www.ejustice.just.fgov.be/mopdf/2018/07/20_2.pdf#Page18, s. 58312.

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1129 av den 14 juni 2017 om prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad, och om upphävande av direktiv 2003/71/EG (EUT L 168, 30.6.2017, s. 12).

20

(21)  Newzoo – Global Games Market Report 2020, finns att ladda ned på newzoo.com.

21

(22)  Rapport utarbetad för år 2019 av European Game Developers Federation i samarbete med Interactive Software Federation of Europe. Uppgifter har samlats in för majoriteten av EU-medlemsstaterna och för några länder som inte är medlemmar i EU.

22

https://www.egdf.eu/wp-content/uploads/2021/08/EGDF_report2021.pdf

(23)  
  EUT C 332, 15.11.2013, s. 1.

23

(24)  Domstolens dom av den 15 juni 1993, Matra, C-225/91, ECLI:EU:C:1993:239, punkt 41.

24

,

,

(25)  Kommissionen har medgivit nödvändigheten av stöd till förmån för videospel i följande beslut:

25

C47/2006 (f.d. N 648/2005), Frankrike – Crédit d’impôt pour la création de jeux vidéo, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_20324 (ej översatt till svenska).

SA 33943 (2011/N), Frankrike – Prolongation du régime d’aide C 47/2006 – Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_33943 (ej översatt till svenska).

SA.36139 (2013/C), Förenade kungariket – Video games tax relief, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_36139 (ej översatt till svenska).

SA.39299 (2014/N), Frankrike – Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo – modifications, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_39299 (ej översatt till svenska).

SA.47892 (2017/N), Frankrike – Crédit d’impôt en faveur de la création de jeux vidéo – modifications et prolongation, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_47892 (ej översatt till svenska).

SA.45735 (2017/N), Danmark – Scheme for the development, production and promotion of cultural and educational digital games,

https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_45735 (ej översatt till svenska).

SA.46572 (2017/N), Tyskland – Bavarian games support measure, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_46572 (ej översatt till svenska).

SA.49947 (2017/N), Belgien – Aide aux jeux video (VAF Gamefonds), https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_49947 (ej översatt till svenska).

SA.50512 (2018/N), Frankrike– Fonds d’aides aux jeux vidéo – volets écriture, création de propriétés intellectuelles et opérations à caractère collectif, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_50512 (ej översatt till svenska).

SA.51820 (2018/N), Tyskland – North Rhine Westphalian games support measure; https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_51820 (ej översatt till svenska).

SA.101526, Belgien – VAF Gamefonds, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_101526 (ej översatt till svenska).

(26)  SA.55046, Belgien – Soutien aux jeux vidéo culturels, artistiques et éducatifs (Wallimage) (ej översatt till svenska).

26

SA.101526, Belgien – VAF Gamefonds.

(27)  Skälen 52–54 i beslutet om fonden Wallimage och skälen 38 och 39 i beslutet om VAF Gamefonds.

27

(28)  Skäl 22.

28

---

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/1979

av den 31 augusti 2022

om fastställande av formulär och databaser för att meddela den information som avses i artiklarna 18.1 och 21.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om upphävande av kommissionens beslut 2014/895/EU

[delgivet med nr C(2022) 6124]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU av den 4 juli 2012 om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om ändring och senare upphävande av rådets direktiv 96/82/EG (1), särskilt artikel 21.5, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 18.1 i direktiv 2012/18/EU måste medlemsstaterna underrätta kommissionen om allvarliga olyckshändelser som inträffar på deras territorium, och som uppfyller kriterierna i bilaga VI till det direktivet, och därvid använda det särskilda formulär som anges i bilagan till kommissionens beslut 2009/10/EG (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 18.1 i direktiv 2012/18/EU måste medlemsstaterna underrätta kommissionen om allvarliga olyckshändelser som inträffar på deras territorium, och som uppfyller kriterierna i bilaga VI till det direktivet, och därvid använda det särskilda formulär som anges i bilagan till kommissionens beslut 2009/10/EG (2).

| (2) | I enlighet med artikel 21.3 i direktiv 2012/18/EU måste medlemsstaterna också lämna vissa uppgifter till kommissionen rörande de verksamheter som omfattas av det direktivet, och därvid använda det särskilda format som anges i bilagan till kommissionens genomförandebeslut 2014/895/EU (3). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 21.3 i direktiv 2012/18/EU måste medlemsstaterna också lämna vissa uppgifter till kommissionen rörande de verksamheter som omfattas av det direktivet, och därvid använda det särskilda format som anges i bilagan till kommissionens genomförandebeslut 2014/895/EU (3).

| (3) | För rapportering av de uppgifter som avses i artiklarna 18.1 och 21.3 i direktiv 2012/18/EU måste medlemsstaterna använda de databaser som avses i artikel 21.3 respektive 21.4 i det direktivet, som ska upprättas och hållas uppdaterade av kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

För rapportering av de uppgifter som avses i artiklarna 18.1 och 21.3 i direktiv 2012/18/EU måste medlemsstaterna använda de databaser som avses i artikel 21.3 respektive 21.4 i det direktivet, som ska upprättas och hållas uppdaterade av kommissionen.

| (4) | Enligt artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 401/2009 (4) är det Europeiska miljöbyråns uppgift (EEA) att inom ramen för det europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (Eionet) samla in, behandla och analysera data, särskilt om miljökvaliteten, belastningen på miljön och miljöfarliga kemiska ämnen. För att öka synergieffekterna med de existerande databaser som utvecklats av Europeiska miljöbyrån, konsolidera informationen om de miljökonsekvenser som har sitt ursprung i dessa anläggningar, höja kvaliteten på den information som görs tillgänglig för allmänheten och beslutsfattare och underlätta identifieringen av potentiella risker (t.ex. dominoeffekter) är det lämpligt att Europeiska miljöbyrån, på kommissionens vägnar, upprättar och uppdaterar de databaser som avses i artikel 21.3 och 21.4 i direktiv 2012/18/EU. Medlemsstaterna bör använda dessa databaser när de rapporterar de uppgifter som avses i artiklarna 18.1 och 21.3 i direktiv 2012/18/EU. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 401/2009 (4) är det Europeiska miljöbyråns uppgift (EEA) att inom ramen för det europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (Eionet) samla in, behandla och analysera data, särskilt om miljökvaliteten, belastningen på miljön och miljöfarliga kemiska ämnen. För att öka synergieffekterna med de existerande databaser som utvecklats av Europeiska miljöbyrån, konsolidera informationen om de miljökonsekvenser som har sitt ursprung i dessa anläggningar, höja kvaliteten på den information som görs tillgänglig för allmänheten och beslutsfattare och underlätta identifieringen av potentiella risker (t.ex. dominoeffekter) är det lämpligt att Europeiska miljöbyrån, på kommissionens vägnar, upprättar och uppdaterar de databaser som avses i artikel 21.3 och 21.4 i direktiv 2012/18/EU. Medlemsstaterna bör använda dessa databaser när de rapporterar de uppgifter som avses i artiklarna 18.1 och 21.3 i direktiv 2012/18/EU.

| (5) | De rapporteringsformulär och databaser som används enligt direktiv 2012/18/EU bör göra det möjligt att förmedla och tillgängliggöra enhetlig information, som lämnas in av medlemsstaterna, i syfte att maximera den tillhandahållna informationens korrekthet, användbarhet och jämförbarhet och minimera den administrativa bördan för medlemsstaterna, samtidigt som kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG respekteras (5). |
| --- | --- |

(5)

De rapporteringsformulär och databaser som används enligt direktiv 2012/18/EU bör göra det möjligt att förmedla och tillgängliggöra enhetlig information, som lämnas in av medlemsstaterna, i syfte att maximera den tillhandahållna informationens korrekthet, användbarhet och jämförbarhet och minimera den administrativa bördan för medlemsstaterna, samtidigt som kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG respekteras (5).

| (6) | För att maximera synergieffekterna av den information som tillhandahålls av medlemsstaterna med den rapportering som anges för liknande industrianläggningar, bör rapporteringsformulären och databaserna likna och vara kompatibla med dem som används för rapportering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (6) och enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 (7) vars format, periodicitet och innehåll fastställs i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1135 (8) respektive kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1741 (9). |
| --- | --- |

(6)

För att maximera synergieffekterna av den information som tillhandahålls av medlemsstaterna med den rapportering som anges för liknande industrianläggningar, bör rapporteringsformulären och databaserna likna och vara kompatibla med dem som används för rapportering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (6) och enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 (7) vars format, periodicitet och innehåll fastställs i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1135 (8) respektive kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1741 (9).

| (7) | För att uppnå dessa mål är det lämpligt att uppdatera det rapporteringsformulär som medlemsstaterna ska använda när de tillhandahåller de uppgifter om verksamheter som avses i artikel 21.3 i direktiv 2012/18/EU, enligt vad som anges i genomförandebeslut 2014/895/EU. Genomförandebeslut 2014/895/EU bör därför upphöra att gälla i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

För att uppnå dessa mål är det lämpligt att uppdatera det rapporteringsformulär som medlemsstaterna ska använda när de tillhandahåller de uppgifter om verksamheter som avses i artikel 21.3 i direktiv 2012/18/EU, enligt vad som anges i genomförandebeslut 2014/895/EU. Genomförandebeslut 2014/895/EU bör därför upphöra att gälla i enlighet med detta.

| (8) | Europeiska miljöbyråns utveckling av de två databaser som avses i artikel 21.3 respektive 21.4 i direktiv 2012/18/EU bör vara slutförd senast den 31 december 2025. Detta är skälet till att rapporteringen av de uppgifter som avses i artiklarna 18.1 och 21.3 i det direktivet bör inledas först efter den dagen. |
| --- | --- |

(8)

Europeiska miljöbyråns utveckling av de två databaser som avses i artikel 21.3 respektive 21.4 i direktiv 2012/18/EU bör vara slutförd senast den 31 december 2025. Detta är skälet till att rapporteringen av de uppgifter som avses i artiklarna 18.1 och 21.3 i det direktivet bör inledas först efter den dagen.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 27 i direktiv 2012/18/EU. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 27 i direktiv 2012/18/EU.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Europeiska miljöbyrån ska, på kommissionens vägnar, inrätta de elektroniska databaser som avses i artikel 21.3 och 21.4 i direktiv 2012/18/EU och hålla dem uppdaterade.

2.   För rapportering i enlighet med artiklarna 18.1 och 21.3 i direktiv 2012/18/EU ska medlemsstaterna använda de elektroniska databaser som avses i punkt 1 i denna artikel.

3.   Medlemsstaterna ska använda det rapporteringsformulär som anges i bilagan till detta beslut när de lämnar de uppgifter om verksamheter som avses i artikel 21.3 i direktiv 2012/18/EU.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den information som lämnas till kommissionen i enlighet med punkt 3 i denna artikel uppdateras regelbundet.

Artikel 2

Beslut 2014/895/EU ska upphöra att gälla med verkan från och med den 31 december 2025.

Hänvisningar till det upphävda beslutet ska anses som hänvisningar till det här beslutet.

Artikel 3

Artikel 1.1 ska tillämpas från och med den 1 januari 2023.

Artikel 1.2–1.4 ska tillämpas från och med den 1 januari 2026.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 31 augusti 2022

På kommissionens vägnar

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 197, 24.7.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2009/10/EG av den 2 december 2008 om fastställande av ett formulär för rapportering av allvarliga olyckshändelser i enlighet med rådets direktiv 96/82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (EUT L 6, 10.1.2009, s. 64).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/895/EU av den 10 december 2014 om fastställande av format för information enligt artikel 21.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (EUT L 355, 12.12.2014, s. 51).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 401/2009 av den 23 april 2009 om Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (EUT L 126, 21.5.2009, s. 13).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 av den 18 januari 2006 om upprättande av ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av föroreningar och om ändring av rådets direktiv 91/689/EEG och 96/61/EG (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1).

7

(8)  Kommissionens genomförandebeslut 2018/1135/EU av den 10 augusti 2018 om fastställande av typ, format och periodicitet för den information som medlemsstaterna ska göra tillgänglig vid rapporteringen om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp (EUT L 205, 14.8.2018, s. 40).

8

(9)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1741 av den 23 september 2019 om fastställande av format och periodicitet för uppgifter som medlemsstaterna ska göra tillgängliga vid rapporteringen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 om upprättande av ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av föroreningar och om ändring av rådets direktiv 91/689/EEG och 96/61/EG (EUT L 267, 21.10.2019, s. 3)

9

---

BILAGA

Fastställande av rapportformuläret för uppgifter som medlemsstaterna ska göra tillgängliga vid rapportering enligt artikel 21.3 i direktiv 2012/18/EU

Anmärkning:

| — | Uppgifter i fält markerade med asterisk är obligatoriska. |
| --- | --- |

—

| — | Ett fält som inte är markerat med en asterisk har en multiplicitet på 0–1 enligt Inspire, och är därför inte ett obligatoriskt fält. |
| --- | --- |

—

| — | Om uppgifter är sekretessbelagda ska detta markeras, och skälen för avslag på begäran om utlämnande ska ges för varje uppgiftstyp, i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (1). |
| --- | --- |

—

| 1. | Bakgrundsinformation |
| --- | --- |
| Typ | Format |
| 1.1 | Landsidentifierare* | Uppgift om det land där den verksamhet som rapporteringen avser är belägen. |
| 1.2 | Rapporteringsår* | Det kalenderår som rapporteringen avser. |
| 2 | Information om behörig myndighet för verksamheten |
| Typ | Format |
| 2.1 | Den behöriga myndighetens namn* | |
| 2.2 | Den behöriga myndighetens adress* | Postadress, dvs. husnummer, gata, kommun/ort, postnummer, land. |
| 2.3 | Den behöriga myndighetens e-postadress* | |
| 2.4 | Den behöriga myndighetens telefonnummer* | |
| 2.5 | Anmärkningar | Eventuella anmärkningar angående den rapporterande behöriga myndigheten. |
| 3 | Information som ska lämnas i fall där en Sevesoverksamhet är en del av eller utgör en produktionsplats
   (2). |
| Typ | Format |
| 3.1 | InspireId* | Unik identifierare för produktionsplatsen som uppfyller kraven i direktiv 2007/2/EG. |
| 3.2 | ThematicId | Tematisk objektidentifierare för produktionsplatsen. |
| 3.3 | Geometri* | Latitud och longitud (koordinater för produktionsplatsens ungefärliga centrum) enligt koordinatreferenssystemet ETRS89 (2D)-EPSG:4258 med en noggrannhet på fem decimaler. |
| 3.4 | Produktionsplatsens namn* | Produktionsplatsens officiella beteckning, egennamn eller vedertagna namn. |
| 4 | Information om Sevesoverksamheten |
| Typ | Format |
| 4.1 | InspireId* | Unik identifierare för verksamheten (3) som uppfyller kraven i direktiv 2007/2/EG. |
| 4.2 | ThematicId | Tematisk objektidentifierare för produktionsplatsen. |
| 4.3 | Sevesoverksamhetens nivå* | Uppgift om huruvida det rör sig om verksamhet på lägre eller högre nivå enligt bilaga I till direktiv 2012/18/EU. |
| 4.4 | Status* | Verksamhetens driftsstatus (brukbar (functional), oanvänd (disused), nedmonterad (decommissioned)). |
| 4.5 | Verksamhetens namn* | Verksamhetens officiella beteckning, egennamn eller vedertagna namn. |
| 4.6 | Moderföretagets namn | Ett moderföretag är ett företag som äger eller kontrollerar det företag som driver verksamheten (t.ex. genom att inneha mer än 50 % av företagets aktiekapital eller en majoritet av aktieägarnas eller delägarnas röster) – se Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (4). |
| 4.7 | Verksamhetens adress* | Verksamhetens postadress, dvs. husnummer, gata, kommun/ort, postnummer, land. |
| 4.8 | Geometri* | Latitud och longitud (koordinater för verksamhetens ungefärliga centrum) enligt koordinatreferenssystemet ETRS89 (2D)-EPSG:4258 med en noggrannhet på fem decimaler. |
| 4.9 | Industrityp* enligt Eurostats statistiska näringsgrensindelning Nace.
  (Om verksamheten omfattas av fler än en Nace-kod ska åtskillnad göras mellan primär aktivitet och sekundära aktiviteter.) | Nace-kod: Nace är den europeiska industristandarden för statistisk näringsgrensindelning, bestående av sexsiffriga koder. Användaren förväntas koppla Sevesoverksamheten till detta klassificeringssystem som ett komplement eller alternativ till Spirs-koderna; härvid ska de första fyra siffrorna i Nace-koderna anges. |
| 4.10 | Industrityp angiven med Spirs-kod.
  En valfri sekundär industrikategori kan också användas för ytterligare definition av farans karaktär.
  (Om verksamheten omfattas av fler än en Spirs-kod ska åtskillnad göras mellan primär aktivitet och sekundära aktiviteter.) | Användaren kan välja att ange Spirs-koden.

