# Euroopan unionin L 322/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 322 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta16. joulukuuta 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 322

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta16. joulukuuta 2022

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2463, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, välineen perustamisesta tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023 (makrotaloudellinen rahoitusapu plus) | 1 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2022/2464, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 537/2014, direktiivin 2004/109/EY, direktiivin 2006/43/EY ja direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta (
  1
  ) | 15 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2463, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, välineen perustamisesta tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023 (makrotaloudellinen rahoitusapu plus)

1

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2022/2464, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 537/2014, direktiivin 2004/109/EY, direktiivin 2006/43/EY ja direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta (
  1
  )

1

15

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2022/2465, annettu 12 päivänä joulukuuta 2022, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta | 81 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2466, annettu 9 päivänä joulukuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Nuez de Pedroso (SAN)) | 85 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2467, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta | 86 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2468, annettu 15 päivänä joulukuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse tarkastuslaitoksen IMOCERT Latinoamérica Ltda hyväksymisestä luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia varten | 89 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/2469, annettu 12 päivänä joulukuuta 2022, Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisellä vapaakauppasopimuksella perustetussa tullikomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta käsitteen alkuperätuotteet määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn pöytäkirjan 1 muuttamiseen | 91 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2470, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, niiden jäsenvaltioiden tunnistamista koskevan keskitetyn järjestelmän, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden tuomioita koskevia tietoja (ECRIS-TCN), teknisen kehittämisen ja toteuttamisen edellyttämistä toimenpiteistä | 107 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen mukaisesti perustetun Euroopan unionin ja Sveitsin lentoliikennekomitean päätös N:o 1/2022, annettu 24 päivänä marraskuuta 2022, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen liitteen korvaamisesta [2022/2471] | 122 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) 2022/2465, annettu 12 päivänä joulukuuta 2022, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta

81

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2466, annettu 9 päivänä joulukuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Nuez de Pedroso (SAN))

85

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2467, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

86

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2468, annettu 15 päivänä joulukuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse tarkastuslaitoksen IMOCERT Latinoamérica Ltda hyväksymisestä luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia varten

89

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/2469, annettu 12 päivänä joulukuuta 2022, Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisellä vapaakauppasopimuksella perustetussa tullikomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta käsitteen alkuperätuotteet määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn pöytäkirjan 1 muuttamiseen

91

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2470, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, niiden jäsenvaltioiden tunnistamista koskevan keskitetyn järjestelmän, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden tuomioita koskevia tietoja (ECRIS-TCN), teknisen kehittämisen ja toteuttamisen edellyttämistä toimenpiteistä

107

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen mukaisesti perustetun Euroopan unionin ja Sveitsin lentoliikennekomitean päätös N:o 1/2022, annettu 24 päivänä marraskuuta 2022, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen liitteen korvaamisesta [2022/2471]

122

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 16.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 322/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2463,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2022,

välineen perustamisesta tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023 (makrotaloudellinen rahoitusapu plus)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unionin ja Ukrainan assosiaatiosopimus (2), johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2017. |
| --- | --- |

(1)

Unionin ja Ukrainan assosiaatiosopimus (2), johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2017.

| (2) | Vuonna 2014 Ukraina alkoi toteuttaa kunnianhimoista uudistusohjelmaa, jonka tarkoituksena on vakauttaa maan taloutta ja parantaa sen kansalaisten toimeentuloa. Sen tärkeimpiä painopisteitä ovat korruptiontorjunta sekä perustuslain, vaalijärjestelmän ja oikeuslaitoksen uudistaminen. Kyseisten uudistusten toteuttamista tuettiin perättäisillä makrotaloudellisilla rahoitusapuohjelmilla, joiden puitteissa Ukraina on saanut unionilta apua yhteensä 6,6 miljardia euroa lainoina. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2014 Ukraina alkoi toteuttaa kunnianhimoista uudistusohjelmaa, jonka tarkoituksena on vakauttaa maan taloutta ja parantaa sen kansalaisten toimeentuloa. Sen tärkeimpiä painopisteitä ovat korruptiontorjunta sekä perustuslain, vaalijärjestelmän ja oikeuslaitoksen uudistaminen. Kyseisten uudistusten toteuttamista tuettiin perättäisillä makrotaloudellisilla rahoitusapuohjelmilla, joiden puitteissa Ukraina on saanut unionilta apua yhteensä 6,6 miljardia euroa lainoina.

| (3) | Uhkan kasvaessa Ukrainalle myönnettiin juuri ennen Venäjän hyökkäystä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/313 (3) nojalla makrotaloudellisena hätäapuna 1,2 miljardia euroa rahoitusta lainoina, jotka maksettiin sille kahdessa 600 miljoonan euron erässä maalis- ja toukokuussa 2022. |
| --- | --- |

(3)

Uhkan kasvaessa Ukrainalle myönnettiin juuri ennen Venäjän hyökkäystä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/313 (3) nojalla makrotaloudellisena hätäapuna 1,2 miljardia euroa rahoitusta lainoina, jotka maksettiin sille kahdessa 600 miljoonan euron erässä maalis- ja toukokuussa 2022.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/1201 (4) mukaisella, enintään 1 miljardin euron suuruisella unionin poikkeuksellisella makrotaloudellisella rahoitusavulla tuettiin Ukrainan talousarviota nopeasti ja kiireellisesti, ja tuki maksettiin Ukrainalle kokonaisuudessaan kahdessa erässä 1 ja 2 päivänä elokuuta 2022. Kyseinen apu muodosti ensimmäisen vaiheen Ukrainalle suunnitellusta enimmillään 9 miljardin euron poikkeuksellisesta makrotaloudellisesta rahoitusavusta, josta komissio ilmoitti 18 päivänä toukokuuta 2022 antamassaan tiedonannossa ”Ukrainan hätäapu ja jälleenrakennus” ja jonka 23 ja 24 päivänä kesäkuuta 2022 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/1201 (4) mukaisella, enintään 1 miljardin euron suuruisella unionin poikkeuksellisella makrotaloudellisella rahoitusavulla tuettiin Ukrainan talousarviota nopeasti ja kiireellisesti, ja tuki maksettiin Ukrainalle kokonaisuudessaan kahdessa erässä 1 ja 2 päivänä elokuuta 2022. Kyseinen apu muodosti ensimmäisen vaiheen Ukrainalle suunnitellusta enimmillään 9 miljardin euron poikkeuksellisesta makrotaloudellisesta rahoitusavusta, josta komissio ilmoitti 18 päivänä toukokuuta 2022 antamassaan tiedonannossa ”Ukrainan hätäapu ja jälleenrakennus” ja jonka 23 ja 24 päivänä kesäkuuta 2022 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi.

| (5) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/1628 (5) oli uusi vaihe unionin suunnitellun poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanossa. Sillä luotiin perusta vielä enintään 5 miljardin euron lisämäärän myöntämiseksi Ukrainalle erittäin edullisin ehdoin myönnettävinä lainoina, joista 2 miljardia euroa maksettiin 18 päivänä lokakuuta ja loput 3 miljardia euroa olisi määrä maksaa vuoden 2022 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/1628 (5) oli uusi vaihe unionin suunnitellun poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanossa. Sillä luotiin perusta vielä enintään 5 miljardin euron lisämäärän myöntämiseksi Ukrainalle erittäin edullisin ehdoin myönnettävinä lainoina, joista 2 miljardia euroa maksettiin 18 päivänä lokakuuta ja loput 3 miljardia euroa olisi määrä maksaa vuoden 2022 loppuun mennessä.

| (6) | Venäjän 24 päivänä helmikuuta 2022 aloittama provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on johtanut Ukrainassa rahoitusmarkkinoilta saatavan rahoituksen tyrehtymiseen ja julkisten tulojen jyrkkään laskuun, kun taas julkiset menot, joilla puututaan humanitaariseen tilanteeseen ja ylläpidetään valtion palvelujen jatkuvuutta, ovat lisääntyneet huomattavasti. Kyseisessä erittäin epävarmassa ja epävakaassa tilanteessa Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kesällä 2022 esittämät parhaat arviot Ukrainan rahoitustarpeista viittasivat poikkeukselliseen noin 39 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitusvajeeseen vuonna 2022; tästä noin puolet voitaisiin kattaa kansainvälisen tuen avulla. Tuolloisissa poikkeusoloissa katsottiin, että päätöksen (EU) 2022/1628 mukaisen unionin makrotaloudellisen rahoitusavun ripeä myöntäminen Ukrainalle on tarkoituksenmukainen lyhyen aikavälin vastaus Ukrainan makrotaloudelliseen vakauteen kohdistuviin huomattaviin riskeihin. Kyseisen päätöksen mukaisella uudella, enintään 5 miljardin euron suuruisella poikkeuksellisella makrotaloudellisella rahoitusavulla oli määrä tukea Ukrainan makrotaloudellista vakautta, vahvistaa maan välitöntä selviytymiskykyä ja säilyttää sen elpymiskyky ja edistää näin Ukrainan julkisen velan kestävyyttä ja viime kädessä maan kykyä täyttää taloudelliset velvoitteensa. |
| --- | --- |

(6)

Venäjän 24 päivänä helmikuuta 2022 aloittama provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on johtanut Ukrainassa rahoitusmarkkinoilta saatavan rahoituksen tyrehtymiseen ja julkisten tulojen jyrkkään laskuun, kun taas julkiset menot, joilla puututaan humanitaariseen tilanteeseen ja ylläpidetään valtion palvelujen jatkuvuutta, ovat lisääntyneet huomattavasti. Kyseisessä erittäin epävarmassa ja epävakaassa tilanteessa Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kesällä 2022 esittämät parhaat arviot Ukrainan rahoitustarpeista viittasivat poikkeukselliseen noin 39 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitusvajeeseen vuonna 2022; tästä noin puolet voitaisiin kattaa kansainvälisen tuen avulla. Tuolloisissa poikkeusoloissa katsottiin, että päätöksen (EU) 2022/1628 mukaisen unionin makrotaloudellisen rahoitusavun ripeä myöntäminen Ukrainalle on tarkoituksenmukainen lyhyen aikavälin vastaus Ukrainan makrotaloudelliseen vakauteen kohdistuviin huomattaviin riskeihin. Kyseisen päätöksen mukaisella uudella, enintään 5 miljardin euron suuruisella poikkeuksellisella makrotaloudellisella rahoitusavulla oli määrä tukea Ukrainan makrotaloudellista vakautta, vahvistaa maan välitöntä selviytymiskykyä ja säilyttää sen elpymiskyky ja edistää näin Ukrainan julkisen velan kestävyyttä ja viime kädessä maan kykyä täyttää taloudelliset velvoitteensa.

| (7) | Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan käynnistymisestä lähtien unioni, sen jäsenvaltiot ja eurooppalaiset rahoituslaitokset ovat saaneet liikkeelle 19,7 miljardia euroa Ukrainan taloudellisen, sosiaalisen ja rahoituksellisen selviytymiskyvyn tukemiseen. Kyseiseen määrään sisältyy unionin talousarviosta myönnettävä 12,4 miljardin euron määräinen tuki, mukaan lukien poikkeuksellinen makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin tuki, joka on taattu kokonaan tai osittain unionin talousarviosta, sekä jäsenvaltioiden myöntämä 7,3 miljardin euron määräinen lisärahoitus. |
| --- | --- |

(7)

Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan käynnistymisestä lähtien unioni, sen jäsenvaltiot ja eurooppalaiset rahoituslaitokset ovat saaneet liikkeelle 19,7 miljardia euroa Ukrainan taloudellisen, sosiaalisen ja rahoituksellisen selviytymiskyvyn tukemiseen. Kyseiseen määrään sisältyy unionin talousarviosta myönnettävä 12,4 miljardin euron määräinen tuki, mukaan lukien poikkeuksellinen makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin tuki, joka on taattu kokonaan tai osittain unionin talousarviosta, sekä jäsenvaltioiden myöntämä 7,3 miljardin euron määräinen lisärahoitus.

| (8) | Lisäksi neuvosto päätti Ukrainan asevoimien tukemisesta Euroopan rauhanrahastosta 3,1 miljardin euron määrällä neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/509 (6) mukaisesti sekä Ukrainaa tukevasta sotilaallisesta avustusoperaatiosta, johon osoitetaan 0,1 miljardia euroa yhteisiin kustannuksiin neuvoston päätöksen (YUTP) 2022/1968 (7) mukaisesti. Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat myös toimittaneet poikkeuksellista hätäapua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/836 (8) mukaisesti luontoissuorituksina unionin pelastuspalvelumekanismin kautta, mikä on suurin hätäoperaatio kyseisen mekanismin perustamisen jälkeen ja millä kanavoidaan miljoonia hätäaputarvikkeita Ukrainaan ja alueelle. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi neuvosto päätti Ukrainan asevoimien tukemisesta Euroopan rauhanrahastosta 3,1 miljardin euron määrällä neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/509 (6) mukaisesti sekä Ukrainaa tukevasta sotilaallisesta avustusoperaatiosta, johon osoitetaan 0,1 miljardia euroa yhteisiin kustannuksiin neuvoston päätöksen (YUTP) 2022/1968 (7) mukaisesti. Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat myös toimittaneet poikkeuksellista hätäapua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/836 (8) mukaisesti luontoissuorituksina unionin pelastuspalvelumekanismin kautta, mikä on suurin hätäoperaatio kyseisen mekanismin perustamisen jälkeen ja millä kanavoidaan miljoonia hätäaputarvikkeita Ukrainaan ja alueelle.

| (9) | Kesäkuun 23 päivänä 2022 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti myöntää Ukrainalle ehdokasmaan aseman. Käynnissä oleva vahva tuki Ukrainalle on unionin keskeinen prioriteetti. Koska Venäjän hyökkäyssodan Ukrainan taloudelle, kansalaisille ja yrityksille aiheuttamat vahingot ovat valtavat, käynnissä oleva vahva tuki Ukrainalle edellyttää organisoitua kollektiivista lähestymistapaa, joka vahvistetaan tällä asetuksella unionin tuen antamiseksi Ukrainalle (makrotaloudellinen rahoitusapu plus) perustetussa välineessä, jäljempänä ’väline’. |
| --- | --- |

(9)

Kesäkuun 23 päivänä 2022 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti myöntää Ukrainalle ehdokasmaan aseman. Käynnissä oleva vahva tuki Ukrainalle on unionin keskeinen prioriteetti. Koska Venäjän hyökkäyssodan Ukrainan taloudelle, kansalaisille ja yrityksille aiheuttamat vahingot ovat valtavat, käynnissä oleva vahva tuki Ukrainalle edellyttää organisoitua kollektiivista lähestymistapaa, joka vahvistetaan tällä asetuksella unionin tuen antamiseksi Ukrainalle (makrotaloudellinen rahoitusapu plus) perustetussa välineessä, jäljempänä ’väline’.

| (10) | Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on strateginen geopoliittinen uhka koko unionille ja edellyttää, että jäsenvaltiot pysyvät vahvoina ja yhtenäisinä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että unionin tuki otetaan käyttöön nopeasti ja että sitä voidaan mukauttaa joustavasti ja asteittain välittömän hätäavun antamiseksi ja lyhyen aikavälin kunnostamisen tukemiseksi matkalla kohti tulevaa jälleenrakentamista. |
| --- | --- |

(10)

Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on strateginen geopoliittinen uhka koko unionille ja edellyttää, että jäsenvaltiot pysyvät vahvoina ja yhtenäisinä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että unionin tuki otetaan käyttöön nopeasti ja että sitä voidaan mukauttaa joustavasti ja asteittain välittömän hätäavun antamiseksi ja lyhyen aikavälin kunnostamisen tukemiseksi matkalla kohti tulevaa jälleenrakentamista.

| (11) | Välineen yleistavoitteena on osaltaan kuroa umpeen Ukrainan rahoitusvaje vuonna 2023 erityisesti tarjoamalla Ukrainan valtion talousarvioon erittäin edullisin ehdoin ennakoitavaa, jatkuvaa, hallittua ja oikea-aikaista lyhyen aikavälin taloudellista tukea, mukaan lukien tarvittaessa ennalleen palauttamisen rahoittaminen ja tuen tarjoaminen sodanjälkeiseen jälleenrakentamisen käynnistämiseen, jotta Ukrainaa voidaan tukea sen tiellä kohti yhdentymistä Eurooppaan. |
| --- | --- |

(11)

Välineen yleistavoitteena on osaltaan kuroa umpeen Ukrainan rahoitusvaje vuonna 2023 erityisesti tarjoamalla Ukrainan valtion talousarvioon erittäin edullisin ehdoin ennakoitavaa, jatkuvaa, hallittua ja oikea-aikaista lyhyen aikavälin taloudellista tukea, mukaan lukien tarvittaessa ennalleen palauttamisen rahoittaminen ja tuen tarjoaminen sodanjälkeiseen jälleenrakentamisen käynnistämiseen, jotta Ukrainaa voidaan tukea sen tiellä kohti yhdentymistä Eurooppaan.

| (12) | Välineen yleistavoitteen saavuttamiseksi apua olisi myönnettävä makrotaloudellisen vakauden tukemiseen Ukrainassa ja Ukrainan ulkoisten rahoitusrajoitteiden helpottamiseen. Komission olisi toteutettava välineestä annettava tuki unionin ulkoisen toiminnan eri alojen ja muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen tavoitteiden yhteydessä toteutettavien toimenpiteiden keskeisten periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Välineen yleistavoitteen saavuttamiseksi apua olisi myönnettävä makrotaloudellisen vakauden tukemiseen Ukrainassa ja Ukrainan ulkoisten rahoitusrajoitteiden helpottamiseen. Komission olisi toteutettava välineestä annettava tuki unionin ulkoisen toiminnan eri alojen ja muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen tavoitteiden yhteydessä toteutettavien toimenpiteiden keskeisten periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti.

| (13) | Välineen keskeisten tukialojen olisi katettava myös tuki kriittisten toimintojen ja infrastruktuurin ennalleen palauttamiseen, korjaamiseen ja ylläpitämiseen sekä hätäapu sitä tarvitseville ihmisille ja pahiten kärsineille alueille aineellisen ja sosiaalisen tuen, tilapäisten asuntojen sekä asuin- ja infrastruktuurirakentamisen osalta. |
| --- | --- |

(13)

Välineen keskeisten tukialojen olisi katettava myös tuki kriittisten toimintojen ja infrastruktuurin ennalleen palauttamiseen, korjaamiseen ja ylläpitämiseen sekä hätäapu sitä tarvitseville ihmisille ja pahiten kärsineille alueille aineellisen ja sosiaalisen tuen, tilapäisten asuntojen sekä asuin- ja infrastruktuurirakentamisen osalta.

| (14) | Välineen avulla olisi myös vahvistettava Ukrainan viranomaisten kykyä valmistautua tulevaan sodanjälkeiseen jälleenrakentamiseen ja tarvittaessa liittymistä valmistelevan prosessin varhaiseen valmisteluvaiheeseen, mukaan lukien Ukrainan instituutioiden vahvistaminen, julkishallinnon uudistaminen ja sen vaikuttavuuden lisääminen sekä läpinäkyvyys, rakenneuudistukset ja hyvä hallinto kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

(14)

Välineen avulla olisi myös vahvistettava Ukrainan viranomaisten kykyä valmistautua tulevaan sodanjälkeiseen jälleenrakentamiseen ja tarvittaessa liittymistä valmistelevan prosessin varhaiseen valmisteluvaiheeseen, mukaan lukien Ukrainan instituutioiden vahvistaminen, julkishallinnon uudistaminen ja sen vaikuttavuuden lisääminen sekä läpinäkyvyys, rakenneuudistukset ja hyvä hallinto kaikilla tasoilla.

| (15) | Välineellä tuetaan unionin Ukrainaan soveltamaa ulkopolitiikkaa. Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi työskenneltävä tiiviisti yhdessä koko tukioperaation keston ajan unionin ulkopolitiikan yhteensovittamiseksi ja sen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Ukrainalle välineestä annettava tuki edistää edelleen merkittävästi IMF:n, Maailmanpankin ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten arvioimien Ukrainan rahoitustarpeiden täyttämistä ottaen huomioon Ukrainan kyvyn rahoittaa itseään omilla varoillaan. Tuen määrää vahvistettaessa otetaan huomioon myös kahden- ja monenvälisiltä avunantajilta odotetut rahoitusosuudet sekä unionin muiden ulkoisten rahoitusvälineiden aiempi käyttäminen Ukrainassa ja unionin kaikkien toimenpiteiden tuottama lisäarvo. |
| --- | --- |

(15)

Välineellä tuetaan unionin Ukrainaan soveltamaa ulkopolitiikkaa. Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi työskenneltävä tiiviisti yhdessä koko tukioperaation keston ajan unionin ulkopolitiikan yhteensovittamiseksi ja sen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Ukrainalle välineestä annettava tuki edistää edelleen merkittävästi IMF:n, Maailmanpankin ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten arvioimien Ukrainan rahoitustarpeiden täyttämistä ottaen huomioon Ukrainan kyvyn rahoittaa itseään omilla varoillaan. Tuen määrää vahvistettaessa otetaan huomioon myös kahden- ja monenvälisiltä avunantajilta odotetut rahoitusosuudet sekä unionin muiden ulkoisten rahoitusvälineiden aiempi käyttäminen Ukrainassa ja unionin kaikkien toimenpiteiden tuottama lisäarvo.

| (16) | Ukrainan tilanne edellyttää vaiheittaista lähestymistapaa, jossa makrotaloudelliseen vakauteen sekä välittömään hätä- ja kunnostusapuun keskittyvään välineeseen olisi liitettävä jatkuvaa tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/947 (9) perustetusta naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä – Globaali Eurooppa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (10) mukaisesta humanitaarisesta avusta. |
| --- | --- |

(16)

Ukrainan tilanne edellyttää vaiheittaista lähestymistapaa, jossa makrotaloudelliseen vakauteen sekä välittömään hätä- ja kunnostusapuun keskittyvään välineeseen olisi liitettävä jatkuvaa tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/947 (9) perustetusta naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä – Globaali Eurooppa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (10) mukaisesta humanitaarisesta avusta.

| (17) | Tässä asetuksessa olisi vahvistettava välineen käytettävissä olevat varat 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi ja mahdolliset maksut 31 päivään maaliskuuta 2024 saakka. Enintään 18 miljardia euroa olisi asetettava saataville lainoina. Lisäksi tässä asetuksessa olisi säädettävä korkotuesta 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2027 väliseksi ajaksi. Jotta varmistetaan, että korkokustannukset katetaan lainojen koko elinkaaren ajan, jäsenvaltioiden rahoitusosuudet olisi uusittava vuoden 2027 jälkeen ja niitä olisi jatkettava ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, ellei niitä kateta tulevissa monivuotisissa rahoituskehyksissä muilla keinoin. Sen vuoksi jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia voitaisiin mahdollisesti jatkaa vuoden 2027 jälkeen. |
| --- | --- |

(17)

Tässä asetuksessa olisi vahvistettava välineen käytettävissä olevat varat 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi ja mahdolliset maksut 31 päivään maaliskuuta 2024 saakka. Enintään 18 miljardia euroa olisi asetettava saataville lainoina. Lisäksi tässä asetuksessa olisi säädettävä korkotuesta 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2027 väliseksi ajaksi. Jotta varmistetaan, että korkokustannukset katetaan lainojen koko elinkaaren ajan, jäsenvaltioiden rahoitusosuudet olisi uusittava vuoden 2027 jälkeen ja niitä olisi jatkettava ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, ellei niitä kateta tulevissa monivuotisissa rahoituskehyksissä muilla keinoin. Sen vuoksi jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia voitaisiin mahdollisesti jatkaa vuoden 2027 jälkeen.

| (18) | Tässä asetuksessa olisi säädettävä jäsenvaltioiden mahdollisuudesta asettaa käyttöön lisävaroja ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, jotka pannaan täytäntöön välinettä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. Tällainen mahdollisuus myöntää lisärahoitusta ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina olisi annettava myös kiinnostuneille kolmansille maille ja osapuolille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (11), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 21 artiklan 2 kohdan d ja e alakohdan mukaisesti. Synergioiden ja täydentävyyden edistämiseksi on aiheellista sallia, että tällaiset jäsenvaltioiden, kiinnostuneiden kolmansien maiden ja osapuolten lisärahoitusosuudet voitaisiin asettaa saataville myös asetuksilla (EU) 2021/947 ja (EY) N:o 1257/96 perustettuihin ohjelmiin välineen tavoitteita edistävien toimenpiteiden rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(18)

Tässä asetuksessa olisi säädettävä jäsenvaltioiden mahdollisuudesta asettaa käyttöön lisävaroja ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, jotka pannaan täytäntöön välinettä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. Tällainen mahdollisuus myöntää lisärahoitusta ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina olisi annettava myös kiinnostuneille kolmansille maille ja osapuolille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (11), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 21 artiklan 2 kohdan d ja e alakohdan mukaisesti. Synergioiden ja täydentävyyden edistämiseksi on aiheellista sallia, että tällaiset jäsenvaltioiden, kiinnostuneiden kolmansien maiden ja osapuolten lisärahoitusosuudet voitaisiin asettaa saataville myös asetuksilla (EU) 2021/947 ja (EY) N:o 1257/96 perustettuihin ohjelmiin välineen tavoitteita edistävien toimenpiteiden rahoittamiseksi.

| (19) | Jäsenvaltioiden vapaaehtoisten rahoitusosuuksien olisi oltava peruuttamattomia, ehdottomia ja vaadittaessa maksettavia. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tätä varten komission kanssa varainhoitoasetuksen 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rahoitusosuussopimus. Tällaisen rahoitusosuussopimuksen olisi katettava rahoitusosuus korkotuesta ja jäsenvaltion niin halutessa myös lisämääriä. |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltioiden vapaaehtoisten rahoitusosuuksien olisi oltava peruuttamattomia, ehdottomia ja vaadittaessa maksettavia. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tätä varten komission kanssa varainhoitoasetuksen 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rahoitusosuussopimus. Tällaisen rahoitusosuussopimuksen olisi katettava rahoitusosuus korkotuesta ja jäsenvaltion niin halutessa myös lisämääriä.

| (20) | Välineestä annettavan tuen ennakkoedellytyksenä olisi oltava, että Ukraina edelleen noudattaa toimivia demokratian mekanismeja ja kunnioittaa sen instituutioita, kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää, sekä oikeusvaltioperiaatetta ja takaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen. |
| --- | --- |

(20)

Välineestä annettavan tuen ennakkoedellytyksenä olisi oltava, että Ukraina edelleen noudattaa toimivia demokratian mekanismeja ja kunnioittaa sen instituutioita, kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää, sekä oikeusvaltioperiaatetta ja takaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen.

| (21) | Välineestä annettava tuki olisi kytkettävä politiikkaa koskeviin ehtoihin, jotka vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa. Kyseisiin ehtoihin tulisi kuulua myös sitoumuksia, joilla vahvistetaan maan taloudellista suorituskykyä ja häiriönsietokykyä sekä liiketoimintaympäristöä, helpotetaan kriittistä jälleenrakennusta ja vastataan energia-alan haasteisiin. |
| --- | --- |

(21)

Välineestä annettava tuki olisi kytkettävä politiikkaa koskeviin ehtoihin, jotka vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa. Kyseisiin ehtoihin tulisi kuulua myös sitoumuksia, joilla vahvistetaan maan taloudellista suorituskykyä ja häiriönsietokykyä sekä liiketoimintaympäristöä, helpotetaan kriittistä jälleenrakennusta ja vastataan energia-alan haasteisiin.

| (22) | Politiikkaa koskevia ehtoja olisi täydennettävä tiukoilla raportointivaatimuksilla, joilla varmistettaisiin, että varat käytetään tehokkaasti, läpinäkyvästi ja vastuullisesti. |
| --- | --- |

(22)

Politiikkaa koskevia ehtoja olisi täydennettävä tiukoilla raportointivaatimuksilla, joilla varmistettaisiin, että varat käytetään tehokkaasti, läpinäkyvästi ja vastuullisesti.

| (23) | Ukrainan tilanne huomioon ottaen on aiheellista säätää yhteisymmärryspöytäkirjan väliarvioinnista. |
| --- | --- |

(23)

Ukrainan tilanne huomioon ottaen on aiheellista säätää yhteisymmärryspöytäkirjan väliarvioinnista.

| (24) | Välineestä annettavan tuen maksamisen edellytyksenä olisi oltava ennakkoehtojen noudattaminen, tyydyttävä täytäntöönpano ja edistyminen politiikkaa koskevien ehtojen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(24)

Välineestä annettavan tuen maksamisen edellytyksenä olisi oltava ennakkoehtojen noudattaminen, tyydyttävä täytäntöönpano ja edistyminen politiikkaa koskevien ehtojen täytäntöönpanossa.

| (25) | On aiheellista säätää mahdollisuudesta arvioida uudelleen Ukrainan rahoitustarpeita ja vähentää tukea, keskeyttää sen maksaminen tai peruuttaa se, jos kyseiset tarpeet vähenevät olennaisesti alkuperäisiin ennusteisiin verrattuna välineestä annettavan tuen maksukaudella. On myös aiheellista säätää mahdollisuudesta keskeyttää tai peruuttaa maksut, jos välineestä annettavan tuen maksamisen edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(25)

On aiheellista säätää mahdollisuudesta arvioida uudelleen Ukrainan rahoitustarpeita ja vähentää tukea, keskeyttää sen maksaminen tai peruuttaa se, jos kyseiset tarpeet vähenevät olennaisesti alkuperäisiin ennusteisiin verrattuna välineestä annettavan tuen maksukaudella. On myös aiheellista säätää mahdollisuudesta keskeyttää tai peruuttaa maksut, jos välineestä annettavan tuen maksamisen edellytykset eivät täyty.

| (26) | Tilanteessa, jossa Ukrainalla on kiireellisiä rahoitustarpeita, on aiheellista järjestää rahoitustuki varainhoitoasetuksen 220 a artiklassa säädetyn ja siinä yhtenä rahoitusmenetelmänä käyttöön otetun hajautetun rahoitusstrategian mukaisesti, jonka odotetaan lisäävän unionin joukkolainojen likviditeettiä ja unionin toteuttamien liikkeeseenlaskujen houkuttelevuutta ja kustannustehokkuutta. |
| --- | --- |

(26)

Tilanteessa, jossa Ukrainalla on kiireellisiä rahoitustarpeita, on aiheellista järjestää rahoitustuki varainhoitoasetuksen 220 a artiklassa säädetyn ja siinä yhtenä rahoitusmenetelmänä käyttöön otetun hajautetun rahoitusstrategian mukaisesti, jonka odotetaan lisäävän unionin joukkolainojen likviditeettiä ja unionin toteuttamien liikkeeseenlaskujen houkuttelevuutta ja kustannustehokkuutta.

| (27) | Kun otetaan huomioon Venäjän hyökkäyssodan aiheuttama Ukrainan vaikea tilanne ja Ukrainan tukeminen sen pitkän aikavälin vakausuralla, on aiheellista myöntää Ukrainalle lainoja erittäin edullisin ehdoin, joiden enimmäiskesto on 35 vuotta ja joiden pääoman takaisinmaksu alkaa aikaisintaan vuonna 2033. On myös aiheellista poiketa varainhoitoasetuksen 220 artiklan 5 kohdan e alakohdasta ja antaa unionille mahdollisuus kattaa korkokustannukset ja luopua Ukrainalle muuten koituvista hallinnollisista kustannuksista. Korkotuki olisi myönnettävä varainhoitoasetuksen 220 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna välineenä, jolla katsotaan voitavan varmistaa välineestä annettavan tuen vaikuttavuus. Se olisi rahoitettava jäsenvaltioiden vapaaehtoisilla lisärahoitusosuuksilla, ja sen olisi tultava saataville asteittain sitä mukaa kun jäsenvaltioiden kanssa tehdyt sopimukset tulevat voimaan. |
| --- | --- |

(27)

Kun otetaan huomioon Venäjän hyökkäyssodan aiheuttama Ukrainan vaikea tilanne ja Ukrainan tukeminen sen pitkän aikavälin vakausuralla, on aiheellista myöntää Ukrainalle lainoja erittäin edullisin ehdoin, joiden enimmäiskesto on 35 vuotta ja joiden pääoman takaisinmaksu alkaa aikaisintaan vuonna 2033. On myös aiheellista poiketa varainhoitoasetuksen 220 artiklan 5 kohdan e alakohdasta ja antaa unionille mahdollisuus kattaa korkokustannukset ja luopua Ukrainalle muuten koituvista hallinnollisista kustannuksista. Korkotuki olisi myönnettävä varainhoitoasetuksen 220 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna välineenä, jolla katsotaan voitavan varmistaa välineestä annettavan tuen vaikuttavuus. Se olisi rahoitettava jäsenvaltioiden vapaaehtoisilla lisärahoitusosuuksilla, ja sen olisi tultava saataville asteittain sitä mukaa kun jäsenvaltioiden kanssa tehdyt sopimukset tulevat voimaan.

| (28) | Ukrainan tulisi voida kunakin vuonna pyytää korkotukea ja hallinnollisista kustannuksista luopumista. |
| --- | --- |

(28)

Ukrainan tulisi voida kunakin vuonna pyytää korkotukea ja hallinnollisista kustannuksista luopumista.

| (29) | Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2021/947 31 artiklan 3 kohdan toisessa virkkeessä säädetään, tämän asetuksen mukaisista lainoista johtuvaa rahoitusvastuuta ei pitäisi tukea ulkosuhdetoimien takuujärjestelyllä. Välineestä annettavan tuen olisi oltava varainhoitoasetuksen 220 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusapua. Kun otetaan huomioon taloudelliset riskit ja se, että rahoitusapu on tarkoitus kattaa talousarvion liikkumavarasta, välineen mukaista lainojen muodossa annettavaa rahoitusapua varten ei ole tarkoitus muodostaa varauksia, ja poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 1 kohdassa säädetään, rahoitusastetta ei pitäisi vahvistaa prosenttiosuutena tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä. |
| --- | --- |

(29)

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2021/947 31 artiklan 3 kohdan toisessa virkkeessä säädetään, tämän asetuksen mukaisista lainoista johtuvaa rahoitusvastuuta ei pitäisi tukea ulkosuhdetoimien takuujärjestelyllä. Välineestä annettavan tuen olisi oltava varainhoitoasetuksen 220 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusapua. Kun otetaan huomioon taloudelliset riskit ja se, että rahoitusapu on tarkoitus kattaa talousarvion liikkumavarasta, välineen mukaista lainojen muodossa annettavaa rahoitusapua varten ei ole tarkoitus muodostaa varauksia, ja poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 1 kohdassa säädetään, rahoitusastetta ei pitäisi vahvistaa prosenttiosuutena tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä.

| (30) | Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (12) puitteissa ei tällä hetkellä ole mahdollista kattaa välineen nojalla myönnetyistä lainoista johtuvia rahoitusvastuita. On asianmukaista etsiä vaihtoehtoista ratkaisua lisävarojen lähteeksi ennen kyseiseen asetukseen mahdollisesti tehtävää muutosta, joka mahdollistaisi talousarviovarojen käyttöönoton takauksena yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (13) 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa. |
| --- | --- |

(30)

Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (12) puitteissa ei tällä hetkellä ole mahdollista kattaa välineen nojalla myönnetyistä lainoista johtuvia rahoitusvastuita. On asianmukaista etsiä vaihtoehtoista ratkaisua lisävarojen lähteeksi ennen kyseiseen asetukseen mahdollisesti tehtävää muutosta, joka mahdollistaisi talousarviovarojen käyttöönoton takauksena yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (13) 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa.

| (31) | Jäsenvaltioiden takausten muodossa antamat vapaaehtoiset osuudet on määritetty asianmukaiseksi välineeksi tarjota suojaa, joka mahdollistaa tämän asetuksen mukaiset lainanotto- ja lainanantotoimet. Jäsenvaltioiden takausten olisi oltava asianmukainen suojatoimi, jolla varmistetaan unionin kyky maksaa välineen nojalla myönnettyjen lainojen tueksi otetut lainat takaisin. |
| --- | --- |

(31)

Jäsenvaltioiden takausten muodossa antamat vapaaehtoiset osuudet on määritetty asianmukaiseksi välineeksi tarjota suojaa, joka mahdollistaa tämän asetuksen mukaiset lainanotto- ja lainanantotoimet. Jäsenvaltioiden takausten olisi oltava asianmukainen suojatoimi, jolla varmistetaan unionin kyky maksaa välineen nojalla myönnettyjen lainojen tueksi otetut lainat takaisin.

| (32) | Jäsenvaltioiden antamien takausten olisi katettava välineestä lainojen muodossa annettava tuki enintään 18 000 000 000 euroon asti. On tärkeää, että jäsenvaltiot saattavat takausten antamiseen sovellettavat kansalliset menettelyt päätökseen mahdollisimman nopeasti. Kun otetaan huomioon tilanteen kiireellisyys, kyseisten menettelyjen päätökseen saattamiseen tarvittava aika ei saisi viivästyttää Ukrainalle lainojen muodossa annettavan tarvittavan rahoitustuen maksamista tämän asetuksen nojalla. Samaan aikaan välineestä lainojen muodossa annettava rahoitustuki olisi asetettava saataville vaiheittain sitä mukaa kun jäsenvaltioiden antamat takaukset tulevat voimaan. Moitteettoman varainhoidon ja varovaisuuden periaatteen mukaisesti komission olisi järjestettävä lainat ottaen asianmukaisesti huomioon luottokelpoisuutensa. Enintään 18 000 000 000 euron tuen olisi kuitenkin oltava kokonaisuudessaan käytettävissä siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään unionin talousarvion puitteissa välineestä myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa. |
| --- | --- |

(32)

Jäsenvaltioiden antamien takausten olisi katettava välineestä lainojen muodossa annettava tuki enintään 18 000 000 000 euroon asti. On tärkeää, että jäsenvaltiot saattavat takausten antamiseen sovellettavat kansalliset menettelyt päätökseen mahdollisimman nopeasti. Kun otetaan huomioon tilanteen kiireellisyys, kyseisten menettelyjen päätökseen saattamiseen tarvittava aika ei saisi viivästyttää Ukrainalle lainojen muodossa annettavan tarvittavan rahoitustuen maksamista tämän asetuksen nojalla. Samaan aikaan välineestä lainojen muodossa annettava rahoitustuki olisi asetettava saataville vaiheittain sitä mukaa kun jäsenvaltioiden antamat takaukset tulevat voimaan. Moitteettoman varainhoidon ja varovaisuuden periaatteen mukaisesti komission olisi järjestettävä lainat ottaen asianmukaisesti huomioon luottokelpoisuutensa. Enintään 18 000 000 000 euron tuen olisi kuitenkin oltava kokonaisuudessaan käytettävissä siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään unionin talousarvion puitteissa välineestä myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa.

| (33) | Jäsenvaltioiden takausten olisi oltava peruuttamattomia, ehdottomia ja vaadittaessa maksettavia (on demand). Kyseisillä takauksilla olisi varmistettava unionin kyky maksaa takaisin pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta lainatut varat. Takauksiin ei enää olisi voitava kohdistaa maksuvaatimuksia siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään unionin talousarvion puitteissa välineestä myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa. Takaukset olisi vaadittava maksettavaksi takaisin siinä tapauksessa, että unioni ei saa Ukrainalta ajoissa maksua välineestä myönnetyistä lainoista, mukaan lukien erityisesti tapaukset, joissa maksuaikataulua on mistä tahansa syystä muutettu, sekä odotettavissa olevat ja odottamattomat takaisinmaksujen laiminlyönnit. |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltioiden takausten olisi oltava peruuttamattomia, ehdottomia ja vaadittaessa maksettavia (on demand). Kyseisillä takauksilla olisi varmistettava unionin kyky maksaa takaisin pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta lainatut varat. Takauksiin ei enää olisi voitava kohdistaa maksuvaatimuksia siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään unionin talousarvion puitteissa välineestä myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa. Takaukset olisi vaadittava maksettavaksi takaisin siinä tapauksessa, että unioni ei saa Ukrainalta ajoissa maksua välineestä myönnetyistä lainoista, mukaan lukien erityisesti tapaukset, joissa maksuaikataulua on mistä tahansa syystä muutettu, sekä odotettavissa olevat ja odottamattomat takaisinmaksujen laiminlyönnit.

| (34) | Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetään, välineestä myönnettyjä lainoja koskevien lainasopimusten nojalla takaisin perityt määrät olisi maksettava takaisin jäsenvaltioille, jotka ovat täyttäneet takaukseen perustuvat maksuvaatimukset. |
| --- | --- |

(34)

Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetään, välineestä myönnettyjä lainoja koskevien lainasopimusten nojalla takaisin perityt määrät olisi maksettava takaisin jäsenvaltioille, jotka ovat täyttäneet takaukseen perustuvat maksuvaatimukset.

| (35) | Ennen jäsenvaltioiden antamiin takauksiin kohdistuvien maksuvaatimusten esittämistä komission olisi yksinomaista harkintavaltaansa käyttäen ja omalla vastuullaan unionin toimielimenä, jonka tehtäväksi on annettu unionin yleisen talousarvion toteuttaminen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artiklan mukaisesti, tarkasteltava kaikkia varainhoitoasetuksen 220 a artiklassa säädetyn hajautetun rahoitusstrategian puitteissa käytettävissä olevia toimenpiteitä tässä asetuksessa vahvistettuja rajoituksia noudattaen. Takauksia koskevassa maksuvaatimuksessa komission olisi tarpeen mukaan ilmoitettava jäsenvaltioille kyseisestä tarkastelusta. |
| --- | --- |

(35)

Ennen jäsenvaltioiden antamiin takauksiin kohdistuvien maksuvaatimusten esittämistä komission olisi yksinomaista harkintavaltaansa käyttäen ja omalla vastuullaan unionin toimielimenä, jonka tehtäväksi on annettu unionin yleisen talousarvion toteuttaminen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artiklan mukaisesti, tarkasteltava kaikkia varainhoitoasetuksen 220 a artiklassa säädetyn hajautetun rahoitusstrategian puitteissa käytettävissä olevia toimenpiteitä tässä asetuksessa vahvistettuja rajoituksia noudattaen. Takauksia koskevassa maksuvaatimuksessa komission olisi tarpeen mukaan ilmoitettava jäsenvaltioille kyseisestä tarkastelusta.

| (36) | Sen suhteellisen osuuden, jolla kukin jäsenvaltio osallistuu takauksen kokonaismäärään (jakoperuste) olisi vastattava jäsenvaltioiden suhteellista osuutta unionin bruttokansantulosta. Takaukseen perustuvat maksuvaatimukset olisi esitettävä määräsuhteessa jakoperustetta käyttäen. Jakoperustetta olisi mukautettava suhteutetusti ja väliaikaisesti, kunnes kaikki komission ja jäsenvaltioiden väliset takaussopimukset tulevat voimaan. |
| --- | --- |

(36)

Sen suhteellisen osuuden, jolla kukin jäsenvaltio osallistuu takauksen kokonaismäärään (jakoperuste) olisi vastattava jäsenvaltioiden suhteellista osuutta unionin bruttokansantulosta. Takaukseen perustuvat maksuvaatimukset olisi esitettävä määräsuhteessa jakoperustetta käyttäen. Jakoperustetta olisi mukautettava suhteutetusti ja väliaikaisesti, kunnes kaikki komission ja jäsenvaltioiden väliset takaussopimukset tulevat voimaan.

| (37) | On aiheellista, että komissio ja Ukraina tekevät lainatukea koskevan lainasopimuksen yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Sen varmistamiseksi, että välineestä annettavaan tukeen liittyvät unionin taloudelliset edut suojataan tehokkaasti, Ukrainan olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, jotka liittyvät petosten, korruption ja muiden kyseiseen tukeen mahdollisesti liittyvien sääntöjenvastaisuuksien estämiseen ja torjumiseen. Lisäksi lainasopimuksessa ja rahoitussopimuksessa olisi määrättävä, että komissio huolehtii tarkastuksista, tilintarkastustuomioistuin suorittaa tilintarkastuksia ja Euroopan syyttäjänvirasto käyttää toimivaltaansa varainhoitoasetuksen 129 ja 220 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

On aiheellista, että komissio ja Ukraina tekevät lainatukea koskevan lainasopimuksen yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Sen varmistamiseksi, että välineestä annettavaan tukeen liittyvät unionin taloudelliset edut suojataan tehokkaasti, Ukrainan olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, jotka liittyvät petosten, korruption ja muiden kyseiseen tukeen mahdollisesti liittyvien sääntöjenvastaisuuksien estämiseen ja torjumiseen. Lisäksi lainasopimuksessa ja rahoitussopimuksessa olisi määrättävä, että komissio huolehtii tarkastuksista, tilintarkastustuomioistuin suorittaa tilintarkastuksia ja Euroopan syyttäjänvirasto käyttää toimivaltaansa varainhoitoasetuksen 129 ja 220 artiklan mukaisesti.

| (38) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on Ukrainan rahoitusvajeen korjaaminen vuonna 2023, erityisesti tarjoamalla Ukrainan valtionbudjetille erittäin edullisia lyhyen aikavälin helpotuksia ennakoitavalla, jatkuvalla, hallitulla ja oikea-aikaisella tavalla, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(38)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on Ukrainan rahoitusvajeen korjaaminen vuonna 2023, erityisesti tarjoamalla Ukrainan valtionbudjetille erittäin edullisia lyhyen aikavälin helpotuksia ennakoitavalla, jatkuvalla, hallitulla ja oikea-aikaisella tavalla, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (39) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (14) mukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (14) mukaisesti.

| (40) | Venäjän provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota on aiheuttanut poikkeukselliset olosuhteet, jotka tekevät asiasta kiireellisen, ja sen vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta. |
| --- | --- |

(40)

Venäjän provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota on aiheuttanut poikkeukselliset olosuhteet, jotka tekevät asiasta kiireellisen, ja sen vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta.

| (41) | Ukrainan tilanne huomioon ottaen tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(41)

Ukrainan tilanne huomioon ottaen tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

UNIONIN TUKI UKRAINALLE

1 JAKSO

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde

1.   Tällä asetuksella perustetaan väline, jolla unioni antaa tukea Ukrainalle (makrotaloudellinen rahoitusapu plus), jäljempänä ’väline’, lainojen, ei-takaisinmaksettavan tuen ja korkotuen muodossa.

2.   Siinä vahvistetaan välineen tavoitteet, sen rahoitus, välineestä annettavat unionin rahoituksen muodot ja tällaista rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla

Välineen tavoitteet

1.   Välineen yleistavoitteena on tarjota Ukrainalle ennakoitavaa, jatkuvaa, hallittua ja oikea-aikaista lyhyen aikavälin taloudellista tukea, rahoittaa ennalleen palauttamista ja tarjota tilanteen mukaan tukea sodanjälkeisen jälleenrakentamisen käynnistämiseen, jotta Ukrainaa voidaan tukea sen tiellä kohti yhdentymistä Eurooppaan.

2.   Yleistavoitteen saavuttamiseksi tärkeimmät erityistavoitteet ovat erityisesti seuraavien tukeminen:

| a) | makrovakaus ja Ukrainan ulkoisten ja sisäisten rahoitusrajoitteiden helpottaminen; |
| --- | --- |

a)

makrovakaus ja Ukrainan ulkoisten ja sisäisten rahoitusrajoitteiden helpottaminen;

| b) | tapauksen mukaan liittymistä valmistelevan prosessin varhaiseen valmisteluvaiheeseen tähtäävä uudistusohjelma, mukaan lukien Ukrainan instituutioiden vahvistaminen, julkishallinnon uudistaminen ja sen vaikuttavuuden lisääminen sekä läpinäkyvyys, rakenneuudistukset ja hyvä hallinto kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

b)

tapauksen mukaan liittymistä valmistelevan prosessin varhaiseen valmisteluvaiheeseen tähtäävä uudistusohjelma, mukaan lukien Ukrainan instituutioiden vahvistaminen, julkishallinnon uudistaminen ja sen vaikuttavuuden lisääminen sekä läpinäkyvyys, rakenneuudistukset ja hyvä hallinto kaikilla tasoilla;

| c) | kriittisten toimintojen ja infrastruktuurin palauttaminen ennalleen ja hätäapu sitä tarvitseville ihmisille. |
| --- | --- |

c)

kriittisten toimintojen ja infrastruktuurin palauttaminen ennalleen ja hätäapu sitä tarvitseville ihmisille.

3 artikla

Tuettavat osa-alueet

Tavoitteiden saavuttamiseksi välineestä tuetaan muun muassa seuraavia:

| a) | Ukrainan rahoitustarpeiden kattaminen maan makrovakauden säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

a)

Ukrainan rahoitustarpeiden kattaminen maan makrovakauden säilyttämiseksi;

| b) | ennalleen palauttaminen, joka kohdistuu esimerkiksi kriittiseen infrastruktuuriin, kuten energiainfrastruktuuriin, vesihuoltojärjestelmiin, liikenneverkkoihin, Ukrainan teihin tai siltoihin, tai strategisiin talouden aloihin ja sosiaaliseen infrastruktuuriin, kuten terveydenhuoltolaitoksiin, kouluihin ja kotiseudultaan siirtymään joutuneille henkilöille tarkoitettuun majoitukseen, tilapäinen majoitus ja sosiaalinen asuntotarjonta mukaan lukien; |
| --- | --- |

b)

ennalleen palauttaminen, joka kohdistuu esimerkiksi kriittiseen infrastruktuuriin, kuten energiainfrastruktuuriin, vesihuoltojärjestelmiin, liikenneverkkoihin, Ukrainan teihin tai siltoihin, tai strategisiin talouden aloihin ja sosiaaliseen infrastruktuuriin, kuten terveydenhuoltolaitoksiin, kouluihin ja kotiseudultaan siirtymään joutuneille henkilöille tarkoitettuun majoitukseen, tilapäinen majoitus ja sosiaalinen asuntotarjonta mukaan lukien;

| c) | alakohtaiset ja institutionaaliset uudistukset, mukaan lukien korruption torjunta ja oikeuslaitoksen uudistukset, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, hyvä hallintotapa sekä kansallisten ja paikallisten instituutioiden nykyaikaistaminen; |
| --- | --- |

c)

alakohtaiset ja institutionaaliset uudistukset, mukaan lukien korruption torjunta ja oikeuslaitoksen uudistukset, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, hyvä hallintotapa sekä kansallisten ja paikallisten instituutioiden nykyaikaistaminen;

| d) | Ukrainan jälleenrakentamisen valmistelu; |
| --- | --- |

d)

Ukrainan jälleenrakentamisen valmistelu;

| e) | tuki Ukrainan sääntelykehyksen mukauttamiseksi unionin sääntelykehykseen ja Ukrainan yhdentyminen sisämarkkinoihin sekä talouden kehityksen vahvistaminen ja kilpailukyvyn parantaminen; |
| --- | --- |

e)

tuki Ukrainan sääntelykehyksen mukauttamiseksi unionin sääntelykehykseen ja Ukrainan yhdentyminen sisämarkkinoihin sekä talouden kehityksen vahvistaminen ja kilpailukyvyn parantaminen;

| f) | Ukrainan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen asianmukaisin keinoin, mukaan lukien teknisen avun käyttö. |
| --- | --- |

f)

Ukrainan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen asianmukaisin keinoin, mukaan lukien teknisen avun käyttö.

4 artikla

Välineestä saatavilla oleva tuki

1.   Välineestä on 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi saatavilla tukea enintään 18 000 000 000 euroa lainoina, joita voidaan nostaa 31 päivään maaliskuuta 2024 saakka, jollei 5 artiklasta muuta johdu.

Tuki tulee saataville vaiheittain sitä mukaa kun jäsenvaltioiden takaukset tulevat voimaan 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, eikä se koskaan ylitä kyseisten takaussopimusten kattamia määriä.

Tämän kohdan toisen alakohdan soveltaminen kuitenkin päättyy ja tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu tuki tulee kokonaisuudessaan saataville siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta, unionin talousarviosta myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa.

2.   Jollei 7 artiklan 1 kohdasta muuta johdu, välineestä on 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2027 välisenä aikana saatavilla lisätukea 17 artiklassa tarkoitettujen menojen kattamiseen. Tämän lisätuen saatavuus voi jatkua 31 päivän joulukuuta 2027 jälkeen, jollei 7 artiklan 1 kohdasta muuta johdu.

3.   Jos siitä määrätään tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti tehtävässä tai asetusten (EU) 2021/947 ja (EY) N:o 1257/96 mukaisesti tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa, tämän asetuksen 7 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitetut saatavilla olevat lisämäärät voidaan panna täytäntöön ei-takaisinmaksettavana tukena, jolla rahoitetaan tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimenpiteitä kyseisten asetusten sääntöjä noudattaen.

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetuilla määrillä voidaan kattaa tukimenoja, joita aiheutuu välineen täytäntöönpanosta ja sen tavoitteiden saavuttamisesta, mukaan lukien hallinnollinen tuki, joka liittyy tällaisen täytäntöönpanon edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin, sekä menoja, joita aiheutuu päätoimipaikassa ja unionin edustustoissa välineen edellyttämästä hallinnollisesta ja koordinointituesta sekä välineestä rahoitettujen toimien hallinnoinnista, mukaan lukien tiedotus- ja viestintätoimet sekä organisaatiotason tietotekniikkajärjestelmät.

5 artikla

Rahoitusosuudet jäsenvaltioiden takauksien muodossa

1.   Jäsenvaltiot voivat osallistua rahoitukseen antamalla takauksia yhteensä enintään 18 000 000 000 euroa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun välineestä lainojen muodossa myönnettävän tuen osalta.

2.   Jos jäsenvaltiot osallistuvat rahoitukseen, se toteutetaan antamalla komission kanssa tehtävän takaussopimuksen mukaisia peruuttamattomia, ehdottomia ja vaadittaessa maksettavia takauksia 6 artiklan mukaisesti.

3.   Asianomaisen jäsenvaltion suhteellinen osuus tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä (jakoperuste) vastaa kyseisen jäsenvaltion suhteellista osuutta unionin yhteenlasketusta bruttokansantulosta, sellaisena kuin se esitetään varainhoitovuodeksi 2023 vahvistetun unionin yleisen talousarvion, sellaisena kuin se hyväksyttiin 23 päivänä marraskuuta 2022 lopullisesti, otsakkeen Yleinen tulotaulukko osassa A (Unionin vuotuisen talousarvion rahoittaminen, Johdanto) olevan taulukon 4 sarakkeessa 1.

4.   Takaukset tulevat voimaan kunkin jäsenvaltion osalta komission ja asianomaisen jäsenvaltion välisen 6 artiklassa tarkoitetun takaussopimuksen voimaantulopäivänä.

5.   Takauksiin perustuvista maksuvaatimuksista johtuvat määrät ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisia ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joilla katetaan tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua välineestä lainojen muodossa annettavaa tukea koskevia rahoitusvastuita.

6.   Ennen jäsenvaltioiden antamiin takauksiin kohdistuvien maksuvaatimusten esittämistä komissio tarkastelee yksinomaista harkintavaltaansa käyttäen ja omalla vastuullaan kaikkia varainhoitoasetuksen 220 a artiklassa säädetyn hajautetun rahoitusstrategian puitteissa käytettävissä olevia toimenpiteitä tässä asetuksessa vahvistettuja rajoituksia noudattaen. Tällainen tarkastelu ei vaikuta tämän artiklan 2 kohdan nojalla annettujen takausten peruuttamattomaan, ehdottomaan ja vaadittaessa maksettavaan luonteeseen. Takauksia koskevassa maksuvaatimuksessa komissio ilmoittaa tarpeen mukaan jäsenvaltioille kyseisestä tarkastelusta.

7.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetään, Ukrainalta takaisin perityt tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun välineestä lainojen muodossa annettavaan tukeen liittyvät määrät palautetaan kyseisille jäsenvaltioille tämän asetuksen 6 artiklan a alakohdan nojalla jäsenvaltioiden täyttämien takausten perusteella esitettyjen maksuvaatimusten määrään saakka.

6 artikla

Takaussopimukset

Komissio tekee kunkin 5 artiklassa tarkoitetun takauksen antavan jäsenvaltion kanssa takaussopimuksen. Kyseisessä sopimuksessa vahvistetaan kaikille jäsenvaltioille samat takausta koskevat säännöt, joihin kuuluu erityisesti määräyksiä,

| a) | joissa jäsenvaltiot velvoitetaan täyttämään 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua välineestä lainojen muodossa annettavaa tukea koskevat komission maksuvaatimukset; |
| --- | --- |

a)

joissa jäsenvaltiot velvoitetaan täyttämään 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua välineestä lainojen muodossa annettavaa tukea koskevat komission maksuvaatimukset;

| b) | joilla varmistetaan, että takaukseen perustuvat maksuvaatimukset esitetään määräsuhteessa ja 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun jakoperusteen mukaisesti; jakoperustetta mukautetaan suhteutetusti ja väliaikaisesti siihen saakka, kunnes kaikki komission ja jäsenvaltioiden väliset takaussopimukset tulevat voimaan 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

joilla varmistetaan, että takaukseen perustuvat maksuvaatimukset esitetään määräsuhteessa ja 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun jakoperusteen mukaisesti; jakoperustetta mukautetaan suhteutetusti ja väliaikaisesti siihen saakka, kunnes kaikki komission ja jäsenvaltioiden väliset takaussopimukset tulevat voimaan 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

| c) | joissa todetaan, että takauksiin perustuvilla maksuvaatimuksilla varmistetaan unionin kyky maksaa takaisin varat, jotka se on lainannut 16 artiklan 1 kohdan nojalla pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta, siinä tapauksessa, että Ukraina on laiminlyönyt takaisinmaksun, mukaan lukien tapaukset, joissa maksuaikataulua on mistä tahansa syystä muutettu, sekä odotettavissa olevat ja odottamattomat takaisinmaksujen laiminlyönnit; |
| --- | --- |

c)

joissa todetaan, että takauksiin perustuvilla maksuvaatimuksilla varmistetaan unionin kyky maksaa takaisin varat, jotka se on lainannut 16 artiklan 1 kohdan nojalla pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta, siinä tapauksessa, että Ukraina on laiminlyönyt takaisinmaksun, mukaan lukien tapaukset, joissa maksuaikataulua on mistä tahansa syystä muutettu, sekä odotettavissa olevat ja odottamattomat takaisinmaksujen laiminlyönnit;

| d) | joilla varmistetaan, jos jäsenvaltio ei ole täyttänyt ajoissa takausten perusteella esitettyä maksuvaatimusta kokonaan tai osittain, komissiolla on oikeus esittää muiden jäsenvaltioiden antamiin takauksiin perustuvia maksuvaatimuksia kattaakseen kyseisen jäsenvaltion vastaavan osuuden. Tällaiset täydentävät vaatimukset tehdään suhteessa kunkin muun jäsenvaltion suhteelliseen osuuteen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta unionin bruttokansantulosta sellaisena kuin se on mukautettuna, kun ei oteta huomioon asianomaisen jäsenvaltion suhteellista osuutta. Jäsenvaltio, joka ei ole täyttänyt takaukseen perustuvaa maksuvaatimusta, on edelleen velvollinen täyttämään sen ja vastaa myös tästä mahdollisesti aiheutuvista kustannuksista. Mahdolliset ylimääräiset rahoitusosuudet palautetaan muille jäsenvaltioille määristä, jotka komissio on perinyt jäsenvaltiolta, joka ei ole täyttänyt maksuvaatimusta. Jäsenvaltiolle esitetty takaukseen perustuva maksuvaatimus on kaikissa olosuhteissa rajattu kyseisen jäsenvaltion takaussopimuksen mukaisesti antaman takauksen kokonaismäärää vastaavaksi; |
| --- | --- |

d)

joilla varmistetaan, jos jäsenvaltio ei ole täyttänyt ajoissa takausten perusteella esitettyä maksuvaatimusta kokonaan tai osittain, komissiolla on oikeus esittää muiden jäsenvaltioiden antamiin takauksiin perustuvia maksuvaatimuksia kattaakseen kyseisen jäsenvaltion vastaavan osuuden. Tällaiset täydentävät vaatimukset tehdään suhteessa kunkin muun jäsenvaltion suhteelliseen osuuteen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta unionin bruttokansantulosta sellaisena kuin se on mukautettuna, kun ei oteta huomioon asianomaisen jäsenvaltion suhteellista osuutta. Jäsenvaltio, joka ei ole täyttänyt takaukseen perustuvaa maksuvaatimusta, on edelleen velvollinen täyttämään sen ja vastaa myös tästä mahdollisesti aiheutuvista kustannuksista. Mahdolliset ylimääräiset rahoitusosuudet palautetaan muille jäsenvaltioille määristä, jotka komissio on perinyt jäsenvaltiolta, joka ei ole täyttänyt maksuvaatimusta. Jäsenvaltiolle esitetty takaukseen perustuva maksuvaatimus on kaikissa olosuhteissa rajattu kyseisen jäsenvaltion takaussopimuksen mukaisesti antaman takauksen kokonaismäärää vastaavaksi;

| e) | jotka koskevat maksuehtoja; |
| --- | --- |

e)

jotka koskevat maksuehtoja;

| f) | joilla varmistetaan, että takaukseen ei enää olisi voitava kohdistaa maksuvaatimuksia siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta, unionin talousarviosta myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa. |
| --- | --- |

f)

joilla varmistetaan, että takaukseen ei enää olisi voitava kohdistaa maksuvaatimuksia siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta, unionin talousarviosta myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa.

7 artikla

Jäsenvaltioiden ja kolmansien osapuolten rahoitusosuudet

1.   Jäsenvaltiot voivat osallistua välineen rahoittamiseen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla määrillä. Kyseisten määrien rahoittamiseen osallistuvan asianomaisen jäsenvaltion rahoitusosuuden olisi vastattava kyseisen jäsenvaltion suhteellista osuutta unionin yhteenlasketusta bruttokansantulosta. Vuoden n rahoitusosuuksia varten bruttokansantulo-perusteinen suhteellinen osuus lasketaan osuutena unionin yhteenlasketusta bruttokansantulosta, sellaisena kuin se johtuu asiaankuuluvasta sarakkeesta unionin viimeisen vuotta n–1 koskevan hyväksytyn vuotuisen talousarvion tai lisätalousarvion tulopuolella.

Tähän kohtaan perustuva välineestä annettava tuki tulee saataville komission ja asianomaisen jäsenvaltion välillä tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen määrien osalta kyseisen sopimuksen voimaantulon jälkeen.

2.   Jäsenvaltiot voivat osallistua välineen rahoittamiseen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla lisämäärillä.

3.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.

4.   Myös kiinnostuneet kolmannet maat ja osapuolet voivat osallistua välineen ei-takaisinmaksettavan tuen rahoittamiseen tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla lisämäärillä, erityisesti siinä tapauksessa, että tuki liittyy tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdan b–c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin. Kyseiset rahoitusosuudet ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan d ja e alakohdan mukaisesti ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.

2 JAKSO

Välineestä annettavan tuen edellytykset

8 artikla

Välineestä annettavan tuen ennakkoedellytys

1.   Ennakkoedellytyksenä välineestä annettavan tuen myöntämiselle on, että Ukraina edelleen ylläpitää ja noudattaa toimivia demokratian mekanismeja – parlamentaarinen monipuoluejärjestelmä mukaan lukien – sekä oikeusvaltioperiaatetta ja takaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen.

2.   Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto seuraavat 1 kohdassa säädetyn ennakkoedellytyksen täyttymistä välineestä myönnettävän tuen koko keston ajan, erityisesti ennen maksujen suorittamista, ottaen tilanteen mukaan asianmukaisesti huomioon komission säännöllisen laajentumiskertomuksen. Myös Ukrainan olosuhteet ja sotatilalain soveltamisen seuraukset maassa otetaan huomioon.

3.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa sovelletaan neuvoston päätöksen 2010/427/EU (15) mukaisesti.

9 artikla

Yhteisymmärryspöytäkirja

1.   Komissio tekee Ukrainan kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa vahvistetaan erityisesti politiikkaa koskevat ehdot, alustava rahoitussuunnitelma ja 10 artiklassa tarkoitetut raportointivaatimukset, joihin välineestä myönnettävä unionin tuki liitetään.

Politiikkaa koskevat ehdot kytketään tilanteen mukaan Ukrainan kokonaistilanne huomioon ottaen 2 ja 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin ja niiden täytäntöönpanoon sekä 8 artiklassa säädettyyn ennakkoedellytykseen. Kyseisiin ehtoihin kuuluu sitoutuminen moitteettoman varainhoidon periaatteisiin keskittyen korruption torjuntaan, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan, petosten torjuntaan ja eturistiriitojen välttämiseen sekä läpinäkyvän ja vastuuvelvollisen kehyksen luomiseen ennalleen palauttamisen ja – tilanteen mukaan – jälleenrakentamisen hallinnointia varten.

2.   Komissio voi tarkastella yhteisymmärryspöytäkirjaa uudelleen kauden puolivälissä. Uudelleentarkastelun seurauksena komissio voi muuttaa yhteisymmärryspöytäkirjaa.

3.   Yhteisymmärryspöytäkirja hyväksytään ja sitä muutetaan 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

10 artikla

Raportointivaatimukset

1.   Ukrainaa koskevat raportointivaatimukset sisällytetään yhteisymmärryspöytäkirjaan, ja niillä varmistetaan erityisesti välineen nojalla annetun tuen käytön tehokkuus, läpinäkyvyys ja vastuuvelvollisuus.

2.   Komissio tarkastaa säännöllisin väliajoin, että raportointivaatimukset täytetään ja että yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen politiikkaa koskevien ehtojen täyttämisessä edistytään. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kyseisen tarkastuksen tuloksista.

3 JAKSO

Välineestä annettavan tuen maksaminen, arviointi ja tietojenantovelvoitteet

11 artikla

Välineestä annettavan tuen maksaminen

1.   Jollei 12 artiklassa tarkoitetuista vaatimuksista muuta johdu, komissio asettaa välineestä annettavan tuen saataville erissä. Komissio päättää kunkin erän suorittamisaikataulusta. Kukin erä voidaan suorittaa kerralla tai useampina osaerinä.

2.   Komissio hoitaa välineestä annettavan tuen maksamisen yhteisymmärryspöytäkirjaan sisältyvien politiikkaa koskevien ehtojen täyttymisestä tekemänsä arvion perusteella.