  Industrityp angiven med Spirs-koder:






  (1) | Jordbruk |

1.

Bakgrundsinformation

Typ

Format

1.1

Landsidentifierare*

Uppgift om det land där den verksamhet som rapporteringen avser är belägen.

1.2

Rapporteringsår*

Det kalenderår som rapporteringen avser.

2

Information om behörig myndighet för verksamheten

Typ

Format

2.1

Den behöriga myndighetens namn*

2.2

Den behöriga myndighetens adress*

Postadress, dvs. husnummer, gata, kommun/ort, postnummer, land.

2.3

Den behöriga myndighetens e-postadress*

2.4

Den behöriga myndighetens telefonnummer*

2.5

Anmärkningar

Eventuella anmärkningar angående den rapporterande behöriga myndigheten.

3

Information som ska lämnas i fall där en Sevesoverksamhet är en del av eller utgör en produktionsplats
   (2).

Typ

Format

3.1

InspireId*

Unik identifierare för produktionsplatsen som uppfyller kraven i direktiv 2007/2/EG.

3.2

ThematicId

Tematisk objektidentifierare för produktionsplatsen.

3.3

Geometri*

Latitud och longitud (koordinater för produktionsplatsens ungefärliga centrum) enligt koordinatreferenssystemet ETRS89 (2D)-EPSG:4258 med en noggrannhet på fem decimaler.

3.4

Produktionsplatsens namn*

Produktionsplatsens officiella beteckning, egennamn eller vedertagna namn.

4

Information om Sevesoverksamheten

Typ

Format

4.1

InspireId*

Unik identifierare för verksamheten (3) som uppfyller kraven i direktiv 2007/2/EG.

4.2

ThematicId

Tematisk objektidentifierare för produktionsplatsen.

4.3

Sevesoverksamhetens nivå*

Uppgift om huruvida det rör sig om verksamhet på lägre eller högre nivå enligt bilaga I till direktiv 2012/18/EU.

4.4

Status*

Verksamhetens driftsstatus (brukbar (functional), oanvänd (disused), nedmonterad (decommissioned)).

4.5

Verksamhetens namn*

Verksamhetens officiella beteckning, egennamn eller vedertagna namn.

4.6

Moderföretagets namn

Ett moderföretag är ett företag som äger eller kontrollerar det företag som driver verksamheten (t.ex. genom att inneha mer än 50 % av företagets aktiekapital eller en majoritet av aktieägarnas eller delägarnas röster) – se Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (4).

4.7

Verksamhetens adress*

Verksamhetens postadress, dvs. husnummer, gata, kommun/ort, postnummer, land.

4.8

Geometri*

Latitud och longitud (koordinater för verksamhetens ungefärliga centrum) enligt koordinatreferenssystemet ETRS89 (2D)-EPSG:4258 med en noggrannhet på fem decimaler.

4.9

Industrityp* enligt Eurostats statistiska näringsgrensindelning Nace.

(Om verksamheten omfattas av fler än en Nace-kod ska åtskillnad göras mellan primär aktivitet och sekundära aktiviteter.)

Nace-kod: Nace är den europeiska industristandarden för statistisk näringsgrensindelning, bestående av sexsiffriga koder. Användaren förväntas koppla Sevesoverksamheten till detta klassificeringssystem som ett komplement eller alternativ till Spirs-koderna; härvid ska de första fyra siffrorna i Nace-koderna anges.

4.10

Industrityp angiven med Spirs-kod.

En valfri sekundär industrikategori kan också användas för ytterligare definition av farans karaktär.

(Om verksamheten omfattas av fler än en Spirs-kod ska åtskillnad göras mellan primär aktivitet och sekundära aktiviteter.)

Användaren kan välja att ange Spirs-koden.

Industrityp angiven med Spirs-koder:

(1)

Jordbruk

| (2) | Fritids- och idrottsverksamhet (t.ex. isbanor) |
| --- | --- |

(2)

Fritids- och idrottsverksamhet (t.ex. isbanor)

| (3) | Gruvdrift (gruvavfall och fysikalisk-kemiska processer) |
| --- | --- |

(3)

Gruvdrift (gruvavfall och fysikalisk-kemiska processer)

| (4) | Bearbetning av metaller |
| --- | --- |

(4)

Bearbetning av metaller

| (5) | Bearbetning av järnhaltig metall (gjuterier, smältor osv.) |
| --- | --- |

(5)

Bearbetning av järnhaltig metall (gjuterier, smältor osv.)

| (6) | Bearbetning av icke-järnhaltig metall (gjuterier, smältor osv.) |
| --- | --- |

(6)

Bearbetning av icke-järnhaltig metall (gjuterier, smältor osv.)

| (7) | Bearbetning av metaller med elektrolys eller kemiska processer |
| --- | --- |

(7)

Bearbetning av metaller med elektrolys eller kemiska processer

| (8) | Petrokemisk industri/oljeraffinaderi |
| --- | --- |

(8)

Petrokemisk industri/oljeraffinaderi

| (9) | Energiproduktion, -försörjning och -distribution |
| --- | --- |

(9)

Energiproduktion, -försörjning och -distribution

| (10) | Bränslelager (inbegripet uppvärmning, detaljhandel osv.) |
| --- | --- |

(10)

Bränslelager (inbegripet uppvärmning, detaljhandel osv.)

| (11) | Produktion, destruktion och lagring av sprängämnen |
| --- | --- |

(11)

Produktion, destruktion och lagring av sprängämnen

| (12) | Produktion och lagring av fyrverkeripjäser |
| --- | --- |

(12)

Produktion och lagring av fyrverkeripjäser

| (13) | Tillverkning, buteljering och bulkdistribution av motorgas (LPG) |
| --- | --- |

(13)

Tillverkning, buteljering och bulkdistribution av motorgas (LPG)

| (14) | Lagring av motorgas (LPG) |
| --- | --- |

(14)

Lagring av motorgas (LPG)

| (15) | Lagring och distribution av kondenserad naturgas (LNG) |
| --- | --- |

(15)

Lagring och distribution av kondenserad naturgas (LNG)

| (16) | Lagring och distribution för grosshandel och detaljhandel (utom motorgas (LPG)) |
| --- | --- |

(16)

Lagring och distribution för grosshandel och detaljhandel (utom motorgas (LPG))

| (17) | Produktion och lagring av pesticider, biocider, fungicider |
| --- | --- |

(17)

Produktion och lagring av pesticider, biocider, fungicider

| (18) | Produktion och lagring av gödningsmedel |
| --- | --- |

(18)

Produktion och lagring av gödningsmedel

| (19) | Produktion av läkemedel |
| --- | --- |

(19)

Produktion av läkemedel

| (20) | Lagring, behandling och bortskaffande av avfall |
| --- | --- |

(20)

Lagring, behandling och bortskaffande av avfall

| (21) | Vatten och avlopp (insamling, försörjning, behandling) |
| --- | --- |

(21)

Vatten och avlopp (insamling, försörjning, behandling)

| (22) | Kemiska anläggningar |
| --- | --- |

(22)

Kemiska anläggningar

| (23) | Framställning av organiska baskemikalier |
| --- | --- |

(23)

Framställning av organiska baskemikalier

| (24) | Plast- och gummitillverkning |
| --- | --- |

(24)

Plast- och gummitillverkning

| (25) | Produktion och framställning av pappersmassa och papper |
| --- | --- |

(25)

Produktion och framställning av pappersmassa och papper

| (26) | Behandling av virke och möbelindustri |
| --- | --- |

(26)

Behandling av virke och möbelindustri

| (27) | Textilframställning och -bearbetning |
| --- | --- |

(27)

Textilframställning och -bearbetning

| (28) | Livsmedels- och dryckesvaruframställning |
| --- | --- |

(28)

Livsmedels- och dryckesvaruframställning

| (29) | Verkstadsindustri, tillverkning och montering |
| --- | --- |

(29)

Verkstadsindustri, tillverkning och montering

| (30) | Varvsindustri, skrotning av fartyg, reparationsvarv |
| --- | --- |

(30)

Varvsindustri, skrotning av fartyg, reparationsvarv

| (31) | Anläggnings- och byggarbeten |
| --- | --- |

(31)

Anläggnings- och byggarbeten

| (32) | Keramisk industri (tegel, krukmakeri, glas, cement osv.) |
| --- | --- |

(32)

Keramisk industri (tegel, krukmakeri, glas, cement osv.)

| (33) | Produktion av glas |
| --- | --- |

(33)

Produktion av glas

| (34) | Tillverkning av cement, kalk och puts |
| --- | --- |

(34)

Tillverkning av cement, kalk och puts

| (35) | Elektronik och elektroteknik |
| --- | --- |

(35)

Elektronik och elektroteknik

| (36) | Centrum för hantering och transport (hamnar, flygplatser, lastbilsparker, rangerbangårdar osv.) |
| --- | --- |

(36)

Centrum för hantering och transport (hamnar, flygplatser, lastbilsparker, rangerbangårdar osv.)

| (37) | Medicinsk verksamhet, forskning, utbildning (inbegripet sjukhus, universitet osv.) |
| --- | --- |

(37)

Medicinsk verksamhet, forskning, utbildning (inbegripet sjukhus, universitet osv.)

| (38) | Allmän kemikalieframställning (som inte omfattas av annan post i förteckningen) |
| --- | --- |

(38)

Allmän kemikalieframställning (som inte omfattas av annan post i förteckningen)

| (39) | Annan aktivitet (som inte omfattas av annan post i förteckningen) |
| --- | --- |

(39)

Annan aktivitet (som inte omfattas av annan post i förteckningen)

Sekundära aktiviteter:

| (40) | Produktion, lagring och hantering av biogas |
| --- | --- |

(40)

Produktion, lagring och hantering av biogas

| (41) | Produktion, lagring och hantering av teknisk gas (de vanligaste skulle kunna förtecknas, t.ex. syre, klor, ammoniak, fosgen, acetylen etc.) |
| --- | --- |

(41)

Produktion, lagring och hantering av teknisk gas (de vanligaste skulle kunna förtecknas, t.ex. syre, klor, ammoniak, fosgen, acetylen etc.)

| (42) | Produktion, lagring och hantering av väte |
| --- | --- |

(42)

Produktion, lagring och hantering av väte

| (43) | Produktion, lagring och hantering av natrium |
| --- | --- |

(43)

Produktion, lagring och hantering av natrium

| (44) | Produktion, lagring och hantering av litium |
| --- | --- |

(44)

Produktion, lagring och hantering av litium

| (45) | Produktion, lagring och hantering av kalium |
| --- | --- |

(45)

Produktion, lagring och hantering av kalium

4.11

Länk till webbplats med information till allmänheten*

Adress till den webbplats som innehåller den information som föreskrivs i artikel 14 (Information till allmänheten) i direktiv 2012/18/EU.

4.12

Länk till generisk webbplats

4.13

Dag för senaste tillsyn (5).

4.14

Länk till slutsatser från senaste tillsyn

4.15

Anmärkningar

5.

Kemiska ämnen som används i verksamheten

Typ

Format

5.1

| | Ämne(n) |
| --- | --- |

Ämne(n)

Trivialnamn, generiskt namn eller faroklassificering.

5.2

| | CAS-nummer |
| --- | --- |

CAS-nummer

CAS-numret är ett unikt numeriskt identifieringsnummer som är avsett för endast ett ämne. Det är inte kopplat till kemiska egenskaper och är länkat till omfattande information om det aktuella kemiska ämnet. Det kan bestå av upp till tio siffror, avdelat med bindestreck i tre delar. (http://www.cas.org/content/chemical-substances)

5.3

| | Kvantitet(er) |
| --- | --- |

Kvantitet(er)

Mängd av varje farligt ämne i ton som utlöser Sevesostatus.

5.4

| | Fysikaliska egenskaper |
| --- | --- |

Fysikaliska egenskaper

Förhållanden för lagring av ämnet, såsom form (fast form, vätska eller gas), finkornighet (pulver, pelletar etc.), tryck, temperatur osv.

5.5

| | Anmärkningar angående kemiska ämnen |
| --- | --- |

Anmärkningar angående kemiska ämnen

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

(2)  Här avses det som i förordning (EU) nr 1253/2013 benämns produktionsplats (production site), vilket i punkt 8.2.4 i bilaga IV definieras som ”[a]ll mark på en viss geografisk position där produktionsanläggningen låg, ligger eller är avsedd att ligga. Detta omfattar all infrastruktur, utrustning och allt material”, och som omfattas av förordning (EG) nr 166/2006 eller direktiv 2012/18/EU.

(3)  Vid rapportering enligt detta beslut ska verksamhet motsvara produktionsanläggning enligt definitionen i punkt 8.2.1 i bilaga IV till förordning (EU) nr 1089/2010.

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

(5)  Enligt definitionen i artikel 3.19 i direktiv 2012/18/EU.

---

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/1980

av den 19 oktober 2022

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2021/626 om inrättande av InvestEU-portalen och fastställande av dess tekniska specifikationer

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (1), särskilt artikel 26, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/626 (2) om inrättande av InvestEU-portalen bör ändras så att projekt från de länder som ingår i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) kan offentliggöras på InvestEU-portalen. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/626 (2) om inrättande av InvestEU-portalen bör ändras så att projekt från de länder som ingår i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) kan offentliggöras på InvestEU-portalen.

| (2) | Genomförandebeslut (EU) 2021/626 bör också ändras för att klargöra mognadsgraden för projekt som kan offentliggöras på InvestEU-portalen. |
| --- | --- |

(2)

Genomförandebeslut (EU) 2021/626 bör också ändras för att klargöra mognadsgraden för projekt som kan offentliggöras på InvestEU-portalen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2 i genomförandebeslut (EU) 2021/626 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | Projektet ska vara beläget i unionen, i ett land som ingår i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) eller i ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till en medlemsstat och som anges i bilaga II till EUF-fördraget. När det gäller gränsöverskridande projekt ska huvuddelen av genomförandet av projektet äga rum i unionen, i Eftaländerna eller i ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till en medlemsstat i enlighet med bilaga II till EUF-fördraget.” |
| --- | --- | --- |

1.

Led e ska ersättas med följande:

”e)

Projektet ska vara beläget i unionen, i ett land som ingår i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) eller i ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till en medlemsstat och som anges i bilaga II till EUF-fördraget. När det gäller gränsöverskridande projekt ska huvuddelen av genomförandet av projektet äga rum i unionen, i Eftaländerna eller i ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till en medlemsstat i enlighet med bilaga II till EUF-fördraget.”

| 2. | Led g ska ersättas med följande:






  ”g) | Projektets genomförande ska redan ha inletts eller förväntas komma i gång inom tre år från den dag då det anmäls till InvestEU-portalen.” |
| --- | --- | --- |

2.

Led g ska ersättas med följande:

”g)

Projektets genomförande ska redan ha inletts eller förväntas komma i gång inom tre år från den dag då det anmäls till InvestEU-portalen.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 19 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 107, 26.3.2021, s. 30.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/626 av den 14 april 2021 om inrättande av InvestEU-portalen och fastställande av dess tekniska specifikationer (EUT L 131, 16.4.2021, s. 183).