12 artikla

Päätös välineestä annettavan tuen maksamisesta

1.   Ukrainan on ennen kunkin erän suorittamista esitettävä maksupyyntö, johon on liitetty yhteisymmärryspöytäkirjan määräysten mukainen kertomus.

2.   Komissio tekee päätöksen erien maksamisesta seuraavien vaatimusten täyttymisestä tekemänsä arvion perusteella:

| a) | 8 artiklassa säädetyn ennakkoedellytyksen täyttyminen; |
| --- | --- |

a)

8 artiklassa säädetyn ennakkoedellytyksen täyttyminen;

| b) | yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittujen raportointivaatimusten täyttäminen tyydyttävällä tavalla; |
| --- | --- |

b)

yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittujen raportointivaatimusten täyttäminen tyydyttävällä tavalla;

| c) | tyydyttävä edistyminen yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen politiikkaa koskevien ehtojen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

c)

tyydyttävä edistyminen yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen politiikkaa koskevien ehtojen täytäntöönpanossa.

3.   Ennen kuin välineestä annettavan tuen enimmäismäärä suoritetaan, komissio tarkastaa, että kaikki yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistetut politiikkaa koskevat ehdot täyttyvät.

13 artikla

Välineestä annettavan tuen vähentäminen, keskeyttäminen ja peruuttaminen

1.   Jos Ukrainan rahoitustarpeet vähenevät alkuperäisiin arvioihin nähden olennaisesti välineestä annettavan unionin tuen suorittamisen aikana, komissio voi vähentää tuen määrää taikka keskeyttää tai peruuttaa sen.

2.   Jos 12 artiklan 2 kohdassa säädetyt vaatimukset eivät täyty, komissio keskeyttää tai peruuttaa välinestä annettavan tuen suorittamisen.

14 artikla

Välineestä annettavan tuen täytäntöönpanon arviointi

Komissio arvioi välineen täytäntöönpanon aikana välineestä annettavan tuen kannalta merkityksellisten Ukrainan rahoitusjärjestelyjen, hallinnollisten menettelyjen sekä sisäisten ja ulkoisten valvontamekanismien moitteettomuutta tekemällä operatiivisen arvioinnin, joka voidaan toteuttaa samanaikaisesti päätöksissä (EU) 2022/1201 ja (EU) 2022/1628 säädetyn operatiivisen arvioinnin kanssa.

15 artikla

Tietojen antaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoja edistymisestä välinestä annettavan tuen suhteen, mukaan lukien maksusuoritukset ja edistyminen 11 artiklassa tarkoitetuissa toimissa, ja toimittaa kyseisille toimielimille asiaan liittyvät asiakirjat ajallaan. Kun on kyse tuen keskeyttämisestä tai peruuttamisesta 13 artiklan 2 kohdan nojalla, komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viipymättä keskeyttämisen tai peruuttamisen syyt.

II LUKU

TUEN TÄYTÄNTÖÖNPANOON LIITTYVÄT ERITYISSÄÄNNÖKSET

16 artikla

Lainanotto- ja lainanantotoimet

1.   Välineestä lainojen muodossa annettavan tuen rahoittamiseksi komissiolle annetaan valtuudet lainata tarvittavat varat unionin lukuun pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta varainhoitoasetuksen 220 a artiklan mukaisesti.

2.   Lainojen muodossa välineestä annettavan tuen yksityiskohtaiset ehdot vahvistetaan varainhoitoasetuksen 220 artiklan mukaisessa lainasopimuksessa, joka tehdään komission ja Ukrainan välillä. Lainojen laina-aika on enintään 35 vuotta.

3.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2021/947 31 artiklan 3 kohdan toisessa virkkeessä säädetään, Ukrainalle lainoina välineestä annettua makrotaloudellista rahoitusapua ei tueta ulkosuhdetoimien takuujärjestelystä.

Tämän asetuksen nojalla annettavia lainoja varten ei muodosteta varauksia eikä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 1 kohdasta poiketen vahvisteta rahoitusastetta prosenttiosuutena tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä.

17 artikla

Korkotuki

1.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 220 artiklan 5 kohdan e alakohdassa säädetään, ja edellyttäen, että varoja on käytettävissä, unioni voi tämän asetuksen nojalla annettavien lainojen osalta vastata koroista myöntämällä korkotukea sekä kattaa lainanottoon ja lainanantoon liittyviä hallinnollisia kuluja, lukuun ottamatta lainojen ennenaikaiseen takaisinmaksuun liittyviä kustannuksia.

2.   Ukraina voi kunakin vuonna pyytää unionilta korkotukea ja hallintokulujen kattamista.

18 artikla

Ei-takaisinmaksettavaa tukea koskeva rahoitussopimus

Tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ei-takaisinmaksettavan tuen yksityiskohtaiset ehdot vahvistetaan komission ja Ukrainan välillä tehtävässä rahoitussopimuksessa. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 220 artiklan 5 kohdassa säädetään, rahoitussopimus sisältää ainoastaan sen 220 artiklan 5 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja määräyksiä. Rahoitussopimus sisältää määräyksiä unionin taloudellisten etujen suojaamisesta, tarkastuksista, tilintarkastuksista, petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien estämisestä sekä varojen takaisinperimisestä.

III LUKU

YHTEISET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

19 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

20 artikla

Vuosikertomus

1.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arvion tämän asetuksen I luvun täytäntöönpanosta, kyseistä täytäntöönpanoa koskeva arviointi mukaan lukien. Kyseisessä kertomuksessa

| a) | tarkastellaan edistymistä välineestä annetun unionin tuen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

a)

tarkastellaan edistymistä välineestä annetun unionin tuen täytäntöönpanossa;

| b) | arvioidaan Ukrainan talouden tilannetta ja näkymiä sekä tämän asetuksen I luvun 2 jaksossa tarkoitettujen vaatimusten ja ehtojen täyttymistä; |
| --- | --- |

b)

arvioidaan Ukrainan talouden tilannetta ja näkymiä sekä tämän asetuksen I luvun 2 jaksossa tarkoitettujen vaatimusten ja ehtojen täyttymistä;

| c) | osoitetaan yhteys yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen vaatimusten ja ehtojen, Ukrainan makrotaloudellisen tilanteen sekä välineestä annettavan tuen erien maksamista koskevien komission päätösten välillä. |
| --- | --- |

c)

osoitetaan yhteys yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen vaatimusten ja ehtojen, Ukrainan makrotaloudellisen tilanteen sekä välineestä annettavan tuen erien maksamista koskevien komission päätösten välillä.

2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kahden vuoden kuluttua siitä, kun tuen saatavillaoloaika päättyy, jälkiarviointikertomuksen, jossa arvioidaan päätökseen saadun välineestä annetun unionin tuen tuloksia ja tehokkuutta ja sitä, missä määrin se on myötävaikuttanut avun tavoitteiden saavuttamiseen.

21 artikla

Loppusäännökset

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 14 päivänä joulukuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 24. marraskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 10. joulukuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. joulukuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen assosiaatiosopimus (EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/313, annettu 24 päivänä helmikuuta 2022, makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle (EUVL L 55, 28.2.2022, s. 4).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/1201, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle (EUVL L 186, 13.7.2022, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/1628, annettu 20 päivänä syyskuuta 2022, poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta (EUVL L 245, 22.9.2022, s. 1).

5

(6)  Neuvoston päätös (YUTP) 2021/509, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2021, Euroopan rauhanrahaston perustamisesta ja päätöksen (YUTP) 2015/528 kumoamisesta (EUVL L 102, 24.3.2021, s. 14).

6

(7)  Neuvoston päätös (YUTP) 2022/1968, annettu 17 päivänä lokakuuta 2022, Ukrainaa tukevasta Euroopan unionin sotilaallisesta avustusoperaatiosta (EUMAM Ukraina) (EUVL L 270, 18.10.2022, s. 85).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/836, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 185, 26.5.2021, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/947, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2021, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1).

9

(10)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1996, humanitaarisesta avusta (EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

11

(12)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

12

(13)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

14

(15)  Neuvoston päätös 2010/427/EU, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (EUVL L 201, 3.8.2010, s. 30).

15

---

DIREKTIIVIT

| 16.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 322/15

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2022/2464,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2022,

asetuksen (EU) N:o 537/2014, direktiivin 2004/109/EY, direktiivin 2006/43/EY ja direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 50 ja 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan komissio sitoutui 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ’vihreän kehityksen ohjelma’, tarkastelemaan uudelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston (3) direktiivin 2013/34/EU säännöksiä, jotka koskevat muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia. Vihreän kehityksen ohjelma on unionin uusi kasvustrategia. Sen tavoitteena on tehdä unionista moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä. Sen tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella unionin kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on pyrkiä talouskasvuun lisäämättä resurssien käyttöä ja varmistaa, että kaikki alueet ja unionin kansalaiset ovat osallisina sosiaalisesti oikeudenmukaisessa siirtymässä kestävään talousjärjestelmään niin, ettei ketään eikä mitään paikkaa jätetä jälkeen. Sillä edistetään tavoitetta rakentaa ihmisten hyväksi toimiva talous, vahvistaa unionin sosiaalista markkinataloutta ja auttaa varmistamaan, että unioni on valmiina tulevaisuutta varten ja että se luo vakautta, työpaikkoja, kasvua ja kestäviä investointeja.
  Nämä tavoitteet ovat erityisen tärkeitä, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian aiheuttamat sosioekonomiset vahingot sekä tarve kestävään, osallistavaan ja oikeudenmukaiseen elpymiseen. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (4) tehdään ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä koskevasta tavoitteesta sitova unionissa. Lisäksi komissio sitoutuu 20 päivänä toukokuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” varmistamaan, että vuoteen 2050 mennessä kaikki maailman ekosysteemit ovat ennallistettuja, selviytymiskykyisiä ja asianmukaisesti suojeltuja. Kyseisellä strategialla pyritään saamaan Euroopan biodiversiteetti elpymään vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio sitoutui 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ’vihreän kehityksen ohjelma’, tarkastelemaan uudelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston (3) direktiivin 2013/34/EU säännöksiä, jotka koskevat muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia. Vihreän kehityksen ohjelma on unionin uusi kasvustrategia. Sen tavoitteena on tehdä unionista moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä. Sen tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella unionin kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on pyrkiä talouskasvuun lisäämättä resurssien käyttöä ja varmistaa, että kaikki alueet ja unionin kansalaiset ovat osallisina sosiaalisesti oikeudenmukaisessa siirtymässä kestävään talousjärjestelmään niin, ettei ketään eikä mitään paikkaa jätetä jälkeen. Sillä edistetään tavoitetta rakentaa ihmisten hyväksi toimiva talous, vahvistaa unionin sosiaalista markkinataloutta ja auttaa varmistamaan, että unioni on valmiina tulevaisuutta varten ja että se luo vakautta, työpaikkoja, kasvua ja kestäviä investointeja.

Nämä tavoitteet ovat erityisen tärkeitä, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian aiheuttamat sosioekonomiset vahingot sekä tarve kestävään, osallistavaan ja oikeudenmukaiseen elpymiseen. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (4) tehdään ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä koskevasta tavoitteesta sitova unionissa. Lisäksi komissio sitoutuu 20 päivänä toukokuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” varmistamaan, että vuoteen 2050 mennessä kaikki maailman ekosysteemit ovat ennallistettuja, selviytymiskykyisiä ja asianmukaisesti suojeltuja. Kyseisellä strategialla pyritään saamaan Euroopan biodiversiteetti elpymään vuoteen 2030 mennessä.

| (2) | Komissio esitti 8 päivänä maaliskuuta 2018 antamassaan tiedonannossa ”Kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma” toimenpiteitä seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi: ohjataan pääomavirrat kestäviin investointeihin kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi, hallitaan rahoitusriskejä, jotka aiheutuvat ilmastonmuutoksesta, luonnonvarojen ehtymisestä, ympäristön pilaantumisesta ja yhteiskunnallisista ongelmista, ja suositaan taloudellisessa ja rahoitustoiminnassa läpinäkyvyyttä ja pitkäjänteisyyttä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että tiettyihin luokkiin kuuluvat yritykset julkistavat merkityksellisiä, vertailukelpoisia ja luotettavia kestävyystietoja. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat antaneet useita säädöksiä osana kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/2088 (5) säännellään sitä, miten finanssimarkkinatoimijoiden ja rahoitusneuvojien on annettava kestävyystietoja lopullisille sijoittajille ja varojen omistajille.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/852 (6) luodaan ympäristön kannalta kestävien taloudellisten toimintojen luokitusjärjestelmä, jotta voidaan lisätä kestäviä sijoituksia ja torjua sellaisten rahoitustuotteiden viherpesua, joita väitetään perusteettomasti kestäviksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/2089 (7), jota on täydennetty komission delegoiduilla asetuksilla (EU) 2020/1816 (8), (EU) 2020/1817 (9) ja (EU) 2020/1818 (10), otetaan käyttöön ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintotapaa, jäljempänä ’ESG’, koskevat tiedonantovaatimukset vertailuarvojen hallinnoijia varten sekä ilmastosiirtymää koskevien EU:n vertailuarvojen ja Pariisin sopimuksen mukaisten EU:n vertailuarvojen muodostamista koskevat vähimmäisvaatimukset.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 575/2013 (11) velvoitetaan suuret laitokset, jotka ovat laskeneet liikkeeseen arvopapereita, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, julkistamaan tiedot ESG-riskeistä 28 päivästä kesäkuuta 2022 alkaen. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/2033 (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/2034 (13) käyttöön otettu sijoituspalveluyritysten vakavaraisuuskehys sisältää säännöksiä, jotka koskevat ESG-riskiulottuvuuden käyttöönottoa toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa vakavaraisuuden arviointiprosessissa, ja siihen sisältyy sijoituspalveluyrityksiä koskevia ESG-riskien julkistamisvaatimuksia, joita sovelletaan 26 päivästä joulukuuta 2022 alkaen. Komissio myös antoi 6 päivänä heinäkuuta 2021 kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman jatkotoimena ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista vihreistä joukkolainoista. |
| --- | --- |

(2)

Komissio esitti 8 päivänä maaliskuuta 2018 antamassaan tiedonannossa ”Kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma” toimenpiteitä seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi: ohjataan pääomavirrat kestäviin investointeihin kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi, hallitaan rahoitusriskejä, jotka aiheutuvat ilmastonmuutoksesta, luonnonvarojen ehtymisestä, ympäristön pilaantumisesta ja yhteiskunnallisista ongelmista, ja suositaan taloudellisessa ja rahoitustoiminnassa läpinäkyvyyttä ja pitkäjänteisyyttä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että tiettyihin luokkiin kuuluvat yritykset julkistavat merkityksellisiä, vertailukelpoisia ja luotettavia kestävyystietoja. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat antaneet useita säädöksiä osana kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/2088 (5) säännellään sitä, miten finanssimarkkinatoimijoiden ja rahoitusneuvojien on annettava kestävyystietoja lopullisille sijoittajille ja varojen omistajille.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/852 (6) luodaan ympäristön kannalta kestävien taloudellisten toimintojen luokitusjärjestelmä, jotta voidaan lisätä kestäviä sijoituksia ja torjua sellaisten rahoitustuotteiden viherpesua, joita väitetään perusteettomasti kestäviksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/2089 (7), jota on täydennetty komission delegoiduilla asetuksilla (EU) 2020/1816 (8), (EU) 2020/1817 (9) ja (EU) 2020/1818 (10), otetaan käyttöön ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintotapaa, jäljempänä ’ESG’, koskevat tiedonantovaatimukset vertailuarvojen hallinnoijia varten sekä ilmastosiirtymää koskevien EU:n vertailuarvojen ja Pariisin sopimuksen mukaisten EU:n vertailuarvojen muodostamista koskevat vähimmäisvaatimukset.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 575/2013 (11) velvoitetaan suuret laitokset, jotka ovat laskeneet liikkeeseen arvopapereita, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, julkistamaan tiedot ESG-riskeistä 28 päivästä kesäkuuta 2022 alkaen. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/2033 (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/2034 (13) käyttöön otettu sijoituspalveluyritysten vakavaraisuuskehys sisältää säännöksiä, jotka koskevat ESG-riskiulottuvuuden käyttöönottoa toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa vakavaraisuuden arviointiprosessissa, ja siihen sisältyy sijoituspalveluyrityksiä koskevia ESG-riskien julkistamisvaatimuksia, joita sovelletaan 26 päivästä joulukuuta 2022 alkaen. Komissio myös antoi 6 päivänä heinäkuuta 2021 kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman jatkotoimena ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista vihreistä joukkolainoista.

| (3) | Komissio korosti 17 päivänä kesäkuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat suuntaviivat: Ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskeva täydennysosa”, jäljempänä ’ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevat suuntaviivat’, ilmastoon liittyvien tietojen raportoinnista yrityksille koituvia hyötyjä, joita ovat erityisesti ilmastoon liittyvien riskien ja mahdollisuuksien tiedostamisen ja ymmärtämisen lisääntyminen yrityksen sisällä, monipuolisempi sijoittajapohja, pienemmät pääomakustannukset ja rakentavampi vuoropuhelu kaikkien sidosryhmien kanssa. Monimuotoisuus yritysten hallituksissa voisi myös vaikuttaa päätöksentekoon, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään sekä resilienssiin. |
| --- | --- |

(3)

Komissio korosti 17 päivänä kesäkuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat suuntaviivat: Ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskeva täydennysosa”, jäljempänä ’ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevat suuntaviivat’, ilmastoon liittyvien tietojen raportoinnista yrityksille koituvia hyötyjä, joita ovat erityisesti ilmastoon liittyvien riskien ja mahdollisuuksien tiedostamisen ja ymmärtämisen lisääntyminen yrityksen sisällä, monipuolisempi sijoittajapohja, pienemmät pääomakustannukset ja rakentavampi vuoropuhelu kaikkien sidosryhmien kanssa. Monimuotoisuus yritysten hallituksissa voisi myös vaikuttaa päätöksentekoon, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään sekä resilienssiin.

| (4) | Neuvosto korosti pääomamarkkinaunionin syventämisestä 5 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä, että on tärkeää saada luotettavaa, vertailukelpoista ja merkityksellistä tietoa kestävyyteen liittyvistä riskeistä, mahdollisuuksista ja vaikutuksista, ja kehotti komissiota harkitsemaan muita kuin taloudellisia tietoja koskevan eurooppalaisen raportointistandardin laatimista. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto korosti pääomamarkkinaunionin syventämisestä 5 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä, että on tärkeää saada luotettavaa, vertailukelpoista ja merkityksellistä tietoa kestävyyteen liittyvistä riskeistä, mahdollisuuksista ja vaikutuksista, ja kehotti komissiota harkitsemaan muita kuin taloudellisia tietoja koskevan eurooppalaisen raportointistandardin laatimista.

| (5) | Euroopan parlamentti kehotti kestävästä rahoituksesta 29 päivänä toukokuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa (14) kehittämään edelleen muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevia vaatimuksia direktiivin 2013/34/EU puitteissa. Yritysten kestävästä hallinnoinnista 17 päivänä joulukuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa (15) Euroopan parlamentti piti myönteisenä, että komissio oli sitoutunut tarkistamaan direktiiviä 2013/34/EU, ja korosti tarvetta perustaa muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia varten kattava unionin kehys, joka sisältää muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevia pakollisia unionin standardeja. Euroopan parlamentti kehotti laajentamaan raportointivaatimusten soveltamisalaa uusiin yritysluokkiin ja ottamaan käyttöön tarkastusvaatimuksen. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentti kehotti kestävästä rahoituksesta 29 päivänä toukokuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa (14) kehittämään edelleen muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevia vaatimuksia direktiivin 2013/34/EU puitteissa. Yritysten kestävästä hallinnoinnista 17 päivänä joulukuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa (15) Euroopan parlamentti piti myönteisenä, että komissio oli sitoutunut tarkistamaan direktiiviä 2013/34/EU, ja korosti tarvetta perustaa muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia varten kattava unionin kehys, joka sisältää muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevia pakollisia unionin standardeja. Euroopan parlamentti kehotti laajentamaan raportointivaatimusten soveltamisalaa uusiin yritysluokkiin ja ottamaan käyttöön tarkastusvaatimuksen.

| (6) | Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokous hyväksyi uuden maailmanlaajuisen kestävän kehityksen kehyksen 25 päivänä syyskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, jäljempänä ’Agenda 2030 -toimintaohjelma’. Agenda 2030 -toimintaohjelman keskiössä ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, jotka käsittävät kestävyyden kolme ulottuvuutta: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön. Komission 22 päivänä marraskuuta 2016 antamassa komission tiedonannossa ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi: Kestävyyttä edistävät EU:n toimet” YK:n kestävän kehityksen tavoitteet kytkettiin unionin toimintakehykseen sen varmistamiseksi, että kyseiset tavoitteet otetaan jo alun alkaen huomioon kaikissa unionin toimissa ja toimintapoliittisissa aloitteissa niin unionissa kuin sen ulkopuolellakin. Neuvosto vahvisti 20 päivänä kesäkuuta 2017 antamissaan päätelmissä ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”, että unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöön täysipainoisella, johdonmukaisella, kattavalla, yhdennetyllä ja tehokkaalla tavalla tiiviissä yhteistyössä kumppaneiden ja muiden sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokous hyväksyi uuden maailmanlaajuisen kestävän kehityksen kehyksen 25 päivänä syyskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, jäljempänä ’Agenda 2030 -toimintaohjelma’. Agenda 2030 -toimintaohjelman keskiössä ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, jotka käsittävät kestävyyden kolme ulottuvuutta: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön. Komission 22 päivänä marraskuuta 2016 antamassa komission tiedonannossa ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi: Kestävyyttä edistävät EU:n toimet” YK:n kestävän kehityksen tavoitteet kytkettiin unionin toimintakehykseen sen varmistamiseksi, että kyseiset tavoitteet otetaan jo alun alkaen huomioon kaikissa unionin toimissa ja toimintapoliittisissa aloitteissa niin unionissa kuin sen ulkopuolellakin. Neuvosto vahvisti 20 päivänä kesäkuuta 2017 antamissaan päätelmissä ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”, että unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöön täysipainoisella, johdonmukaisella, kattavalla, yhdennetyllä ja tehokkaalla tavalla tiiviissä yhteistyössä kumppaneiden ja muiden sidosryhmien kanssa.

| (7) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/95/EU (16) muutettiin direktiiviä 2013/34/EU tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen osalta. Direktiivillä 2014/95/EU otettiin käyttöön vaatimus, että yritykset raportoivat tietoja vähintään ympäristöasioista, sosiaalisista ja työntekijöihin liittyvistä seikoista, ihmisoikeuksien kunnioittamisesta sekä korruption ja lahjonnan torjuntaan liittyvistä seikoista. Näiden aihealueiden osalta direktiivillä 2014/95/EU velvoitettiin yritykset julkistamaan tietoja seuraavilta raportoinnin osa-alueilta: liiketoimintamalli, toimintaperiaatteet, due diligence -prosessit mukaan luettuina, kyseisten toimintaperiaatteiden noudattamisen tulokset, riskit ja riskienhallinta sekä tärkeimmät tulosindikaattorit, jotka ovat merkityksellisiä liiketoiminnalle. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/95/EU (16) muutettiin direktiiviä 2013/34/EU tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen osalta. Direktiivillä 2014/95/EU otettiin käyttöön vaatimus, että yritykset raportoivat tietoja vähintään ympäristöasioista, sosiaalisista ja työntekijöihin liittyvistä seikoista, ihmisoikeuksien kunnioittamisesta sekä korruption ja lahjonnan torjuntaan liittyvistä seikoista. Näiden aihealueiden osalta direktiivillä 2014/95/EU velvoitettiin yritykset julkistamaan tietoja seuraavilta raportoinnin osa-alueilta: liiketoimintamalli, toimintaperiaatteet, due diligence -prosessit mukaan luettuina, kyseisten toimintaperiaatteiden noudattamisen tulokset, riskit ja riskienhallinta sekä tärkeimmät tulosindikaattorit, jotka ovat merkityksellisiä liiketoiminnalle.

| (8) | Useat sidosryhmät pitävät ilmaisua ’muut kuin taloudelliset’ epätarkkana erityisesti siksi, että siitä saa käsityksen, ettei kyseisillä tiedoilla ole taloudellista merkitystä. Tällaisilla tiedoilla on kuitenkin yhä useammin taloudellista merkitystä. Monet kestävyysraportoinnin alan organisaatiot, aloitteet ja toimijat viittaavat ’kestävyystietoihin’. Sen vuoksi on suotavaa käyttää ilmaisua ’kestävyystiedot’ ilmaisun ’muut kuin taloudelliset tiedot’ sijaan. Direktiiviä 2013/34/EU olisi sen vuoksi muutettava, jotta kyseinen termimuutos voitaisiin ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Useat sidosryhmät pitävät ilmaisua ’muut kuin taloudelliset’ epätarkkana erityisesti siksi, että siitä saa käsityksen, ettei kyseisillä tiedoilla ole taloudellista merkitystä. Tällaisilla tiedoilla on kuitenkin yhä useammin taloudellista merkitystä. Monet kestävyysraportoinnin alan organisaatiot, aloitteet ja toimijat viittaavat ’kestävyystietoihin’. Sen vuoksi on suotavaa käyttää ilmaisua ’kestävyystiedot’ ilmaisun ’muut kuin taloudelliset tiedot’ sijaan. Direktiiviä 2013/34/EU olisi sen vuoksi muutettava, jotta kyseinen termimuutos voitaisiin ottaa huomioon.

| (9) | Jos yritykset toteuttaisivat parempaa kestävyysraportointia, siitä hyötyisivät viime kädessä tavalliset kansalaiset ja tallettajat, mukaan lukien ammattiliitot ja työntekijöiden edustajat, jotka saisivat asianmukaista tietoa ja voisivat siten osallistua paremmin työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun. Tallettajilla, jotka haluavat sijoittaa kestävästi, on siihen mahdollisuus, kun taas kaikki kansalaiset hyötyisivät vakaasta, kestävästä ja osallistavasta talousjärjestelmästä. Näiden hyötyjen saavuttamiseksi yrityksen vuosikertomuksissa julkistettavien kestävyystietojen on ensin tavoitettava kaksi ensisijaista käyttäjäryhmää. Ensimmäinen käyttäjäryhmä koostuu sijoittajista, myös omaisuudenhoitajista, jotka haluavat ymmärtää paremmin riskejä ja mahdollisuuksia, joita kestävyyskysymykset aiheuttavat heidän sijoituksilleen, sekä näiden sijoitusten vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön. Toinen käyttäjäryhmä koostuu kansalaisyhteiskunnan toimijoista, kuten kansalaisjärjestöistä ja työmarkkinaosapuolista, jotka haluavat saada yritykset paremmin vastuuseen niiden vaikutuksista ihmisiin ja ympäristöön. Muutkin sidosryhmät voisivat hyödyntää vuosikertomuksissa julkistettavia kestävyystietoja, etenkin edistääkseen vertailtavuutta markkinasektoreiden välillä ja niiden sisällä.
  Yritysten liikekumppanit, myös asiakkaat, voisivat tukeutua kestävyystietoihin ymmärtääkseen kestävyyteen liittyviä riskejä ja vaikutuksia omissa arvoketjuissaan ja tarvittaessa raportoidakseen niistä. Päättäjät ja ympäristövirastot voivat käyttää tällaisia tietoja, erityisesti kootusti, seuratakseen ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyviä suuntauksia, edistääkseen vihreää tilinpitoa ja ohjatakseen julkista politiikkaa. Vain harvat kansalaiset ja kuluttajat tutustuvat suoraan yritysten vuosikertomuksiin, mutta he voisivat käyttää kestävyystietoja välillisesti, esimerkiksi ottaessaan huomioon rahoitusneuvojien tai kansalaisjärjestöjen neuvot tai lausunnot. Monet sijoittajat ja omaisuudenhoitajat ostavat kestävyystietoja niitä toimittavilta kolmansilta osapuolilta, jotka keräävät tietoja eri lähteistä, myös julkisista yrityskertomuksista ja -raporteista. |
| --- | --- |

(9)

Jos yritykset toteuttaisivat parempaa kestävyysraportointia, siitä hyötyisivät viime kädessä tavalliset kansalaiset ja tallettajat, mukaan lukien ammattiliitot ja työntekijöiden edustajat, jotka saisivat asianmukaista tietoa ja voisivat siten osallistua paremmin työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun. Tallettajilla, jotka haluavat sijoittaa kestävästi, on siihen mahdollisuus, kun taas kaikki kansalaiset hyötyisivät vakaasta, kestävästä ja osallistavasta talousjärjestelmästä. Näiden hyötyjen saavuttamiseksi yrityksen vuosikertomuksissa julkistettavien kestävyystietojen on ensin tavoitettava kaksi ensisijaista käyttäjäryhmää. Ensimmäinen käyttäjäryhmä koostuu sijoittajista, myös omaisuudenhoitajista, jotka haluavat ymmärtää paremmin riskejä ja mahdollisuuksia, joita kestävyyskysymykset aiheuttavat heidän sijoituksilleen, sekä näiden sijoitusten vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön. Toinen käyttäjäryhmä koostuu kansalaisyhteiskunnan toimijoista, kuten kansalaisjärjestöistä ja työmarkkinaosapuolista, jotka haluavat saada yritykset paremmin vastuuseen niiden vaikutuksista ihmisiin ja ympäristöön. Muutkin sidosryhmät voisivat hyödyntää vuosikertomuksissa julkistettavia kestävyystietoja, etenkin edistääkseen vertailtavuutta markkinasektoreiden välillä ja niiden sisällä.

Yritysten liikekumppanit, myös asiakkaat, voisivat tukeutua kestävyystietoihin ymmärtääkseen kestävyyteen liittyviä riskejä ja vaikutuksia omissa arvoketjuissaan ja tarvittaessa raportoidakseen niistä. Päättäjät ja ympäristövirastot voivat käyttää tällaisia tietoja, erityisesti kootusti, seuratakseen ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyviä suuntauksia, edistääkseen vihreää tilinpitoa ja ohjatakseen julkista politiikkaa. Vain harvat kansalaiset ja kuluttajat tutustuvat suoraan yritysten vuosikertomuksiin, mutta he voisivat käyttää kestävyystietoja välillisesti, esimerkiksi ottaessaan huomioon rahoitusneuvojien tai kansalaisjärjestöjen neuvot tai lausunnot. Monet sijoittajat ja omaisuudenhoitajat ostavat kestävyystietoja niitä toimittavilta kolmansilta osapuolilta, jotka keräävät tietoja eri lähteistä, myös julkisista yrityskertomuksista ja -raporteista.

| (10) | Kestävyystietojen markkinat ovat nopeassa kasvussa, ja tietoja toimittavien kolmansien osapuolten merkitys on kasvamassa, kun sijoittajien ja omaisuudenhoitajien on täytettävä uudet velvoitteet. Kun eriteltyjen tietojen saatavuus lisääntyy, kestävyystietoja pitäisi voida saada kohtuullisemmin kustannuksin. Tässä muutosdirektiivissä säädettyjen direktiivin 2013/34/EU muutosten on tarkoitus lisätä tietojen vertailukelpoisuutta ja yhdenmukaistaa standardeja. Tietoja toimittavien kolmansien osapuolten käytäntöjen voidaan odottaa parantuvan ja asiantuntemuksen lisääntyvän tällä alalla, jolloin on mahdollista luoda työpaikkoja. |
| --- | --- |

(10)

Kestävyystietojen markkinat ovat nopeassa kasvussa, ja tietoja toimittavien kolmansien osapuolten merkitys on kasvamassa, kun sijoittajien ja omaisuudenhoitajien on täytettävä uudet velvoitteet. Kun eriteltyjen tietojen saatavuus lisääntyy, kestävyystietoja pitäisi voida saada kohtuullisemmin kustannuksin. Tässä muutosdirektiivissä säädettyjen direktiivin 2013/34/EU muutosten on tarkoitus lisätä tietojen vertailukelpoisuutta ja yhdenmukaistaa standardeja. Tietoja toimittavien kolmansien osapuolten käytäntöjen voidaan odottaa parantuvan ja asiantuntemuksen lisääntyvän tällä alalla, jolloin on mahdollista luoda työpaikkoja.

| (11) | Yritysten kestävyystietojen kysyntä on viime vuosina kasvanut erittäin huomattavasti, erityisesti sijoittajayhteisön keskuudessa. Kysynnän kasvu johtuu yrityksiin kohdistuvien riskien muuttuvasta luonteesta ja siitä, että sijoittajat ovat yhä tietoisempia näiden riskien taloudellisista seurauksista. Tämä koskee erityisesti ilmastoon liittyviä taloudellisia riskejä. Tietoisuus riskeistä ja mahdollisuuksista, joita yrityksille ja sijoituksille aiheutuu muista ympäristökysymyksistä, kuten luontokadosta, sekä terveyskysymyksistä ja sosiaalisista kysymyksistä, myös lapsi- ja pakkotyöstä, on niin ikään lisääntymässä. Kestävyystietojen kysynnän kasvu johtuu myös sellaisten sijoitustuotteiden lisääntymisestä, joilla pyritään nimenomaisesti täyttämään tietyt kestävyysvaatimukset tai saavuttamaan tietyt kestävyystavoitteet ja varmistamaan yhdenmukaisuus ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, jäljempänä ’Pariisin sopimus’, biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen ja unionin toimintapolitiikkojen tavoitetason kanssa. Osa tästä kasvusta on loogista seurausta aiemmin annetusta unionin lainsäädännöstä, erityisesti asetuksista (EU) 2019/2088 ja (EU) 2020/852. Kasvua olisi joka tapauksessa syntynyt muutenkin, koska kansalaisten tietoisuus, kuluttajien mieltymykset ja markkinoiden käytännöt muuttuvat nopeasti. Covid-19-pandemia on entisestään nopeuttanut käyttäjien tietotarpeiden kasvua erityisesti siksi, että se on paljastanut työntekijöiden ja yritysten arvoketjujen haavoittuvuudet. Ympäristövaikutuksia koskevilla tiedoilla on merkitystä myös tulevien pandemioiden lievittämisessä, kun ihmisten ekosysteemeille aiheuttamat häiriöt liittyvät yhä useammin tautien esiintymiseen ja leviämiseen. |
| --- | --- |

(11)

Yritysten kestävyystietojen kysyntä on viime vuosina kasvanut erittäin huomattavasti, erityisesti sijoittajayhteisön keskuudessa. Kysynnän kasvu johtuu yrityksiin kohdistuvien riskien muuttuvasta luonteesta ja siitä, että sijoittajat ovat yhä tietoisempia näiden riskien taloudellisista seurauksista. Tämä koskee erityisesti ilmastoon liittyviä taloudellisia riskejä. Tietoisuus riskeistä ja mahdollisuuksista, joita yrityksille ja sijoituksille aiheutuu muista ympäristökysymyksistä, kuten luontokadosta, sekä terveyskysymyksistä ja sosiaalisista kysymyksistä, myös lapsi- ja pakkotyöstä, on niin ikään lisääntymässä. Kestävyystietojen kysynnän kasvu johtuu myös sellaisten sijoitustuotteiden lisääntymisestä, joilla pyritään nimenomaisesti täyttämään tietyt kestävyysvaatimukset tai saavuttamaan tietyt kestävyystavoitteet ja varmistamaan yhdenmukaisuus ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, jäljempänä ’Pariisin sopimus’, biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen ja unionin toimintapolitiikkojen tavoitetason kanssa. Osa tästä kasvusta on loogista seurausta aiemmin annetusta unionin lainsäädännöstä, erityisesti asetuksista (EU) 2019/2088 ja (EU) 2020/852. Kasvua olisi joka tapauksessa syntynyt muutenkin, koska kansalaisten tietoisuus, kuluttajien mieltymykset ja markkinoiden käytännöt muuttuvat nopeasti. Covid-19-pandemia on entisestään nopeuttanut käyttäjien tietotarpeiden kasvua erityisesti siksi, että se on paljastanut työntekijöiden ja yritysten arvoketjujen haavoittuvuudet. Ympäristövaikutuksia koskevilla tiedoilla on merkitystä myös tulevien pandemioiden lievittämisessä, kun ihmisten ekosysteemeille aiheuttamat häiriöt liittyvät yhä useammin tautien esiintymiseen ja leviämiseen.

| (12) | Yritykset voivat itsekin hyötyä kestävyysseikkoja koskevasta korkealaatuisesta raportoinnistaan. Kestävyystavoitteisiin tähtäävien erilaisten sijoitustuotteiden valikoiman laajeneminen tarkoittaa, että hyvä kestävyysraportointi voi parantaa yrityksen mahdollisuuksia saada rahoituspääomaa. Kestävyysraportoinnin avulla yritykset voivat tunnistaa ja hallita omia kestävyysseikkoihin liittyviä riskejään ja mahdollisuuksiaan. Se voi tarjota perustan paremmalle vuoropuhelulle ja viestinnälle yritysten ja niiden sidosryhmien välillä ja auttaa yrityksiä parantamaan mainettaan. Kestävyysraportointistandardit tarjoavat kestävyysraportoinnille yhtenäisen perustan, joka johtaisi merkityksellisten ja riittävien tietojen toimittamiseen ja siten vähentäisi merkittävästi tapauskohtaisia tietopyyntöjä. |
| --- | --- |

(12)

Yritykset voivat itsekin hyötyä kestävyysseikkoja koskevasta korkealaatuisesta raportoinnistaan. Kestävyystavoitteisiin tähtäävien erilaisten sijoitustuotteiden valikoiman laajeneminen tarkoittaa, että hyvä kestävyysraportointi voi parantaa yrityksen mahdollisuuksia saada rahoituspääomaa. Kestävyysraportoinnin avulla yritykset voivat tunnistaa ja hallita omia kestävyysseikkoihin liittyviä riskejään ja mahdollisuuksiaan. Se voi tarjota perustan paremmalle vuoropuhelulle ja viestinnälle yritysten ja niiden sidosryhmien välillä ja auttaa yrityksiä parantamaan mainettaan. Kestävyysraportointistandardit tarjoavat kestävyysraportoinnille yhtenäisen perustan, joka johtaisi merkityksellisten ja riittävien tietojen toimittamiseen ja siten vähentäisi merkittävästi tapauskohtaisia tietopyyntöjä.

| (13) | Direktiivien 2013/34/EU, 2014/95/EU ja 2013/50/EU uudelleentarkastelulausekkeista 21 päivänä huhtikuuta 2021 annetussa komission kertomuksessa ja siihen liitetyssä EU:n yritysten julkista raportointia koskevan kehyksen toimivuustarkastuksessa, jäljempänä ’uudelleentarkastelulausekkeita koskeva komission kertomus ja siihen liitetty toimivuustarkastus’, havaittiin ongelmia direktiivin 2014/95/EU vaikuttavuudessa. On merkittävää näyttöä siitä, että monet yritykset eivät julkista olennaisia tietoja kaikista tärkeistä kestävyyteen liittyvistä seikoista, mukaan lukien ilmastoon liittyvät tiedot, kuten kaikki kasvihuonekaasupäästöt, ja biologiseen monimuotoisuuteen vaikuttavat tekijät. Kertomuksessa myös mainittiin merkittävinä ongelmina kestävyystietojen heikko vertailukelpoisuus ja vähäinen luotettavuus. Lisäksi monilla yrityksillä, joilta käyttäjät tarvitsevat kestävyystietoja, ei ole velvollisuutta raportoida niitä. Sen vuoksi on selkeä tarve luotettavalle ja kohtuuhintaiselle raportointikehykselle, johon liitetään toimivia tilintarkastuskäytäntöjä, jotta varmistetaan tietojen luotettavuus ja vältetään viherpesu ja kaksinkertainen laskenta. |
| --- | --- |

(13)

Direktiivien 2013/34/EU, 2014/95/EU ja 2013/50/EU uudelleentarkastelulausekkeista 21 päivänä huhtikuuta 2021 annetussa komission kertomuksessa ja siihen liitetyssä EU:n yritysten julkista raportointia koskevan kehyksen toimivuustarkastuksessa, jäljempänä ’uudelleentarkastelulausekkeita koskeva komission kertomus ja siihen liitetty toimivuustarkastus’, havaittiin ongelmia direktiivin 2014/95/EU vaikuttavuudessa. On merkittävää näyttöä siitä, että monet yritykset eivät julkista olennaisia tietoja kaikista tärkeistä kestävyyteen liittyvistä seikoista, mukaan lukien ilmastoon liittyvät tiedot, kuten kaikki kasvihuonekaasupäästöt, ja biologiseen monimuotoisuuteen vaikuttavat tekijät. Kertomuksessa myös mainittiin merkittävinä ongelmina kestävyystietojen heikko vertailukelpoisuus ja vähäinen luotettavuus. Lisäksi monilla yrityksillä, joilta käyttäjät tarvitsevat kestävyystietoja, ei ole velvollisuutta raportoida niitä. Sen vuoksi on selkeä tarve luotettavalle ja kohtuuhintaiselle raportointikehykselle, johon liitetään toimivia tilintarkastuskäytäntöjä, jotta varmistetaan tietojen luotettavuus ja vältetään viherpesu ja kaksinkertainen laskenta.

| (14) | Politiikkatoimien puuttuessa kuilu käyttäjien tietotarpeiden ja yritysten toimittamien kestävyystietojen välillä vain kasvaa. Tällä tietovajeella on merkittäviä kielteisiä seurauksia. Sijoittajat eivät pysty ottamaan riittävästi huomioon kestävyyteen liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia sijoituspäätöksissään. Sellaisten useiden sijoituspäätösten kasautuminen, joissa ei oteta riittävästi huomioon kestävyyteen liittyviä riskejä, saattaa aiheuttaa rahoitusvakautta uhkaavia järjestelmäriskejä. Euroopan keskuspankki (EKP) ja kansainväliset organisaatiot, kuten finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä, ovat tuoneet esille näitä järjestelmäriskejä erityisesti ilmaston osalta. Sijoittajat eivät myöskään pysty samassa määrin kanavoimaan rahoitusvaroja yrityksille ja taloudellisiin toimintoihin, joilla puututaan sosiaalisiin ongelmiin ja ympäristöongelmiin eikä pahenneta niitä, mikä vie pohjaa vihreän kehityksen ohjelman, kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman ja Pariisin sopimuksen tavoitteilta. Kansalaisjärjestöt, työmarkkinaosapuolet, yhteisöt, joihin yritysten toiminta vaikuttaa, ja muut sidosryhmät eivät pysty samassa määrin saattamaan yrityksiä vastuuseen näiden vaikutuksista ihmisiin ja ympäristöön. Tämä aiheuttaa tilivelvollisuusvajeen ja saattaa heikentää kansalaisten luottamusta yrityksiin, mikä puolestaan voi vaikuttaa kielteisesti sosiaalisen markkinatalouden tehokkaaseen toimintaan. Kestävyyteen liittyvien riskien mittaamista, arvostusta ja hallintaa koskevien yleisesti hyväksyttyjen mittareiden ja menetelmien puuttuminen on myös esteenä yritysten pyrkimyksille varmistaa, että niiden liiketoimintamallit ja toiminnot ovat kestäviä. Yritysten toimittamien kestävyystietojen puuttuminen myös rajoittaa sidosryhmien, muun muassa kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, ammattiliittojen ja työntekijöiden edustajien, kykyä käydä yritysten kanssa vuoropuhelua kestävyysseikoista. |
| --- | --- |

(14)

Politiikkatoimien puuttuessa kuilu käyttäjien tietotarpeiden ja yritysten toimittamien kestävyystietojen välillä vain kasvaa. Tällä tietovajeella on merkittäviä kielteisiä seurauksia. Sijoittajat eivät pysty ottamaan riittävästi huomioon kestävyyteen liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia sijoituspäätöksissään. Sellaisten useiden sijoituspäätösten kasautuminen, joissa ei oteta riittävästi huomioon kestävyyteen liittyviä riskejä, saattaa aiheuttaa rahoitusvakautta uhkaavia järjestelmäriskejä. Euroopan keskuspankki (EKP) ja kansainväliset organisaatiot, kuten finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä, ovat tuoneet esille näitä järjestelmäriskejä erityisesti ilmaston osalta. Sijoittajat eivät myöskään pysty samassa määrin kanavoimaan rahoitusvaroja yrityksille ja taloudellisiin toimintoihin, joilla puututaan sosiaalisiin ongelmiin ja ympäristöongelmiin eikä pahenneta niitä, mikä vie pohjaa vihreän kehityksen ohjelman, kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman ja Pariisin sopimuksen tavoitteilta. Kansalaisjärjestöt, työmarkkinaosapuolet, yhteisöt, joihin yritysten toiminta vaikuttaa, ja muut sidosryhmät eivät pysty samassa määrin saattamaan yrityksiä vastuuseen näiden vaikutuksista ihmisiin ja ympäristöön. Tämä aiheuttaa tilivelvollisuusvajeen ja saattaa heikentää kansalaisten luottamusta yrityksiin, mikä puolestaan voi vaikuttaa kielteisesti sosiaalisen markkinatalouden tehokkaaseen toimintaan. Kestävyyteen liittyvien riskien mittaamista, arvostusta ja hallintaa koskevien yleisesti hyväksyttyjen mittareiden ja menetelmien puuttuminen on myös esteenä yritysten pyrkimyksille varmistaa, että niiden liiketoimintamallit ja toiminnot ovat kestäviä. Yritysten toimittamien kestävyystietojen puuttuminen myös rajoittaa sidosryhmien, muun muassa kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, ammattiliittojen ja työntekijöiden edustajien, kykyä käydä yritysten kanssa vuoropuhelua kestävyysseikoista.

| (15) | Uudelleentarkastelulausekkeita koskevassa komission kertomuksessa ja siihen liitetyssä toimivuustarkastuksessa todettiin myös, että yrityksille tehdyt kestävyysseikkoja koskevat tietopyynnöt, joilla pyritään korjaamaan nykyinen tietovaje käyttäjien tietotarpeiden ja saatavilla olevien yritysten kestävyystietojen välillä, ovat lisääntyneet merkittävästi. Lisäksi yrityksiin tällä hetkellä kohdistuvat odotukset erilaisten kehysten ja standardien käytöstä todennäköisesti jatkuvat ja saattavat jopa voimistua, kun kestävyystiedoille annettu arvo kasvaa koko ajan. Jollei toteuteta politiikkatoimia, jotta päästäisiin yhteisymmärrykseen siitä, mitä tietoja yritysten olisi raportoitava, raportoivien yritysten ja tällaisten tietojen käyttäjien kustannukset ja rasitteet lisääntyvät merkittävästi. |
| --- | --- |

(15)

Uudelleentarkastelulausekkeita koskevassa komission kertomuksessa ja siihen liitetyssä toimivuustarkastuksessa todettiin myös, että yrityksille tehdyt kestävyysseikkoja koskevat tietopyynnöt, joilla pyritään korjaamaan nykyinen tietovaje käyttäjien tietotarpeiden ja saatavilla olevien yritysten kestävyystietojen välillä, ovat lisääntyneet merkittävästi. Lisäksi yrityksiin tällä hetkellä kohdistuvat odotukset erilaisten kehysten ja standardien käytöstä todennäköisesti jatkuvat ja saattavat jopa voimistua, kun kestävyystiedoille annettu arvo kasvaa koko ajan. Jollei toteuteta politiikkatoimia, jotta päästäisiin yhteisymmärrykseen siitä, mitä tietoja yritysten olisi raportoitava, raportoivien yritysten ja tällaisten tietojen käyttäjien kustannukset ja rasitteet lisääntyvät merkittävästi.

| (16) | Olemassa olevan tietovajeen takia on entistä todennäköisempää, että yksittäiset jäsenvaltiot ottavat käyttöön yhä erilaisempia kansallisia sääntöjä tai standardeja. Eri jäsenvaltioiden erilaiset raportointivaatimukset voisivat lisätä kustannuksia ja monimutkaisuutta valtioiden rajojen yli toimiville yrityksille ja heikentää siten sisämarkkinoita, ja ne voisivat haitata sijoittautumisoikeutta ja pääomien vapaata liikkuvuutta unionissa. Tällaiset erilaiset raportointivaatimukset voisivat myös vähentää raportoitujen tietojen vertailukelpoisuutta valtioiden rajojen yli, mikä heikentäisi pääomamarkkinaunionia. |
| --- | --- |

(16)

Olemassa olevan tietovajeen takia on entistä todennäköisempää, että yksittäiset jäsenvaltiot ottavat käyttöön yhä erilaisempia kansallisia sääntöjä tai standardeja. Eri jäsenvaltioiden erilaiset raportointivaatimukset voisivat lisätä kustannuksia ja monimutkaisuutta valtioiden rajojen yli toimiville yrityksille ja heikentää siten sisämarkkinoita, ja ne voisivat haitata sijoittautumisoikeutta ja pääomien vapaata liikkuvuutta unionissa. Tällaiset erilaiset raportointivaatimukset voisivat myös vähentää raportoitujen tietojen vertailukelpoisuutta valtioiden rajojen yli, mikä heikentäisi pääomamarkkinaunionia.

| (17) | Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklaa sovelletaan suuriin yrityksiin, jotka ovat yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja joiden työntekijämäärä on keskimäärin yli 500, ja 29 a artiklaa yleisen edun kannalta merkittäviin yhteisöihin, jotka ovat suuren konsernin emoyrityksiä ja joiden yhteenlaskettu työntekijämäärä on keskimäärin yli 500. Koska käyttäjien tarpeet saada kestävyystietoja kasvavat, kestävyystietojen raportointivaatimukset olisi laajennettava koskemaan uusia yritysluokkia. Sen vuoksi on aiheellista edellyttää, että kaikki suuret yritykset ja mikroyrityksiä lukuun ottamatta kaikki yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, raportoivat kestävyystiedot. Tämän muutosdirektiivin säännöksillä, joilla muutetaan direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklaa, vahvistetaan nimenomaisesti raportointivaatimusten soveltamisala viitaten direktiivin 2013/34/EU 2 ja 3 artiklaan. Näin ollen niillä ei yksinkertaisteta tai muuteta muita vaatimuksia eikä direktiivin 2013/34/EU 40 artiklassa säädettyä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä koskevaa rajoitusta poikkeuksiin sovelleta. Erityisesti yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ei pitäisi kohdella suurina yrityksinä kestävyysraportointivaatimuksia sovellettaessa. Näin ollen pienten ja keskisuurten yritysten, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla ja jotka ovat yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä, olisi voitava raportoida tietoja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien kestävyysraportointistandardien mukaisesti. Lisäksi kaikkien yritysten, jotka ovat suurten konsernien emoyrityksiä, olisi toteutettava kestävyysraportointi konsernitasolla. Koska asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklassa viitataan direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklaan, kestävyysraportointivaatimusten soveltamisalaan lisättävien yritysten täytyy myös noudattaa asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklaa. |
| --- | --- |

(17)

Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklaa sovelletaan suuriin yrityksiin, jotka ovat yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja joiden työntekijämäärä on keskimäärin yli 500, ja 29 a artiklaa yleisen edun kannalta merkittäviin yhteisöihin, jotka ovat suuren konsernin emoyrityksiä ja joiden yhteenlaskettu työntekijämäärä on keskimäärin yli 500. Koska käyttäjien tarpeet saada kestävyystietoja kasvavat, kestävyystietojen raportointivaatimukset olisi laajennettava koskemaan uusia yritysluokkia. Sen vuoksi on aiheellista edellyttää, että kaikki suuret yritykset ja mikroyrityksiä lukuun ottamatta kaikki yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, raportoivat kestävyystiedot. Tämän muutosdirektiivin säännöksillä, joilla muutetaan direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklaa, vahvistetaan nimenomaisesti raportointivaatimusten soveltamisala viitaten direktiivin 2013/34/EU 2 ja 3 artiklaan. Näin ollen niillä ei yksinkertaisteta tai muuteta muita vaatimuksia eikä direktiivin 2013/34/EU 40 artiklassa säädettyä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä koskevaa rajoitusta poikkeuksiin sovelleta. Erityisesti yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ei pitäisi kohdella suurina yrityksinä kestävyysraportointivaatimuksia sovellettaessa. Näin ollen pienten ja keskisuurten yritysten, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla ja jotka ovat yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä, olisi voitava raportoida tietoja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien kestävyysraportointistandardien mukaisesti. Lisäksi kaikkien yritysten, jotka ovat suurten konsernien emoyrityksiä, olisi toteutettava kestävyysraportointi konsernitasolla. Koska asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklassa viitataan direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklaan, kestävyysraportointivaatimusten soveltamisalaan lisättävien yritysten täytyy myös noudattaa asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklaa.

| (18) | Tässä muutosdirektiivissä säädettyä vaatimusta, jonka mukaan myös suurten yritysten, joiden arvopapereita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi julkistettava tietoja kestävyysseikoista, voidaan perustella pääasiassa huolella tällaisten yritysten vaikutuksista ja tilivelvollisuudesta, jotka voivat syntyä esimerkiksi niiden arvoketjun kautta. Tältä osin kaikkiin suuriin yrityksiin olisi sovellettava samoja vaatimuksia, jotka koskevat kestävyystietojen julkista raportointia. Lisäksi finanssimarkkinatoimijat tarvitsevat tietoja myös näiltä suurilta yrityksiltä, joiden arvopapereita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(18)

Tässä muutosdirektiivissä säädettyä vaatimusta, jonka mukaan myös suurten yritysten, joiden arvopapereita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi julkistettava tietoja kestävyysseikoista, voidaan perustella pääasiassa huolella tällaisten yritysten vaikutuksista ja tilivelvollisuudesta, jotka voivat syntyä esimerkiksi niiden arvoketjun kautta. Tältä osin kaikkiin suuriin yrityksiin olisi sovellettava samoja vaatimuksia, jotka koskevat kestävyystietojen julkista raportointia. Lisäksi finanssimarkkinatoimijat tarvitsevat tietoja myös näiltä suurilta yrityksiltä, joiden arvopapereita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla.

| (19) | Tässä muutosdirektiivissä säädetty vaatimus, jonka mukaan kolmansien maiden yritysten, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi myös julkistettava tietoja kestävyysseikoista, on tarkoitettu vastaamaan finanssimarkkinatoimijoiden tarpeisiin saada tietoja tällaisilta yrityksiltä, jotta ne voivat ymmärtää sijoitustensa riskit ja vaikutukset ja noudattaa asetuksessa (EU) 2019/2088 säädettyjä tietojen antamista koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(19)

Tässä muutosdirektiivissä säädetty vaatimus, jonka mukaan kolmansien maiden yritysten, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi myös julkistettava tietoja kestävyysseikoista, on tarkoitettu vastaamaan finanssimarkkinatoimijoiden tarpeisiin saada tietoja tällaisilta yrityksiltä, jotta ne voivat ymmärtää sijoitustensa riskit ja vaikutukset ja noudattaa asetuksessa (EU) 2019/2088 säädettyjä tietojen antamista koskevia vaatimuksia.

| (20) | Kolmansien maiden yritykset, joilla on merkittävää toimintaa unionin alueella, olisi niin ikään velvoitettava antamaan kestävyystietoja, varsinkin niiden vaikutuksista yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyviin seikkoihin, jotta varmistetaan, että kolmansien maiden yritykset ovat tilivelvollisia vaikutuksistaan ihmisiin ja ympäristöön ja että sisämarkkinoilla toimivilla yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset. Sen vuoksi kestävyysraportointivaatimuksia olisi sovellettava kolmansien maiden yrityksiin, joiden nettoliikevaihto unionissa on yli 150 miljoonaa euroa ja joilla on tytäryritys tai sivuliike unionin alueella. Jotta varmistetaan tällaisten vaatimusten oikeasuhteisuus ja täytäntöönpanokelpoisuus, kolmansien maiden yritysten sivuliikkeisiin olisi sovellettava yli 40 miljoonan nettoliikevaihdon raja-arvoa ja kolmansien maiden yritysten tytäryrityksiin olisi sovellettava raja-arvoa, joka koskee sitä, pidetäänkö yritystä suurena yrityksenä tai pienenä tai keskisuurena yrityksenä, jonka arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, lukuun ottamatta mikroyrityksiä, sillä tällaisten tytäryritysten ja sivuliikkeiden olisi oltava vastuussa kolmannen maan yrityksen kestävyysraportin julkistamisesta.
  Kolmannen maan yrityksen tytäryrityksen tai sivuliikkeen julkistamat kestävyysraportit olisi laadittava komission viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 delegoiduilla säädöksillä hyväksymien standardien mukaisesti. Kolmannen maan yrityksen tytäryrityksen tai sivuliikkeen olisi myös voitava raportoida tietoja unioniin sijoittautuneisiin yrityksiin sovellettavien standardien tai täytäntöönpanosäädöksen nojalla vastaaviksi katsottavien standardien mukaisesti. Jos kolmannen maan yritys ei anna kaikkia tämän muutosdirektiivin nojalla vaadittavia tietoja siitä huolimatta, että mainitun kolmannen maan yrityksen tytäryritys tai sivuliike pyrkii parhaansa mukaan hankkimaan tarvittavat tiedot, kyseisen tytäryrityksen tai sivuliikkeen olisi annettava kaikki sen hallussa olevat tiedot ja annettava selvitys, josta käy ilmi, ettei kolmannen maan yritys asettanut saataville muita vaadittavia tietoja. Jotta varmistetaan raportoinnin laatu ja luotettavuus, kolmansien maiden yritysten kestävyysraportit olisi julkistettava siten, että niihin liitetään sellaisen henkilön tai yhteisön antama varmennuslausunto, jolla on valtuudet antaa kestävyysraportointia koskeva varmennuslausunto joko kolmannen maan yrityksen tai jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla. Jos tällaista varmennuslausuntoa ei anneta, kolmannen maan yrityksen tytäryrityksen tai sivuliikkeen olisi annettava selvitys, josta käy ilmi, ettei kolmannen maan yritys toimittanut tarvittavaa varmennuslausuntoa.
  Kestävyysraportti olisi asetettava yleisön saataville maksutta jäsenvaltioiden keskus-, kauppa- ja yhtiörekistereiden kautta tai vaihtoehtoisesti kolmannen maan yrityksen tytäryrityksen tai sivuliikkeen verkkosivustolla. Jäsenvaltioiden olisi voitava ilmoittaa komissiolle vuosittain julkistamisvaatimuksen täyttäneet kolmansien maiden yritysten tytäryritykset tai sivuliikkeet sekä tapaukset, joissa kertomus julkistettiin mutta kolmannen maan yrityksen tytäryritys tai sivuliike totesi, ettei se pystynyt saamaan tarvittavia tietoja kolmannen maan yritykseltä. Komission olisi asetettava verkkosivustollaan julkisesti saataville luettelo kestävyysraportin julkistaneista kolmansien maiden yrityksistä. |
| --- | --- |

(20)

Kolmansien maiden yritykset, joilla on merkittävää toimintaa unionin alueella, olisi niin ikään velvoitettava antamaan kestävyystietoja, varsinkin niiden vaikutuksista yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyviin seikkoihin, jotta varmistetaan, että kolmansien maiden yritykset ovat tilivelvollisia vaikutuksistaan ihmisiin ja ympäristöön ja että sisämarkkinoilla toimivilla yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset. Sen vuoksi kestävyysraportointivaatimuksia olisi sovellettava kolmansien maiden yrityksiin, joiden nettoliikevaihto unionissa on yli 150 miljoonaa euroa ja joilla on tytäryritys tai sivuliike unionin alueella. Jotta varmistetaan tällaisten vaatimusten oikeasuhteisuus ja täytäntöönpanokelpoisuus, kolmansien maiden yritysten sivuliikkeisiin olisi sovellettava yli 40 miljoonan nettoliikevaihdon raja-arvoa ja kolmansien maiden yritysten tytäryrityksiin olisi sovellettava raja-arvoa, joka koskee sitä, pidetäänkö yritystä suurena yrityksenä tai pienenä tai keskisuurena yrityksenä, jonka arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, lukuun ottamatta mikroyrityksiä, sillä tällaisten tytäryritysten ja sivuliikkeiden olisi oltava vastuussa kolmannen maan yrityksen kestävyysraportin julkistamisesta.

Kolmannen maan yrityksen tytäryrityksen tai sivuliikkeen julkistamat kestävyysraportit olisi laadittava komission viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 delegoiduilla säädöksillä hyväksymien standardien mukaisesti. Kolmannen maan yrityksen tytäryrityksen tai sivuliikkeen olisi myös voitava raportoida tietoja unioniin sijoittautuneisiin yrityksiin sovellettavien standardien tai täytäntöönpanosäädöksen nojalla vastaaviksi katsottavien standardien mukaisesti. Jos kolmannen maan yritys ei anna kaikkia tämän muutosdirektiivin nojalla vaadittavia tietoja siitä huolimatta, että mainitun kolmannen maan yrityksen tytäryritys tai sivuliike pyrkii parhaansa mukaan hankkimaan tarvittavat tiedot, kyseisen tytäryrityksen tai sivuliikkeen olisi annettava kaikki sen hallussa olevat tiedot ja annettava selvitys, josta käy ilmi, ettei kolmannen maan yritys asettanut saataville muita vaadittavia tietoja. Jotta varmistetaan raportoinnin laatu ja luotettavuus, kolmansien maiden yritysten kestävyysraportit olisi julkistettava siten, että niihin liitetään sellaisen henkilön tai yhteisön antama varmennuslausunto, jolla on valtuudet antaa kestävyysraportointia koskeva varmennuslausunto joko kolmannen maan yrityksen tai jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla. Jos tällaista varmennuslausuntoa ei anneta, kolmannen maan yrityksen tytäryrityksen tai sivuliikkeen olisi annettava selvitys, josta käy ilmi, ettei kolmannen maan yritys toimittanut tarvittavaa varmennuslausuntoa.

Kestävyysraportti olisi asetettava yleisön saataville maksutta jäsenvaltioiden keskus-, kauppa- ja yhtiörekistereiden kautta tai vaihtoehtoisesti kolmannen maan yrityksen tytäryrityksen tai sivuliikkeen verkkosivustolla. Jäsenvaltioiden olisi voitava ilmoittaa komissiolle vuosittain julkistamisvaatimuksen täyttäneet kolmansien maiden yritysten tytäryritykset tai sivuliikkeet sekä tapaukset, joissa kertomus julkistettiin mutta kolmannen maan yrityksen tytäryritys tai sivuliike totesi, ettei se pystynyt saamaan tarvittavia tietoja kolmannen maan yritykseltä. Komission olisi asetettava verkkosivustollaan julkisesti saataville luettelo kestävyysraportin julkistaneista kolmansien maiden yrityksistä.

| (21) | Kun otetaan huomioon kestävyyteen liittyvien riskien kasvava merkitys ja se, että pienet ja keskisuuret yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, muodostavat merkittävän osan kaikista yrityksistä, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, sijoittajansuojan varmistamiseksi on aiheellista edellyttää, että mikroyrityksiä lukuun ottamatta myös pienet ja keskisuuret yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, julkistavat tietoja kestävyysseikoista. Tällaisen vaatimuksen käyttöönotto auttaa varmistamaan, että finanssimarkkinatoimijat voivat sisällyttää pienempiä yrityksiä, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, sijoitussalkkuihin sillä perusteella, että ne raportoivat finanssimarkkinatoimijoiden tarvitsemat kestävyystiedot.
  Näin ollen se auttaa suojelemaan ja parantamaan pienempien yritysten, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, mahdollisuuksia saada rahoituspääomaa ja välttämään tällaisiin yrityksiin finanssimarkkinatoimijoiden taholta kohdistuvaa syrjintää. Pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, lukuun ottamatta mikroyrityksiä, sovellettavan kestävyysseikkoja koskevien tietojen antamisvaatimuksen käyttöönotto on tarpeen myös sen varmistamiseksi, että finanssimarkkinatoimijoilla on tiedot, joita ne tarvitsevat sijoituskohteena olevilta yrityksiltä voidakseen noudattaa asetuksessa (EU) 2019/2088 säädettyjä omia kestävyystietojen antamista koskevia velvoitteitaan. Pienille ja keskisuurille yrityksille, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi annettava mahdollisuus raportoida tietoja sellaisten standardien mukaisesti, jotka ovat oikeassa suhteessa niiden valmiuksiin ja resursseihin sekä merkityksellisiä niiden toiminnan laajuuden ja monimutkaisuuden kannalta. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä, joiden arvopapereita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi niin ikään oltava mahdollisuus halutessaan käyttää tällaisia oikeasuhteisia standardeja vapaaehtoisesti.
  Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat kestävyysraportointistandardit toimivat vertailukohtana tämän muutosdirektiivin vaatimusten soveltamisalaan kuuluville yrityksille sellaisten kestävyystietojen tasosta, joita ne voisivat kohtuudella pyytää tällaisten yritysten arvoketjussa toimittajina tai asiakkaina olevilta pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä. Pienille ja keskisuurille yrityksille, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi lisäksi annettava riittävästi aikaa valmistautua kestävyysraportointia edellyttävien säännösten soveltamiseen niiden pienemmän koon ja rajallisempien resurssien vuoksi ja covid-19-pandemian aiheuttamat vaikeat taloudelliset olosuhteet huomioon ottaen. Sen vuoksi yritysten kestävyysraportointia koskevia säännöksiä olisi sovellettava pienten ja keskisuurten yritysten, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, lukuun ottamatta mikroyrityksiä, osalta 1 päivästä tammikuuta 2026 tai sen jälkeen alkavista tilivuosista. Tämän ajankohdan jälkeen pienillä ja keskisuurilla yrityksillä, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi kahden vuoden siirtymäkauden ajan oltava mahdollisuus jättäytyä tässä muutosdirektiivissä säädettyjen kestävyysraportointivaatimusten ulkopuolelle edellyttäen, että ne ilmoittavat lyhyesti toimintakertomuksessaan, miksei kestävyystietoja ole annettu. |
| --- | --- |

(21)

Kun otetaan huomioon kestävyyteen liittyvien riskien kasvava merkitys ja se, että pienet ja keskisuuret yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, muodostavat merkittävän osan kaikista yrityksistä, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, sijoittajansuojan varmistamiseksi on aiheellista edellyttää, että mikroyrityksiä lukuun ottamatta myös pienet ja keskisuuret yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, julkistavat tietoja kestävyysseikoista. Tällaisen vaatimuksen käyttöönotto auttaa varmistamaan, että finanssimarkkinatoimijat voivat sisällyttää pienempiä yrityksiä, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, sijoitussalkkuihin sillä perusteella, että ne raportoivat finanssimarkkinatoimijoiden tarvitsemat kestävyystiedot.