2

---

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/22

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2022/1981

av den 10 oktober 2022

om behöriga myndigheters användning av tjänster från Europeiska centralbankssystemet (ECB/2022/33)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 127.6 och 132,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 34,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1), särskilt artikel 6.1 jämförd med artikel 6.7, och

av följande skäl:

| (1) | Tjänster från Europeiska centralbankssystemet (ECBS) tillhandahålls centralbanker inom ECBS för att indirekt stödja utförandet av deras uppgifter. ECBS-tjänster utvecklas, bedrivs och underhålls av en eller flera centralbanker (nedan kallade tillhandahållande centralbanker) och styrs av en ECBS-kommitté. ECBS-tjänsterna finansieras av de deltagande centralbankerna (nedan kallade deltagande centralbanker), vars respektive andel framgår av de finansieringsramar som antas av ECB-rådet. De deltagande centralbankernas rättigheter och skyldigheter framgår av Europeiska centralbankens (ECB) rättsakter, t.ex. vad gäller ECB:s infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (ECBS-PKI), och/eller av avtal mellan de deltagande centralbankerna. |
| --- | --- |

(1)

Tjänster från Europeiska centralbankssystemet (ECBS) tillhandahålls centralbanker inom ECBS för att indirekt stödja utförandet av deras uppgifter. ECBS-tjänster utvecklas, bedrivs och underhålls av en eller flera centralbanker (nedan kallade tillhandahållande centralbanker) och styrs av en ECBS-kommitté. ECBS-tjänsterna finansieras av de deltagande centralbankerna (nedan kallade deltagande centralbanker), vars respektive andel framgår av de finansieringsramar som antas av ECB-rådet. De deltagande centralbankernas rättigheter och skyldigheter framgår av Europeiska centralbankens (ECB) rättsakter, t.ex. vad gäller ECB:s infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (ECBS-PKI), och/eller av avtal mellan de deltagande centralbankerna.

| (2) | För att den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) ska fungera på ett effektivt och enhetligt sätt är det nödvändigt att de praktiska arrangemangen för samarbetet mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom den gemensamma tillsynsmekanismen omfattar arrangemang för hur de nationella behöriga myndigheterna får använda ECBS-tjänster för att utföra de uppgifter som de tilldelats genom förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

(2)

För att den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) ska fungera på ett effektivt och enhetligt sätt är det nödvändigt att de praktiska arrangemangen för samarbetet mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom den gemensamma tillsynsmekanismen omfattar arrangemang för hur de nationella behöriga myndigheterna får använda ECBS-tjänster för att utföra de uppgifter som de tilldelats genom förordning (EU) nr 1024/2013.

| (3) | Enligt Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/1982 (ECB/2022/34) (2) får behöriga myndigheter använda ECBS-tjänster för att samarbeta inbördes och med ECBS för att utföra de uppgifter som de tilldelats genom förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

(3)

Enligt Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/1982 (ECB/2022/34) (2) får behöriga myndigheter använda ECBS-tjänster för att samarbeta inbördes och med ECBS för att utföra de uppgifter som de tilldelats genom förordning (EU) nr 1024/2013.

| (4) | De ECBS-tjänster som de nationella behöriga myndigheterna bör få tillgång till bör fastställas utifrån omfattande förteckningar över a) ECBS-tjänster som alla nationella behöriga myndigheter bör använda när de utför sina SSM-uppgifter för att säkerställa att den gemensamma tillsynsmekanismen fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt samt b) sådana ECBS-tjänster som de nationella behöriga myndigheterna får använda på frivillig basis när de utför sina SSM-uppgifter. |
| --- | --- |

(4)

De ECBS-tjänster som de nationella behöriga myndigheterna bör få tillgång till bör fastställas utifrån omfattande förteckningar över a) ECBS-tjänster som alla nationella behöriga myndigheter bör använda när de utför sina SSM-uppgifter för att säkerställa att den gemensamma tillsynsmekanismen fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt samt b) sådana ECBS-tjänster som de nationella behöriga myndigheterna får använda på frivillig basis när de utför sina SSM-uppgifter.

| (5) | Behöriga myndigheter som använder ECBS-tjänster för att utföra de uppgifter som de tilldelats genom förordning (EU) nr 1024/2013 bör följa den rättsliga ramen för varje ECBS-tjänst, med beaktande av att de nationella behöriga myndigheterna inte utgör en del av ECBS regelverk. Sådana nationella behöriga myndigheter bör bidra till drifts- och underhållskostnaderna för de berörda ECBS-tjänsterna utifrån en fördefinierad fördelningsnyckel. Behöriga myndigheter bör inte behöva lämna in någon utfästelse om att delta i ECBS-tjänster om användningen av dessa är obligatorisk, men bör uppfylla kraven avseende sådana tjänster som framgår av detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

Behöriga myndigheter som använder ECBS-tjänster för att utföra de uppgifter som de tilldelats genom förordning (EU) nr 1024/2013 bör följa den rättsliga ramen för varje ECBS-tjänst, med beaktande av att de nationella behöriga myndigheterna inte utgör en del av ECBS regelverk. Sådana nationella behöriga myndigheter bör bidra till drifts- och underhållskostnaderna för de berörda ECBS-tjänsterna utifrån en fördefinierad fördelningsnyckel. Behöriga myndigheter bör inte behöva lämna in någon utfästelse om att delta i ECBS-tjänster om användningen av dessa är obligatorisk, men bör uppfylla kraven avseende sådana tjänster som framgår av detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

| 1. | behörig myndighet: en nationell behörig myndighet eller Europeiska centralbanken (ECB). |
| --- | --- |

1.

behörig myndighet: en nationell behörig myndighet eller Europeiska centralbanken (ECB).

behörig myndighet

| 2. | nationell behörig myndighet: en nationell behörig myndighet såsom den definieras i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1024/2013 och, vid tillämpningen av detta beslut även, vad gäller tillsynsuppgifter som de har tilldelats, nationella centralbanker som tilldelats vissa tillsynsuppgifter enligt nationell lagstiftning men som inte utsetts till nationell behörig myndighet. |
| --- | --- |

2.

nationell behörig myndighet: en nationell behörig myndighet såsom den definieras i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1024/2013 och, vid tillämpningen av detta beslut även, vad gäller tillsynsuppgifter som de har tilldelats, nationella centralbanker som tilldelats vissa tillsynsuppgifter enligt nationell lagstiftning men som inte utsetts till nationell behörig myndighet.

nationell behörig myndighet

| 3. | ECBS-tjänst: en eller flera av de elektroniska applikationer, system, plattformar, databaser och tjänster som framgår av bilagorna I och II. |
| --- | --- |

3.

ECBS-tjänst: en eller flera av de elektroniska applikationer, system, plattformar, databaser och tjänster som framgår av bilagorna I och II.

ECBS-tjänst

| 4. | tillhandahållande centralbank: en centralbank som utvecklar, bedriver och underhåller en ECBS-tjänst. |
| --- | --- |

4.

tillhandahållande centralbank: en centralbank som utvecklar, bedriver och underhåller en ECBS-tjänst.

tillhandahållande centralbank

Artikel 2

De behöriga myndigheternas användning av ECBS-tjänster

1.   Behöriga myndigheter ska använda de ECBS-tjänster som framgår av bilaga I när de utför sådana uppgifter som de tilldelats genom förordning (EU) nr 1024/2013.

2.   Behöriga myndigheter får använda de ECBS-tjänster som framgår av bilaga II när de utför sådana uppgifter som de tilldelats genom förordning (EU) nr 1024/2013.

3.   Behöriga myndigheter som önskar använda ECBS-tjänster som framgår av bilaga II ska lämna en försäkran till ECB-rådet där de bekräftar sitt deltagande och att de kommer att uppfylla sina skyldigheter, inklusive skyldigheten att betala sitt ekonomiska bidrag direkt till den tillhandahållande centralbanken i enlighet med artikel 3.

4.   Behöriga myndigheter som använder ECBS-tjänster ska följa den rättsliga ramen för varje ECBS-tjänst, inklusive avtalen mellan deltagande och tillhandahållande centralbanker. Avtalen mellan parterna kan medföra en direkt avtalsrättslig relation mellan de tillhandahållande centralbankerna och de behöriga myndigheterna.

5.   När de behöriga myndigheterna använder sådana tjänster som framgår av bilaga I ska de uppfylla de krav som framgår av bilaga III.

Artikel 3

Ekonomiska arrangemang

Behöriga myndigheter som använder ECBS-tjänster ska bidra till drifts- och underhållskostnaderna för respektive ECBS-tjänst utifrån en fördefinierad fördelningsnyckel, som framgår mer i detalj av respektive finansieringsram baserad på gällande ersättningsregler.

Artikel 4

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Frankfurt am Main den 10 oktober 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 287, 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/1982 av den 10 oktober 2022 om hur behöriga myndigheter och samarbetande myndigheter använder tjänster från Europeiska centralbankssystemet och om ändring av beslut ECB/2013/1 (ECB/2022/34) (se sidan 29 i detta nummer av i EUT)

2

---

BILAGA I

ECBS-tjänster som behöriga myndigheter ska använda

| — | CoreNet3 |
| --- | --- |

—

CoreNet3

| — | Enterprise Service Bus (ESB) |
| --- | --- |

—

Enterprise Service Bus (ESB)

| — | Identity and Access Management Service (IAM) |
| --- | --- |

—

Identity and Access Management Service (IAM)

---

BILAGA II

ECBS-tjänster som behöriga myndigheterna får använda

| — | ESCB Teleconference System |
| --- | --- |

—

ESCB Teleconference System

| — | Secure ESCB Email (SEE) |
| --- | --- |

—

Secure ESCB Email (SEE)

| — | ESCB public key infrastructure (ESCB PKI) |
| --- | --- |

—

ESCB public key infrastructure (ESCB PKI)

| — | ESCB Performing Surveys Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON) |
| --- | --- |

—

ESCB Performing Surveys Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON)

| — | ENTM Modelling tool and repository (ENTM) |
| --- | --- |

—

ENTM Modelling tool and repository (ENTM)

---

BILAGA III

Krav avseende ECBS-tjänster som behöriga myndigheter ska använda

| 1. | De behöriga myndigheterna ska utföra de uppgifter och ta det ansvar som motsvarar deras roll i den relevanta ECBS-tjänsten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De behöriga myndigheterna ska utforma sina interna system och gränssnitt så att de kan fungera friktionsfritt med ECBS-tjänsten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De behöriga myndigheterna är ansvariga för förlust eller skada som uppstår till följd av avsiktliga eller vårdslösa handlingar och/eller underlåtelse att fullgöra sina skyldigheter. De ansvarsbegränsningar som fastställs i nivå 2 – nivå 3-avtalet kommer att gälla i enlighet med detta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De behöriga myndigheterna har bevisbördan för att visa att de inte har åsidosatt sin skyldighet att iaktta rimlig aktsamhet när de utför sina skyldigheter, inbegripet vid driften av de tekniska anläggningarna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om en behörig myndighet lägger ut på entreprenad, delegerar eller lägger ut uppgifter på underleverantör påverkar detta inte den behöriga myndighetens ansvar.
  De behöriga myndigheterna får endast lägga ut på entreprenad, delegera eller använda underleverantörer för sådana uppgifter som har eller kan ha en väsentlig inverkan på uppfyllandet av de krav som framgår av denna bilaga, om de på förhand har inhämtat ett uttryckligt, skriftligt, samtycke (eller samtycke enligt punkt 6) från centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna. Ett sådant samtycke krävs inte om den tredje parten är en ansluten enhet till den relevanta behöriga myndigheten och den behöriga myndighetens rättigheter och skyldigheter inte förändras i sak. |
| --- | --- |

5.

De behöriga myndigheterna får endast lägga ut på entreprenad, delegera eller använda underleverantörer för sådana uppgifter som har eller kan ha en väsentlig inverkan på uppfyllandet av de krav som framgår av denna bilaga, om de på förhand har inhämtat ett uttryckligt, skriftligt, samtycke (eller samtycke enligt punkt 6) från centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna. Ett sådant samtycke krävs inte om den tredje parten är en ansluten enhet till den relevanta behöriga myndigheten och den behöriga myndighetens rättigheter och skyldigheter inte förändras i sak.

| 6. | De behöriga myndigheterna ska i rimlig tid anmäla om de planerar att lägga ut verksamhet på entreprenad, delegera eller använda underleverantörer enligt punkt 5 och lämna närmare uppgifter om de krav som föreslås gälla för sådan entreprenad, delegering eller underleverantör.
  Den behöriga ECBS-kommittén ska besvara varje begäran om godkännande enligt punkt 5 inom två månader efter det att kommittén har informerats om den planerade entreprenaden, delegeringen eller underleverantören. Om samtycke inte ges ska detta motiveras. Om den behöriga myndigheten inte erhåller något svar inom tidsfristen på två månader får den på nytt informera den behöriga ECBS-kommittén om sin begäran. Centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna, har då ytterligare en månad på sig för att besvara den andra underrättelsen. Om inget svar ges inom denna tidsfrist ska den behöriga myndigheten anses ha erhållit tillstånd att gå vidare med den planerade entreprenaden, delegeringen eller underleverantören. |
| --- | --- |

6.

Den behöriga ECBS-kommittén ska besvara varje begäran om godkännande enligt punkt 5 inom två månader efter det att kommittén har informerats om den planerade entreprenaden, delegeringen eller underleverantören. Om samtycke inte ges ska detta motiveras. Om den behöriga myndigheten inte erhåller något svar inom tidsfristen på två månader får den på nytt informera den behöriga ECBS-kommittén om sin begäran. Centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna, har då ytterligare en månad på sig för att besvara den andra underrättelsen. Om inget svar ges inom denna tidsfrist ska den behöriga myndigheten anses ha erhållit tillstånd att gå vidare med den planerade entreprenaden, delegeringen eller underleverantören.

| 7. | De behöriga myndigheterna ska sekretessbelägga all känslig, hemlig eller konfidentiell information och know-how (oavsett om informationen är av kommersiell, ekonomisk, regleringsteknisk, teknisk eller annan natur) som är indikerad som sådan och som tillhör den tillhandahållande centralbanken och/eller andra centralbanker inom ECBS/Eurosystemet, och får inte röja sådan information för tredje part utan att först ha inhämtat ett uttryckligt, skriftligt, samtycke från den eller de berörda centralbankerna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | De behöriga myndigheterna ska begränsa tillgången till den information eller know-how som avses i punkt 7 till sin relevanta tekniska personal, och sådan tillgång får endast utövas om det finns ett tydligt operativt behov. |
| --- | --- |

8.

| 9. | De behöriga myndigheterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att andra än den relevanta tekniska personalen får tillgång till sådan konfidentiell information eller know-how. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Om användningen av ECBS-tjänsten i undantagsfall medför att den behöriga myndigheten behandlar personuppgifter måste den behöriga myndigheten uppfylla den tillämpliga lagstiftningen för skydd av personuppgifter. Centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna, ska fastställa för vilka ändamål och på vilket sätt personuppgifter får behandlas. Vid behandling av personuppgifter bör den behöriga myndigheten och centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna, försöka sluta ett avtal som förtydligar viktiga aspekter av förhållandet mellan den personuppgiftsansvarige och personuppgiftsbiträdet.
  Den behöriga myndigheten ska informera de behöriga dataskyddsmyndigheterna, om så krävs enligt den lagstiftningen för skydd av personuppgifter som är tillämplig på dess behandling av personuppgifterna, om behandlingen av personuppgifter inom ramen för den relevanta ECBS-tjänsten. |
| --- | --- |

10.

Den behöriga myndigheten ska informera de behöriga dataskyddsmyndigheterna, om så krävs enligt den lagstiftningen för skydd av personuppgifter som är tillämplig på dess behandling av personuppgifterna, om behandlingen av personuppgifter inom ramen för den relevanta ECBS-tjänsten.

| 11. | Tillgång till personuppgifter får endast beviljas personer som behöver ta del av dem för att kunna utföra sina uppgifter och fullgöra sina skyldigheter i förhållande till den berörda ECBS-tjänsten. |
| --- | --- |

11.

---

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/29

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2022/1982

av den 10 oktober 2022

om hur behöriga myndigheter och samarbetande myndigheter använder tjänster från Europeiska centralbankssystemet och om ändring av beslut ECB/2013/1 (ECB/2022/34)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 127 och 132.1,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 12.1 jämförd med artiklarna 3.1, 12.3 och 34 och

av följande skäl:

| (1) | Tjänster från Europeiska centralbankssystemet (ECBS) tillhandahålls centralbanker inom ECBS för att indirekt stödja utförandet av deras uppgifter. ECBS-tjänster utvecklas, bedrivs och underhålls av en eller flera centralbanker (nedan kallade tillhandahållande centralbanker) och styrs av en ECBS-kommitté (nedan kallad systemägarkommittén). ECBS-tjänsterna finansieras av de deltagande centralbankerna i ECBS (nedan kallade deltagande centralbanker), vars respektive andel framgår av de finansieringsramar som antas av ECB-rådet. De deltagande centralbankernas rättigheter och skyldigheter framgår av Europeiska centralbankens (ECB) rättsakter, t.ex. vad gäller ECB:s infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (ECBS-PKI), och/eller av avtal mellan de deltagande centralbankerna. |
| --- | --- |

(1)

Tjänster från Europeiska centralbankssystemet (ECBS) tillhandahålls centralbanker inom ECBS för att indirekt stödja utförandet av deras uppgifter. ECBS-tjänster utvecklas, bedrivs och underhålls av en eller flera centralbanker (nedan kallade tillhandahållande centralbanker) och styrs av en ECBS-kommitté (nedan kallad systemägarkommittén). ECBS-tjänsterna finansieras av de deltagande centralbankerna i ECBS (nedan kallade deltagande centralbanker), vars respektive andel framgår av de finansieringsramar som antas av ECB-rådet. De deltagande centralbankernas rättigheter och skyldigheter framgår av Europeiska centralbankens (ECB) rättsakter, t.ex. vad gäller ECB:s infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (ECBS-PKI), och/eller av avtal mellan de deltagande centralbankerna.

| (2) | För närvarande tillåter regelverket inte att vissa ECBS-tjänster utnyttjas av andra aktörer än centralbanker inom ECBS. |
| --- | --- |

(2)

För närvarande tillåter regelverket inte att vissa ECBS-tjänster utnyttjas av andra aktörer än centralbanker inom ECBS.

| (3) | ECB-rådet anser att det är lämpligt att tillåta behöriga myndigheter att använda dessa tjänster för att samarbeta med ECBS och med varandra för att fullgöra sina uppgifter inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanism (SSM) som inrättats genom rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (1) på grundval av artikel 127.6 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

ECB-rådet anser att det är lämpligt att tillåta behöriga myndigheter att använda dessa tjänster för att samarbeta med ECBS och med varandra för att fullgöra sina uppgifter inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanism (SSM) som inrättats genom rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (1) på grundval av artikel 127.6 i fördraget.

| (4) | Behöriga myndigheter som använder ECBS-tjänster för dessa ändamål bör följa den rättsliga ramen för varje ECBS-tjänst, med beaktande av att de behöriga myndigheterna inte utgör en del av ECBS regelverk. Sådana behöriga myndigheter bör bidra till drifts- och underhållskostnaderna för tjänsterna utifrån en fördefinierad fördelningsnyckel. |
| --- | --- |

(4)

Behöriga myndigheter som använder ECBS-tjänster för dessa ändamål bör följa den rättsliga ramen för varje ECBS-tjänst, med beaktande av att de behöriga myndigheterna inte utgör en del av ECBS regelverk. Sådana behöriga myndigheter bör bidra till drifts- och underhållskostnaderna för tjänsterna utifrån en fördefinierad fördelningsnyckel.

| (5) | ECB-rådet anser också att det är lämpligt att göra det möjligt för samarbetande myndigheter att använda dessa tjänster för att samarbeta med ECBS eller den gemensamma tillsynsmekanismen när de utför sina uppgifter, inbegripet ECB:s uppgifter enligt förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

(5)

ECB-rådet anser också att det är lämpligt att göra det möjligt för samarbetande myndigheter att använda dessa tjänster för att samarbeta med ECBS eller den gemensamma tillsynsmekanismen när de utför sina uppgifter, inbegripet ECB:s uppgifter enligt förordning (EU) nr 1024/2013.

| (6) | Samarbetande myndigheter som önskar använda dessa tjänster bör följa den rättsliga ramen för varje ECBS-tjänst, med beaktande av att de samarbetande myndigheterna inte utgör en del av ECBS regelverk. I relevanta fall bör sådana samarbetande myndigheter bidra till drifts- och underhållskostnaderna för tjänsterna utifrån en fördefinierad fördelningsnyckel. |
| --- | --- |

(6)

Samarbetande myndigheter som önskar använda dessa tjänster bör följa den rättsliga ramen för varje ECBS-tjänst, med beaktande av att de samarbetande myndigheterna inte utgör en del av ECBS regelverk. I relevanta fall bör sådana samarbetande myndigheter bidra till drifts- och underhållskostnaderna för tjänsterna utifrån en fördefinierad fördelningsnyckel.

| (7) | Därför bör de ECBS-tjänster som bör göras tillgängliga för behöriga myndigheter och samarbetande myndigheter definieras med hänvisning till en uttömmande förteckning över ECBS-tjänster som de behöriga myndigheterna ska använda samt sådana som de får använda. |
| --- | --- |

(7)

Därför bör de ECBS-tjänster som bör göras tillgängliga för behöriga myndigheter och samarbetande myndigheter definieras med hänvisning till en uttömmande förteckning över ECBS-tjänster som de behöriga myndigheterna ska använda samt sådana som de får använda.

| (8) | Dessutom bör Europeiska centralbankens beslut ECB/2013/1 (2) ändras för att göra det möjligt för samarbetande myndigheter att använda ECBS-PKI-tjänster för att få tillgång till, och använda, ECBS-tjänster. |
| --- | --- |

(8)

Dessutom bör Europeiska centralbankens beslut ECB/2013/1 (2) ändras för att göra det möjligt för samarbetande myndigheter att använda ECBS-PKI-tjänster för att få tillgång till, och använda, ECBS-tjänster.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

| 1. | behörig myndighet: en nationell behörig myndighet eller Europeiska centralbanken (ECB). |
| --- | --- |

1.

behörig myndighet: en nationell behörig myndighet eller Europeiska centralbanken (ECB).

behörig myndighet

| 2. | nationell behörig myndighet: en nationell behörig myndighet såsom den definieras i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1024/2013 och, vid tillämpningen av detta beslut även, vad gäller tillsynsuppgifter som de har tilldelats, nationella centralbanker som tilldelats vissa tillsynsuppgifter enligt nationell lagstiftning men som inte utsetts till nationell behörig myndighet. |
| --- | --- |

2.

nationell behörig myndighet: en nationell behörig myndighet såsom den definieras i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1024/2013 och, vid tillämpningen av detta beslut även, vad gäller tillsynsuppgifter som de har tilldelats, nationella centralbanker som tilldelats vissa tillsynsuppgifter enligt nationell lagstiftning men som inte utsetts till nationell behörig myndighet.

nationell behörig myndighet

| 3. | deltagande behörig myndighet: en behörig myndighet som använder ECBS-tjänster för att samarbeta med ECBS och andra behöriga myndigheter för att fullgöra sina uppgifter inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanism (SSM) som inrättats genom förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

3.

deltagande behörig myndighet: en behörig myndighet som använder ECBS-tjänster för att samarbeta med ECBS och andra behöriga myndigheter för att fullgöra sina uppgifter inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanism (SSM) som inrättats genom förordning (EU) nr 1024/2013.

deltagande behörig myndighet

| 4. | samarbetande myndighet: en offentlig myndighet, annan än en centralbank inom ECBS eller en behörig myndighet, med vilken ECBS eller den gemensamma tillsynsmekanismen samarbetar vid utförandet av ECBS eller ECB:s uppgifter enligt förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

4.

samarbetande myndighet: en offentlig myndighet, annan än en centralbank inom ECBS eller en behörig myndighet, med vilken ECBS eller den gemensamma tillsynsmekanismen samarbetar vid utförandet av ECBS eller ECB:s uppgifter enligt förordning (EU) nr 1024/2013.

samarbetande myndighet

| 5. | ECBS-tjänst: en eller flera av de elektroniska applikationer, system, plattformar, databaser och tjänster som framgår av bilaga I. |
| --- | --- |

5.

ECBS-tjänst: en eller flera av de elektroniska applikationer, system, plattformar, databaser och tjänster som framgår av bilaga I.

ECBS-tjänst

| 6. | tillhandahållande centralbank: en centralbank som utvecklar, bedriver och underhåller en ECBS-tjänst. |
| --- | --- |

6.

tillhandahållande centralbank: en centralbank som utvecklar, bedriver och underhåller en ECBS-tjänst.

tillhandahållande centralbank

| 7. | systemägarkommitté: en ECBS-kommitté som styr en ECBS-tjänst. |
| --- | --- |

7.

systemägarkommitté: en ECBS-kommitté som styr en ECBS-tjänst.

systemägarkommitté

Artikel 2

De behöriga myndigheternas användning av ECBS-tjänster

1.   Behöriga myndigheter får använda ECBS-tjänster för att samarbeta inbördes eller med ECBS när de utför de uppgifter som de tilldelats genom förordning (EU) nr 1024/2013.

2.   Behöriga myndigheter som använder ECBS-tjänster ska de uppfylla de krav som framgår av bilaga II. De ska inlämna en försäkran till ECB-rådet där de bekräftar sitt deltagande och att de kommer att uppfylla sina skyldigheter, inklusive skyldigheten att betala sitt ekonomiska bidrag direkt till den tillhandahållande centralbanken i enlighet med artikel 4 nedan. En sådan försäkran är inte nödvändig om de behöriga myndigheterna omfattas av de krav som framgår av bilaga II på grund av ett beslut av ECB-rådet om att behöriga myndigheter ska använda ECBS-tjänster.

3.   Behöriga myndigheter som använder ECBS-tjänster ska följa den rättsliga ramen för varje ECBS-tjänst, inklusive avtalen mellan deltagande och tillhandahållande centralbanker. Avtalen mellan parterna kan medföra en direkt avtalsrättslig relation mellan de tillhandahållande centralbankerna och de behöriga myndigheterna.

4.   Nationella behöriga myndigheter som använder ECBS-tjänster får delta i respektive systemägarkommittés arbete som observatörer. Systemägarkommittén ska säkerställa att de nationella behöriga myndigheternas synpunkter beaktas i tillräcklig omfattning vid beslutsfattandet.

Artikel 3

De samarbetande myndigheternas användning av ECBS-tjänster

1.   Efter ECB-rådets godkännande får en samarbetande myndighet använda ECBS-tjänster för att samarbeta med ECBS eller den gemensamma tillsynsmekanismen vid utförandet av ECBS och ECB:s uppgifter enligt förordning (EU) nr 1024/2013.

2.   Innan samarbetande myndigheter som önskar använda ECBS-tjänster ska de till ECB-rådet inlämna en försäkran där de bekräftar sitt deltagande och att de kommer att uppfylla sina skyldigheter, som framgår av bilaga II, inklusive skyldigheten att betala sitt ekonomiska bidrag direkt till den tillhandahållande centralbanken i enlighet med artikel 4.

3.   Samarbetande myndigheter som önskar använda ECBS-tjänster ska följa den rättsliga ramen för varje ECBS-tjänst, inklusive avtalen mellan deltagande och tillhandahållande centralbanker. Avtalen mellan parterna kan medföra en direkt avtalsrättslig relation mellan de tillhandahållande centralbankerna och de samarbetande myndigheterna. Samarbetande myndigheter ska inte delta i arbetet i respektive systemägarkommittés arbete.

Artikel 4

Ekonomiska arrangemang

Samarbetande centralbanker och samarbetande behöriga myndigheter ska bidra till drifts- och underhållskostnaderna för respektive ECBS-tjänst utifrån en fördefinierad fördelningsnyckel, som framgår mer i detalj av respektive finansieringsram baserad på gällande ersättningsregler. I tillämpliga fall ska de samarbetande myndigheterna bidra till kostnaderna för respektive ECBS-tjänst i enlighet med en särskild fördelningsnyckel.

Artikel 5

Ändring av beslut ECB/2013/1

Beslut ECB/2013/1 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska följande definitioner läggas till:






  "19. | behörig myndighet: en nationell behörig myndighet eller ECB. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande definitioner läggas till:

"19.

behörig myndighet: en nationell behörig myndighet eller ECB.

behörig myndighet

| 20. | nationell behörig myndighet: en nationell behörig myndighet såsom den definieras i artikel 2.2 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (*1) och, vid tillämpningen av detta beslut även, vad gäller tillsynsuppgifter som de har tilldelats, nationella centralbanker som tilldelats vissa tillsynsuppgifter enligt nationell lagstiftning men som inte utsetts till nationell behörig myndighet. |
| --- | --- |

20.

nationell behörig myndighet: en nationell behörig myndighet såsom den definieras i artikel 2.2 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (*1) och, vid tillämpningen av detta beslut även, vad gäller tillsynsuppgifter som de har tilldelats, nationella centralbanker som tilldelats vissa tillsynsuppgifter enligt nationell lagstiftning men som inte utsetts till nationell behörig myndighet.

nationell behörig myndighet

*1

| 21. | samarbetande myndighet: en offentlig myndighet, annan än en centralbank inom ECBS eller en behörig myndighet, med vilken ECBS eller den gemensamma tillsynsmekanismen samarbetar vid utförandet av ECBS eller ECB:s uppgifter enligt förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

21.

samarbetande myndighet: en offentlig myndighet, annan än en centralbank inom ECBS eller en behörig myndighet, med vilken ECBS eller den gemensamma tillsynsmekanismen samarbetar vid utförandet av ECBS eller ECB:s uppgifter enligt förordning (EU) nr 1024/2013.

samarbetande myndighet

| 22. | deltagande behörig myndighet: en behörig myndighet som använder ECBS-tjänster för att samarbeta med ECBS och andra behöriga myndigheter för att fullgöra sina uppgifter inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanism (SSM) som inrättats genom förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

22.

deltagande behörig myndighet: en behörig myndighet som använder ECBS-tjänster för att samarbeta med ECBS och andra behöriga myndigheter för att fullgöra sina uppgifter inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanism (SSM) som inrättats genom förordning (EU) nr 1024/2013.

deltagande behörig myndighet

(*1)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63)."
  "

*1

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 9a:

  ”Artikel 9a
  De samarbetande myndigheternas användning av ESCB-PKI

  1.   Efter ECB-rådets godkännande får en samarbetande myndighet använda ECBS-PKI-tjänsterna för att få tillgång till, och använda, ECBS och Eurosystemets elektroniska applikationer, system, plattformar, databaser och tjänster i syfte att samarbeta med ECBS eller den gemensamma tillsynsmekanismen och får för detta ändamål agera som registreringsmyndighet för sina interna användare.


  2.   Samarbetande myndigheter som beslutar att använda ECBS-PKI-tjänsterna ska lämna in en förklaring till ECB-rådet där de bekräftar att de använder tjänsterna och att de kommer att uppfylla sina respektive skyldigheter.


  3.   Samarbetande myndigheter som beslutar att använda ECBS-PKI-tjänsterna ska följa den tillämpliga rättsliga ramen, inbegripet nivå 2- nivå 3-avtalet." |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 9a:

”Artikel 9a

De samarbetande myndigheternas användning av ESCB-PKI

1.   Efter ECB-rådets godkännande får en samarbetande myndighet använda ECBS-PKI-tjänsterna för att få tillgång till, och använda, ECBS och Eurosystemets elektroniska applikationer, system, plattformar, databaser och tjänster i syfte att samarbeta med ECBS eller den gemensamma tillsynsmekanismen och får för detta ändamål agera som registreringsmyndighet för sina interna användare.

2.   Samarbetande myndigheter som beslutar att använda ECBS-PKI-tjänsterna ska lämna in en förklaring till ECB-rådet där de bekräftar att de använder tjänsterna och att de kommer att uppfylla sina respektive skyldigheter.

3.   Samarbetande myndigheter som beslutar att använda ECBS-PKI-tjänsterna ska följa den tillämpliga rättsliga ramen, inbegripet nivå 2- nivå 3-avtalet."

| 3. | Artikel 14 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 14
  Ekonomiska arrangemang
  Samarbetande centralbanker och samarbetande behöriga myndigheter ska bidra till drifts- och underhållskostnaderna för ESCB-PKI-tjänsterna utifrån en fördefinierad fördelningsnyckel, som framgår mer i detalj av ESCB-PKI:s finansieringsram baserad på gällande ersättningsregler. Samarbetande myndigheterna ska bidra till kostnaderna i enlighet med en särskild fördelningsnyckel." |
| --- | --- |

3.

Artikel 14 ska ersättas med följande:

”Artikel 14

Ekonomiska arrangemang

Samarbetande centralbanker och samarbetande behöriga myndigheter ska bidra till drifts- och underhållskostnaderna för ESCB-PKI-tjänsterna utifrån en fördefinierad fördelningsnyckel, som framgår mer i detalj av ESCB-PKI:s finansieringsram baserad på gällande ersättningsregler. Samarbetande myndigheterna ska bidra till kostnaderna i enlighet med en särskild fördelningsnyckel."

Artikel 6

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Frankfurt am Main den 10 oktober 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

1

(2)  Europeiska centralbankens beslut ECB/2013/1 av den 11 januari 2013 om ett ramverk för en infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (PKI) för Europeiska centralbankssystemet (EUT L 74, 16.3.2013, s. 30).

2

---

BILAGA I

ECBS-tjänster till vilka behöriga myndigheter och samarbetande myndigheter får tillgång

| — | CoreNet3 |
| --- | --- |

—

CoreNet3

| — | Enterprise Service Bus (ESB) |
| --- | --- |

—

Enterprise Service Bus (ESB)

| — | ESCB Public Key Infrastructure (ESCB PKI) |
| --- | --- |

—

ESCB Public Key Infrastructure (ESCB PKI)

| — | Identity and Access Management Service (IAM) |
| --- | --- |

—

Identity and Access Management Service (IAM)

| — | Secure ESCB Email (SEE) |
| --- | --- |

—

Secure ESCB Email (SEE)

| — | ESCB Teleconference System |
| --- | --- |

—

ESCB Teleconference System

| — | ESCB Performing Surveys Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON) |
| --- | --- |

—

ESCB Performing Surveys Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON)

| — | ENTM modelling tool and repository (ENTM) |
| --- | --- |

—

ENTM modelling tool and repository (ENTM)

---

BILAGA II

Krav för behöriga myndigheters användning av ECBS-tjänster

| 1. | De behöriga myndigheterna ska utföra de uppgifter och ta det ansvar som motsvarar deras roll i den relevanta ECBS-tjänsten. |
| --- | --- |

1.