Näin ollen se auttaa suojelemaan ja parantamaan pienempien yritysten, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, mahdollisuuksia saada rahoituspääomaa ja välttämään tällaisiin yrityksiin finanssimarkkinatoimijoiden taholta kohdistuvaa syrjintää. Pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, lukuun ottamatta mikroyrityksiä, sovellettavan kestävyysseikkoja koskevien tietojen antamisvaatimuksen käyttöönotto on tarpeen myös sen varmistamiseksi, että finanssimarkkinatoimijoilla on tiedot, joita ne tarvitsevat sijoituskohteena olevilta yrityksiltä voidakseen noudattaa asetuksessa (EU) 2019/2088 säädettyjä omia kestävyystietojen antamista koskevia velvoitteitaan. Pienille ja keskisuurille yrityksille, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi annettava mahdollisuus raportoida tietoja sellaisten standardien mukaisesti, jotka ovat oikeassa suhteessa niiden valmiuksiin ja resursseihin sekä merkityksellisiä niiden toiminnan laajuuden ja monimutkaisuuden kannalta. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä, joiden arvopapereita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi niin ikään oltava mahdollisuus halutessaan käyttää tällaisia oikeasuhteisia standardeja vapaaehtoisesti.

Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat kestävyysraportointistandardit toimivat vertailukohtana tämän muutosdirektiivin vaatimusten soveltamisalaan kuuluville yrityksille sellaisten kestävyystietojen tasosta, joita ne voisivat kohtuudella pyytää tällaisten yritysten arvoketjussa toimittajina tai asiakkaina olevilta pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä. Pienille ja keskisuurille yrityksille, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi lisäksi annettava riittävästi aikaa valmistautua kestävyysraportointia edellyttävien säännösten soveltamiseen niiden pienemmän koon ja rajallisempien resurssien vuoksi ja covid-19-pandemian aiheuttamat vaikeat taloudelliset olosuhteet huomioon ottaen. Sen vuoksi yritysten kestävyysraportointia koskevia säännöksiä olisi sovellettava pienten ja keskisuurten yritysten, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, lukuun ottamatta mikroyrityksiä, osalta 1 päivästä tammikuuta 2026 tai sen jälkeen alkavista tilivuosista. Tämän ajankohdan jälkeen pienillä ja keskisuurilla yrityksillä, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi kahden vuoden siirtymäkauden ajan oltava mahdollisuus jättäytyä tässä muutosdirektiivissä säädettyjen kestävyysraportointivaatimusten ulkopuolelle edellyttäen, että ne ilmoittavat lyhyesti toimintakertomuksessaan, miksei kestävyystietoja ole annettu.

| (22) | Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti arvioida, miten niiden kansalliset toimenpiteet, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, vaikuttavat pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotta varmistetaan, ettei niihin kohdistu suhteetonta vaikutusta, kiinnittäen erityistä huomiota mikroyrityksiin ja tarpeettoman hallinnollisen rasitteen välttämiseen. Jäsenvaltioiden olisi harkittava sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, joilla tuetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä kestävyysraportointistandardien soveltamisessa. |
| --- | --- |

(22)

Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti arvioida, miten niiden kansalliset toimenpiteet, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, vaikuttavat pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotta varmistetaan, ettei niihin kohdistu suhteetonta vaikutusta, kiinnittäen erityistä huomiota mikroyrityksiin ja tarpeettoman hallinnollisen rasitteen välttämiseen. Jäsenvaltioiden olisi harkittava sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, joilla tuetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä kestävyysraportointistandardien soveltamisessa.

| (23) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/109/EY (17) sovelletaan yrityksiin, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla. Sen varmistamiseksi, että yrityksiin, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, mukaan lukien kolmansien maiden liikkeeseenlaskijat, sovelletaan samoja kestävyysraportointivaatimuksia, direktiiviin 2004/109/EY olisi sisällytettävä tarvittavat ristiinviittaukset kaikkiin kestävyysraportointia koskeviin vaatimuksiin vuositilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

(23)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/109/EY (17) sovelletaan yrityksiin, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla. Sen varmistamiseksi, että yrityksiin, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, mukaan lukien kolmansien maiden liikkeeseenlaskijat, sovelletaan samoja kestävyysraportointivaatimuksia, direktiiviin 2004/109/EY olisi sisällytettävä tarvittavat ristiinviittaukset kaikkiin kestävyysraportointia koskeviin vaatimuksiin vuositilinpäätöksessä.

| (24) | Direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan i alakohdassa ja neljännessä alakohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä toimenpiteitä, joilla perustetaan järjestelmä kyseisen direktiivin nojalla vaadittujen tietojen vastaavuuden määrittämiseksi ja vahvistetaan tilinpäätösstandardeja koskevat yleiset vastaavuutta koskevat kriteerit. Direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa siirretään komissiolle myös valta hyväksyä tarpeelliset päätökset kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden käyttämien tilinpäätösstandardien vastaavuudesta. Jotta voidaan ottaa huomioon kestävyysvaatimusten sisällyttäminen direktiiviin 2004/109/EY, komissiolle olisi siirrettävä valta ottaa käyttöön menetelmä kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden soveltamien kestävyysraportointistandardien vastaavuuden määrittämiseksi, samaan tapaan kuin on säädetty komission asetuksessa (EY) N:o 1569/2007 (18), jossa vahvistetaan perusteet kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden soveltamien tilinpäätösstandardien vastaavuuden määrittämiseksi. Samasta syystä komissiolle olisi myös siirrettävä valta tehdä tarpeelliset päätökset kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden käyttämien kestävyysraportointistandardien vastaavuudesta. Tällä muutosdirektiivillä tehtävillä muutoksilla varmistetaan johdonmukaiset vastaavuusjärjestelyt kestävyysraportointivaatimuksille ja tilinpäätösraportointivaatimuksille vuositilinpäätöksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(24)

Direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan i alakohdassa ja neljännessä alakohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä toimenpiteitä, joilla perustetaan järjestelmä kyseisen direktiivin nojalla vaadittujen tietojen vastaavuuden määrittämiseksi ja vahvistetaan tilinpäätösstandardeja koskevat yleiset vastaavuutta koskevat kriteerit. Direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa siirretään komissiolle myös valta hyväksyä tarpeelliset päätökset kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden käyttämien tilinpäätösstandardien vastaavuudesta. Jotta voidaan ottaa huomioon kestävyysvaatimusten sisällyttäminen direktiiviin 2004/109/EY, komissiolle olisi siirrettävä valta ottaa käyttöön menetelmä kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden soveltamien kestävyysraportointistandardien vastaavuuden määrittämiseksi, samaan tapaan kuin on säädetty komission asetuksessa (EY) N:o 1569/2007 (18), jossa vahvistetaan perusteet kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden soveltamien tilinpäätösstandardien vastaavuuden määrittämiseksi. Samasta syystä komissiolle olisi myös siirrettävä valta tehdä tarpeelliset päätökset kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden käyttämien kestävyysraportointistandardien vastaavuudesta. Tällä muutosdirektiivillä tehtävillä muutoksilla varmistetaan johdonmukaiset vastaavuusjärjestelyt kestävyysraportointivaatimuksille ja tilinpäätösraportointivaatimuksille vuositilinpäätöksen yhteydessä.

| (25) | Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 3 kohdassa ja 29 a artiklan 3 kohdassa vapautetaan kaikki tytäryritykset velvoitteesta raportoida muita kuin taloudellisia tietoja, jos tällaiset yritykset ja niiden tytäryritykset sisällytetään niiden emoyrityksen laatimaan konsernin toimintakertomukseen, edellyttäen, että kyseinen kertomus sisältää kyseisen direktiivin nojalla raportoidut muut kuin taloudelliset tiedot. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että kestävyystiedot ovat helposti käyttäjien käytettävissä, ja taata avoimuus sen suhteen, mikä on konsernitasolla raportoiva vapautuksen saaneen tytäryrityksen emoyritys. Sen vuoksi on tarpeen edellyttää, että kyseiset tytäryritykset sisällyttävät toimintakertomukseensa kestävyystietoja konsernitasolla raportoivan emoyrityksen nimen ja sääntömääräisen kotipaikan, hyperlinkit emoyrityksensä laatimaan konsernin toimintakertomukseen ja maininnan siitä, että ne on vapautettu kestävyysraportoinnista. Jäsenvaltioiden olisi voitava edellyttää, että emoyritys julkistaa konsernin toimintakertomuksen niiden hyväksymillä kielillä ja että emoyritys toimittaa tarvittavat käännökset kyseisillä kielillä. Tällaista vapautusta olisi sovellettava myös silloin, kun konsernitasolla raportoiva emoyritys on kolmannen maan yritys, joka raportoi kestävyystiedot vastaavien kestävyysraportointistandardien mukaisesti.
  Direktiivissä 2004/109/EY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä muutosdirektiivillä, olisi säädettävä asianmukaisista menetelmistä kestävyysraportointistandardien vastaavuuden määrittämiseksi, ja yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, ja yritykset, joiden arvopapereita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi velvoitettava raportoimaan tietoja samojen kestävyysraportointistandardien mukaisesti. Tässä yhteydessä olisi käytettävä täytäntöönpanosäädöksiä, jotka komissio hyväksyy direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan i alakohdan ja 23 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan nojalla ja joilla otetaan käyttöön menetelmä standardien vastaavuuden määrittämiseksi, sen määrittämiseen, annetaanko kolmansiin maihin sijoittautuneiden emoyritysten tytäryrityksille vapautus direktiivin 2013/34/EU puitteissa. Sen vuoksi tytäryritys olisi vapautettava velvoitteesta, kun konsernin kestävyysraportointi toteutetaan niiden kestävyysraportointistandardien mukaisesti, jotka komissio hyväksyy tällä muutosdirektiivillä käyttöön otetun direktiivin 2013/34/EU 29 b artiklan nojalla, tai kyseisiä kestävyysraportointistandardeja vastaavalla, kestävyysraportointistandardien vastaavuudesta direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan nojalla hyväksytyn täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti määritettävällä tavalla. Tällaista vapautusta ei pitäisi soveltaa suuriin yrityksiin, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, sijoittajansuojaan liittyvistä syistä, jotta voidaan varmistaa suurempi avoimuus tällaisten yritysten suhteen. |
| --- | --- |

(25)

Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 3 kohdassa ja 29 a artiklan 3 kohdassa vapautetaan kaikki tytäryritykset velvoitteesta raportoida muita kuin taloudellisia tietoja, jos tällaiset yritykset ja niiden tytäryritykset sisällytetään niiden emoyrityksen laatimaan konsernin toimintakertomukseen, edellyttäen, että kyseinen kertomus sisältää kyseisen direktiivin nojalla raportoidut muut kuin taloudelliset tiedot. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että kestävyystiedot ovat helposti käyttäjien käytettävissä, ja taata avoimuus sen suhteen, mikä on konsernitasolla raportoiva vapautuksen saaneen tytäryrityksen emoyritys. Sen vuoksi on tarpeen edellyttää, että kyseiset tytäryritykset sisällyttävät toimintakertomukseensa kestävyystietoja konsernitasolla raportoivan emoyrityksen nimen ja sääntömääräisen kotipaikan, hyperlinkit emoyrityksensä laatimaan konsernin toimintakertomukseen ja maininnan siitä, että ne on vapautettu kestävyysraportoinnista. Jäsenvaltioiden olisi voitava edellyttää, että emoyritys julkistaa konsernin toimintakertomuksen niiden hyväksymillä kielillä ja että emoyritys toimittaa tarvittavat käännökset kyseisillä kielillä. Tällaista vapautusta olisi sovellettava myös silloin, kun konsernitasolla raportoiva emoyritys on kolmannen maan yritys, joka raportoi kestävyystiedot vastaavien kestävyysraportointistandardien mukaisesti.

Direktiivissä 2004/109/EY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä muutosdirektiivillä, olisi säädettävä asianmukaisista menetelmistä kestävyysraportointistandardien vastaavuuden määrittämiseksi, ja yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, ja yritykset, joiden arvopapereita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi velvoitettava raportoimaan tietoja samojen kestävyysraportointistandardien mukaisesti. Tässä yhteydessä olisi käytettävä täytäntöönpanosäädöksiä, jotka komissio hyväksyy direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan i alakohdan ja 23 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan nojalla ja joilla otetaan käyttöön menetelmä standardien vastaavuuden määrittämiseksi, sen määrittämiseen, annetaanko kolmansiin maihin sijoittautuneiden emoyritysten tytäryrityksille vapautus direktiivin 2013/34/EU puitteissa. Sen vuoksi tytäryritys olisi vapautettava velvoitteesta, kun konsernin kestävyysraportointi toteutetaan niiden kestävyysraportointistandardien mukaisesti, jotka komissio hyväksyy tällä muutosdirektiivillä käyttöön otetun direktiivin 2013/34/EU 29 b artiklan nojalla, tai kyseisiä kestävyysraportointistandardeja vastaavalla, kestävyysraportointistandardien vastaavuudesta direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan nojalla hyväksytyn täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti määritettävällä tavalla. Tällaista vapautusta ei pitäisi soveltaa suuriin yrityksiin, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, sijoittajansuojaan liittyvistä syistä, jotta voidaan varmistaa suurempi avoimuus tällaisten yritysten suhteen.

| (26) | Direktiivin 2013/34/EU 23 artiklassa vapautetaan emoyritykset velvoitteesta laatia konsernitilinpäätös ja konsernin toimintakertomus, jos emoyritykset ovat toisen kyseisen velvoitteen täyttävän emoyrityksen tytäryrityksiä. Olisi kuitenkin täsmennettävä, että konsernitilinpäätöksiä ja konsernin toimintakertomuksia koskeva vapautusjärjestelmä toimii erillään konsernin kestävyysraportointia koskevasta vapautusjärjestelmästä. Yritys voidaan siten vapauttaa konsernin tilinpäätösraportointivaatimuksista vapauttamatta sitä konsernin kestävyysraportointivaatimuksista, jos sen perimmäinen emoyritys laatii konsernitilinpäätöksen ja konsernin toimintakertomuksen unionin lainsäädännön mukaisesti tai, jos yritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, vastaavien vaatimusten mukaisesti mutta ei toteuta konsernin kestävyysraportointia unionin lainsäädännön mukaisesti tai, jos yritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, vastaavien vaatimusten mukaisesti. On välttämätöntä, että konsernitasolla raportoivat emoyritykset antavat riittävän selvityksen tytäryritystensä riskeistä ja vaikutuksista, tapauksen mukaan myös niiden due diligence -prosesseista. Joissakin tapauksissa erot konsernin tilanteen ja sen yksittäisten tytäryritysten tilanteen välillä tai sen eri alueilla sijaitsevien yksittäisten tytäryritysten tilanteiden välillä saattavat olla erityisen merkittäviä, jolloin tietojen käyttäjä päätyisi tiettyä yksittäistä tytäryritystä koskevien lisätietojen puuttuessa hyvin erilaiseen johtopäätökseen tytäryrityksen riskeistä tai vaikutuksista. |
| --- | --- |

(26)

Direktiivin 2013/34/EU 23 artiklassa vapautetaan emoyritykset velvoitteesta laatia konsernitilinpäätös ja konsernin toimintakertomus, jos emoyritykset ovat toisen kyseisen velvoitteen täyttävän emoyrityksen tytäryrityksiä. Olisi kuitenkin täsmennettävä, että konsernitilinpäätöksiä ja konsernin toimintakertomuksia koskeva vapautusjärjestelmä toimii erillään konsernin kestävyysraportointia koskevasta vapautusjärjestelmästä. Yritys voidaan siten vapauttaa konsernin tilinpäätösraportointivaatimuksista vapauttamatta sitä konsernin kestävyysraportointivaatimuksista, jos sen perimmäinen emoyritys laatii konsernitilinpäätöksen ja konsernin toimintakertomuksen unionin lainsäädännön mukaisesti tai, jos yritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, vastaavien vaatimusten mukaisesti mutta ei toteuta konsernin kestävyysraportointia unionin lainsäädännön mukaisesti tai, jos yritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, vastaavien vaatimusten mukaisesti. On välttämätöntä, että konsernitasolla raportoivat emoyritykset antavat riittävän selvityksen tytäryritystensä riskeistä ja vaikutuksista, tapauksen mukaan myös niiden due diligence -prosesseista. Joissakin tapauksissa erot konsernin tilanteen ja sen yksittäisten tytäryritysten tilanteen välillä tai sen eri alueilla sijaitsevien yksittäisten tytäryritysten tilanteiden välillä saattavat olla erityisen merkittäviä, jolloin tietojen käyttäjä päätyisi tiettyä yksittäistä tytäryritystä koskevien lisätietojen puuttuessa hyvin erilaiseen johtopäätökseen tytäryrityksen riskeistä tai vaikutuksista.

| (27) | Luottolaitoksilla ja vakuutusyrityksillä on keskeinen rooli siirryttäessä täysin kestävään ja osallistavaan talous- ja rahoitusjärjestelmään vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Niillä voi olla merkittäviä myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia lainananto-, sijoitus- ja merkintätoimintansa kautta. Muihin luottolaitoksiin ja vakuutusyrityksiin kuin niihin, joiden on noudatettava direktiiviä 2013/34/EU, myös osuuskuntiin ja keskinäisiin yrityksiin, olisi sen vuoksi sovellettava kestävyysraportointivaatimuksia edellyttäen, että ne täyttävät tietyt kokokriteerit. Kestävyystietojen käyttäjät voisivat näin ollen arvioida sekä tällaisten luottolaitosten ja vakuutusyritysten vaikutukset yhteiskuntaan ja ympäristöön että kestävyysseikoista tällaisille luottolaitoksille ja vakuutusyrityksille mahdollisesti aiheutuvat riskit. Direktiivissä 2013/34/EU säädetään kolmesta mahdollisesta kriteeristä, joiden perusteella määritetään, onko yritystä pidettävä ’suurena yrityksenä’, ja jotka ovat taseen loppusumma, nettoliikevaihto ja työntekijöiden lukumäärä tilivuoden aikana keskimäärin.
  Nettoliikevaihtoa koskevaa kriteeriä on tarpeen mukauttaa luottolaitosten ja vakuutusyritysten osalta viittaamalla neuvoston direktiiveissä 86/635/ETY (19) ja 91/674/ETY (20) esitettyyn nettoliikevaihdon määritelmään direktiivissä 2013/34/EU säädetyn yleisen määritelmän sijaan. Jotta varmistettaisiin yhdenmukaisuus direktiivin 86/635/ETY raportointivaatimusten kanssa, jäsenvaltioiden olisi voitava päättää olla soveltamatta kestävyysraportointivaatimuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (21) 2 artiklan 5 kohdassa lueteltuihin luottolaitoksiin. |
| --- | --- |

(27)

Luottolaitoksilla ja vakuutusyrityksillä on keskeinen rooli siirryttäessä täysin kestävään ja osallistavaan talous- ja rahoitusjärjestelmään vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Niillä voi olla merkittäviä myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia lainananto-, sijoitus- ja merkintätoimintansa kautta. Muihin luottolaitoksiin ja vakuutusyrityksiin kuin niihin, joiden on noudatettava direktiiviä 2013/34/EU, myös osuuskuntiin ja keskinäisiin yrityksiin, olisi sen vuoksi sovellettava kestävyysraportointivaatimuksia edellyttäen, että ne täyttävät tietyt kokokriteerit. Kestävyystietojen käyttäjät voisivat näin ollen arvioida sekä tällaisten luottolaitosten ja vakuutusyritysten vaikutukset yhteiskuntaan ja ympäristöön että kestävyysseikoista tällaisille luottolaitoksille ja vakuutusyrityksille mahdollisesti aiheutuvat riskit. Direktiivissä 2013/34/EU säädetään kolmesta mahdollisesta kriteeristä, joiden perusteella määritetään, onko yritystä pidettävä ’suurena yrityksenä’, ja jotka ovat taseen loppusumma, nettoliikevaihto ja työntekijöiden lukumäärä tilivuoden aikana keskimäärin.

Nettoliikevaihtoa koskevaa kriteeriä on tarpeen mukauttaa luottolaitosten ja vakuutusyritysten osalta viittaamalla neuvoston direktiiveissä 86/635/ETY (19) ja 91/674/ETY (20) esitettyyn nettoliikevaihdon määritelmään direktiivissä 2013/34/EU säädetyn yleisen määritelmän sijaan. Jotta varmistettaisiin yhdenmukaisuus direktiivin 86/635/ETY raportointivaatimusten kanssa, jäsenvaltioiden olisi voitava päättää olla soveltamatta kestävyysraportointivaatimuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (21) 2 artiklan 5 kohdassa lueteltuihin luottolaitoksiin.

| (28) | Luettelon kestävyysseikoista, joista yritysten on raportoitava, olisi oltava mahdollisimman johdonmukainen asetuksessa (EU) 2019/2088 säädetyn ilmaisun ’kestävyystekijät’ määritelmän kanssa, ja siinä olisi vältettävä epäsuhta niiden tietojen välillä, joita tietojen käyttäjät vaativat ja joita yritysten on raportoitava. Luettelon olisi myös vastattava käyttäjien ja yritysten tarpeita ja odotuksia, sillä nämä käyttävät usein ilmaisuja ”ympäristö”, ”yhteiskunta” ja ”hallintotapa” keinona luokitella kolme keskeisintä kestävyysseikkaa. Asetuksessa (EU) 2019/2088 säädetyn ilmaisun ’kestävyystekijät’ määritelmä ei kuitenkaan sisällä nimenomaisesti hallintotapaan liittyviä seikkoja. Direktiivin 2013/34/EU, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, ilmaisun ’kestävyysseikat’ määritelmän olisi näin ollen katettava ympäristöön, yhteiskuntaan ja ihmisoikeuksiin sekä hallintotapaan liittyviä tekijöitä ja sisällettävä asetuksessa (EU) 2019/2088 säädetyn ilmaisun ’kestävyystekijät’ määritelmä. Direktiivin 2013/34/EU raportointivaatimukset eivät saisi rajoittaa kansallisten raportointivelvoitteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(28)

Luettelon kestävyysseikoista, joista yritysten on raportoitava, olisi oltava mahdollisimman johdonmukainen asetuksessa (EU) 2019/2088 säädetyn ilmaisun ’kestävyystekijät’ määritelmän kanssa, ja siinä olisi vältettävä epäsuhta niiden tietojen välillä, joita tietojen käyttäjät vaativat ja joita yritysten on raportoitava. Luettelon olisi myös vastattava käyttäjien ja yritysten tarpeita ja odotuksia, sillä nämä käyttävät usein ilmaisuja ”ympäristö”, ”yhteiskunta” ja ”hallintotapa” keinona luokitella kolme keskeisintä kestävyysseikkaa. Asetuksessa (EU) 2019/2088 säädetyn ilmaisun ’kestävyystekijät’ määritelmä ei kuitenkaan sisällä nimenomaisesti hallintotapaan liittyviä seikkoja. Direktiivin 2013/34/EU, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, ilmaisun ’kestävyysseikat’ määritelmän olisi näin ollen katettava ympäristöön, yhteiskuntaan ja ihmisoikeuksiin sekä hallintotapaan liittyviä tekijöitä ja sisällettävä asetuksessa (EU) 2019/2088 säädetyn ilmaisun ’kestävyystekijät’ määritelmä. Direktiivin 2013/34/EU raportointivaatimukset eivät saisi rajoittaa kansallisten raportointivelvoitteiden soveltamista.

| (29) | Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa edellytetään raportointia paitsi tiedoista yrityksen kehityksen, tuloksen ja aseman aiheuttamien vaikutusten ymmärtämisen edellyttämässä laajuudessa myös tiedoista, jotka ovat tarpeen sen ymmärtämiseksi, miten yrityksen toiminta vaikuttaa ympäristöasioihin, sosiaalisiin ja työntekijöihin liittyviin seikkoihin, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen sekä korruption ja lahjonnan torjuntaan liittyviin seikkoihin. Sen vuoksi kyseisissä artikloissa edellytetään, että yritykset raportoivat sekä yrityksen toiminnan vaikutuksista ihmisiin ja ympäristöön että siitä, miten kestävyysseikat vaikuttavat yritykseen. Tästä käytetään ilmaisua ”kaksinkertaisen olennaisuuden näkökulma”, jossa yritykseen kohdistuvat riskit ja yrityksen vaikutukset muodostavat kumpikin yhden olennaisuusnäkökulman. Yritysraportoinnin toimivuustarkastus osoittaa, että näitä kahta näkökulmaa ei useinkaan ymmärretä tai sovelleta hyvin. Sen vuoksi on tarpeen selventää, että yritysten olisi otettava kumpikin olennaisuusnäkökulma huomioon sellaisenaan ja julkistettava tiedot, jotka ovat olennaisia kummastakin näkökulmasta, ja myös tiedot, jotka ovat olennaisia vain toisesta näkökulmasta. |
| --- | --- |

(29)

Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa edellytetään raportointia paitsi tiedoista yrityksen kehityksen, tuloksen ja aseman aiheuttamien vaikutusten ymmärtämisen edellyttämässä laajuudessa myös tiedoista, jotka ovat tarpeen sen ymmärtämiseksi, miten yrityksen toiminta vaikuttaa ympäristöasioihin, sosiaalisiin ja työntekijöihin liittyviin seikkoihin, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen sekä korruption ja lahjonnan torjuntaan liittyviin seikkoihin. Sen vuoksi kyseisissä artikloissa edellytetään, että yritykset raportoivat sekä yrityksen toiminnan vaikutuksista ihmisiin ja ympäristöön että siitä, miten kestävyysseikat vaikuttavat yritykseen. Tästä käytetään ilmaisua ”kaksinkertaisen olennaisuuden näkökulma”, jossa yritykseen kohdistuvat riskit ja yrityksen vaikutukset muodostavat kumpikin yhden olennaisuusnäkökulman. Yritysraportoinnin toimivuustarkastus osoittaa, että näitä kahta näkökulmaa ei useinkaan ymmärretä tai sovelleta hyvin. Sen vuoksi on tarpeen selventää, että yritysten olisi otettava kumpikin olennaisuusnäkökulma huomioon sellaisenaan ja julkistettava tiedot, jotka ovat olennaisia kummastakin näkökulmasta, ja myös tiedot, jotka ovat olennaisia vain toisesta näkökulmasta.

| (30) | Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa edellytetään, että yritykset julkistavat tietoja viideltä raportoinnin osa-alueelta: liiketoimintamalli; toimintaperiaatteet, sovelletut due diligence -prosessit mukaan luettuina; kyseisten toimintaperiaatteiden noudattamisen tulokset; riskit ja riskienhallinta; sekä tärkeimmät tulosindikaattorit, jotka ovat merkityksellisiä liiketoiminnalle. Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ei ole nimenomaisia viittauksia muihin tietojen käyttäjien merkityksellisinä pitämiin raportoinnin osa-alueisiin, joista osa on kansainvälisiin kehyksiin sisältyvien julkistamisvaatimusten, mukaan lukien ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevän työryhmän suositukset, mukaisia. Julkistamisvaatimukset olisi täsmennettävä riittävän yksityiskohtaisesti sen varmistamiseksi, että yritykset raportoivat tietoja resilienssistään kestävyysseikkoihin liittyviin riskeihin nähden. Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa yksilöityjen raportoinnin osa-alueiden lisäksi yritykset olisi velvoitettava julkistamaan tietoja liiketoimintastrategiastaan sekä liiketoimintamallin ja -strategian resilienssistä kestävyysseikkoihin liittyviin riskeihin nähden. Ne olisi myös velvoitettava julkistamaan mahdolliset suunnitelmansa sen varmistamiseksi, että niiden liiketoimintamalli ja -strategia ovat yhteensopivia kestävään talouteen siirtymisen kanssa sekä niiden tavoitteiden kanssa, jotka koskevat ilmaston lämpenemisen rajoittamista 1,5 celsiusasteeseen Pariisin sopimuksen mukaisesti ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä, sellaisina kuin niistä säädetään asetuksessa (EU) 2021/1119, siten, että tavoitteista ei tingitä tai niistä tingitään vain vähän.
  On erityisen tärkeää, että ilmastoon liittyvät suunnitelmat perustuvat uusimpaan tutkimustietoon, mukaan lukien hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) ja ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan raportit. Asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaisesti kestävyysluokitusjärjestelmän mukaisiin toimintoihin liittyvästä pääomamenojen tai toimintamenojen määrästä julkistettavat tiedot voisivat tapauksen mukaan tukea tällaisiin suunnitelmiin liittyviä rahoitus- ja investointisuunnitelmia. Yritykset olisi myös velvoitettava julkistamaan se, otetaanko niiden liiketoimintamallissa ja -strategiassa huomioon sidosryhmien edut ja miten, kestävyysseikoista johtuvat yrityksen mahdollisuudet, sellaisten liiketoimintastrategian näkökohtien täytäntöönpano, jotka vaikuttavat kestävyysseikkoihin tai joihin kestävyysseikat vaikuttavat, yrityksen mahdollisesti asettamat kestävyystavoitteet ja edistyminen niiden saavuttamisessa, yrityksen hallituksen ja johdon rooli kestävyysseikkojen suhteen, merkittävimmät yrityksen toimintaa koskevat tosiasialliset ja mahdolliset haittavaikutukset sekä se, kuinka yritys on tunnistanut raportoimansa tiedot. Kun edellytetään esimerkiksi tavoitteita ja niissä saavutettua edistymistä koskevien tietojen julkistamista, erillinen vaatimus julkistaa toimintaperiaatteiden noudattamisen tulokset ei ole enää tarpeen. |
| --- | --- |

(30)

Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa edellytetään, että yritykset julkistavat tietoja viideltä raportoinnin osa-alueelta: liiketoimintamalli; toimintaperiaatteet, sovelletut due diligence -prosessit mukaan luettuina; kyseisten toimintaperiaatteiden noudattamisen tulokset; riskit ja riskienhallinta; sekä tärkeimmät tulosindikaattorit, jotka ovat merkityksellisiä liiketoiminnalle. Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ei ole nimenomaisia viittauksia muihin tietojen käyttäjien merkityksellisinä pitämiin raportoinnin osa-alueisiin, joista osa on kansainvälisiin kehyksiin sisältyvien julkistamisvaatimusten, mukaan lukien ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevän työryhmän suositukset, mukaisia. Julkistamisvaatimukset olisi täsmennettävä riittävän yksityiskohtaisesti sen varmistamiseksi, että yritykset raportoivat tietoja resilienssistään kestävyysseikkoihin liittyviin riskeihin nähden. Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa yksilöityjen raportoinnin osa-alueiden lisäksi yritykset olisi velvoitettava julkistamaan tietoja liiketoimintastrategiastaan sekä liiketoimintamallin ja -strategian resilienssistä kestävyysseikkoihin liittyviin riskeihin nähden. Ne olisi myös velvoitettava julkistamaan mahdolliset suunnitelmansa sen varmistamiseksi, että niiden liiketoimintamalli ja -strategia ovat yhteensopivia kestävään talouteen siirtymisen kanssa sekä niiden tavoitteiden kanssa, jotka koskevat ilmaston lämpenemisen rajoittamista 1,5 celsiusasteeseen Pariisin sopimuksen mukaisesti ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä, sellaisina kuin niistä säädetään asetuksessa (EU) 2021/1119, siten, että tavoitteista ei tingitä tai niistä tingitään vain vähän.