De behöriga myndigheterna ska utföra de uppgifter och ta det ansvar som motsvarar deras roll i den relevanta ECBS-tjänsten.

| 2. | De behöriga myndigheterna ska utforma sina interna system och gränssnitt så att de kan fungera friktionsfritt med ECBS-tjänsten. |
| --- | --- |

2.

De behöriga myndigheterna ska utforma sina interna system och gränssnitt så att de kan fungera friktionsfritt med ECBS-tjänsten.

| 3. | De behöriga myndigheterna är ansvariga för förlust eller skada som uppstår till följd av avsiktliga eller vårdslösa handlingar och/eller underlåtelse att fullgöra sina skyldigheter. De ansvarsbegränsningar som fastställs i nivå 2 – nivå 3-avtalet kommer att gälla i enlighet med detta. |
| --- | --- |

3.

De behöriga myndigheterna är ansvariga för förlust eller skada som uppstår till följd av avsiktliga eller vårdslösa handlingar och/eller underlåtelse att fullgöra sina skyldigheter. De ansvarsbegränsningar som fastställs i nivå 2 – nivå 3-avtalet kommer att gälla i enlighet med detta.

| 4. | De behöriga myndigheterna har bevisbördan för att visa att de inte har åsidosatt sin skyldighet att iaktta rimlig aktsamhet när de utför sina skyldigheter, inbegripet vid driften av de tekniska anläggningarna. |
| --- | --- |

4.

De behöriga myndigheterna har bevisbördan för att visa att de inte har åsidosatt sin skyldighet att iaktta rimlig aktsamhet när de utför sina skyldigheter, inbegripet vid driften av de tekniska anläggningarna.

| 5. | Om en behörig myndighet lägger ut på entreprenad, delegerar eller lägger ut uppgifter på underleverantör påverkar detta inte den behöriga myndighetens ansvar.
  De behöriga myndigheterna får endast lägga ut på entreprenad, delegera eller använda underleverantörer för sådana uppgifter som har eller kan ha en väsentlig inverkan på uppfyllandet av de krav som framgår av denna bilaga, om de på förhand har inhämtat ett uttryckligt, skriftligt, samtycke från centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna. Ett sådant samtycke krävs inte om den tredje parten är en ansluten enhet till den relevanta behöriga myndigheten och den behöriga myndighetens rättigheter och skyldigheter inte förändras i sak. |
| --- | --- |

5.

Om en behörig myndighet lägger ut på entreprenad, delegerar eller lägger ut uppgifter på underleverantör påverkar detta inte den behöriga myndighetens ansvar.

De behöriga myndigheterna får endast lägga ut på entreprenad, delegera eller använda underleverantörer för sådana uppgifter som har eller kan ha en väsentlig inverkan på uppfyllandet av de krav som framgår av denna bilaga, om de på förhand har inhämtat ett uttryckligt, skriftligt, samtycke från centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna. Ett sådant samtycke krävs inte om den tredje parten är en ansluten enhet till den relevanta behöriga myndigheten och den behöriga myndighetens rättigheter och skyldigheter inte förändras i sak.

| 6. | De behöriga myndigheterna ska i rimlig tid anmäla om de planerar att lägga ut verksamhet på entreprenad, delegera eller använda underleverantörer enligt punkt 5 och lämna närmare uppgifter om de krav som föreslås gälla för sådan entreprenad, delegering eller underleverantör.
  Den behöriga ECBS-kommittén ska besvara varje begäran om godkännande enligt punkt 5 inom två månader efter det att kommittén har informerats om den planerade entreprenaden, delegeringen eller underleverantören. Om samtycke inte ges ska detta motiveras. Om den behöriga myndigheten inte erhåller något svar inom tidsfristen på två månader får den på nytt informera den behöriga ECBS-kommittén om sin begäran. Centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna, har då ytterligare en månad på sig för att besvara den andra underrättelsen. Om inget svar ges inom denna tidsfrist ska den behöriga myndigheten anses ha erhållit tillstånd att gå vidare med den planerade entreprenaden, delegeringen eller underleverantören. |
| --- | --- |

6.

De behöriga myndigheterna ska i rimlig tid anmäla om de planerar att lägga ut verksamhet på entreprenad, delegera eller använda underleverantörer enligt punkt 5 och lämna närmare uppgifter om de krav som föreslås gälla för sådan entreprenad, delegering eller underleverantör.

Den behöriga ECBS-kommittén ska besvara varje begäran om godkännande enligt punkt 5 inom två månader efter det att kommittén har informerats om den planerade entreprenaden, delegeringen eller underleverantören. Om samtycke inte ges ska detta motiveras. Om den behöriga myndigheten inte erhåller något svar inom tidsfristen på två månader får den på nytt informera den behöriga ECBS-kommittén om sin begäran. Centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna, har då ytterligare en månad på sig för att besvara den andra underrättelsen. Om inget svar ges inom denna tidsfrist ska den behöriga myndigheten anses ha erhållit tillstånd att gå vidare med den planerade entreprenaden, delegeringen eller underleverantören.

| 7. | De behöriga myndigheterna ska sekretessbelägga all känslig, hemlig eller konfidentiell information och know-how (oavsett om informationen är av kommersiell, ekonomisk, regleringsteknisk, teknisk eller annan natur) som är indikerad som sådan och som tillhör den tillhandahållande centralbanken och/eller andra centralbanker inom ECBS/Eurosystemet, och får inte röja sådan information för tredje part utan att först ha inhämtat ett uttryckligt, skriftligt, samtycke från den eller de berörda centralbankerna. |
| --- | --- |

7.

De behöriga myndigheterna ska sekretessbelägga all känslig, hemlig eller konfidentiell information och know-how (oavsett om informationen är av kommersiell, ekonomisk, regleringsteknisk, teknisk eller annan natur) som är indikerad som sådan och som tillhör den tillhandahållande centralbanken och/eller andra centralbanker inom ECBS/Eurosystemet, och får inte röja sådan information för tredje part utan att först ha inhämtat ett uttryckligt, skriftligt, samtycke från den eller de berörda centralbankerna.

| 8. | De behöriga myndigheterna ska begränsa tillgången till den information eller know-how som avses i punkt 7 till sin relevanta tekniska personal, och sådan tillgång får endast utövas om det finns ett tydligt operativt behov. |
| --- | --- |

8.

De behöriga myndigheterna ska begränsa tillgången till den information eller know-how som avses i punkt 7 till sin relevanta tekniska personal, och sådan tillgång får endast utövas om det finns ett tydligt operativt behov.

| 9. | De behöriga myndigheterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att andra än den relevanta tekniska personalen får tillgång till sådan konfidentiell information eller know-how. |
| --- | --- |

9.

De behöriga myndigheterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att andra än den relevanta tekniska personalen får tillgång till sådan konfidentiell information eller know-how.

| 10. | Om användningen av ECBS-tjänsten i undantagsfall medför att den behöriga myndigheten behandlar personuppgifter måste den behöriga myndigheten uppfylla den tillämpliga lagstiftningen för skydd av personuppgifter. Centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna, ska fastställa för vilka ändamål och på vilket sätt personuppgifter får behandlas. Vid behandling av personuppgifter bör den behöriga myndigheten och centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna, försöka sluta ett avtal som förtydligar viktiga aspekter av förhållandet mellan den personuppgiftsansvarige och personuppgiftsbiträdet.
  Den behöriga myndigheten ska informera de behöriga dataskyddsmyndigheterna, om så krävs enligt den lagstiftningen för skydd av personuppgifter som är tillämplig på dess behandling av personuppgifterna, om behandlingen av personuppgifter inom ramen för den relevanta ECBS-tjänsten. |
| --- | --- |

10.

Om användningen av ECBS-tjänsten i undantagsfall medför att den behöriga myndigheten behandlar personuppgifter måste den behöriga myndigheten uppfylla den tillämpliga lagstiftningen för skydd av personuppgifter. Centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna, ska fastställa för vilka ändamål och på vilket sätt personuppgifter får behandlas. Vid behandling av personuppgifter bör den behöriga myndigheten och centralbankerna i Eurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet, beroende på omständigheterna, försöka sluta ett avtal som förtydligar viktiga aspekter av förhållandet mellan den personuppgiftsansvarige och personuppgiftsbiträdet.

Den behöriga myndigheten ska informera de behöriga dataskyddsmyndigheterna, om så krävs enligt den lagstiftningen för skydd av personuppgifter som är tillämplig på dess behandling av personuppgifterna, om behandlingen av personuppgifter inom ramen för den relevanta ECBS-tjänsten.

| 11. | Tillgång till personuppgifter får endast beviljas personer som behöver ta del av dem för att kunna utföra sina uppgifter och fullgöra sina skyldigheter i förhållande till den berörda ECBS-tjänsten. |
| --- | --- |

11.

Tillgång till personuppgifter får endast beviljas personer som behöver ta del av dem för att kunna utföra sina uppgifter och fullgöra sina skyldigheter i förhållande till den berörda ECBS-tjänsten.

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/36

---

BESLUT nr 3/2022 AV DEN BLANDADE EU–CTC-KOMMITTÉN

av den 29 september 2022

om ändring av konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande (2022/1983)

DEN BLANDADE EU–CTC-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande, särskilt artikel 15.3 a, och

av följande skäl:

| (1) | Ukraina har uttryckt önskemål om att ansluta sig till konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande (1) (konventionen) och har inbjudits att göra detta i enlighet med beslut nr 2/2022 av den 25 augusti 2022 av den blandade EU–CTC-kommittén. |
| --- | --- |

(1)

Ukraina har uttryckt önskemål om att ansluta sig till konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande (1) (konventionen) och har inbjudits att göra detta i enlighet med beslut nr 2/2022 av den 25 augusti 2022 av den blandade EU–CTC-kommittén.

1

konventionen

| (2) | Ukrainas anslutning skulle kräva dels att relevanta garantidokument anpassas och dels att vissa tekniska termer införs på ukrainska. |
| --- | --- |

(2)

Ukrainas anslutning skulle kräva dels att relevanta garantidokument anpassas och dels att vissa tekniska termer införs på ukrainska.

| (3) | För att säkerställa att det är möjligt att använda de formulär för borgensförbindelse som tryckts enligt de kriterier som gällde före Ukrainas anslutning bör det fastställas en övergångsperiod under vilken de tryckta formulären, med vissa ändringar, kan fortsätta att användas. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att det är möjligt att använda de formulär för borgensförbindelse som tryckts enligt de kriterier som gällde före Ukrainas anslutning bör det fastställas en övergångsperiod under vilken de tryckta formulären, med vissa ändringar, kan fortsätta att användas.

| (4) | Detta besluts ikraftträdande bör kopplas till den dag då Ukrainas anslutning till konventionen träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Detta besluts ikraftträdande bör kopplas till den dag då Ukrainas anslutning till konventionen träder i kraft.

| (5) | Konventionen bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Konventionen bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande (konventionen) ska ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

1.   Detta beslut träder i kraft den dag då Ukraina blir en fördragsslutande part i konventionen.

2.   Formulär som grundar sig på förlagorna i tilläggen C1–C6 i bilaga III till konventionen får, i den version som var tillämplig dagen före detta besluts ikraftträdande, fortsätta att användas från och med detta besluts ikraftträdande till och med den 1 april 2024, under förutsättning att nödvändiga geografiska anpassningar och nödvändiga anpassningar avseende delgivningsadresser och ombudsadresser har gjorts.

Utfärdat i Bryssel den 29 september 2022.

På den blandade kommitténs vägnar

Matthias PETSCHKE

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 226, 13.8.1987, s. 2.

1

---

BILAGA

Bilaga III till konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande ska ändras på följande sätt:

| 1. | I tillägg B1 ska följande strecksats införas i fält 51 mellan Turkiet och Nordirland:

  ”UA Ukraina” |
| --- | --- |

1.

I tillägg B1 ska följande strecksats införas i fält 51 mellan Turkiet och Nordirland:

”UA Ukraina”

| 2. | I tillägg B6 ska avdelning III ändras på följande sätt:






  2.1 | I den första delen av tabellen ”Begränsad giltighet – 99200” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Дiя обмежена”, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I tillägg B6 ska avdelning III ändras på följande sätt:

2.1

I den första delen av tabellen ”Begränsad giltighet – 99200” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Дiя обмежена”,

| 2.2 | I den andra delen av tabellen ”Befrielse – 99201” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Звiльнення”, |
| --- | --- | --- |

2.2

I den andra delen av tabellen ”Befrielse – 99201” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Звiльнення”,

| 2.3 | I den tredje delen av tabellen ”Alternativt bevis – 99202” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Альтернативне пiдтвердження”, |
| --- | --- | --- |

2.3

I den tredje delen av tabellen ”Alternativt bevis – 99202” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Альтернативне пiдтвердження”,

| 2.4 | I den fjärde delen av tabellen ”Avvikelse: tullkontor där varorna anmäldes ... (namn och land) – 99203” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Розбiжностi: митниця, де товари були пред’явленi ... (назва i країна)”, |
| --- | --- | --- |

2.4

I den fjärde delen av tabellen ”Avvikelse: tullkontor där varorna anmäldes ... (namn och land) – 99203” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Розбiжностi: митниця, де товари були пред’явленi ... (назва i країна)”,

| 2.5 | I den femte delen av tabellen ”Utförsel från ... underkastad restriktioner eller avgifter i enlighet med förordning/direktiv/beslut nr ... – 99204” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Вибуття iз ... з урахуванням обмежень та зi сплатою зборiв вiдповiдно до Регламенту/Директиви/Рiшення No ...”, |
| --- | --- | --- |

2.5

I den femte delen av tabellen ”Utförsel från ... underkastad restriktioner eller avgifter i enlighet med förordning/direktiv/beslut nr ... – 99204” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Вибуття iз ... з урахуванням обмежень та зi сплатою зборiв вiдповiдно до Регламенту/Директиви/Рiшення No ...”,

| 2.6 | I den sjunde delen av tabellen ”Godkänd avsändare – 99206” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Авторизований вантажовiдправник”, |
| --- | --- | --- |

2.6

I den sjunde delen av tabellen ”Godkänd avsändare – 99206” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Авторизований вантажовiдправник”,

| 2.7 | I den åttonde delen av tabellen ”Befrielse från underskrift – 99207” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Звiльнено вiд пiдпису”, |
| --- | --- | --- |

2.7

I den åttonde delen av tabellen ”Befrielse från underskrift – 99207” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Звiльнено вiд пiдпису”,

| 2.8 | I den nionde delen av tabellen ”SAMLAD GARANTI FÖRBJUDEN – 99208” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA ЗАГАЛЬНА ГАРАНТIЯ ЗАБОРОНЕНА”, |
| --- | --- | --- |

2.8

I den nionde delen av tabellen ”SAMLAD GARANTI FÖRBJUDEN – 99208” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA ЗАГАЛЬНА ГАРАНТIЯ ЗАБОРОНЕНА”,

| 2.9 | I den tionde delen av tabellen ”OBEGRÄNSAD ANVÄNDNING – 99209” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA ВИКОРИСТАННЯ БЕЗ ОБМЕЖЕНЬ”, |
| --- | --- | --- |

2.9

I den tionde delen av tabellen ”OBEGRÄNSAD ANVÄNDNING – 99209” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA ВИКОРИСТАННЯ БЕЗ ОБМЕЖЕНЬ”,

| 2.10 | I den elfte delen av tabellen ”Utfärdat i efterhand – 99210” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Видано згодом”, |
| --- | --- | --- |

2.10

I den elfte delen av tabellen ”Utfärdat i efterhand – 99210” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Видано згодом”,

| 2.11 | I den tolfte delen av tabellen ”Flera – 99211” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Рiзне”, |
| --- | --- | --- |

2.11

I den tolfte delen av tabellen ”Flera – 99211” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Рiзне”,

| 2.12 | I den trettonde delen av tabellen ”Bulk – 99212” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Навалювальний вантаж”, |
| --- | --- | --- |

2.12

I den trettonde delen av tabellen ”Bulk – 99212” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Навалювальний вантаж”,

| 2.13 | I den fjortonde delen av tabellen ”Avsändare – 99213” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:






  ”- | UA Вантажовiдправник”. |
| --- | --- | --- |

2.13

I den fjortonde delen av tabellen ”Avsändare – 99213” ska följande strecksats införas efter den strecksats som avser TR:

”-

UA Вантажовiдправник”.

| 3. | Tillägg C1 ska ersättas med följande:


  ”TILLÄGG C1
  BORGENSMANNENS ÅTAGANDE – INDIVIDUELL GARANTI

  I.   

  Borgensmannens åtagande



  1.   
  Undertecknad (1)...
  ...
  med hemvist i (2)

  ...
  ...
  går härmed i borgen såsom för egen skuld vid garantikontoret
  ...
  för ett belopp om högst
  ...
  gentemot Europeiska unionen (bestående av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Republiken Kroatien, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige) samt gentemot Republiken Island, Republiken Nordmakedonien, Konungariket Norge, Republiken Serbien, Schweiziska edsförbundet, Republiken Turkiet, Ukraina, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (3)
   (4), Furstendömet Andorra och Republiken San Marino (5) för allt som den person som ställer garantin (6)

  ...
  såsom gäldenär är eller kan bli skyldig ovan angivna länder för skuld som utgörs av tullar och andra avgifter (7) för nedan beskrivna varor som omfattas av följande tullförfarande (8):
  ...
  ...
  Varubeskrivning
  ...
  ...
  ...
  ...


  2.   
  Undertecknad åtar sig att på första skriftliga anmodan från behöriga myndigheter i de länder som anges i punkt 1 betala det begärda beloppet; betalning ska ske inom 30 dagar från dagen för betalningsanmodan, om inte undertecknad eller en annan berörd person inom denna tid på ett för tullmyndigheterna tillfredsställande sätt kan visa att det särskilda förfarandet, utom förfarandet för slutanvändning, har avslutats, att tullens övervakning av varor som omfattas av förfarandet för slutanvändning eller tillfällig lagring har slutförts på ett korrekt sätt eller, när det gäller andra förfaranden än särskilda förfaranden och tillfällig lagring, att varornas situation har reglerats.
  De behöriga myndigheterna kan på begäran av undertecknad och av skäl som anses giltiga förlänga den tid inom vilken undertecknad ska betala det begärda beloppet utöver de föreskrivna 30 dagarna från dagen för betalningsanmodan. De kostnader som följer av detta anstånd, särskilt ränta, ska beräknas på sådant sätt att de motsvarar det belopp som under liknande omständigheter skulle ha begärts på det berörda landets penning- eller finansmarknad.


  3.   

  Detta åtagande gäller från och med den dag då det godkänns av garantikontoret. Om det tullförfarande som omfattas av detta åtagande inletts före den dag då en eventuell återkallelse eller uppsägning av garantin träder i kraft, förblir undertecknad ansvarig för betalning av skuld som uppkommer i samband med tullförfarandet; detta gäller även om betalningsanmodan läggs fram efter ikraftträdandet.



  4.   
  Såvitt gäller detta åtagande förklarar sig undertecknad ha följande delgivningsadresser (9) i vart och ett av de andra länder som anges i punkt 1:






  Land | För- och efternamn eller firma samt fullständig adress |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

3.

Tillägg C1 ska ersättas med följande:

”TILLÄGG C1

BORGENSMANNENS ÅTAGANDE – INDIVIDUELL GARANTI

I.

Borgensmannens åtagande

1.

...

med hemvist i (2)

...

...

går härmed i borgen såsom för egen skuld vid garantikontoret

...

för ett belopp om högst

...

gentemot Europeiska unionen (bestående av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Republiken Kroatien, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige) samt gentemot Republiken Island, Republiken Nordmakedonien, Konungariket Norge, Republiken Serbien, Schweiziska edsförbundet, Republiken Turkiet, Ukraina, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (3)
   (4), Furstendömet Andorra och Republiken San Marino (5) för allt som den person som ställer garantin (6)

...

såsom gäldenär är eller kan bli skyldig ovan angivna länder för skuld som utgörs av tullar och andra avgifter (7) för nedan beskrivna varor som omfattas av följande tullförfarande (8):

...

...

Varubeskrivning

...

...

...

...

2.

De behöriga myndigheterna kan på begäran av undertecknad och av skäl som anses giltiga förlänga den tid inom vilken undertecknad ska betala det begärda beloppet utöver de föreskrivna 30 dagarna från dagen för betalningsanmodan. De kostnader som följer av detta anstånd, särskilt ränta, ska beräknas på sådant sätt att de motsvarar det belopp som under liknande omständigheter skulle ha begärts på det berörda landets penning- eller finansmarknad.

3.

Detta åtagande gäller från och med den dag då det godkänns av garantikontoret. Om det tullförfarande som omfattas av detta åtagande inletts före den dag då en eventuell återkallelse eller uppsägning av garantin träder i kraft, förblir undertecknad ansvarig för betalning av skuld som uppkommer i samband med tullförfarandet; detta gäller även om betalningsanmodan läggs fram efter ikraftträdandet.

4.

Land

För- och efternamn eller firma samt fullständig adress

Undertecknad bekräftar att alla skrivelser rörande detta åtagande vilka adresseras till någon av hans eller hennes delgivningsadresser liksom alla delgivningar och förrättningar rörande detta åtagande vilka verkställs i skriftlig ordning vid någon av hans eller hennes delgivningsadresser ska anses vederbörligen överlämnade till honom eller henne.

Undertecknad bekräftar att domstolarna på de orter i vilka han eller hon förklarat sig ha delgivningsadress är behöriga.

Undertecknad åtar sig att behålla de angivna delgivningsadresserna eller att underrätta garantikontoret i förväg om han eller hon föranleds att ändra en eller flera angivna delgivningsadresser.

Utfärdat i (ort) ... den ...

...

(Underskrift) (10)

10

II.

Garantikontor ...

...

...

Borgensmannens åtagande godkänt den ... för det tullförfarande som genomförs med tulldeklaration/deklaration för tillfällig lagring

nr ... av den ...

... (11)

(Stämpel och underskrift)

| 4. | Tillägg C2 ska ersättas med följande:


  ”TILLÄGG C2
  BORGENSMANNENS ÅTAGANDE – INDIVIDUELL GARANTI MED ANVÄNDNING AV GARANTIKUPONGER

  I.   

  Borgensmannens åtagande



  1.   
  Undertecknad (12)

  ...
  ...
  med hemvist i (13)

  ...
  ...
  går härmed i borgen såsom för egen skuld vid garantikontoret
  ...
  gentemot Europeiska unionen (bestående av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Republiken Kroatien, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige) samt gentemot Republiken Island, Republiken Nordmakedonien, Konungariket Norge, Republiken Serbien, Schweiziska edsförbundet, Republiken Turkiet, Ukraina, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (14), Furstendömet Andorra och Republiken San Marino (15), för allt som den person som är ansvarig för förfarandet såsom gäldenär är eller kan bli skyldig ovan angivna länder för skuld som utgörs av tullar och andra avgifter som ska betalas i samband med importen eller exporten av de varor som hänförts till förfarandet för unionstransitering/gemensam transitering, för vilken skuld undertecknad åtar sig att svara – upp till ett belopp av högst 10 000 EUR per kupong – genom utfärdande av kuponger för individuell garanti.


  2.   
  Undertecknad åtar sig att på första skriftliga anmodan från behöriga myndigheter i de länder som anges i punkt 1 betala det begärda beloppet, upp till 10 000 EUR per kupong för individuell garanti; betalning ska ske inom 30 dagar från dagen för betalningsanmodan, om inte undertecknad eller en annan berörd person inom denna tid på ett för de behöriga myndigheterna tillfredsställande sätt kan visa att förfarandet har avslutats för transiteringen i fråga.
  De behöriga myndigheterna kan på begäran av undertecknad och av skäl som anses giltiga förlänga den tid inom vilken undertecknad ska betala det begärda beloppet utöver de föreskrivna 30 dagarna från dagen för betalningsanmodan. De kostnader som följer av detta anstånd, särskilt ränta, ska beräknas på sådant sätt att de motsvarar det belopp som under liknande omständigheter skulle ha begärts på det berörda landets penning- eller finansmarknad.


  3.   

  Detta åtagande gäller från och med den dag då det godkänns av garantikontoret. Om den transitering enligt förfarandet för unionstransitering/gemensam transitering som omfattas av detta åtagande inletts före den dag då en återkallelse eller uppsägning av borgensförbindelsen träder i kraft, förblir undertecknad ansvarig för betalning av skuld som uppkommer i samband med förfarandet; detta gäller även om betalningsanmodan läggs fram efter ikraftträdandet.



  4.   
  Såvitt gäller detta åtagande förklarar sig undertecknad ha följande delgivningsadresser (16) i vart och ett av de andra länder som anges i punkt 1:






  Land | För- och efternamn eller firma samt fullständig adress |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

4.

Tillägg C2 ska ersättas med följande:

”TILLÄGG C2

BORGENSMANNENS ÅTAGANDE – INDIVIDUELL GARANTI MED ANVÄNDNING AV GARANTIKUPONGER

I.

Borgensmannens åtagande

1.

...

...

med hemvist i (13)

...

...

går härmed i borgen såsom för egen skuld vid garantikontoret

...

gentemot Europeiska unionen (bestående av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Republiken Kroatien, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige) samt gentemot Republiken Island, Republiken Nordmakedonien, Konungariket Norge, Republiken Serbien, Schweiziska edsförbundet, Republiken Turkiet, Ukraina, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (14), Furstendömet Andorra och Republiken San Marino (15), för allt som den person som är ansvarig för förfarandet såsom gäldenär är eller kan bli skyldig ovan angivna länder för skuld som utgörs av tullar och andra avgifter som ska betalas i samband med importen eller exporten av de varor som hänförts till förfarandet för unionstransitering/gemensam transitering, för vilken skuld undertecknad åtar sig att svara – upp till ett belopp av högst 10 000 EUR per kupong – genom utfärdande av kuponger för individuell garanti.

2.

De behöriga myndigheterna kan på begäran av undertecknad och av skäl som anses giltiga förlänga den tid inom vilken undertecknad ska betala det begärda beloppet utöver de föreskrivna 30 dagarna från dagen för betalningsanmodan. De kostnader som följer av detta anstånd, särskilt ränta, ska beräknas på sådant sätt att de motsvarar det belopp som under liknande omständigheter skulle ha begärts på det berörda landets penning- eller finansmarknad.

3.

Detta åtagande gäller från och med den dag då det godkänns av garantikontoret. Om den transitering enligt förfarandet för unionstransitering/gemensam transitering som omfattas av detta åtagande inletts före den dag då en återkallelse eller uppsägning av borgensförbindelsen träder i kraft, förblir undertecknad ansvarig för betalning av skuld som uppkommer i samband med förfarandet; detta gäller även om betalningsanmodan läggs fram efter ikraftträdandet.

4.

Land

För- och efternamn eller firma samt fullständig adress

Undertecknad bekräftar att alla skrivelser rörande detta åtagande vilka adresseras till någon av hans eller hennes delgivningsadresser liksom alla delgivningar och förrättningar rörande detta åtagande vilka verkställs i skriftlig ordning vid någon av hans eller hennes delgivningsadresser ska anses vederbörligen överlämnade till honom eller henne.

Undertecknad bekräftar att domstolarna på de orter i vilka han eller hon förklarat sig ha delgivningsadress är behöriga.

Undertecknad åtar sig att behålla de angivna delgivningsadresserna eller att underrätta garantikontoret i förväg om han eller hon föranleds att ändra en eller flera angivna delgivningsadresser.

Utfärdat i (ort) ...

den ...

...

(Underskrift) (17)

17

II.

Garantikontor

...

...

Borgensmannens åtagande godkänt den ...

...

...

(Stämpel och underskrift)

| 5. | Tillägg C4 ska ersättas med följande:


  ”TILLÄGG C4
  BORGENSMANNENS ÅTAGANDE – SAMLAD GARANTI

  I.   

  Borgensmannens åtagande



  1.   
  Undertecknad (18)

  ...
  ...
  med hemvist i (19)

  ...
  ...
  går härmed i borgen såsom för egen skuld vid garantikontoret
  ...
  för ett belopp om högst ...
  gentemot Europeiska unionen (bestående av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Republiken Kroatien, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige) samt gentemot Republiken Island, Republiken Nordmakedonien, Konungariket Norge, Republiken Serbien, Schweiziska edsförbundet, Republiken Turkiet, Ukraina, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (20)
   (21), Furstendömet Andorra och Republiken San Marino (22) för allt som den person som ställer för allt som den person som ställer garantin (23)

  ...
  såsom gäldenär är eller kan bli skyldig ovan angivna länder för skuld som utgörs av tullar och andra avgifter (24) som kan uppkomma eller har uppkommit för varor som täcks av de tullförfaranden som anges i punkt 1a och/eller punkt 1b.
  Det maximala garantibeloppet består av ett belopp på
  ...






  a) | uppgående till 100/50/30 % (25) av den del av referensbeloppet som motsvarar det belopp av tullskulder och andra avgifter som kan uppkomma och som är likvärdigt med summan av de belopp som förtecknas i punkt 1a,
  och
  ... |
| --- | --- | --- |

5.

Tillägg C4 ska ersättas med följande:

”TILLÄGG C4

BORGENSMANNENS ÅTAGANDE – SAMLAD GARANTI

I.

Borgensmannens åtagande

1.

...

...

med hemvist i (19)

...

...

går härmed i borgen såsom för egen skuld vid garantikontoret

...

för ett belopp om högst ...

gentemot Europeiska unionen (bestående av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Republiken Kroatien, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige) samt gentemot Republiken Island, Republiken Nordmakedonien, Konungariket Norge, Republiken Serbien, Schweiziska edsförbundet, Republiken Turkiet, Ukraina, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (20)
   (21), Furstendömet Andorra och Republiken San Marino (22) för allt som den person som ställer för allt som den person som ställer garantin (23)

...

såsom gäldenär är eller kan bli skyldig ovan angivna länder för skuld som utgörs av tullar och andra avgifter (24) som kan uppkomma eller har uppkommit för varor som täcks av de tullförfaranden som anges i punkt 1a och/eller punkt 1b.

Det maximala garantibeloppet består av ett belopp på

...

a)

uppgående till 100/50/30 % (25) av den del av referensbeloppet som motsvarar det belopp av tullskulder och andra avgifter som kan uppkomma och som är likvärdigt med summan av de belopp som förtecknas i punkt 1a,

och

...

| b) | uppgående till 100/30 % (25) av den del av referensbeloppet som motsvarar det belopp av tullskulder och andra avgifter som har uppkommit och som är likvärdigt med summan av de belopp som förtecknas i punkt 1b. |
| --- | --- |

b)

uppgående till 100/30 % (25) av den del av referensbeloppet som motsvarar det belopp av tullskulder och andra avgifter som har uppkommit och som är likvärdigt med summan av de belopp som förtecknas i punkt 1b.

1a.

| a) | Tillfällig lagring – ... |
| --- | --- |

a)

Tillfällig lagring – ...

| b) | Förfarandet för unionstransitering/gemensam transitering – ... |
| --- | --- |

b)

Förfarandet för unionstransitering/gemensam transitering – ...

| c) | Tullagerförfarandet – ... |
| --- | --- |

c)

Tullagerförfarandet – ...

| d) | Förfarandet för tillfällig införsel med fullständig befrielse från importtullar – ... |
| --- | --- |

d)

Förfarandet för tillfällig införsel med fullständig befrielse från importtullar – ...

| e) | Förfarandet för aktiv förädling – ... |
| --- | --- |

e)

Förfarandet för aktiv förädling – ...

| f) | Förfarandet för slutanvändning – ... |
| --- | --- |

f)

Förfarandet för slutanvändning – ...

| g) | Om inget av ovanstående – ange typ av förfarande – ... |
| --- | --- |

g)

Om inget av ovanstående – ange typ av förfarande – ...

1b.

| a) | Övergång till fri omsättning med en normal tulldeklaration utan anstånd med betalning – ... |
| --- | --- |

a)

Övergång till fri omsättning med en normal tulldeklaration utan anstånd med betalning – ...

| b) | Övergång till fri omsättning med en normal tulldeklaration och anstånd med betalning – ... |
| --- | --- |

b)

Övergång till fri omsättning med en normal tulldeklaration och anstånd med betalning – ...

| c) | Övergång till fri omsättning med en tulldeklaration som ingetts enligt artikel 166 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen – ... |
| --- | --- |

c)

Övergång till fri omsättning med en tulldeklaration som ingetts enligt artikel 166 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen – ...

| d) | Övergång till fri omsättning med en tulldeklaration som ingetts enligt artikel 182 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen – ... |
| --- | --- |

d)

Övergång till fri omsättning med en tulldeklaration som ingetts enligt artikel 182 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen – ...

| e) | Förfarandet för tillfällig införsel med partiell befrielse från importtullar – ... |
| --- | --- |

e)

Förfarandet för tillfällig införsel med partiell befrielse från importtullar – ...

| f) | Förfarandet för slutanvändning – ... (27). |
| --- | --- |

f)

Förfarandet för slutanvändning – ... (27).

| g) | Om inget av ovanstående – ange typ av förfarande – ... |
| --- | --- |

g)

Om inget av ovanstående – ange typ av förfarande – ...