On erityisen tärkeää, että ilmastoon liittyvät suunnitelmat perustuvat uusimpaan tutkimustietoon, mukaan lukien hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) ja ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan raportit. Asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaisesti kestävyysluokitusjärjestelmän mukaisiin toimintoihin liittyvästä pääomamenojen tai toimintamenojen määrästä julkistettavat tiedot voisivat tapauksen mukaan tukea tällaisiin suunnitelmiin liittyviä rahoitus- ja investointisuunnitelmia. Yritykset olisi myös velvoitettava julkistamaan se, otetaanko niiden liiketoimintamallissa ja -strategiassa huomioon sidosryhmien edut ja miten, kestävyysseikoista johtuvat yrityksen mahdollisuudet, sellaisten liiketoimintastrategian näkökohtien täytäntöönpano, jotka vaikuttavat kestävyysseikkoihin tai joihin kestävyysseikat vaikuttavat, yrityksen mahdollisesti asettamat kestävyystavoitteet ja edistyminen niiden saavuttamisessa, yrityksen hallituksen ja johdon rooli kestävyysseikkojen suhteen, merkittävimmät yrityksen toimintaa koskevat tosiasialliset ja mahdolliset haittavaikutukset sekä se, kuinka yritys on tunnistanut raportoimansa tiedot. Kun edellytetään esimerkiksi tavoitteita ja niissä saavutettua edistymistä koskevien tietojen julkistamista, erillinen vaatimus julkistaa toimintaperiaatteiden noudattamisen tulokset ei ole enää tarpeen.

| (31) | Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus kansainvälisten välineiden, kuten YK:n asiakirjan ”Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ’Protect, Respect and Remedy’ Framework”, jäljempänä ’yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet’, monikansallisille yrityksille tarkoitettujen OECD:n toimintaohjeiden ja vastuullista liiketoimintaa koskevien OECD:n due diligence -ohjeiden, kanssa, due diligence -julkistamisvaatimukset olisi täsmennettävä yksityiskohtaisemmin kuin nykyisin direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdan b alakohdassa. Due diligence on prosessi, jonka yritykset toteuttavat tunnistaakseen merkittävimmät toimintaansa koskevat tosiasialliset ja mahdolliset haittavaikutukset sekä seuratakseen, ehkäistäkseen, lieventääkseen, korjatakseen ja poistaakseen niitä ja jossa yksilöidään, miten yritykset puuttuvat tällaisiin haittavaikutuksiin. Yrityksen toimintaan liittyviin vaikutuksiin kuuluvat vaikutukset, jotka yritys aiheuttaa suoraan tai joihin yritys myötävaikuttaa tai jotka muuten liittyvät yrityksen arvoketjuun. Due diligence -prosessi koskee yrityksen koko arvoketjua, myös sen omia toimintoja, sen tuotteita ja palveluja, sen liikesuhteita ja sen toimitusketjuja. Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisesti tosiasiallista tai mahdollista haittavaikutusta on pidettävä merkittävimpiin vaikutuksiin kuuluvana, kun se kuuluu suurimpiin yrityksen toimintaa koskeviin vaikutuksiin seuraavien perusteella: ihmisiin tai ympäristöön kohdistuvan vaikutuksen vakavuus, niiden ihmisten lukumäärä, joihin vaikutus kohdistuu tai voi kohdistua, tai ympäristölle aiheutuvan vahingon laajuus sekä se, miten helposti haitta voitaisiin korjata palauttamalla ennalleen ympäristön tila tai vaikutuksen kohteena olevien ihmisten tilanne. |
| --- | --- |

(31)

Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus kansainvälisten välineiden, kuten YK:n asiakirjan ”Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ’Protect, Respect and Remedy’ Framework”, jäljempänä ’yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet’, monikansallisille yrityksille tarkoitettujen OECD:n toimintaohjeiden ja vastuullista liiketoimintaa koskevien OECD:n due diligence -ohjeiden, kanssa, due diligence -julkistamisvaatimukset olisi täsmennettävä yksityiskohtaisemmin kuin nykyisin direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdan b alakohdassa. Due diligence on prosessi, jonka yritykset toteuttavat tunnistaakseen merkittävimmät toimintaansa koskevat tosiasialliset ja mahdolliset haittavaikutukset sekä seuratakseen, ehkäistäkseen, lieventääkseen, korjatakseen ja poistaakseen niitä ja jossa yksilöidään, miten yritykset puuttuvat tällaisiin haittavaikutuksiin. Yrityksen toimintaan liittyviin vaikutuksiin kuuluvat vaikutukset, jotka yritys aiheuttaa suoraan tai joihin yritys myötävaikuttaa tai jotka muuten liittyvät yrityksen arvoketjuun. Due diligence -prosessi koskee yrityksen koko arvoketjua, myös sen omia toimintoja, sen tuotteita ja palveluja, sen liikesuhteita ja sen toimitusketjuja. Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisesti tosiasiallista tai mahdollista haittavaikutusta on pidettävä merkittävimpiin vaikutuksiin kuuluvana, kun se kuuluu suurimpiin yrityksen toimintaa koskeviin vaikutuksiin seuraavien perusteella: ihmisiin tai ympäristöön kohdistuvan vaikutuksen vakavuus, niiden ihmisten lukumäärä, joihin vaikutus kohdistuu tai voi kohdistua, tai ympäristölle aiheutuvan vahingon laajuus sekä se, miten helposti haitta voitaisiin korjata palauttamalla ennalleen ympäristön tila tai vaikutuksen kohteena olevien ihmisten tilanne.

| (32) | Direktiivissä 2013/34/EU ei edellytetä tietojen julkistamista muista aineettomista resursseista kuin taseeseen merkityistä aineettomista hyödykkeistä. Yleisesti tunnustetaan, että aineettomia hyödykkeitä ja muita aineettomia tekijöitä, myös sisäisesti tuotettuja aineettomia resursseja, koskevia tietoja ei raportoida riittävästi, mikä haittaa yrityksen kehityksen, tuloksen ja aseman asianmukaista arviointia sekä sijoitusten seurantaa. Jotta sijoittajat ymmärtäisivät paremmin monien yritysten kirjanpitoarvon ja markkina-arvon välisen kasvavan eron, joka on havaittavissa monilla talouden sektoreilla, kaikilta suurilta yrityksiltä ja mikroyrityksiä lukuun ottamatta kaikilta yrityksiltä, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi edellytettävä riittävää raportointia aineettomista resursseista. Tietyt aineettomia resursseja koskevat tiedot ovat kuitenkin olennaisia kestävyysseikkojen kannalta, joten niiden olisi oltava osa kestävyysraportointia. Esimerkiksi tiedot työntekijöiden osaamisesta, pätevyydestä, kokemuksesta, lojaalisuudesta yritystä kohtaan ja motivaatiosta parantaa prosesseja, tuotteita ja palveluja ovat yhteiskuntaan liittyviä seikkoja koskevia kestävyystietoja, joita voitaisiin myös pitää aineettomia resursseja koskevina tietoina. Vastaavasti tiedot yrityksen ja sen sidosryhmien, mukaan lukien asiakkaat, toimittajat ja yhteisöt, joihin yrityksen toiminta vaikuttaa, välisten suhteiden laadusta ovat yhteiskuntaan tai hallintotapaan liittyviä seikkoja koskevia merkityksellisiä kestävyystietoja, joita voitaisiin niin ikään pitää aineettomia resursseja koskevina tietoina. Tällaiset esimerkit osoittavat, että joissakin tapauksissa aineettomia resursseja koskevia tietoja ei ole mahdollista erottaa kestävyysseikkoja koskevista tiedoista. |
| --- | --- |

(32)

Direktiivissä 2013/34/EU ei edellytetä tietojen julkistamista muista aineettomista resursseista kuin taseeseen merkityistä aineettomista hyödykkeistä. Yleisesti tunnustetaan, että aineettomia hyödykkeitä ja muita aineettomia tekijöitä, myös sisäisesti tuotettuja aineettomia resursseja, koskevia tietoja ei raportoida riittävästi, mikä haittaa yrityksen kehityksen, tuloksen ja aseman asianmukaista arviointia sekä sijoitusten seurantaa. Jotta sijoittajat ymmärtäisivät paremmin monien yritysten kirjanpitoarvon ja markkina-arvon välisen kasvavan eron, joka on havaittavissa monilla talouden sektoreilla, kaikilta suurilta yrityksiltä ja mikroyrityksiä lukuun ottamatta kaikilta yrityksiltä, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, olisi edellytettävä riittävää raportointia aineettomista resursseista. Tietyt aineettomia resursseja koskevat tiedot ovat kuitenkin olennaisia kestävyysseikkojen kannalta, joten niiden olisi oltava osa kestävyysraportointia. Esimerkiksi tiedot työntekijöiden osaamisesta, pätevyydestä, kokemuksesta, lojaalisuudesta yritystä kohtaan ja motivaatiosta parantaa prosesseja, tuotteita ja palveluja ovat yhteiskuntaan liittyviä seikkoja koskevia kestävyystietoja, joita voitaisiin myös pitää aineettomia resursseja koskevina tietoina. Vastaavasti tiedot yrityksen ja sen sidosryhmien, mukaan lukien asiakkaat, toimittajat ja yhteisöt, joihin yrityksen toiminta vaikuttaa, välisten suhteiden laadusta ovat yhteiskuntaan tai hallintotapaan liittyviä seikkoja koskevia merkityksellisiä kestävyystietoja, joita voitaisiin niin ikään pitää aineettomia resursseja koskevina tietoina. Tällaiset esimerkit osoittavat, että joissakin tapauksissa aineettomia resursseja koskevia tietoja ei ole mahdollista erottaa kestävyysseikkoja koskevista tiedoista.

| (33) | Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa ei täsmennetä, onko raportoitavien tietojen oltava ennakoivia vai tietoja aiemmasta tuloksesta. Tällä hetkellä julkistetaan vain vähän ennakoivia tietoja, joita kestävyystietojen käyttäjät erityisesti arvostavat. Direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklassa olisi sen vuoksi täsmennettävä, että raportoitavien kestävyystietojen on tarkoitus sisältää ennakoivia ja takautuvia tietoja ja niin laadullisia kuin määrällisiä tietoja. Tietojen olisi tapauksen mukaan perustuttava vakuuttavaan tieteelliseen näyttöön. Tietojen olisi myös oltava yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia ja perustuttava tapauksen mukaan yhdenmukaisiin indikaattoreihin, ja samalla niiden olisi mahdollistettava raportointi, joka liittyy nimenomaan yksittäisiin yrityksiin eikä vaaranna yrityksen kaupallista asemaa. Raportoitavissa kestävyystiedoissa olisi myös otettava huomioon lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin aikahorisontit, ja niiden olisi sisällettävä soveltuvin osin tietoja yrityksen koko arvoketjusta, mukaan lukien tapauksen mukaan sen omat toiminnot, sen tuotteet ja palvelut, sen liikesuhteet ja sen toimitusketju. Yrityksen koko arvoketjua koskeviin tietoihin sisältyisivät tiedot, jotka liittyvät sen arvoketjuun unionissa, ja tiedot, jotka kattavat kolmannet maat, jos yrityksen arvoketju ulottuu unionin ulkopuolelle. Siinä tapauksessa, että kaikki tarvittavat tiedot arvoketjusta eivät ole saatavilla, yrityksen olisi niiden toimenpiteiden, jotka jäsenvaltioiden on määrä hyväksyä tämän muutosdirektiivin mukaisesti, kolmen ensimmäisen soveltamisvuoden ajan selitettävä, millä tavoin se on pyrkinyt hankkimaan tiedot arvoketjustaan, mistä syistä näitä tietoja ei voitu saada ja miten se suunnittelee hankkivansa tällaiset tiedot tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(33)

Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa ei täsmennetä, onko raportoitavien tietojen oltava ennakoivia vai tietoja aiemmasta tuloksesta. Tällä hetkellä julkistetaan vain vähän ennakoivia tietoja, joita kestävyystietojen käyttäjät erityisesti arvostavat. Direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklassa olisi sen vuoksi täsmennettävä, että raportoitavien kestävyystietojen on tarkoitus sisältää ennakoivia ja takautuvia tietoja ja niin laadullisia kuin määrällisiä tietoja. Tietojen olisi tapauksen mukaan perustuttava vakuuttavaan tieteelliseen näyttöön. Tietojen olisi myös oltava yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia ja perustuttava tapauksen mukaan yhdenmukaisiin indikaattoreihin, ja samalla niiden olisi mahdollistettava raportointi, joka liittyy nimenomaan yksittäisiin yrityksiin eikä vaaranna yrityksen kaupallista asemaa. Raportoitavissa kestävyystiedoissa olisi myös otettava huomioon lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin aikahorisontit, ja niiden olisi sisällettävä soveltuvin osin tietoja yrityksen koko arvoketjusta, mukaan lukien tapauksen mukaan sen omat toiminnot, sen tuotteet ja palvelut, sen liikesuhteet ja sen toimitusketju. Yrityksen koko arvoketjua koskeviin tietoihin sisältyisivät tiedot, jotka liittyvät sen arvoketjuun unionissa, ja tiedot, jotka kattavat kolmannet maat, jos yrityksen arvoketju ulottuu unionin ulkopuolelle. Siinä tapauksessa, että kaikki tarvittavat tiedot arvoketjusta eivät ole saatavilla, yrityksen olisi niiden toimenpiteiden, jotka jäsenvaltioiden on määrä hyväksyä tämän muutosdirektiivin mukaisesti, kolmen ensimmäisen soveltamisvuoden ajan selitettävä, millä tavoin se on pyrkinyt hankkimaan tiedot arvoketjustaan, mistä syistä näitä tietoja ei voitu saada ja miten se suunnittelee hankkivansa tällaiset tiedot tulevaisuudessa.

| (34) | Tämän muutosdirektiivin tavoitteena ei ole velvoittaa yrityksiä julkistamaan henkistä pääomaa, henkistä omaisuutta, taitotietoa tai innovoinnin tuloksia, joita voitaisiin pitää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/943 (22) määriteltyinä liikesalaisuuksina. Tässä muutosdirektiivissä säädetyt raportointivaatimukset eivät sen vuoksi saisi rajoittaa direktiivin (EU) 2016/943 soveltamista. |
| --- | --- |

(34)

Tämän muutosdirektiivin tavoitteena ei ole velvoittaa yrityksiä julkistamaan henkistä pääomaa, henkistä omaisuutta, taitotietoa tai innovoinnin tuloksia, joita voitaisiin pitää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/943 (22) määriteltyinä liikesalaisuuksina. Tässä muutosdirektiivissä säädetyt raportointivaatimukset eivät sen vuoksi saisi rajoittaa direktiivin (EU) 2016/943 soveltamista.

| (35) | Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa edellytetään, että yritykset sisällyttävät muita kuin taloudellisia tietoja koskevaan raportointiinsa tietoa ja lisäselvityksiä vuositilinpäätöksessä esitetyistä luvuista. Kyseisissä artikloissa ei kuitenkaan edellytetä, että yritykset viittaavat muihin tietoihin toimintakertomuksessa tai antavat niistä lisäselvityksiä. Siksi tällä hetkellä raportoitavat muut kuin taloudelliset tiedot ja muut toimintakertomuksessa julkistettavat tiedot eivät ole keskenään johdonmukaisia. Tältä osin on tarpeen vahvistaa selkeitä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(35)

Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa edellytetään, että yritykset sisällyttävät muita kuin taloudellisia tietoja koskevaan raportointiinsa tietoa ja lisäselvityksiä vuositilinpäätöksessä esitetyistä luvuista. Kyseisissä artikloissa ei kuitenkaan edellytetä, että yritykset viittaavat muihin tietoihin toimintakertomuksessa tai antavat niistä lisäselvityksiä. Siksi tällä hetkellä raportoitavat muut kuin taloudelliset tiedot ja muut toimintakertomuksessa julkistettavat tiedot eivät ole keskenään johdonmukaisia. Tältä osin on tarpeen vahvistaa selkeitä vaatimuksia.

| (36) | Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa edellytetään, että jos yritys ei noudata tiettyjä toimintaperiaatteita suhteessa yhteen tai useampaan kyseisissä artikloissa luetelluista seikoista, sen on annettava selkeä ja perusteltu selvitys siitä, miksei se tee näin. Yritysten mahdollisia toimintaperiaatteita koskevien tietojen julkistamisen erilainen kohtelu verrattuna muihin kyseisissä artikloissa mainittuihin raportoinnin osa-alueisiin on aiheuttanut sekaannusta raportoivien yritysten keskuudessa eikä ole auttanut parantamaan raportoitujen tietojen laatua. Sen vuoksi tällaista kyseisessä direktiivissä olevaa toimintaperiaatteiden erilaista kohtelua ei ole tarpeen säilyttää. Kestävyysraportoinnin standardeissa olisi määritettävä, mitä tietoja kunkin direktiivin 2013/34/EU, sellaisena kuin se on muutettuna tällä muutosdirektiivillä, 19 a ja 29 a artiklassa mainitun raportoinnin osa-alueen osalta on tarpeen julkistaa. |
| --- | --- |

(36)

Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdassa ja 29 a artiklan 1 kohdassa edellytetään, että jos yritys ei noudata tiettyjä toimintaperiaatteita suhteessa yhteen tai useampaan kyseisissä artikloissa luetelluista seikoista, sen on annettava selkeä ja perusteltu selvitys siitä, miksei se tee näin. Yritysten mahdollisia toimintaperiaatteita koskevien tietojen julkistamisen erilainen kohtelu verrattuna muihin kyseisissä artikloissa mainittuihin raportoinnin osa-alueisiin on aiheuttanut sekaannusta raportoivien yritysten keskuudessa eikä ole auttanut parantamaan raportoitujen tietojen laatua. Sen vuoksi tällaista kyseisessä direktiivissä olevaa toimintaperiaatteiden erilaista kohtelua ei ole tarpeen säilyttää. Kestävyysraportoinnin standardeissa olisi määritettävä, mitä tietoja kunkin direktiivin 2013/34/EU, sellaisena kuin se on muutettuna tällä muutosdirektiivillä, 19 a ja 29 a artiklassa mainitun raportoinnin osa-alueen osalta on tarpeen julkistaa.

| (37) | Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdan ja 29 a artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvat yritykset voivat noudattaa kansallisia, unionin tai kansainvälisiä raportointikehyksiä, ja niiden on näin tehdessään ilmoitettava, mitä kehyksiä ne ovat noudattaneet. Direktiivissä 2013/34/EU ei kuitenkaan velvoiteta yrityksiä käyttämään yhteistä raportointikehystä tai -standardia, eikä se estä yrityksiä olemasta halutessaan käyttämättä mitään raportointikehystä tai -standardia. Kuten direktiivin 2014/95/EU 2 artiklassa edellytetään, komissio hyväksyi 5 päivänä heinäkuuta 2017 tiedonannon ”Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat suuntaviivat (muiden kuin taloudellisten tietojen raportointimenetelmä)”, jäljempänä ’muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat suuntaviivat’, ja antoi siinä viitteellisiä suuntaviivoja mainitun direktiivin soveltamisalaan kuuluville yrityksille.
  Komissio hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2019 ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevat suuntaviivat, joihin sisältyy erityisesti ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevia täydentäviä suuntaviivoja. Kyseisissä ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevissa suuntaviivoissa on nimenomaisesti otettu huomioon ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevän työryhmän suositukset. Saatavilla oleva näyttö osoittaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevilla suuntaviivoilla ei ole ollut merkittävää vaikutusta direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklan soveltamisalaan kuuluvien yritysten muiden kuin taloudellisten tietojen raportoinnin laatuun. Suuntaviivojen vapaaehtoinen luonne tarkoittaa, että yritykset voivat vapaasti päättää, soveltavatko ne niitä vai eivät. Suuntaviivoilla ei näin ollen voida yksinään varmistaa eri yritysten julkistamien tietojen vertailukelpoisuutta tai kaikkien kyseisten tietojen käyttäjien merkityksellisinä pitämien tietojen julkistamista. Siksi tarvitaan pakollisia yhteisiä kestävyysraportointistandardeja sen varmistamiseksi, että tiedot ovat vertailukelpoisia ja että kaikki merkitykselliset tiedot julkistetaan. Standardien olisi kaksinkertaisen olennaisuuden periaatteen pohjalta katettava kaikki tiedot, jotka ovat olennaisia kyseisten tietojen käyttäjille. Yhteiset kestävyysraportointistandardit ovat myös tarpeen, jotta voidaan mahdollistaa kestävyysraportoinnin varmentaminen ja digitalisointi ja helpottaa sen valvontaa ja täytäntöönpanoa.
  Pakollisten yhteisten kestävyysraportointistandardien kehittäminen on tarpeen, jotta voidaan päästä tilanteeseen, jossa kestävyystiedoilla on taloudellisten tietojen asemaan verrattavissa oleva asema. Kestävyysraportointistandardien hyväksyminen delegoiduilla säädöksillä varmistaisi yhdenmukaistetun kestävyysraportoinnin koko unionissa. Näin ollen yritys noudattaisi direktiivin 2013/34/EU kestävyysraportointivaatimuksia raportoidessaan tietoja kestävyysraportointistandardien mukaisesti. Tällaisia standardeja määriteltäessä on välttämätöntä ottaa asianmukaisesti ja mahdollisimman suuressa määrin huomioon tärkeimmät maailmanlaajuisesti käytetyt kestävyysraportointistandardit, laskematta kuitenkaan tämän muutosdirektiivin ja sen nojalla annettujen delegoitujen säädösten tavoitetasoa. |
| --- | --- |

(37)

Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 1 kohdan ja 29 a artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvat yritykset voivat noudattaa kansallisia, unionin tai kansainvälisiä raportointikehyksiä, ja niiden on näin tehdessään ilmoitettava, mitä kehyksiä ne ovat noudattaneet. Direktiivissä 2013/34/EU ei kuitenkaan velvoiteta yrityksiä käyttämään yhteistä raportointikehystä tai -standardia, eikä se estä yrityksiä olemasta halutessaan käyttämättä mitään raportointikehystä tai -standardia. Kuten direktiivin 2014/95/EU 2 artiklassa edellytetään, komissio hyväksyi 5 päivänä heinäkuuta 2017 tiedonannon ”Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat suuntaviivat (muiden kuin taloudellisten tietojen raportointimenetelmä)”, jäljempänä ’muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat suuntaviivat’, ja antoi siinä viitteellisiä suuntaviivoja mainitun direktiivin soveltamisalaan kuuluville yrityksille.

Komissio hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2019 ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevat suuntaviivat, joihin sisältyy erityisesti ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevia täydentäviä suuntaviivoja. Kyseisissä ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevissa suuntaviivoissa on nimenomaisesti otettu huomioon ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevän työryhmän suositukset. Saatavilla oleva näyttö osoittaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevilla suuntaviivoilla ei ole ollut merkittävää vaikutusta direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklan soveltamisalaan kuuluvien yritysten muiden kuin taloudellisten tietojen raportoinnin laatuun. Suuntaviivojen vapaaehtoinen luonne tarkoittaa, että yritykset voivat vapaasti päättää, soveltavatko ne niitä vai eivät. Suuntaviivoilla ei näin ollen voida yksinään varmistaa eri yritysten julkistamien tietojen vertailukelpoisuutta tai kaikkien kyseisten tietojen käyttäjien merkityksellisinä pitämien tietojen julkistamista. Siksi tarvitaan pakollisia yhteisiä kestävyysraportointistandardeja sen varmistamiseksi, että tiedot ovat vertailukelpoisia ja että kaikki merkitykselliset tiedot julkistetaan. Standardien olisi kaksinkertaisen olennaisuuden periaatteen pohjalta katettava kaikki tiedot, jotka ovat olennaisia kyseisten tietojen käyttäjille. Yhteiset kestävyysraportointistandardit ovat myös tarpeen, jotta voidaan mahdollistaa kestävyysraportoinnin varmentaminen ja digitalisointi ja helpottaa sen valvontaa ja täytäntöönpanoa.

Pakollisten yhteisten kestävyysraportointistandardien kehittäminen on tarpeen, jotta voidaan päästä tilanteeseen, jossa kestävyystiedoilla on taloudellisten tietojen asemaan verrattavissa oleva asema. Kestävyysraportointistandardien hyväksyminen delegoiduilla säädöksillä varmistaisi yhdenmukaistetun kestävyysraportoinnin koko unionissa. Näin ollen yritys noudattaisi direktiivin 2013/34/EU kestävyysraportointivaatimuksia raportoidessaan tietoja kestävyysraportointistandardien mukaisesti. Tällaisia standardeja määriteltäessä on välttämätöntä ottaa asianmukaisesti ja mahdollisimman suuressa määrin huomioon tärkeimmät maailmanlaajuisesti käytetyt kestävyysraportointistandardit, laskematta kuitenkaan tämän muutosdirektiivin ja sen nojalla annettujen delegoitujen säädösten tavoitetasoa.

| (38) | Mikään nykyinen standardi tai kehys ei yksinään tyydytä unionin tarvetta kestävyysraportointiin. Direktiivissä 2013/34/EU edellytettyjen tietojen on katettava kummastakin olennaisuusnäkökulmasta merkitykselliset tiedot, niiden on katettava kaikki kestävyysseikat, ja ne on tapauksen mukaan yhdenmukaistettava muiden kestävyystietojen julkistamista koskevien unionin lainsäädännön mukaisten velvoitteiden, mukaan lukien asetuksissa (EU) 2019/2088 ja (EU) 2020/852 säädetyt velvoitteet, kanssa. Lisäksi unionin yritysten pakollisten kestävyysraportointistandardien olisi oltava oikeassa suhteessa vihreän kehityksen ohjelman tavoitetasoon ja unionin ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä koskevaan tavoitteeseen sekä asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisiin välitavoitteisiin. Sen vuoksi on tarpeen siirtää komissiolle valta hyväksyä unionin kestävyysraportointistandardit, jotta voidaan ottaa ne nopeasti käyttöön ja varmistaa, että näiden kestävyysraportointistandardien sisältö vastaa unionin tarpeita. |
| --- | --- |

(38)

Mikään nykyinen standardi tai kehys ei yksinään tyydytä unionin tarvetta kestävyysraportointiin. Direktiivissä 2013/34/EU edellytettyjen tietojen on katettava kummastakin olennaisuusnäkökulmasta merkitykselliset tiedot, niiden on katettava kaikki kestävyysseikat, ja ne on tapauksen mukaan yhdenmukaistettava muiden kestävyystietojen julkistamista koskevien unionin lainsäädännön mukaisten velvoitteiden, mukaan lukien asetuksissa (EU) 2019/2088 ja (EU) 2020/852 säädetyt velvoitteet, kanssa. Lisäksi unionin yritysten pakollisten kestävyysraportointistandardien olisi oltava oikeassa suhteessa vihreän kehityksen ohjelman tavoitetasoon ja unionin ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä koskevaan tavoitteeseen sekä asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisiin välitavoitteisiin. Sen vuoksi on tarpeen siirtää komissiolle valta hyväksyä unionin kestävyysraportointistandardit, jotta voidaan ottaa ne nopeasti käyttöön ja varmistaa, että näiden kestävyysraportointistandardien sisältö vastaa unionin tarpeita.

| (39) | Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG) on Belgian lain mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon yhdistys, joka palvelee yleistä etua antamalla komissiolle neuvoja kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä. EFRAG on vakiinnuttanut maineensa yritysraportoinnin eurooppalaisena asiantuntijakeskuksena, ja sillä on hyvät edellytykset edistää koordinointia unionin kestävyysraportointistandardien ja sellaisten kansainvälisten aloitteiden välillä, joilla pyritään kehittämään maailmanlaajuisesti johdonmukaisia standardeja. EFRAGin perustama usean sidosryhmän erityistyöryhmä julkaisi maaliskuussa 2021 suosituksia unionin kestävyysraportointistandardien mahdolliseksi kehittämiseksi. Kyseiset suositukset sisältävät ehdotuksia sellaisen yhdenmukaisen ja kattavan kestävyysraportointistandardien kokonaisuuden kehittämiseksi, jotka kattavat kaikki kestävyysseikat kaksinkertaisen olennaisuuden näkökulmasta. Suositukset sisältävät myös yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman tällaisten standardien kehittämiseksi sekä ehdotuksia, jotka koskevat maailmanlaajuisten standardointialoitteiden ja unionin standardointialoitteiden keskinäisesti vahvistavaa yhteistyötä. EFRAGin johtokunnan puheenjohtaja julkaisi maaliskuussa 2021 suosituksia mahdollisista EFRAGissa tehtävistä hallintotapamuutoksista siltä varalta, että sitä pyydetään laatimaan teknisiä neuvoja kestävyysraportointistandardeista. EFRAGin johtokunnan puheenjohtajan suosituksiin sisältyy uuden kestävyysraportoinnin pilarin käyttöönotto EFRAGissa ilman, että nykyistä tilinpäätösraportoinnin pilaria merkittävästi muutetaan. Maaliskuussa 2022 EFRAGin yleiskokous nimitti vastaperustetun EFRAGin kestävyysraportointilautakunnan jäsenet. Komission olisi kestävyysraportointistandardeja hyväksyessään otettava huomioon EFRAGin laatimat tekniset neuvot.
  Jotta voitaisiin varmistaa korkealaatuiset standardit, jotka edistävät eurooppalaista yleistä etua ja täyttävät yritysten ja raportoitavien tietojen käyttäjien tarpeet, EFRAGilla olisi oltava riittävä julkinen rahoitus sen riippumattomuuden varmistamiseksi. Sen tekniset neuvot olisi laadittava asianmukaisessa menettelyssä, julkisen valvonnan alaisena ja avoimuutta noudattaen, niiden olisi perustuttava asiaankuuluvien sidosryhmien, mukaan lukien yritykset, sijoittajat, kansalaisjärjestöt ja ammattiliitot, tasapuoliseen edustukseen, ja niihin olisi liitettävä kustannus-hyötyanalyysit. Osallistumiselle EFRAGin työhön teknisellä tasolla olisi asetettava ehdoksi asiantuntemus kestävyysraportoinnin alalla, eikä sen ehdoksi saisi asettaa minkäänlaista rahoitusosuutta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta julkisten elinten ja kansallisten standardointijärjestöjen osallistumista tähän työhön. Olisi taattava avoin prosessi, jossa vältetään eturistiriitoja. Sen varmistamiseksi, että unionin kestävyysraportointistandardeissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden näkemykset, komission olisi ennen kyseisten standardien hyväksymistä kuultava EFRAGin teknisistä neuvoista asetuksessa (EU) 2020/852 tarkoitettua kestävää rahoitusta käsittelevää jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmää, jäljempänä ’kestävää rahoitusta käsittelevä jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmä’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 (23) tarkoitettua tilinpäätöskysymysten sääntelykomiteaa, jäljempänä ’tilinpäätöskysymysten sääntelykomitea’.
  Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, Euroopan pankkiviranomainen ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen osallistuvat teknisten sääntelystandardien laatimiseen asetuksen (EU) 2019/2088 nojalla, ja kyseisten teknisten sääntelystandardien ja kestävyysraportointistandardien on oltava keskenään yhdenmukaisia. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (24) nojalla arvopaperimarkkinaviranomainen on myös mukana edistämässä valvontakäytäntöjen lähentymistä sellaisten liikkeeseenlaskijoiden yritysraportoinnin täytäntöönpanon valvonnassa, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla ja jotka velvoitetaan raportoimaan kyseisten kestävyysraportointistandardien mukaisesti. Sen vuoksi olisi edellytettävä, että arvopaperimarkkinaviranomainen, pankkiviranomainen ja vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen antavat lausunnon EFRAGin teknisistä neuvoista. Tällaiset lausunnot olisi annettava kahden kuukauden kuluessa komission pyynnön vastaanottamisesta. Lisäksi komission olisi kuultava Euroopan ympäristökeskusta, Euroopan unionin perusoikeusvirastoa, EKP:tä, Euroopan tilintarkastajien valvontaelinten komiteaa (CEAOB) ja kestävän rahoituksen foorumia sen varmistamiseksi, että kestävyysraportointistandardit ovat yhdenmukaisia asiaa koskevan unionin toimintapolitiikan ja lainsäädännön kanssa. Jos jokin näistä toimijoista päättää antaa lausunnon, sen olisi annettava se kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on kuullut sitä. |
| --- | --- |

(39)

Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG) on Belgian lain mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon yhdistys, joka palvelee yleistä etua antamalla komissiolle neuvoja kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä. EFRAG on vakiinnuttanut maineensa yritysraportoinnin eurooppalaisena asiantuntijakeskuksena, ja sillä on hyvät edellytykset edistää koordinointia unionin kestävyysraportointistandardien ja sellaisten kansainvälisten aloitteiden välillä, joilla pyritään kehittämään maailmanlaajuisesti johdonmukaisia standardeja. EFRAGin perustama usean sidosryhmän erityistyöryhmä julkaisi maaliskuussa 2021 suosituksia unionin kestävyysraportointistandardien mahdolliseksi kehittämiseksi. Kyseiset suositukset sisältävät ehdotuksia sellaisen yhdenmukaisen ja kattavan kestävyysraportointistandardien kokonaisuuden kehittämiseksi, jotka kattavat kaikki kestävyysseikat kaksinkertaisen olennaisuuden näkökulmasta. Suositukset sisältävät myös yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman tällaisten standardien kehittämiseksi sekä ehdotuksia, jotka koskevat maailmanlaajuisten standardointialoitteiden ja unionin standardointialoitteiden keskinäisesti vahvistavaa yhteistyötä. EFRAGin johtokunnan puheenjohtaja julkaisi maaliskuussa 2021 suosituksia mahdollisista EFRAGissa tehtävistä hallintotapamuutoksista siltä varalta, että sitä pyydetään laatimaan teknisiä neuvoja kestävyysraportointistandardeista. EFRAGin johtokunnan puheenjohtajan suosituksiin sisältyy uuden kestävyysraportoinnin pilarin käyttöönotto EFRAGissa ilman, että nykyistä tilinpäätösraportoinnin pilaria merkittävästi muutetaan. Maaliskuussa 2022 EFRAGin yleiskokous nimitti vastaperustetun EFRAGin kestävyysraportointilautakunnan jäsenet. Komission olisi kestävyysraportointistandardeja hyväksyessään otettava huomioon EFRAGin laatimat tekniset neuvot.