2.

De behöriga myndigheterna kan på begäran av undertecknad och av skäl som anses giltiga förlänga den tid inom vilken undertecknad ska betala det begärda beloppet utöver de föreskrivna 30 dagarna från dagen för betalningsanmodan. De kostnader som följer av detta anstånd, särskilt ränta, ska beräknas på sådant sätt att de motsvarar det belopp som under liknande omständigheter skulle ha begärts på det berörda landets penning- eller finansmarknad.

Detta belopp får inte minskas med belopp som redan erlagts i enlighet med detta åtagande annat än när undertecknad anmodas betala en skuld som uppkommit i samband med ett tullförfarande som inletts innan den föregående betalningsanmodan mottogs eller inom 30 dagar efter detta mottagande.

3.

Detta åtagande gäller från och med den dag då det godkänns av garantikontoret. Om det tullförfarande som omfattas av detta åtagande inletts före den dag då en eventuell återkallelse eller uppsägning av garantin träder i kraft, förblir undertecknad ansvarig för betalning av skuld som uppkommer i samband med tullförfarandet; detta gäller även om betalningsanmodan läggs fram efter ikraftträdandet.

4.

| Land | För- och efternamn eller firma samt fullständig adress |
| --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Land

För- och efternamn eller firma samt fullständig adress

Undertecknad bekräftar att alla skrivelser rörande detta åtagande vilka adresseras till någon av hans eller hennes delgivningsadresser liksom alla delgivningar och förrättningar rörande detta åtagande vilka verkställs i skriftlig ordning vid någon av hans eller hennes delgivningsadresser ska anses vederbörligen överlämnade till honom eller henne.

Undertecknad bekräftar att domstolarna på de orter i vilka han eller hon förklarat sig ha delgivningsadress är behöriga.

Undertecknad åtar sig att behålla de angivna delgivningsadresserna eller att underrätta garantikontoret i förväg om han eller hon föranleds att ändra en eller flera angivna delgivningsadresser.

Utfärdat i (ort) ...

den ...

...

(Underskrift) (29)

29

II.

Garantikontor

...

Borgensmannens åtagande godkänt den

...

...

(Stämpel och underskrift)

| 6. | I fält 7 i tillägg C5 ska ordet ”UKRAINA” införas mellan ordet ”TURKIET” och ordet ”FÖRENADE KUNGARIKET”. |
| --- | --- |

6.

I fält 7 i tillägg C5 ska ordet ”UKRAINA” införas mellan ordet ”TURKIET” och ordet ”FÖRENADE KUNGARIKET”.

| 7. | I fält 6 i tillägg C6 ska ordet ”UKRAINA” införas mellan ordet ”TURKIET” och ordet ”FÖRENADE KUNGARIKET”. |
| --- | --- |

7.

I fält 6 i tillägg C6 ska ordet ”UKRAINA” införas mellan ordet ”TURKIET” och ordet ”FÖRENADE KUNGARIKET”.

---

(1)  För- och efternamn eller firma.

1

(2)  Fullständig adress.

2

(3)  I enlighet med protokollet om Irland/Nordirland till avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen ska Nordirland anses vara en del av Europeiska unionen vid tillämpningen av denna garanti. En borgensman som är etablerad i Europeiska unionens tullområde ska därför ange en delgivningsadress eller utse ett ombud i Nordirland om garantin får användas där. Om en garanti i samband med gemensam transitering ställs som giltig i Europeiska unionen och i Förenade kungariket, får dock en enda delgivningsadress eller ett utsett ombud i Förenade kungariket omfatta alla delar av Förenade kungariket, inbegripet Nordirland.

3

(4)  Stryk den eller de stater på vilkas territorium garantin inte får användas.

4

(5)  Hänvisningar till Furstendömet Andorra och till Republiken San Marino gäller endast för transiteringar enligt förfarandet för unionstransitering.

5

(6)  För- och efternamn eller firma samt fullständig adress för den person som ställer garantin.

6

(7)  Detta gäller sådana andra avgifter som ska betalas i samband med import eller export av de varor för vilka garantin används för att hänföra varorna till ett förfarande för unionstransitering/gemensam transitering eller får användas i fler än en medlemsstat.

7

(8)  Ange ett av följande tullförfaranden:

8

| a) | Tillfällig lagring. |
| --- | --- |

a)

Tillfällig lagring.

| b) | Förfarandet för unionstransitering/gemensam transitering. |
| --- | --- |

b)

Förfarandet för unionstransitering/gemensam transitering.

| c) | Tullagerförfarandet. |
| --- | --- |

c)

Tullagerförfarandet.

| d) | Förfarandet för tillfällig införsel med fullständig befrielse från importtullar. |
| --- | --- |

d)

Förfarandet för tillfällig införsel med fullständig befrielse från importtullar.

| e) | Förfarandet för aktiv förädling. |
| --- | --- |

e)

Förfarandet för aktiv förädling.

| f) | Förfarandet för slutanvändning. |
| --- | --- |

f)

Förfarandet för slutanvändning.

| g) | Övergång till fri omsättning med en normal tulldeklaration utan anstånd med betalning. |
| --- | --- |

g)

Övergång till fri omsättning med en normal tulldeklaration utan anstånd med betalning.

| h) | Övergång till fri omsättning med en normal tulldeklaration och anstånd med betalning. |
| --- | --- |

h)

Övergång till fri omsättning med en normal tulldeklaration och anstånd med betalning.

| i) | Övergång till fri omsättning med en tulldeklaration som ingetts enligt artikel 166 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen. |
| --- | --- |

i)

Övergång till fri omsättning med en tulldeklaration som ingetts enligt artikel 166 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen.

| j) | Övergång till fri omsättning med en tulldeklaration som ingetts enligt artikel 182 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen. |
| --- | --- |

j)

Övergång till fri omsättning med en tulldeklaration som ingetts enligt artikel 182 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen.

| k) | Förfarandet för tillfällig införsel med partiell befrielse från importtullar. |
| --- | --- |

k)

Förfarandet för tillfällig införsel med partiell befrielse från importtullar.

| l) | Om inget av ovanstående – ange typ av förfarande. |
| --- | --- |

l)

Om inget av ovanstående – ange typ av förfarande.

(9)  Om det berörda landets lagstiftning saknar bestämmelser om angivande av delgivningsadress, ska borgensmannen utse ett ombud i det landet som ska vara behörigt att motta alla slag av meddelanden som är avsedda för borgensmannen, och det medgivande som avses i punkt 4 andra stycket och det åtagande som avses i punkt 4 fjärde stycket ska göras med tillämpliga ändringar. Domstolarna för de orter där borgensmannen eller dennes ombud har sina delgivningsadresser ska vara behöriga i tvister som rör denna garanti.

9

(10)  Den som undertecknar dokumentet ska före sin underskrift, för hand, skriva ”Härmed ingås borgen för ett belopp på ...” (och skriva ut beloppet med bokstäver).

10

(11)  Ifylls av det kontor där varorna hänförts till förfarandet eller varit i tillfällig lagring.”

11

(12)  För- och efternamn eller firma.

12

(13)  Fullständig adress.

13

(14)  I enlighet med protokollet om Irland/Nordirland till avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen ska Nordirland anses vara en del av Europeiska unionen vid tillämpningen av denna garanti. En borgensman som är etablerad i Europeiska unionens tullområde ska därför ange en delgivningsadress eller utse ett ombud i Nordirland om garantin får användas där. Om en garanti i samband med gemensam transitering ställs som giltig i Europeiska unionen och i Förenade kungariket, får dock en enda delgivningsadress eller ett utsett ombud i Förenade kungariket omfatta alla delar av Förenade kungariket, inbegripet Nordirland.

14

(15)  Hänvisningar till Furstendömet Andorra och Republiken San Marino gäller endast för transiteringar enligt förfarandet för unionstransitering.

15

(16)  Om det berörda landets lagstiftning saknar bestämmelser om angivande av delgivningsadress, ska borgensmannen utse ett ombud i detta land som ska vara behörigt att motta alla slag av meddelanden som är avsedda för borgensmannen, och det medgivande som avses i punkt 4 andra stycket och det åtagande som avses i punkt 4 fjärde stycket ska göras med tillämpliga ändringar. Domstolarna för de orter där borgensmannen eller dennes ombud har sina delgivningsadresser ska vara behöriga i tvister som rör denna garanti.

16

(17)  Den som undertecknar ska före sin underskrift, för hand, skriva ”Giltig som garantikupong”

17

(18)  För- och efternamn eller firma.

18

(19)  Fullständig adress.

19

(20)  I enlighet med protokollet om Irland/Nordirland till avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen ska Nordirland anses vara en del av Europeiska unionen vid tillämpningen av denna garanti. En borgensman som är etablerad i Europeiska unionens tullområde ska därför ange en delgivningsadress eller utse ett ombud i Nordirland om garantin får användas där. Om en garanti i samband med gemensam transitering ställs som giltig i Europeiska unionen och i Förenade kungariket, får dock en enda delgivningsadress eller ett utsett ombud i Förenade kungariket omfatta alla delar av Förenade kungariket, inbegripet Nordirland.

20

(21)  Stryk det eller de länder på vilkas territorium garantin inte får användas.

21

(22)  Hänvisningar till Furstendömet Andorra och till Republiken San Marino gäller endast för transiteringar enligt förfarandet för unionstransitering.

22

(23)  För- och efternamn eller firma samt fullständig adress för den person som ställer garantin.

23

(24)  Detta gäller sådana andra avgifter som ska betalas i samband med import eller export av de varor för vilka garantin används för att hänföra varorna till ett förfarande för unionstransitering/gemensam transitering eller får användas i fler än en medlemsstat eller en fördragsslutande part.

24

(25)  Stryk det som inte är tillämpligt.

25

(26)  Andra förfaranden än gemensam transitering gäller endast i unionen.

26

(27)  För belopp som deklarerats i en tulldeklaration för förfarandet för slutanvändning.

27

(28)  Om det berörda landets lagstiftning saknar bestämmelser om angivande av delgivningsadress, ska borgensmannen utse ett ombud i detta land som ska vara behörigt att motta alla slag av meddelanden som är avsedda för borgensmannen, och den bekräftelse som avses i punkt 4 andra stycket och det åtagande som avses i punkt 4 fjärde stycket ska göras med tillämpliga ändringar. Domstolarna för den ort där borgensmannen eller dennes ombud har sina delgivningsadresser ska vara behöriga i tvister som rör denna garanti.

28

(29)  Den som undertecknar dokumentet ska före sin underskrift, för hand, skriva ”Härmed ingås borgen för ett belopp på ...” (och skriva ut beloppet med bokstäver).

29

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/47

---

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETS DELEGERADE BESLUT nr 049/22/KOL

av den 9 februari 2022

om att bevilja tre undantag som begärts av Furstendömet Liechtenstein med avseende på artikel 30, artikel 36.2 och punkt 1.1.3.6.3 b i bilaga 5 till Liechtensteins förordning av den 3 mars 1998 om transport av farligt gods på väg, som grundar sig på artikel 6.2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (2022/1984)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av den rättsakt som avses i punkt 13c i kapitel I i bilaga XIII till EES-avtalet,

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (direktivet),

ändrat och anpassat till EES-avtalet genom punkt 4 d i protokoll 1 till det avtalet och med beaktande av artikel 5.2 d i övervakningsavtalet och artiklarna 1.1 c, 1.2 och 3 i protokoll 1 till det avtalet, särskilt artiklarna 6 och 9 i direktivet,

med beaktande av ständiga kommitténs beslut nr 3/12/SC och 4/12/SC, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

Genom en skrivelse till övervakningsmyndigheten av den 20 december 2013
   (1) begärde den liechtensteinska regeringen fyra undantag på grundval av artikel 6.2 a i direktivet. De undantag som Liechtenstein begärde fastställs i artiklarna 29, 30 och 36 och i bilaga 5 i förordningen av den 3 mars 1998 om transport av farligt gods på väg (LR 741.621, i dess ändrade lydelse) (2) (förordningen).

1

2

förordningen

För att bistå i denna bedömning gav övervakningsmyndigheten i uppdrag åt DNV GL AS (DNV) att bedöma huruvida de undantag som begärts uppfyller kraven i artikel 6.2 a i direktivet, med tonvikt på potentiella eller faktiska risker som undantagen medför, på huruvida undantagen skulle leda till större, mindre eller lika hög säkerhet och på fastställandet av möjliga riskreducerande åtgärder (3).

DNV

3

Efter att ha bedömt de undantag som begärts av Liechtenstein fann övervakningsmyndigheten att endast bestämmelserna i artiklarna 30 och 36 och i bilaga 5 till förordningen kan omfattas av undantag i den mening som avses i artikel 6.2 a i direktivet, medan artikel 29 i förordningen, rörande sprängämnen i transportförpackningar som en gång öppnats, inte kan omfattas av undantag.

Efter samråd med Eftakommittén för transport antog övervakningsmyndigheten kollegiets beslut nr 30/15/KOL om godkännande av undantag från de tre bestämmelser som uppfyller kraven. Godkännandet var giltigt i sex år från och med den 27 januari 2015.

Genom en skrivelse av den 8 mars 2021
   (4) begärde den liechtensteinska regeringen godkännande av undantag inom ramen för förordningen, vilka fastställs i artikel 30, artikel 36.2 och kapitel 1.1.3.6 b i bilaga 5 till förordningen och motsvarar det undantag som övervakningsmyndigheten godkände genom kollegiets beslut nr 30/15/KOL. Undantagen rör transport av sprängämnen, inspektion av tankar, särskild utbildning av förare och tankar på byggarbetsplatser.

4

I enlighet med artikel 6.4 i direktivet gäller att om en Eftastat begär förlängning av godkännandet av ett undantag ska övervakningsmyndigheten göra en bedömning av begäran. Om det inte har gjorts några ändringar av bilaga I avsnitt I.1, bilaga II avsnitt II.1 eller bilaga III avsnitt III.1 som påverkar grunden för undantaget ska övervakningsmyndigheten, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 9.2, förlänga godkännandet med högst sex år från och med datum för godkännande, vilket ska fastställas i beslutet om godkännande.

Eftersom Liechtensteins begäran lämnades in efter den sista giltighetsdag som avses i kollegiets beslut nr 30/15/KOL är artikel 6.4 inte tillämplig även om begäran i sak är identisk med den som övervakningsmyndigheten godkände genom det beslutet. Begäran måste därför bedömas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 6.2 i direktivet. De uppgifter som lades fram i samband med kollegiets beslut nr 30/15/KOL är dock fortfarande relevanta för denna bedömning, till exempel DNV:s riskbedömning.

2.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

I artikel 6.2 a i direktivet föreskrivs följande: ”Under förutsättning att säkerheten inte äventyras får [EES-]staterna begära undantag från bilaga I avsnitt I.1, bilaga II avsnitt II.1 och bilaga III avsnitt III.1 för transport på sina territorier av små mängder av visst farligt gods, med undantag för ämnen som har en medelhög eller hög radioaktivitet, förutsatt att villkoren för sådan transport inte är striktare än villkoren i nämnda bilagor.”

I enlighet med artikel 6.3 i direktivet ska undantagen vara giltiga i högst sex år från det datum då de godkänns, vilket ska fastställas i beslutet om godkännande.

I enlighet med artikel 9 i direktivet och med vad som fastställs närmare i ständiga kommitténs beslut nr 3/2012/SC och 4/2012/SC ska övervakningsmyndigheten lämna in ett utkast till det beslut som ska antas till Eftakommittén för transport. Eftakommittén för transport ska avge ett yttrande om utkastet i enlighet med artikel 3 i ständiga kommitténs beslut nr 3/2012/SC.

I enlighet med artikel 3.2 i direktivet ska det vara tillåtet att transportera farligt gods på väg ”under förutsättning att de villkor som fastställs i bilaga I avsnitt I.1, bilaga II avsnitt II.1 och bilaga III avsnitt III.1 iakttas”.

Bilaga I avsnitt I.1 i direktivet innehåller bestämmelser om tillämpligheten av bilagorna A och B till ADR (5).