Jotta voitaisiin varmistaa korkealaatuiset standardit, jotka edistävät eurooppalaista yleistä etua ja täyttävät yritysten ja raportoitavien tietojen käyttäjien tarpeet, EFRAGilla olisi oltava riittävä julkinen rahoitus sen riippumattomuuden varmistamiseksi. Sen tekniset neuvot olisi laadittava asianmukaisessa menettelyssä, julkisen valvonnan alaisena ja avoimuutta noudattaen, niiden olisi perustuttava asiaankuuluvien sidosryhmien, mukaan lukien yritykset, sijoittajat, kansalaisjärjestöt ja ammattiliitot, tasapuoliseen edustukseen, ja niihin olisi liitettävä kustannus-hyötyanalyysit. Osallistumiselle EFRAGin työhön teknisellä tasolla olisi asetettava ehdoksi asiantuntemus kestävyysraportoinnin alalla, eikä sen ehdoksi saisi asettaa minkäänlaista rahoitusosuutta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta julkisten elinten ja kansallisten standardointijärjestöjen osallistumista tähän työhön. Olisi taattava avoin prosessi, jossa vältetään eturistiriitoja. Sen varmistamiseksi, että unionin kestävyysraportointistandardeissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden näkemykset, komission olisi ennen kyseisten standardien hyväksymistä kuultava EFRAGin teknisistä neuvoista asetuksessa (EU) 2020/852 tarkoitettua kestävää rahoitusta käsittelevää jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmää, jäljempänä ’kestävää rahoitusta käsittelevä jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmä’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 (23) tarkoitettua tilinpäätöskysymysten sääntelykomiteaa, jäljempänä ’tilinpäätöskysymysten sääntelykomitea’.

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, Euroopan pankkiviranomainen ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen osallistuvat teknisten sääntelystandardien laatimiseen asetuksen (EU) 2019/2088 nojalla, ja kyseisten teknisten sääntelystandardien ja kestävyysraportointistandardien on oltava keskenään yhdenmukaisia. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (24) nojalla arvopaperimarkkinaviranomainen on myös mukana edistämässä valvontakäytäntöjen lähentymistä sellaisten liikkeeseenlaskijoiden yritysraportoinnin täytäntöönpanon valvonnassa, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla ja jotka velvoitetaan raportoimaan kyseisten kestävyysraportointistandardien mukaisesti. Sen vuoksi olisi edellytettävä, että arvopaperimarkkinaviranomainen, pankkiviranomainen ja vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen antavat lausunnon EFRAGin teknisistä neuvoista. Tällaiset lausunnot olisi annettava kahden kuukauden kuluessa komission pyynnön vastaanottamisesta. Lisäksi komission olisi kuultava Euroopan ympäristökeskusta, Euroopan unionin perusoikeusvirastoa, EKP:tä, Euroopan tilintarkastajien valvontaelinten komiteaa (CEAOB) ja kestävän rahoituksen foorumia sen varmistamiseksi, että kestävyysraportointistandardit ovat yhdenmukaisia asiaa koskevan unionin toimintapolitiikan ja lainsäädännön kanssa. Jos jokin näistä toimijoista päättää antaa lausunnon, sen olisi annettava se kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on kuullut sitä.

| (40) | Jotta voitaisiin edistää demokraattista valvontaa ja avoimuutta, komission olisi vähintään kerran vuodessa kuultava Euroopan parlamenttia sekä yhteisesti kestävää rahoitusta käsittelevää jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmää ja tilinpäätöskysymysten sääntelykomiteaa EFRAGin työohjelmasta kestävyysraportointistandardien kehittämisen osalta. |
| --- | --- |

(40)

Jotta voitaisiin edistää demokraattista valvontaa ja avoimuutta, komission olisi vähintään kerran vuodessa kuultava Euroopan parlamenttia sekä yhteisesti kestävää rahoitusta käsittelevää jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmää ja tilinpäätöskysymysten sääntelykomiteaa EFRAGin työohjelmasta kestävyysraportointistandardien kehittämisen osalta.

| (41) | Kestävyysraportointistandardien olisi oltava yhdenmukaisia muun unionin lainsäädännön kanssa. Nämä standardit olisi erityisesti yhdenmukaistettava asetuksessa (EU) 2019/2088 säädettyjen tietojen antamista koskevien vaatimusten kanssa, ja niissä olisi otettava huomioon asetuksen (EU) 2020/852 nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetut perustana olevat indikaattorit ja menetelmät, vertailuarvojen hallinnoijiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 (25) nojalla sovellettavat julkistamisvaatimukset, ilmastosiirtymää koskevien EU:n vertailuarvojen ja Pariisin sopimuksen mukaisten EU:n vertailuarvojen määrittämistä koskevat vähimmäisvaatimukset sekä työ, jonka pankkiviranomainen toteuttaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen pilarin julkistamisvaatimusten täytäntöönpanemiseksi.
  Standardeissa olisi otettava huomioon unionin ympäristölainsäädäntö, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2009 (26) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY (27), ja niissä olisi otettava huomioon komission suositus 2013/179/EU (28) ja sen liitteet sekä niiden päivitykset. Huomioon olisi otettava myös muu asiaa koskeva unionin lainsäädäntö, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU (29), ja muut yrityksiä koskevat unionin oikeudessa vahvistetut vaatimukset johtajien velvollisuuksista ja due diligence -prosessista. |
| --- | --- |

(41)

Kestävyysraportointistandardien olisi oltava yhdenmukaisia muun unionin lainsäädännön kanssa. Nämä standardit olisi erityisesti yhdenmukaistettava asetuksessa (EU) 2019/2088 säädettyjen tietojen antamista koskevien vaatimusten kanssa, ja niissä olisi otettava huomioon asetuksen (EU) 2020/852 nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetut perustana olevat indikaattorit ja menetelmät, vertailuarvojen hallinnoijiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 (25) nojalla sovellettavat julkistamisvaatimukset, ilmastosiirtymää koskevien EU:n vertailuarvojen ja Pariisin sopimuksen mukaisten EU:n vertailuarvojen määrittämistä koskevat vähimmäisvaatimukset sekä työ, jonka pankkiviranomainen toteuttaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen pilarin julkistamisvaatimusten täytäntöönpanemiseksi.

Standardeissa olisi otettava huomioon unionin ympäristölainsäädäntö, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2009 (26) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY (27), ja niissä olisi otettava huomioon komission suositus 2013/179/EU (28) ja sen liitteet sekä niiden päivitykset. Huomioon olisi otettava myös muu asiaa koskeva unionin lainsäädäntö, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU (29), ja muut yrityksiä koskevat unionin oikeudessa vahvistetut vaatimukset johtajien velvollisuuksista ja due diligence -prosessista.

| (42) | Kestävyysraportointistandardeissa olisi otettava huomioon muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat suuntaviivat ja ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevat suuntaviivat. Niissä olisi myös otettava huomioon muut direktiivissä 2013/34/EU säädetyt raportointivaatimukset, jotka eivät suoraan liity kestävyyteen, jotta raportoitavien tietojen käyttäjät saisivat paremman käsityksen yrityksen kehityksestä, tuloksesta, asemasta ja vaikutuksesta, kun maksimoidaan kestävyystietojen ja muiden direktiivin 2013/34/EU mukaisesti raportoitavien tietojen väliset yhteydet. |
| --- | --- |

(42)

Kestävyysraportointistandardeissa olisi otettava huomioon muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat suuntaviivat ja ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevat suuntaviivat. Niissä olisi myös otettava huomioon muut direktiivissä 2013/34/EU säädetyt raportointivaatimukset, jotka eivät suoraan liity kestävyyteen, jotta raportoitavien tietojen käyttäjät saisivat paremman käsityksen yrityksen kehityksestä, tuloksesta, asemasta ja vaikutuksesta, kun maksimoidaan kestävyystietojen ja muiden direktiivin 2013/34/EU mukaisesti raportoitavien tietojen väliset yhteydet.

| (43) | Kestävyysraportointistandardien olisi oltava oikeasuhteisia, eivätkä ne saisi aiheuttaa tarpeetonta hallinnollista rasitetta yrityksille, jotka ovat velvollisia käyttämään niitä. Jotta voidaan minimoida häiriöt yrityksille, jotka jo raportoivat kestävyystietoja, kestävyysraportointistandardeissa olisi tapauksen mukaan otettava huomioon olemassa olevat kestävyysraportointia ja -tilinpitoa koskevat standardit ja kehykset. Tällaisia olemassa olevia standardeja ja kehyksiä ovat antaneet Global Reporting Initiative, Sustainability Accounting Standards Board, International Integrated Reporting Council, International Accounting Standards Board (kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta), ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevä työryhmä, Carbon Disclosure Standards Board ja CDP eli entinen Carbon Disclosure Project.
  Unionin standardeissa olisi otettava huomioon kaikki IFRS-säätiön (International Financial Reporting Standards Foundation) puitteissa kehitetyt kestävyysraportointistandardit. Jotta vältettäisiin sääntelyn tarpeeton hajanaisuus, jolla voisi olla kielteisiä seurauksia maailmanlaajuisesti toimiville yrityksille, unionin kestävyysraportointistandardeilla olisi edistettävä kestävyysraportointistandardien lähentämistä maailmanlaajuisella tasolla koskevaa prosessia tukemalla ISSB:n (International Sustainability Standards Board) työtä. Unionin kestävyysraportointistandardeilla olisi vähennettävä maailmanlaajuisesti toimiville yrityksille aiheutuvaa epäjohdonmukaisten raportointivaatimusten riskiä integroimalla niihin ISSB:n kehittämien maailmanlaajuisten perustason standardien sisältö, siltä osin kuin kyseisten perustason standardien sisältö on johdonmukainen unionin lainsäädäntökehyksen ja vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(43)

Kestävyysraportointistandardien olisi oltava oikeasuhteisia, eivätkä ne saisi aiheuttaa tarpeetonta hallinnollista rasitetta yrityksille, jotka ovat velvollisia käyttämään niitä. Jotta voidaan minimoida häiriöt yrityksille, jotka jo raportoivat kestävyystietoja, kestävyysraportointistandardeissa olisi tapauksen mukaan otettava huomioon olemassa olevat kestävyysraportointia ja -tilinpitoa koskevat standardit ja kehykset. Tällaisia olemassa olevia standardeja ja kehyksiä ovat antaneet Global Reporting Initiative, Sustainability Accounting Standards Board, International Integrated Reporting Council, International Accounting Standards Board (kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta), ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevä työryhmä, Carbon Disclosure Standards Board ja CDP eli entinen Carbon Disclosure Project.

Unionin standardeissa olisi otettava huomioon kaikki IFRS-säätiön (International Financial Reporting Standards Foundation) puitteissa kehitetyt kestävyysraportointistandardit. Jotta vältettäisiin sääntelyn tarpeeton hajanaisuus, jolla voisi olla kielteisiä seurauksia maailmanlaajuisesti toimiville yrityksille, unionin kestävyysraportointistandardeilla olisi edistettävä kestävyysraportointistandardien lähentämistä maailmanlaajuisella tasolla koskevaa prosessia tukemalla ISSB:n (International Sustainability Standards Board) työtä. Unionin kestävyysraportointistandardeilla olisi vähennettävä maailmanlaajuisesti toimiville yrityksille aiheutuvaa epäjohdonmukaisten raportointivaatimusten riskiä integroimalla niihin ISSB:n kehittämien maailmanlaajuisten perustason standardien sisältö, siltä osin kuin kyseisten perustason standardien sisältö on johdonmukainen unionin lainsäädäntökehyksen ja vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden kanssa.

| (44) | Vihreän kehityksen ohjelmassa komissio sitoutui tukemaan yrityksiä ja muita sidosryhmiä luonnonpääoman standardoitujen tilinpitokäytäntöjen kehittämisessä unionissa ja kansainvälisesti, jotta voidaan varmistaa ympäristöriskien ja niiden lieventämismahdollisuuksien asianmukainen hallinta ja vähentää niihin liittyviä kustannuksia.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/783 (30) perustetussa ympäristön ja ilmastotoimien ohjelmassa (Life-ohjelma) rahoitetussa Transparent-hankkeessa kehitetään ensimmäistä luonnonpääoman tilinpitomenetelmää, jolla tehdään nykyisistä menetelmistä helpommin vertailtavia ja avoimempia ja alennetaan samalla yritysten kynnystä ottaa käyttöön ja käyttää järjestelmiä tukemaan tulevaisuuden vaatimusten huomioon ottamista niiden liiketoiminnassa. Myös Natural Capital Protocol (luonnonpääoman protokolla) on tärkeä viitekehys luonnonpääoman tilinpidon alalla. Luonnonpääoman tilinpitomenetelmillä pyritään pääasiassa lujittamaan sisäisiä johtamispäätöksiä, mutta ne olisi otettava asianmukaisesti huomioon vahvistettaessa kestävyysraportointistandardeja. Joillakin luonnonpääoman tilinpitomenetelmillä pyritään määrittämään yritysten toiminnan ympäristövaikutuksille rahallinen arvo, mikä voi auttaa kestävyystietojen käyttäjiä ymmärtämään paremmin tällaisia vaikutuksia. Sen vuoksi on aiheellista, että kestävyysraportointistandardeihin olisi voitava sisällyttää monetisoituja kestävyysvaikutusten indikaattoreita, jos se katsotaan tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

(44)

Vihreän kehityksen ohjelmassa komissio sitoutui tukemaan yrityksiä ja muita sidosryhmiä luonnonpääoman standardoitujen tilinpitokäytäntöjen kehittämisessä unionissa ja kansainvälisesti, jotta voidaan varmistaa ympäristöriskien ja niiden lieventämismahdollisuuksien asianmukainen hallinta ja vähentää niihin liittyviä kustannuksia.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/783 (30) perustetussa ympäristön ja ilmastotoimien ohjelmassa (Life-ohjelma) rahoitetussa Transparent-hankkeessa kehitetään ensimmäistä luonnonpääoman tilinpitomenetelmää, jolla tehdään nykyisistä menetelmistä helpommin vertailtavia ja avoimempia ja alennetaan samalla yritysten kynnystä ottaa käyttöön ja käyttää järjestelmiä tukemaan tulevaisuuden vaatimusten huomioon ottamista niiden liiketoiminnassa. Myös Natural Capital Protocol (luonnonpääoman protokolla) on tärkeä viitekehys luonnonpääoman tilinpidon alalla. Luonnonpääoman tilinpitomenetelmillä pyritään pääasiassa lujittamaan sisäisiä johtamispäätöksiä, mutta ne olisi otettava asianmukaisesti huomioon vahvistettaessa kestävyysraportointistandardeja. Joillakin luonnonpääoman tilinpitomenetelmillä pyritään määrittämään yritysten toiminnan ympäristövaikutuksille rahallinen arvo, mikä voi auttaa kestävyystietojen käyttäjiä ymmärtämään paremmin tällaisia vaikutuksia. Sen vuoksi on aiheellista, että kestävyysraportointistandardeihin olisi voitava sisällyttää monetisoituja kestävyysvaikutusten indikaattoreita, jos se katsotaan tarpeelliseksi.

| (45) | Kestävyysraportointistandardeissa olisi myös otettava huomioon vastuullista yritystoimintaa, yritysten yhteiskuntavastuuta ja kestävää kehitystä koskevat kansainvälisesti tunnustetut periaatteet ja kehykset, mukaan lukien YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, vastuullista liiketoimintaa koskevat OECD:n due diligence -ohjeet ja niihin liittyvät alakohtaiset suuntaviivat, Global Compact -aloite, monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskeva Kansainvälisen työjärjestön kolmikantainen periaatejulistus, yhteiskuntavastuuta koskeva ISO 26000 -standardi ja YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteet. |
| --- | --- |

(45)

Kestävyysraportointistandardeissa olisi myös otettava huomioon vastuullista yritystoimintaa, yritysten yhteiskuntavastuuta ja kestävää kehitystä koskevat kansainvälisesti tunnustetut periaatteet ja kehykset, mukaan lukien YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, vastuullista liiketoimintaa koskevat OECD:n due diligence -ohjeet ja niihin liittyvät alakohtaiset suuntaviivat, Global Compact -aloite, monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskeva Kansainvälisen työjärjestön kolmikantainen periaatejulistus, yhteiskuntavastuuta koskeva ISO 26000 -standardi ja YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteet.

| (46) | Olisi varmistettava, että yritysten kestävyysraportointistandardien mukaisesti raportoimat tiedot vastaavat käyttäjien tarpeita eivätkä aiheuta vaivan ja kustannusten puolesta suhteetonta rasitetta raportoiville yrityksille ja niille, joihin vaikutus kohdistuu välillisesti osana kyseisten yritysten arvoketjua. Kestävyysraportointistandardeissa olisi sen vuoksi täsmennettävä tiedot, jotka yritysten on julkistettava kaikista tärkeimmistä ympäristötekijöistä, mukaan lukien niiden vaikutukset ja riippuvuussuhteet ilmastoon, ilmaan, maahan, veteen ja biologiseen monimuotoisuuteen. Asetuksessa (EU) 2020/852 esitetään unionin ympäristötavoitteiden luokitus.
  Yhdenmukaisuuden vuoksi on aiheellista käyttää samanlaista luokitusta niiden ympäristötekijöiden tunnistamiseksi, joita kestävyysraportointistandardeissa olisi käsiteltävä. Kestävyysraportointistandardeissa olisi otettava huomioon ja täsmennettävä kaikki maantieteelliset tai muut taustatiedot, jotka yritysten olisi julkistettava, jotta saadaan käsitys niiden merkittävimmistä vaikutuksista kestävyysseikkoihin ja kestävyysseikoista yritykselle aiheutuvista tärkeimmistä riskeistä. Täsmennettäessä tietoja, jotka yritysten on julkistettava ympäristötekijöistä, olisi varmistettava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) 2020/852 2 artiklassa säädettyjen määritelmien sekä mainitun asetuksen 8 artiklassa ja mainitun asetuksen nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä säädettyjen raportointivaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

(46)

Olisi varmistettava, että yritysten kestävyysraportointistandardien mukaisesti raportoimat tiedot vastaavat käyttäjien tarpeita eivätkä aiheuta vaivan ja kustannusten puolesta suhteetonta rasitetta raportoiville yrityksille ja niille, joihin vaikutus kohdistuu välillisesti osana kyseisten yritysten arvoketjua. Kestävyysraportointistandardeissa olisi sen vuoksi täsmennettävä tiedot, jotka yritysten on julkistettava kaikista tärkeimmistä ympäristötekijöistä, mukaan lukien niiden vaikutukset ja riippuvuussuhteet ilmastoon, ilmaan, maahan, veteen ja biologiseen monimuotoisuuteen. Asetuksessa (EU) 2020/852 esitetään unionin ympäristötavoitteiden luokitus.

Yhdenmukaisuuden vuoksi on aiheellista käyttää samanlaista luokitusta niiden ympäristötekijöiden tunnistamiseksi, joita kestävyysraportointistandardeissa olisi käsiteltävä. Kestävyysraportointistandardeissa olisi otettava huomioon ja täsmennettävä kaikki maantieteelliset tai muut taustatiedot, jotka yritysten olisi julkistettava, jotta saadaan käsitys niiden merkittävimmistä vaikutuksista kestävyysseikkoihin ja kestävyysseikoista yritykselle aiheutuvista tärkeimmistä riskeistä. Täsmennettäessä tietoja, jotka yritysten on julkistettava ympäristötekijöistä, olisi varmistettava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) 2020/852 2 artiklassa säädettyjen määritelmien sekä mainitun asetuksen 8 artiklassa ja mainitun asetuksen nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä säädettyjen raportointivaatimusten kanssa.

| (47) | Ilmastoon liittyvien tietojen osalta käyttäjät ovat kiinnostuneita tietämään yritysten fyysisistä ja siirtymäriskeistä sekä niiden resilienssistä erilaisten ilmastoskenaarioiden suhteen ja suunnitelmista sopeutua niihin sekä suunnitelmista unionin ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä koskevaan tavoitteeseen sopeutumiseksi. Käyttäjät ovat kiinnostuneita myös yrityksen kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien tasosta ja laajuudesta, mukaan lukien se, missä määrin yritys käyttää päästöhyvityksiä ja mikä on niiden lähde. Ilmastoneutraalin talouden saavuttaminen edellyttää kasvihuonekaasujen tilinpitoa ja kompensointia koskevien standardien yhdenmukaistamista. Käyttäjät tarvitsevat päästöhyvityksistä luotettavia tietoja, joilla puututaan mahdolliseen kaksinkertaiseen laskentaan ja yliarviointiin, kun otetaan huomioon riskit, joita kaksinkertainen laskenta ja yliarviointi voivat aiheuttaa ilmastoon liittyvien tavoitteiden saavuttamiselle. Käyttäjiä kiinnostaa myös tietää toimista, joita yritykset ovat toteuttaneet vähentääkseen tehokkaasti absoluuttisia kasvihuonekaasupäästöjä osana ilmastonmuutokseen liittyviä hillintä- ja sopeutumisstrategioitaan, mukaan lukien scope 1-, scope 2- ja tapauksen mukaan scope 3 -päästöt.
  Scope 3 -päästöjen osalta käyttäjien kannalta ensisijaista on saada tietoa siitä, mitkä scope 3 -luokat ovat merkittäviä yrityksen tapauksessa, ja päästöistä kussakin näistä scope 3 -luokista. Kestävyysraportointistandardeissa olisi sen vuoksi täsmennettävä, mitä tietoja yritysten olisi raportoitava tällaisten seikkojen osalta. |
| --- | --- |

(47)

Ilmastoon liittyvien tietojen osalta käyttäjät ovat kiinnostuneita tietämään yritysten fyysisistä ja siirtymäriskeistä sekä niiden resilienssistä erilaisten ilmastoskenaarioiden suhteen ja suunnitelmista sopeutua niihin sekä suunnitelmista unionin ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä koskevaan tavoitteeseen sopeutumiseksi. Käyttäjät ovat kiinnostuneita myös yrityksen kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien tasosta ja laajuudesta, mukaan lukien se, missä määrin yritys käyttää päästöhyvityksiä ja mikä on niiden lähde. Ilmastoneutraalin talouden saavuttaminen edellyttää kasvihuonekaasujen tilinpitoa ja kompensointia koskevien standardien yhdenmukaistamista. Käyttäjät tarvitsevat päästöhyvityksistä luotettavia tietoja, joilla puututaan mahdolliseen kaksinkertaiseen laskentaan ja yliarviointiin, kun otetaan huomioon riskit, joita kaksinkertainen laskenta ja yliarviointi voivat aiheuttaa ilmastoon liittyvien tavoitteiden saavuttamiselle. Käyttäjiä kiinnostaa myös tietää toimista, joita yritykset ovat toteuttaneet vähentääkseen tehokkaasti absoluuttisia kasvihuonekaasupäästöjä osana ilmastonmuutokseen liittyviä hillintä- ja sopeutumisstrategioitaan, mukaan lukien scope 1-, scope 2- ja tapauksen mukaan scope 3 -päästöt.

Scope 3 -päästöjen osalta käyttäjien kannalta ensisijaista on saada tietoa siitä, mitkä scope 3 -luokat ovat merkittäviä yrityksen tapauksessa, ja päästöistä kussakin näistä scope 3 -luokista. Kestävyysraportointistandardeissa olisi sen vuoksi täsmennettävä, mitä tietoja yritysten olisi raportoitava tällaisten seikkojen osalta.

| (48) | Ilmastoneutraalin kiertotalouden saavuttaminen hajakuormitusta aiheuttamatta edellyttää kaikkien talouden sektorien täysimääräistä osallistumista. Energiankulutuksen vähentäminen ja energiatehokkuuden lisääminen ovat tässä suhteessa avainasemassa, koska energiaa käytetään kaikissa toimitusketjuissa. Energianäkökohdat olisi sen vuoksi otettava asianmukaisesti huomioon kestävyysraportointistandardeissa, erityisesti kun on kyse ympäristöseikoista, mukaan lukien ilmastoon liittyvät seikat. |
| --- | --- |

(48)

Ilmastoneutraalin kiertotalouden saavuttaminen hajakuormitusta aiheuttamatta edellyttää kaikkien talouden sektorien täysimääräistä osallistumista. Energiankulutuksen vähentäminen ja energiatehokkuuden lisääminen ovat tässä suhteessa avainasemassa, koska energiaa käytetään kaikissa toimitusketjuissa. Energianäkökohdat olisi sen vuoksi otettava asianmukaisesti huomioon kestävyysraportointistandardeissa, erityisesti kun on kyse ympäristöseikoista, mukaan lukien ilmastoon liittyvät seikat.

| (49) | Kestävyysraportointistandardeissa olisi täsmennettävä tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava yhteiskuntaan liittyvistä tekijöistä, mukaan lukien työolot, työmarkkinaosapuolten osallistuminen, työehtosopimusneuvottelut, tasa-arvo, syrjimättömyys, monimuotoisuus ja osallisuus sekä ihmisoikeuksista. Tällaisten tietojen olisi katettava yrityksen vaikutukset ihmisiin, myös työntekijöihin, ja ihmisten terveyteen. Yritysten julkistamiin ihmisoikeuksia koskeviin tietoihin olisi tapauksen mukaan sisällytettävä tietoja pakkotyöstä ja lapsityövoiman käytöstä niiden arvoketjuissa. Pakkotyötä koskevat kestävyysraportointivaatimukset eivät saisi vapauttaa viranomaisia niiden vastuusta puuttua kauppapolitiikan ja diplomatian keinoin ihmisoikeusrikkomusten, pakkotyö mukaan lukien, tuloksena tuotettujen tavaroiden tuontiin. Yritysten olisi myös voitava raportoida työllisyyteen ja tulotasoihin liittyvistä mahdollisista riskeistä ja suuntauksista.
  Yhteiskuntaan liittyviä tekijöitä koskevissa kestävyysraportointistandardeissa olisi täsmennettävä tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava liikeyritysten kannalta merkityksellisistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteista, mukaan lukien yhtäläiset mahdollisuudet kaikille ja työolot. Komission 4 päivänä maaliskuuta 2021 hyväksymässä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa vaaditaan tiukentamaan yritysten sosiaalisia kysymyksiä koskevan raportoinnin vaatimuksia. Kestävyysraportointistandardeissa olisi myös täsmennettävä tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava ihmisoikeuksista, perusvapauksista, demokratian periaatteista ja normeista, jotka on vahvistettu kansainvälisessä ihmisoikeusasiakirjassa ja muissa YK:n keskeisissä ihmisoikeussopimuksissa, kuten YK:n yleissopimuksessa vammaisten henkilöiden oikeuksista, YK:n julistuksessa alkuperäiskansojen oikeuksista, YK:n yleissopimuksessa lapsen oikeuksista, ILO:n julistuksessa työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista, ILO:n keskeisissä yleissopimuksissa, yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Raportoinnin, joka koskee yhteiskuntaan liittyviä tekijöitä sekä ympäristöön ja hallintotapaan liittyviä tekijöitä, olisi oltava oikeassa suhteessa tämän muutosdirektiivin soveltamisalaan ja tavoitteisiin. Sukupuolten tasa-arvoa ja samaa palkkaa samanarvoisesta työstä käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on raportoitava sukupuolten palkkaerosta, muu asiaa koskeva unionin oikeus huomioon ottaen. Vammaisten henkilöiden työllisyyttä ja osallisuutta käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on raportoitava yrityksen toteuttamista esteettömyystoimenpiteistä.
  Koulutusta ja osaamisen kehittämistä käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on raportoitava koulutukseen osallistuvien työntekijöiden osuudesta ja jakautumisesta. Työehtosopimusneuvotteluja käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on julkistettava yritysneuvostojen olemassaolosta sekä työehtosopimusten olemassaolosta ja tällaisten sopimusten soveltamisalaan kuuluvien työntekijöiden osuudesta. Työntekijöiden osallistumista käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on julkistettava työntekijöiden osallistumisesta hallinto- ja valvontaelimiin. Monimuotoisuutta käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on raportoitava sukupuolten monimuotoisuudesta ylimmässä johdossa ja aliedustettuna olevaa sukupuolta olevien henkilöiden lukumäärästä yritysten hallituksissa. |
| --- | --- |

(49)

Kestävyysraportointistandardeissa olisi täsmennettävä tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava yhteiskuntaan liittyvistä tekijöistä, mukaan lukien työolot, työmarkkinaosapuolten osallistuminen, työehtosopimusneuvottelut, tasa-arvo, syrjimättömyys, monimuotoisuus ja osallisuus sekä ihmisoikeuksista. Tällaisten tietojen olisi katettava yrityksen vaikutukset ihmisiin, myös työntekijöihin, ja ihmisten terveyteen. Yritysten julkistamiin ihmisoikeuksia koskeviin tietoihin olisi tapauksen mukaan sisällytettävä tietoja pakkotyöstä ja lapsityövoiman käytöstä niiden arvoketjuissa. Pakkotyötä koskevat kestävyysraportointivaatimukset eivät saisi vapauttaa viranomaisia niiden vastuusta puuttua kauppapolitiikan ja diplomatian keinoin ihmisoikeusrikkomusten, pakkotyö mukaan lukien, tuloksena tuotettujen tavaroiden tuontiin. Yritysten olisi myös voitava raportoida työllisyyteen ja tulotasoihin liittyvistä mahdollisista riskeistä ja suuntauksista.

Yhteiskuntaan liittyviä tekijöitä koskevissa kestävyysraportointistandardeissa olisi täsmennettävä tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava liikeyritysten kannalta merkityksellisistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteista, mukaan lukien yhtäläiset mahdollisuudet kaikille ja työolot. Komission 4 päivänä maaliskuuta 2021 hyväksymässä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa vaaditaan tiukentamaan yritysten sosiaalisia kysymyksiä koskevan raportoinnin vaatimuksia. Kestävyysraportointistandardeissa olisi myös täsmennettävä tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava ihmisoikeuksista, perusvapauksista, demokratian periaatteista ja normeista, jotka on vahvistettu kansainvälisessä ihmisoikeusasiakirjassa ja muissa YK:n keskeisissä ihmisoikeussopimuksissa, kuten YK:n yleissopimuksessa vammaisten henkilöiden oikeuksista, YK:n julistuksessa alkuperäiskansojen oikeuksista, YK:n yleissopimuksessa lapsen oikeuksista, ILO:n julistuksessa työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista, ILO:n keskeisissä yleissopimuksissa, yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Raportoinnin, joka koskee yhteiskuntaan liittyviä tekijöitä sekä ympäristöön ja hallintotapaan liittyviä tekijöitä, olisi oltava oikeassa suhteessa tämän muutosdirektiivin soveltamisalaan ja tavoitteisiin. Sukupuolten tasa-arvoa ja samaa palkkaa samanarvoisesta työstä käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on raportoitava sukupuolten palkkaerosta, muu asiaa koskeva unionin oikeus huomioon ottaen. Vammaisten henkilöiden työllisyyttä ja osallisuutta käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on raportoitava yrityksen toteuttamista esteettömyystoimenpiteistä.

Koulutusta ja osaamisen kehittämistä käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on raportoitava koulutukseen osallistuvien työntekijöiden osuudesta ja jakautumisesta. Työehtosopimusneuvotteluja käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on julkistettava yritysneuvostojen olemassaolosta sekä työehtosopimusten olemassaolosta ja tällaisten sopimusten soveltamisalaan kuuluvien työntekijöiden osuudesta. Työntekijöiden osallistumista käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on julkistettava työntekijöiden osallistumisesta hallinto- ja valvontaelimiin. Monimuotoisuutta käsittelevissä kestävyysraportointistandardeissa olisi muun muassa täsmennettävä tiedot, jotka on raportoitava sukupuolten monimuotoisuudesta ylimmässä johdossa ja aliedustettuna olevaa sukupuolta olevien henkilöiden lukumäärästä yritysten hallituksissa.

| (50) | Käyttäjät tarvitsevat tietoja hallintotapaan liittyvistä tekijöistä. Käyttäjien kannalta merkityksellisimmät hallintotapaan liittyvät tekijät on lueteltu arvovaltaisissa raportointikehyksissä, joita ovat Global Reporting Initiative ja ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevä työryhmä, sekä arvovaltaisissa globaaleissa kehyksissä, kuten International Corporate Governance Networkin laatima Global Governance Principles -ohjeisto ja yritysten hallintotapaa koskevat G20-ryhmän ja OECD:n periaatteet. Kestävyysraportointistandardeissa olisi täsmennettävä tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava hallintotapaan liittyvistä tekijöistä. Tällaisten tietojen olisi katettava yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli kestävyysseikkojen osalta, asiantuntemus ja osaaminen, joita tarvitaan tämän roolin hoitamiseksi, tai tällaisten elinten mahdollisuudet hyödyntää tällaista asiantuntemusta ja osaamista, tieto siitä, onko yrityksellä toimintaperiaatteet näiden elinten jäsenille tarjottavien kestävyysseikkoihin liittyvien kannustimien suhteen, sekä tiedot yrityksen sisäisistä valvonta- ja riskienhallintajärjestelmistä kestävyysraportointiprosessin osalta. Käyttäjät tarvitsevat tietoa myös yritysten yrityskulttuurista ja liiketoimintaetiikkaan sovellettavasta lähestymistavasta, jotka ovat tunnustettuja osatekijöitä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevissa arvovaltaisissa kehyksissä, kuten International Corporate Governance Networkin laatimassa Global Governance Principles -ohjeistossa, mukaan lukien tiedot korruption ja lahjonnan torjunnasta sekä yrityksen toiminnasta ja sitoumuksista, joiden tarkoituksena on poliittinen vaikuttaminen, myös sen lobbaustoiminnasta.
  Tiedot yrityksen johtamisesta sekä yrityksen asiakkaisiinsa, toimittajiinsa ja niihin yhteisöihin, joihin yrityksen toiminta vaikuttaa, luomien suhteiden laadusta auttavat käyttäjiä ymmärtämään yrityksen kestävyysseikkoihin liittyviä riskejä ja vaikutuksia. Tietoihin yrityksen suhteista toimittajiin kuuluvat maksupäivään tai -aikaan liittyvät maksukäytännöt, viivästyskorko tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/7/EU (31) tarkoitettu perintäkulujen korvaaminen. Joka vuosi tuhansille yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille aiheutuu hallinnollinen ja taloudellinen rasite, koska niille maksetaan myöhässä tai ei makseta lainkaan. Maksuviivästykset johtavat lopulta maksukyvyttömyyteen ja konkurssiin, millä on tuhoisia vaikutuksia kokonaisiin arvoketjuihin. Maksukäytäntöjä koskevan tiedon lisäämisen pitäisi antaa muille yrityksille mahdollisuus tunnistaa nopeat ja luotettavat maksajat, havaita epäterveet maksukäytännöt, saada tietoa yrityksistä, joiden kanssa ne käyvät kauppaa, ja neuvotella kohtuullisemmista maksuehdoista. |
| --- | --- |

(50)

Käyttäjät tarvitsevat tietoja hallintotapaan liittyvistä tekijöistä. Käyttäjien kannalta merkityksellisimmät hallintotapaan liittyvät tekijät on lueteltu arvovaltaisissa raportointikehyksissä, joita ovat Global Reporting Initiative ja ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevä työryhmä, sekä arvovaltaisissa globaaleissa kehyksissä, kuten International Corporate Governance Networkin laatima Global Governance Principles -ohjeisto ja yritysten hallintotapaa koskevat G20-ryhmän ja OECD:n periaatteet. Kestävyysraportointistandardeissa olisi täsmennettävä tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava hallintotapaan liittyvistä tekijöistä. Tällaisten tietojen olisi katettava yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli kestävyysseikkojen osalta, asiantuntemus ja osaaminen, joita tarvitaan tämän roolin hoitamiseksi, tai tällaisten elinten mahdollisuudet hyödyntää tällaista asiantuntemusta ja osaamista, tieto siitä, onko yrityksellä toimintaperiaatteet näiden elinten jäsenille tarjottavien kestävyysseikkoihin liittyvien kannustimien suhteen, sekä tiedot yrityksen sisäisistä valvonta- ja riskienhallintajärjestelmistä kestävyysraportointiprosessin osalta. Käyttäjät tarvitsevat tietoa myös yritysten yrityskulttuurista ja liiketoimintaetiikkaan sovellettavasta lähestymistavasta, jotka ovat tunnustettuja osatekijöitä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevissa arvovaltaisissa kehyksissä, kuten International Corporate Governance Networkin laatimassa Global Governance Principles -ohjeistossa, mukaan lukien tiedot korruption ja lahjonnan torjunnasta sekä yrityksen toiminnasta ja sitoumuksista, joiden tarkoituksena on poliittinen vaikuttaminen, myös sen lobbaustoiminnasta.