5

Bilaga A är indelad i sju delar. Del 1 innehåller allmänna bestämmelser, medan delarna 2 och 3 innehåller bestämmelser om klassificering och förteckning av farligt gods. I del 4 fastställs krav för förpackning och användning av bärbara tankar, i del 5 fastställs avsändningsförfaranden, i del 6 fastställs krav för konstruktion och provning av förpackningar, och i del 7 fastställs bestämmelser om transportförhållanden, lastning, lossning och hantering.

Del 8 i bilaga B innehåller krav för fordonsbesättningar, utrustning, drift och dokumentation, och del 9 innehåller krav för konstruktion och godkännande av fordon som transporterar farligt gods.

De undantags som begärts är identiska med dem som övervakningsmyndigheten godkände 2015. Dessutom tillämpas fortfarande de riskreducerande åtgärder som införts av Liechtenstein. Övervakningsmyndigheten drar därför slutsatsen att undantagen kan bedömas tillräckligt ingående på grundval av de uppgifter som lades fram i samband med kollegiets beslut nr 30/15/KOL, däribland DNV:s riskbedömning.

2.1   Artikel 30 i VTGGS

Artikel 30 i VTGGS

I sin skrivelse av den 8 mars 2021 beskrev den liechtensteinska regeringen undantaget på följande sätt:

| | I artikel 30.1 b i VTGGS medges ett undantag vad gäller märkning av transportfordon. Den orange märkningen på den främre och bakre delen av transportfordonet ska uppfylla kraven i kapitel 5.3.2.1.1 i ADR, men behöver inte innehålla riskidentifieringsnumret. |
| --- | --- |

I artikel 30.1 b i VTGGS medges ett undantag vad gäller märkning av transportfordon. Den orange märkningen på den främre och bakre delen av transportfordonet ska uppfylla kraven i kapitel 5.3.2.1.1 i ADR, men behöver inte innehålla riskidentifieringsnumret.

I artikel 30.1 b i VTGGS medges ett undantag vad gäller märkning av transportfordon. Den orange märkningen på den främre och bakre delen av transportfordonet ska uppfylla kraven i kapitel 5.3.2.1.1 i ADR, men behöver inte innehålla riskidentifieringsnumret.

| | I enlighet med artikel 30.1 c i VTGGS behöver föraren inte uppfylla de krav på särskild utbildning som föreskrivs i kapitel 8.2 i ADR. Föraren måste dock ha gått utbildningen för inspektion av tankar. Denna utbildning tillhandahålls av Citec (schweiziska organisationen för skydd av vatten och tanksäkerhet) och utgörs av en treveckorskurs samt en återkurs vart femte år, där förarna utbildas i alla nödvändiga säkerhets- och miljöaspekter som rör rengöring, inspektion och reparation av tankar. Genom utbildningen erhålls det federala specialistcertifikatet för tanksäkerhet
   (6). |
| --- | --- |

I enlighet med artikel 30.1 c i VTGGS behöver föraren inte uppfylla de krav på särskild utbildning som föreskrivs i kapitel 8.2 i ADR. Föraren måste dock ha gått utbildningen för inspektion av tankar. Denna utbildning tillhandahålls av Citec (schweiziska organisationen för skydd av vatten och tanksäkerhet) och utgörs av en treveckorskurs samt en återkurs vart femte år, där förarna utbildas i alla nödvändiga säkerhets- och miljöaspekter som rör rengöring, inspektion och reparation av tankar. Genom utbildningen erhålls det federala specialistcertifikatet för tanksäkerhet
   (6).

I enlighet med artikel 30.1 c i VTGGS behöver föraren inte uppfylla de krav på särskild utbildning som föreskrivs i kapitel 8.2 i ADR. Föraren måste dock ha gått utbildningen för inspektion av tankar. Denna utbildning tillhandahålls av Citec (schweiziska organisationen för skydd av vatten och tanksäkerhet) och utgörs av en treveckorskurs samt en återkurs vart femte år, där förarna utbildas i alla nödvändiga säkerhets- och miljöaspekter som rör rengöring, inspektion och reparation av tankar. Genom utbildningen erhålls det federala specialistcertifikatet för tanksäkerhet

6

| | Slutligen föreskrivs i artikel 30.2 i VTGGS att tanken och dess transportfordon är undantagna från de konstruktions-, utrustnings- och kontrollkrav som föreskrivs i kapitlen 4.3, 4.4, 6.8, 6.9 och 9.1 i ADR. |
| --- | --- |

Slutligen föreskrivs i artikel 30.2 i VTGGS att tanken och dess transportfordon är undantagna från de konstruktions-, utrustnings- och kontrollkrav som föreskrivs i kapitlen 4.3, 4.4, 6.8, 6.9 och 9.1 i ADR.

Slutligen föreskrivs i artikel 30.2 i VTGGS att tanken och dess transportfordon är undantagna från de konstruktions-, utrustnings- och kontrollkrav som föreskrivs i kapitlen 4.3, 4.4, 6.8, 6.9 och 9.1 i ADR.

I sin rapport bedömde DNV om risken skulle öka till följd av olyckor som kan inträffa under transport på allmän väg, till exempel vid kollisioner, körning utanför vägen och förskjutning av last. DNV drog slutsatsen att risken inte skulle öka i dessa situationer om förarna har gått den särskilda Citec-utbildningen.

2.2   Artikel 36.2 i VTGGS

Artikel 36.2 i VTGGS

I sin skrivelse av den 8 mars 2021 beskrev den liechtensteinska regeringen undantaget på följande sätt:

”Genom denna bestämmelse tillåts transport av farligt gods som omfattas av klass 1 i ADR (explosiva ämnen och explosiva föremål) utöver den fria mängd som anges i kapitel 1.1.3.6 i ADR. Detta är dock endast tillåtet på det strikta villkoret att föraren har spränglicens (Sprengausweis), och därmed har gått en särskild utbildning för sprängämnesexperter. Denna licens erhålls genom en särskild utbildning för personer som hanterar sprängämnen, vilken går utöver den ordinarie utbildningen i transport av farligt gods och säkerställer en hög säkerhetsnivå. Sådan transport får dessutom endast utföras för de sprängämnen och pyrotekniska föremål för vilka ovannämnda licens har beviljats.

Av dessa skäl äventyras inte säkerheten av undantaget i artikel 36.2 i VTGGS, och Liechtenstein skulle härmed vilja begära ett undantag i enlighet med artikel 6 i direktivet.”

I sin rapport drog DNV slutsatsen att risken inte skulle öka om undantaget tillämpades, förutsatt att BBT-licensen är likvärdig med ADR-utbildningen för förarna.

2.3   Kapitel 1.1.3.6.3 b i bilaga 5 till VTGGS

Kapitel 1.1.3.6.3 b i bilaga 5 till VTGGS

I sin skrivelse av den 8 mars 2021 beskrev den liechtensteinska regeringen undantaget på följande sätt:

”Denna bestämmelse jämförd med kapitel 6.14 rör särskilt tankar på byggarbetsplatser (Baustellentanks), ett begrepp som inte används i ADR.

Tankar på byggarbetsplatser är containrar som används tillfälligt på byggarbetsplatser för att tanka de maskiner som används på platsen. De består av en inre tank och en stängd yttre uppsamlingsbassäng (se 6.14.1.1 i bilaga 5 till VTGGS). De anses vara den säkraste lösningen för sådan användning.

Tankar på byggarbetsplatser som rymmer högst 1 210 liter och som innehåller högst 1 150 liter får avvika från vissa ADR-regler, men de får endast användas för lagring och transport av dieselbränsle/eldningsolja enligt UN 1202. Bestämmelserna i kapitel 6.8 i ADR måste uppfyllas, med undantag av 6.8.2.1.3, 6.8.2.1.4 och 6.8.2.1.15–6.8.2.1.23. Konstruktions- och provningskraven för sådana tankar föreskrivs i kapitel 6.14.2 och 6.14.3 i bilaga 5 till VTGGS. Tankar på byggarbetsplatser är föremål för standardisering och provning som utförs av den myndighet som också ansvarar för provning enligt ADR (det schweiziska kontrollorganet för farligt gods, Eidgenössisches Gefahrgutinspektorat). Kontrollorganet säkerställer uppfyllande av alla relevanta säkerhetsegenskaper och därigenom en säkerhetsnivå som är jämförbar med ADR-reglerna.

Av dessa skäl äventyras inte säkerheten av undantaget i kapitel 1.1.3.6.3 b jämfört med 6.14 i bilaga 5 till VTGGS.”

I sin rapport bedömde DNV den ökade risken vid kollisioner, körning utanför vägen och förskjutning av last. DNV drog slutsatsen att risken ökar med undantaget, men identifierade två förebyggande åtgärder, nämligen i) kontroller/provningar enligt ADR av tankar på byggarbetsplatser och ii) användning av tankar med dubbla höljen på byggarbetsplatser.

Så som anges i Liechtensteins begäran består tankar på byggarbetsplatser av en inre tank och en stängd yttre uppsamlingsbassäng, och säkerheten kommer inte att äventyras. Liechtenstein angav även att undantaget från kapitel 1.1.3.6.3 b och kapitel 6.14 i bilaga 5 till VTGGS inte kommer att krävas från och med 2027, eftersom de bestämmelserna kommer att upphävas.

3.   SLUTSATS

SLUTSATS

Övervakningsmyndigheten anser att säkerheten inte kommer att äventyras genom att dessa undantag beviljas och att de tre undantag som begärts uppfyller villkoren i artikel 6.2 a i direktivet. Undantagen i artiklarna 30 och 36.2 och i punkt 1.1.3.6.3 b i bilaga 5 till förordningen bör följaktligen godkännas.

Den 17 december 2021 överlämnade övervakningsmyndigheten, genom sitt delegerade beslut nr 298/21/KOL (dokument nr 1228844), i vederbörlig ordning ett utkast till beslut om åtgärder som ska vidtas till Eftakommittén för transport, i enlighet med artikel 9 i direktivet. Eftakommittén för transport avgav inget yttrande om utkastet till beslut den 14 januari 2022.

I enlighet med artikel 3.4 i Eftastaternas ständiga kommittés beslut nr 3/2012/SC får övervakningsmyndigheten anta den planerade åtgärden, såvida det inte föreskrivs i den grundläggande rättsakten att utkastet till åtgärd inte får antas om inget yttrande avges, vilket inte är tillämpligt på det nuvarande förfarandet, och övervakningsmyndigheten får därför anta åtgärden.

Övervakningsmyndigheten godkänner därför det begärda undantaget på grundval av artikel 6.2 a i direktivet. Undantaget ska vara giltigt i sex år, så som föreskrivs i artikel 6.3 i direktivet, och övervakningsmyndigheten får förlänga godkännandet i enlighet med artikel 6.4 i direktivet.

Den kollegieledamot som särskilt ansvarar för transport har, på övervakningsmyndighetens vägnar och under dess ansvar, getts befogenhet att anta åtgärderna, om det utkast till åtgärder som ska antas överensstämmer med yttrandet från Eftakommittén för transport.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tre undantag som begärts av den liechtensteinska regeringen med avseende på artikel 30, artikel 36.2 och punkt 1.1.3.6.3 b i bilaga 5 till Liechtensteins förordning av den 3 mars 1998 om transport av farligt gods på väg beviljas härmed.

Artikel 2

De undantag som anges i artikel 1 i detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med punkt 6 i protokoll 1 till EES-avtalet.

Artikel 3

De undantag som anges i artikel 1 i detta beslut ska gälla för en period av sex år.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Furstendömet Liechtenstein och får verkan från och med den dag då beslutet delges den staten.

Artikel 5

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 9 februari 2022.

För Eftas övervakningsmyndighet, enligt delegerat beslut nr 103/13/KOL,

Árni Páll ÁRNASON

Ansvarig kollegieledamot

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Kontrasignerande som director Avdelningen för rättsliga och exekutiva frågor

---

(1)  Dok. nr 694300.

1

(2)  
  Verordnung über den Transport gefährlicher Güter auf der Strasse (VTGGS).

2

Verordnung über den Transport gefährlicher Güter auf der Strasse

VTGGS

(3)  Dok. nr 709161.

3

(4)  Dokument nr 1185764.

4

(5)  Den europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg som ingicks i Genève den 30 september 1957, i dess ändrade lydelse.

5

(6)  
  Spezialistin für Tanksicherheit mit eidgenössischem Fachausweis.

6

Spezialistin für Tanksicherheit mit eidgenössischem Fachausweis

---

Rättelser

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/52

---

Rättelse av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/389 av den 8 mars 2022 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2034 vad gäller format, struktur, innehållsförteckningar och årligt datum för offentliggörande för de upplysningar som ska lämnas ut av behöriga myndigheter

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 79 av den 9 mars 2022
  )

Sidan 19, bilaga IV, del 1 (”Data på enskild nivå per behörig myndighet”), andra kolumnen ”Hänvisning till rapporteringsformulär” rad 090

I stället för:

”I 02.00 rad 0030”

ska det stå:

”I 02.01 rad 0030”.

Sidan 19, bilaga IV, del 1 (”Data på enskild nivå per behörig myndighet”), andra kolumnen ”Hänvisning till rapporteringsformulär” rad 100

I stället för:

”I 02.00 rad 0020”

ska det stå:

”I 02.01 rad 0020”.

Sidan 19, bilaga IV, del 1 (”Data på enskild nivå per behörig myndighet”), andra kolumnen ”Hänvisning till rapporteringsformulär” rad 110

I stället för:

”I 02.00 rad 0040”

ska det stå:

”I 02.01 rad 0040”.

Sidan 20, bilaga IV, del 2 (”Data avseende marknadsrisk”), tredje kolumnen ”Hänvisning till rapporteringsformulär” rad 020

I stället för:

”IF 04.00 rad 0100”

ska det stå:

”I 04.00 rad 0100”.

Sidan 20, bilaga IV, del 2 (”Data avseende marknadsrisk”), tredje kolumnen ”Hänvisning till rapporteringsformulär” rad 070

I stället för:

”IF 04.00 rad 0110”

ska det stå:

”I 04.00 rad 0110”.

Sidan 21, bilaga IV, del 2 (”Data avseende marknadsrisk”), tredje kolumnen ”Hänvisning till rapporteringsformulär” rad 100

I stället för:

”IF 04.00 rad 0100”

ska det stå:

”I 04.00 rad 0100”.

Sidan 21, bilaga IV, del 2 (”Data avseende marknadsrisk”), tredje kolumnen ”Hänvisning till rapporteringsformulär” rad 150

I stället för:

”IF 04.00 rad 0110”

ska det stå:

”I 04.00 rad 0110”.

Sidan 21, bilaga IV, del 2 (”Data avseende marknadsrisk”), tredje underkolumnen i kolumnen ”Data avseende marknadsrisk”

I stället för:

”Totala kapitalbaskrav enligt varje metod (1)’

ska det stå:

”Totala kapitalbaskrav enligt varje metod”.

Sidan 21, bilaga IV, del 2 (”Data avseende marknadsrisk”), andra kolumnen ”Metod” rad 130

I stället för:

”varav den alternativa internmodellmetoden (2)”

ska det stå:

”varav den alternativa internmodellmetoden”.

Sidan 21, bilaga IV, del 2 (”Data avseende marknadsrisk”), fotnot 3

I stället för:

| ”(3) | Kapitalbaskrav som avses i artikel 9 i förordning (EU) 2019/2033.” |
| --- | --- |

”(3)

ska det stå:

| ”(3) | Kapitalbaskrav som avses i artikel 11 i förordning (EU) 2019/2033.” |
| --- | --- |

”(3)

På sidorna 24 och 25, del 4 (”Data om undantag”) ska den fjärde kolumnen (”artikel 9”) utgå.

---

| 20.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/54

---

Rättelse till rådets beslut (EU) 2022/1912 av den 29 september 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen vad gäller antagandet av de reviderade föreskrifterna om sjöpersonal på Rhen

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 261 av den 7 oktober 2022
  )

Sidan 51, punkt 6 i bilagan

I stället för:

| ”6. | I artikel 13.02 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ’1.   La conduite au radar telle que prévu dans le Règlement de police pour la navigation du Rhin (RPNR) nécessite à cet effet une autorisation.’” |
| --- | --- |

”6.

’1.   La conduite au radar telle que prévu dans le Règlement de police pour la navigation du Rhin (RPNR) nécessite à cet effet une autorisation.’”

ska det vara:

| ”6. | I artikel 13.02 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ’1.   La conduite au radar telle que prévu dans le Règlement de police pour la navigation du Rhin (RPNR) nécessite à cet effet une autorisation spécifique.’” |
| --- | --- |

”6.

’1.   La conduite au radar telle que prévu dans le Règlement de police pour la navigation du Rhin (RPNR) nécessite à cet effet une autorisation spécifique.’”

---