Tiedot yrityksen johtamisesta sekä yrityksen asiakkaisiinsa, toimittajiinsa ja niihin yhteisöihin, joihin yrityksen toiminta vaikuttaa, luomien suhteiden laadusta auttavat käyttäjiä ymmärtämään yrityksen kestävyysseikkoihin liittyviä riskejä ja vaikutuksia. Tietoihin yrityksen suhteista toimittajiin kuuluvat maksupäivään tai -aikaan liittyvät maksukäytännöt, viivästyskorko tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/7/EU (31) tarkoitettu perintäkulujen korvaaminen. Joka vuosi tuhansille yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille aiheutuu hallinnollinen ja taloudellinen rasite, koska niille maksetaan myöhässä tai ei makseta lainkaan. Maksuviivästykset johtavat lopulta maksukyvyttömyyteen ja konkurssiin, millä on tuhoisia vaikutuksia kokonaisiin arvoketjuihin. Maksukäytäntöjä koskevan tiedon lisäämisen pitäisi antaa muille yrityksille mahdollisuus tunnistaa nopeat ja luotettavat maksajat, havaita epäterveet maksukäytännöt, saada tietoa yrityksistä, joiden kanssa ne käyvät kauppaa, ja neuvotella kohtuullisemmista maksuehdoista.

| (51) | Kestävyysraportointistandardien avulla olisi saatava yhtenäisempi käsitys kaikista yritysten toimintakertomuksessa julkaisemista tiedoista, jotta näiden tietojen käyttäjät ymmärtäisivät paremmin yrityksen kehitystä, tulosta, asemaa ja vaikutusta. Kestävyysraportointistandardeissa olisi tarvittaessa erotettava toisistaan tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava raportoidessaan yksittäisen yrityksen tasolla, ja tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava raportoidessaan konsernitasolla. Kestävyysraportointistandardeissa olisi myös annettava yrityksille ohjeita prosessista, jossa tunnistetaan kestävyystiedot, jotka olisi sisällytettävä toimintakertomukseen, koska yritys olisi velvoitettava julkistamaan vain tiedot, jotka ovat merkityksellisiä, jotta voidaan ymmärtää sen vaikutukset kestävyysseikkoihin, ja tiedot, jotka ovat merkityksellisiä, jotta voidaan ymmärtää, miten kestävyysseikat vaikuttavat sen kehitykseen, tulokseen ja asemaan. |
| --- | --- |

(51)

Kestävyysraportointistandardien avulla olisi saatava yhtenäisempi käsitys kaikista yritysten toimintakertomuksessa julkaisemista tiedoista, jotta näiden tietojen käyttäjät ymmärtäisivät paremmin yrityksen kehitystä, tulosta, asemaa ja vaikutusta. Kestävyysraportointistandardeissa olisi tarvittaessa erotettava toisistaan tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava raportoidessaan yksittäisen yrityksen tasolla, ja tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava raportoidessaan konsernitasolla. Kestävyysraportointistandardeissa olisi myös annettava yrityksille ohjeita prosessista, jossa tunnistetaan kestävyystiedot, jotka olisi sisällytettävä toimintakertomukseen, koska yritys olisi velvoitettava julkistamaan vain tiedot, jotka ovat merkityksellisiä, jotta voidaan ymmärtää sen vaikutukset kestävyysseikkoihin, ja tiedot, jotka ovat merkityksellisiä, jotta voidaan ymmärtää, miten kestävyysseikat vaikuttavat sen kehitykseen, tulokseen ja asemaan.

| (52) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kestävyysraportoinnissa noudatetaan työntekijöiden oikeuksia saada tietoja ja tulla kuulluksi. Yrityksen johdon olisi näin ollen tiedotettava työntekijöiden edustajille asianmukaisella tasolla ja keskusteltava heidän kanssaan asiaankuuluvista tiedoista ja kestävyystietojen hankkimis- ja todentamiskeinoista. Tämä tarkoittaa tämän muutosdirektiivin kannalta vuoropuhelun ja näkemystenvaihdon aloittamista työntekijöiden edustajien ja keskijohdon tai muun, mahdollisesti tarkoituksenmukaisemman johtotason välillä sellaisena ajankohtana, siinä muodossa ja sen sisältöisenä, että työntekijöiden edustajilla on mahdollisuus ilmaista näkemyksensä. Heidän näkemyksensä olisi toimitettava soveltuvin osin asianomaisille hallinto-, johto- tai valvontaelimille. |
| --- | --- |

(52)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kestävyysraportoinnissa noudatetaan työntekijöiden oikeuksia saada tietoja ja tulla kuulluksi. Yrityksen johdon olisi näin ollen tiedotettava työntekijöiden edustajille asianmukaisella tasolla ja keskusteltava heidän kanssaan asiaankuuluvista tiedoista ja kestävyystietojen hankkimis- ja todentamiskeinoista. Tämä tarkoittaa tämän muutosdirektiivin kannalta vuoropuhelun ja näkemystenvaihdon aloittamista työntekijöiden edustajien ja keskijohdon tai muun, mahdollisesti tarkoituksenmukaisemman johtotason välillä sellaisena ajankohtana, siinä muodossa ja sen sisältöisenä, että työntekijöiden edustajilla on mahdollisuus ilmaista näkemyksensä. Heidän näkemyksensä olisi toimitettava soveltuvin osin asianomaisille hallinto-, johto- tai valvontaelimille.

| (53) | Samalla alalla toimivat yritykset altistuvat usein samanlaisille kestävyyteen liittyville riskeille, ja niillä on usein samanlaisia vaikutuksia yhteiskuntaan ja ympäristöön. Saman toimialan yritysten väliset vertailut ovat erityisen arvokkaita sijoittajille ja muille kestävyystietojen käyttäjille. Kestävyysraportointistandardeissa olisi sen vuoksi täsmennettävä sekä tiedot, jotka kaikkien alojen yritysten olisi julkistettava, että tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava toimialansa perusteella. Alakohtaiset kestävyysraportointistandardit ovat erityisen tärkeitä, kun kyse on aloista, joihin liittyy ympäristöön, ihmisoikeuksiin ja hallintotapaan kohdistuvia suuria kestävyysriskejä tai -vaikutuksia, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1893/2006 (32) liitteen I pääluokissa A–H ja L luetellut toimialat ja asiaan liittyvät toiminnot kyseisillä aloilla. Komission olisi alakohtaisia kestävyysraportointistandardeja hyväksyessään varmistettava, että kyseisillä kestävyysraportointistandardeilla täsmennetyt tiedot ovat oikeasuhteisia kestävyysseikkoihin liittyvien riskien ja vaikutusten laajuuteen nähden kullakin alalla ottaen huomioon, että riskit ja vaikutukset ovat joillakin aloilla suuremmat kuin toisilla. Komission olisi myös otettava huomioon, että kaikkiin toimintoihin tällaisilla aloilla ei välttämättä liity suuria kestävyysriskejä tai -vaikutuksia. Yrityksissä, jotka toimivat luonnonvaroihin erityisen paljon tukeutuvilla aloilla, alakohtaiset kestävyysraportointistandardit edellyttäisivät biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin kohdistuvien luontoon liittyvien vaikutusten ja riskien julkistamista.
  Kestävyysraportointistandardeissa olisi myös otettava huomioon vaikeudet, joita yritykset saattavat kohdata kerätessään tietoja arvoketjunsa kaikilta toimijoilta, erityisesti toimittajilta, jotka ovat pieniä tai keskisuuria yrityksiä, sekä kehittyvien talouksien ja markkinoiden toimittajilta. Kestävyysraportointistandardeissa olisi täsmennettävä arvoketjuja koskevat julkistamisvaatimukset, jotka ovat oikeasuhteisia ja merkityksellisiä yritysten toiminnan laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä arvoketjuihin kuuluvien yritysten valmiuksiin ja ominaisuuksiin nähden, erityisesti niihin yritysten valmiuksiin ja ominaisuuksiin nähden, joihin ei sovelleta tässä muutosdirektiivissä säädettyjä kestävyysraportointivaatimuksia. Kestävyysraportointistandardeissa ei pitäisi asettaa julkistamisvaatimuksia, jotka edellyttäisivät, että yritykset hankkivat arvoketjussaan olevilta pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä enemmän tietoja kuin mitä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien kestävyysraportointistandardien mukaisesti on julkistettava. Tämä ei saisi vaikuttaa unionin vaatimuksiin, jotka koskevat yritysten velvollisuutta toteuttaa due diligence -prosessi. |
| --- | --- |

(53)

Samalla alalla toimivat yritykset altistuvat usein samanlaisille kestävyyteen liittyville riskeille, ja niillä on usein samanlaisia vaikutuksia yhteiskuntaan ja ympäristöön. Saman toimialan yritysten väliset vertailut ovat erityisen arvokkaita sijoittajille ja muille kestävyystietojen käyttäjille. Kestävyysraportointistandardeissa olisi sen vuoksi täsmennettävä sekä tiedot, jotka kaikkien alojen yritysten olisi julkistettava, että tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava toimialansa perusteella. Alakohtaiset kestävyysraportointistandardit ovat erityisen tärkeitä, kun kyse on aloista, joihin liittyy ympäristöön, ihmisoikeuksiin ja hallintotapaan kohdistuvia suuria kestävyysriskejä tai -vaikutuksia, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1893/2006 (32) liitteen I pääluokissa A–H ja L luetellut toimialat ja asiaan liittyvät toiminnot kyseisillä aloilla. Komission olisi alakohtaisia kestävyysraportointistandardeja hyväksyessään varmistettava, että kyseisillä kestävyysraportointistandardeilla täsmennetyt tiedot ovat oikeasuhteisia kestävyysseikkoihin liittyvien riskien ja vaikutusten laajuuteen nähden kullakin alalla ottaen huomioon, että riskit ja vaikutukset ovat joillakin aloilla suuremmat kuin toisilla. Komission olisi myös otettava huomioon, että kaikkiin toimintoihin tällaisilla aloilla ei välttämättä liity suuria kestävyysriskejä tai -vaikutuksia. Yrityksissä, jotka toimivat luonnonvaroihin erityisen paljon tukeutuvilla aloilla, alakohtaiset kestävyysraportointistandardit edellyttäisivät biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin kohdistuvien luontoon liittyvien vaikutusten ja riskien julkistamista.

Kestävyysraportointistandardeissa olisi myös otettava huomioon vaikeudet, joita yritykset saattavat kohdata kerätessään tietoja arvoketjunsa kaikilta toimijoilta, erityisesti toimittajilta, jotka ovat pieniä tai keskisuuria yrityksiä, sekä kehittyvien talouksien ja markkinoiden toimittajilta. Kestävyysraportointistandardeissa olisi täsmennettävä arvoketjuja koskevat julkistamisvaatimukset, jotka ovat oikeasuhteisia ja merkityksellisiä yritysten toiminnan laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä arvoketjuihin kuuluvien yritysten valmiuksiin ja ominaisuuksiin nähden, erityisesti niihin yritysten valmiuksiin ja ominaisuuksiin nähden, joihin ei sovelleta tässä muutosdirektiivissä säädettyjä kestävyysraportointivaatimuksia. Kestävyysraportointistandardeissa ei pitäisi asettaa julkistamisvaatimuksia, jotka edellyttäisivät, että yritykset hankkivat arvoketjussaan olevilta pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä enemmän tietoja kuin mitä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien kestävyysraportointistandardien mukaisesti on julkistettava. Tämä ei saisi vaikuttaa unionin vaatimuksiin, jotka koskevat yritysten velvollisuutta toteuttaa due diligence -prosessi.

| (54) | Komission olisi hyväksyttävä delegoiduilla säädöksillä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 kestävyysraportointistandardien ensimmäinen kokonaisuus, jotta käyttäjien tietotarpeisiin voidaan vastata oikea-aikaisesti ja erityisesti koska on täytettävä kiireellisesti sellaisten finanssimarkkinatoimijoiden tietotarpeet, joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2019/2088 4 artiklan 6 ja 7 kohdan nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä vahvistettuja vaatimuksia. Kyseisessä kestävyysraportointistandardien kokonaisuudessa olisi täsmennettävä tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava kaikkien raportoinnin osa-alueiden ja kestävyysseikkojen osalta, ja vahvistettava, että finanssimarkkinatoimijoiden on noudatettava asetuksessa (EU) 2019/2088 säädettyjä tietojen antamista koskevia velvoitteita. Komission olisi hyväksyttävä delegoiduilla säädöksillä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 kestävyysraportointistandardien toinen kokonaisuus, jossa täsmennetään täydentävät tiedot, jotka yritysten olisi tarvittaessa julkistettava kestävyysseikoista ja raportoinnin osa-alueista, sekä yrityksen toimialan perusteella annettavat tiedot. Komission olisi tarkasteltava kyseisiä kestävyysraportointistandardeja, pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat kestävyysraportointistandardit mukaan lukien, uudelleen joka kolmas vuosi, jotta voidaan ottaa huomioon asiaan liittyvä kehitys, mukaan lukien kansainvälisten standardien kehitys. |
| --- | --- |

(54)

Komission olisi hyväksyttävä delegoiduilla säädöksillä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 kestävyysraportointistandardien ensimmäinen kokonaisuus, jotta käyttäjien tietotarpeisiin voidaan vastata oikea-aikaisesti ja erityisesti koska on täytettävä kiireellisesti sellaisten finanssimarkkinatoimijoiden tietotarpeet, joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2019/2088 4 artiklan 6 ja 7 kohdan nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä vahvistettuja vaatimuksia. Kyseisessä kestävyysraportointistandardien kokonaisuudessa olisi täsmennettävä tiedot, jotka yritysten olisi julkistettava kaikkien raportoinnin osa-alueiden ja kestävyysseikkojen osalta, ja vahvistettava, että finanssimarkkinatoimijoiden on noudatettava asetuksessa (EU) 2019/2088 säädettyjä tietojen antamista koskevia velvoitteita. Komission olisi hyväksyttävä delegoiduilla säädöksillä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 kestävyysraportointistandardien toinen kokonaisuus, jossa täsmennetään täydentävät tiedot, jotka yritysten olisi tarvittaessa julkistettava kestävyysseikoista ja raportoinnin osa-alueista, sekä yrityksen toimialan perusteella annettavat tiedot. Komission olisi tarkasteltava kyseisiä kestävyysraportointistandardeja, pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat kestävyysraportointistandardit mukaan lukien, uudelleen joka kolmas vuosi, jotta voidaan ottaa huomioon asiaan liittyvä kehitys, mukaan lukien kansainvälisten standardien kehitys.

| (55) | Direktiivissä 2013/34/EU ei edellytetä, että yritysten olisi annettava toimintakertomuksensa digitaalisessa muodossa, mikä haittaa raportoitavien tietojen löydettävyyttä ja käytettävyyttä. Kestävyystietojen käyttäjät odottavat yhä useammin, että tällaiset tiedot ovat löydettävissä, vertailukelpoisia ja koneellisesti luettavissa digitaalisessa muodossa. Jäsenvaltioiden olisi voitava edellyttää, että direktiivin 2013/34/EU kestävyysraportointivaatimusten soveltamisalaan kuuluvat yritykset asettavat toimintakertomuksensa maksutta yleisön saataville verkkosivustollaan. Digitalisaatio luo mahdollisuuksia hyödyntää tietoja tehokkaammin ja voi tuoda merkittäviä kustannussäästöjä sekä käyttäjille että yrityksille. Digitalisaatio mahdollistaa myös datan keskittämisen unionin ja jäsenvaltioiden tasolla avoimeen ja saavutettavaan muotoon, joka helpottaa lukemista ja mahdollistaa tietojen vertailun. Yritykset olisi näin ollen velvoitettava laatimaan toimintakertomuksensa komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 (33) 3 artiklassa määritetyssä sähköisessä raportointimuodossa ja merkitsemään kestävyysraportointinsa tunnisteilla, myös asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklassa edellytetyt julkistettavat tiedot, delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/815 tarkoitetussa sähköisessä raportointimuodossa sitten, kun se on määritetty.
  Digitaalinen taksonomia unionin kestävyysraportointistandardeja varten on tarpeen, jotta raportoitavat tiedot voidaan merkitä tunnisteilla kyseisten kestävyysraportointistandardien mukaisesti. Näitä vaatimuksia olisi hyödynnettävä digitalisaatiota koskevassa työssä, josta komissio ilmoitti 19 päivänä helmikuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”Eurooppalainen datastrategia” ja 24 päivänä syyskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”EU:n digitaalisen rahoituksen strategia”. Nämä vaatimukset täydentäisivät eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen perustamista julkiselle yritystiedolle, kuten komission 24 päivänä syyskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” kaavaillaan, ja tiedonannossa otetaan huomioon myös tarve antaa vertailukelpoiset tiedot digitaalisessa muodossa. |
| --- | --- |

(55)

Direktiivissä 2013/34/EU ei edellytetä, että yritysten olisi annettava toimintakertomuksensa digitaalisessa muodossa, mikä haittaa raportoitavien tietojen löydettävyyttä ja käytettävyyttä. Kestävyystietojen käyttäjät odottavat yhä useammin, että tällaiset tiedot ovat löydettävissä, vertailukelpoisia ja koneellisesti luettavissa digitaalisessa muodossa. Jäsenvaltioiden olisi voitava edellyttää, että direktiivin 2013/34/EU kestävyysraportointivaatimusten soveltamisalaan kuuluvat yritykset asettavat toimintakertomuksensa maksutta yleisön saataville verkkosivustollaan. Digitalisaatio luo mahdollisuuksia hyödyntää tietoja tehokkaammin ja voi tuoda merkittäviä kustannussäästöjä sekä käyttäjille että yrityksille. Digitalisaatio mahdollistaa myös datan keskittämisen unionin ja jäsenvaltioiden tasolla avoimeen ja saavutettavaan muotoon, joka helpottaa lukemista ja mahdollistaa tietojen vertailun. Yritykset olisi näin ollen velvoitettava laatimaan toimintakertomuksensa komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 (33) 3 artiklassa määritetyssä sähköisessä raportointimuodossa ja merkitsemään kestävyysraportointinsa tunnisteilla, myös asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklassa edellytetyt julkistettavat tiedot, delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/815 tarkoitetussa sähköisessä raportointimuodossa sitten, kun se on määritetty.

Digitaalinen taksonomia unionin kestävyysraportointistandardeja varten on tarpeen, jotta raportoitavat tiedot voidaan merkitä tunnisteilla kyseisten kestävyysraportointistandardien mukaisesti. Näitä vaatimuksia olisi hyödynnettävä digitalisaatiota koskevassa työssä, josta komissio ilmoitti 19 päivänä helmikuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”Eurooppalainen datastrategia” ja 24 päivänä syyskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”EU:n digitaalisen rahoituksen strategia”. Nämä vaatimukset täydentäisivät eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen perustamista julkiselle yritystiedolle, kuten komission 24 päivänä syyskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” kaavaillaan, ja tiedonannossa otetaan huomioon myös tarve antaa vertailukelpoiset tiedot digitaalisessa muodossa.

| (56) | Jotta raportoidut kestävyystiedot voidaan sisällyttää eurooppalaiseen keskitettyyn yhteyspisteeseen, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yritykset, joiden arvopapereita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, julkaisevat toimintakertomuksensa, mukaan lukien kestävyysraportointi, delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 3 artiklassa määritetyssä sähköisessä raportointimuodossa. |
| --- | --- |

(56)

Jotta raportoidut kestävyystiedot voidaan sisällyttää eurooppalaiseen keskitettyyn yhteyspisteeseen, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yritykset, joiden arvopapereita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, julkaisevat toimintakertomuksensa, mukaan lukien kestävyysraportointi, delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 3 artiklassa määritetyssä sähköisessä raportointimuodossa.

| (57) | Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat vapauttaa yritykset kyseisen direktiivin 19 a artiklan 1 kohdassa edellytetyn muita kuin taloudellisia tietoja koskevan selvityksen sisällyttämisestä toimintakertomukseen. Jäsenvaltiot saavat tehdä niin, jos kyseinen yritys laatii erillisen kertomuksen, joka julkistetaan yhdessä toimintakertomuksen kanssa mainitun direktiivin 30 artiklan mukaisesti, tai jos kyseinen kertomus asetetaan yrityksen verkkosivustolla julkisesti saataville kohtuullisen ajan kuluessa, joka on enintään kuusi kuukautta tilinpäätöspäivän jälkeen, ja siihen viitataan toimintakertomuksessa. Sama mahdollisuus on olemassa direktiivissä 2013/34/EU tarkoitetun muita kuin taloudellisia tietoja koskevan konsolidoidun selvityksen osalta. Kaksikymmentä jäsenvaltiota on käyttänyt tätä mahdollisuutta. Mahdollisuus julkistaa erillinen kertomus haittaa kuitenkin sellaisten tietojen saatavuutta, joissa yhdistyvät taloudelliset tiedot ja tiedot kestävyysseikoista. Se myös haittaa tietojen löydettävyyttä ja saavutettavuutta käyttäjille, erityisesti sijoittajille, jotka ovat kiinnostuneita sekä taloudellisista tiedoista että kestävyystiedoista. Taloudellisten tietojen ja kestävyystietojen mahdolliset erilaiset julkaisuajat pahentavat tätä ongelmaa. Julkistaminen erillisessä kertomuksessa voi myös antaa sisäisesti ja ulkoisesti sellaisen vaikutelman, että kestävyystiedot kuuluvat vähemmän merkityksellisten tietojen luokkaan, mikä voi vaikuttaa kielteisesti siihen, kuinka luotettaviksi tiedot mielletään. Sen vuoksi yritysten olisi raportoitava kestävyystiedot toimintakertomuksen selkeästi erottuvassa erillisessä osassa, eikä jäsenvaltioiden pitäisi enää voida vapauttaa yrityksiä velvoitteesta sisällyttää toimintakertomukseen tietoja kestävyysseikoista.
  Tällainen velvoite auttaisi myös selventämään kansallisten toimivaltaisten viranomaisten roolia direktiivin 2004/109/EY mukaisesti laaditun toimintakertomuksen osana tapahtuvan kestävyysraportoinnin valvonnassa. Lisäksi yrityksiä, jotka ovat velvollisia raportoimaan kestävyystietoja, ei pitäisi missään tapauksessa vapauttaa velvoitteesta julkistaa toimintakertomus, koska on tärkeää varmistaa, että kestävyystiedot ovat julkisesti saatavilla. |
| --- | --- |

(57)

Direktiivin 2013/34/EU 19 a artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat vapauttaa yritykset kyseisen direktiivin 19 a artiklan 1 kohdassa edellytetyn muita kuin taloudellisia tietoja koskevan selvityksen sisällyttämisestä toimintakertomukseen. Jäsenvaltiot saavat tehdä niin, jos kyseinen yritys laatii erillisen kertomuksen, joka julkistetaan yhdessä toimintakertomuksen kanssa mainitun direktiivin 30 artiklan mukaisesti, tai jos kyseinen kertomus asetetaan yrityksen verkkosivustolla julkisesti saataville kohtuullisen ajan kuluessa, joka on enintään kuusi kuukautta tilinpäätöspäivän jälkeen, ja siihen viitataan toimintakertomuksessa. Sama mahdollisuus on olemassa direktiivissä 2013/34/EU tarkoitetun muita kuin taloudellisia tietoja koskevan konsolidoidun selvityksen osalta. Kaksikymmentä jäsenvaltiota on käyttänyt tätä mahdollisuutta. Mahdollisuus julkistaa erillinen kertomus haittaa kuitenkin sellaisten tietojen saatavuutta, joissa yhdistyvät taloudelliset tiedot ja tiedot kestävyysseikoista. Se myös haittaa tietojen löydettävyyttä ja saavutettavuutta käyttäjille, erityisesti sijoittajille, jotka ovat kiinnostuneita sekä taloudellisista tiedoista että kestävyystiedoista. Taloudellisten tietojen ja kestävyystietojen mahdolliset erilaiset julkaisuajat pahentavat tätä ongelmaa. Julkistaminen erillisessä kertomuksessa voi myös antaa sisäisesti ja ulkoisesti sellaisen vaikutelman, että kestävyystiedot kuuluvat vähemmän merkityksellisten tietojen luokkaan, mikä voi vaikuttaa kielteisesti siihen, kuinka luotettaviksi tiedot mielletään. Sen vuoksi yritysten olisi raportoitava kestävyystiedot toimintakertomuksen selkeästi erottuvassa erillisessä osassa, eikä jäsenvaltioiden pitäisi enää voida vapauttaa yrityksiä velvoitteesta sisällyttää toimintakertomukseen tietoja kestävyysseikoista.

Tällainen velvoite auttaisi myös selventämään kansallisten toimivaltaisten viranomaisten roolia direktiivin 2004/109/EY mukaisesti laaditun toimintakertomuksen osana tapahtuvan kestävyysraportoinnin valvonnassa. Lisäksi yrityksiä, jotka ovat velvollisia raportoimaan kestävyystietoja, ei pitäisi missään tapauksessa vapauttaa velvoitteesta julkistaa toimintakertomus, koska on tärkeää varmistaa, että kestävyystiedot ovat julkisesti saatavilla.

| (58) | Direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa edellytetään, että yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, sisällyttävät toimintakertomukseensa selvityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästään ja että siinä esitetään muiden tietojen ohella kuvaus yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimiin sovellettavista monimuotoisuutta koskevista toimintaperiaatteista. Direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa annetaan yrityksille liikkumavaraa päättää, mistä monimuotoisuuden näkökohdista ne raportoivat. Siinä ei nimenomaisesti velvoiteta yrityksiä antamaan tietoja mistään tietystä monimuotoisuuden näkökohdasta. Jotta voidaan edetä kohti sukupuolten tasapuolisempaa osallistumista taloudelliseen päätöksentekoon, on tarpeen varmistaa, että yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, raportoivat aina sukupuolten monimuotoisuutta koskevista toimintaperiaatteistaan ja niiden täytäntöönpanosta. Tarpeettoman hallinnollisen rasitteen välttämiseksi tällaisilla yrityksillä olisi kuitenkin oltava mahdollisuus raportoida osa direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa vaadituista tiedoista muiden kestävyystietojen yhteydessä. Jos ne päättävät tehdä näin, selvitykseen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä olisi sisällytettävä viittaus yrityksen kestävyysraportointiin ja direktiivin 2013/34/EU 20 artiklan nojalla edellytettyihin tietoihin olisi edelleen sovellettava hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen varmennusvaatimuksia. |
| --- | --- |

(58)

Direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa edellytetään, että yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, sisällyttävät toimintakertomukseensa selvityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästään ja että siinä esitetään muiden tietojen ohella kuvaus yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimiin sovellettavista monimuotoisuutta koskevista toimintaperiaatteista. Direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa annetaan yrityksille liikkumavaraa päättää, mistä monimuotoisuuden näkökohdista ne raportoivat. Siinä ei nimenomaisesti velvoiteta yrityksiä antamaan tietoja mistään tietystä monimuotoisuuden näkökohdasta. Jotta voidaan edetä kohti sukupuolten tasapuolisempaa osallistumista taloudelliseen päätöksentekoon, on tarpeen varmistaa, että yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, raportoivat aina sukupuolten monimuotoisuutta koskevista toimintaperiaatteistaan ja niiden täytäntöönpanosta. Tarpeettoman hallinnollisen rasitteen välttämiseksi tällaisilla yrityksillä olisi kuitenkin oltava mahdollisuus raportoida osa direktiivin 2013/34/EU 20 artiklassa vaadituista tiedoista muiden kestävyystietojen yhteydessä. Jos ne päättävät tehdä näin, selvitykseen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä olisi sisällytettävä viittaus yrityksen kestävyysraportointiin ja direktiivin 2013/34/EU 20 artiklan nojalla edellytettyihin tietoihin olisi edelleen sovellettava hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen varmennusvaatimuksia.

| (59) | Direktiivin 2013/34/EU 33 artiklassa edellytetään jäsenvaltioiden varmistavan, että yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenillä on yhteisesti velvollisuus varmistaa, että tilinpäätös, konsernitilinpäätös, toimintakertomus, konsernin toimintakertomus, selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä ja selvitys konsernin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä laaditaan ja julkistetaan mainitun direktiivin vaatimusten mukaisesti. Tällainen yhteinen velvollisuus olisi laajennettava delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/815 vahvistettuihin sähköistämisvaatimuksiin, unionin kestävyysraportointistandardien noudattamista koskevaan vaatimukseen ja kestävyysraportoinnin merkitsemistä tunnisteilla koskevaan vaatimukseen. |
| --- | --- |

(59)

Direktiivin 2013/34/EU 33 artiklassa edellytetään jäsenvaltioiden varmistavan, että yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenillä on yhteisesti velvollisuus varmistaa, että tilinpäätös, konsernitilinpäätös, toimintakertomus, konsernin toimintakertomus, selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä ja selvitys konsernin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä laaditaan ja julkistetaan mainitun direktiivin vaatimusten mukaisesti. Tällainen yhteinen velvollisuus olisi laajennettava delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/815 vahvistettuihin sähköistämisvaatimuksiin, unionin kestävyysraportointistandardien noudattamista koskevaan vaatimukseen ja kestävyysraportoinnin merkitsemistä tunnisteilla koskevaan vaatimukseen.

| (60) | Varmennusammatissa erotetaan toisistaan rajoitetun varmuuden antavat toimeksiannot ja kohtuullisen varmuuden antavat toimeksiannot. Rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon tuloksena esitettävä päätelmä esitetään yleensä kielteisenä ilmauksena toteamalla, ettei tilintarkastaja ole havainnut mitään seikkaa, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että tarkastelun kohde on ilmoitettu oleellisesti väärin. Tilintarkastaja tekee rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa vähemmän testejä kuin kohtuullisen varmuuden antavassa toimeksiannossa. Työmäärä rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa on näin ollen pienempi kuin kohtuullisen varmuuden antavassa toimeksiannossa.
  Työmäärään kohtuullisen varmuuden antavassa toimeksiannossa sisältyy laajoja menettelyjä, joihin kuuluu raportoivan yrityksen sisäisten tarkastusten ja aineistotarkastusten huomioon ottaminen, joten se on huomattavasti suurempi kuin rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa. Kohtuullisen varmuuden antavassa toimeksiannossa päätelmä esitetään yleensä myönteisenä ilmauksena, ja siinä esitetään lausunto tarkastelun kohteen mittaamisesta aiemmin määriteltyjen kriteerien perusteella. Direktiivissä 2013/34/EU edellytetään jäsenvaltioiden varmistavan, että lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö tarkistaa, onko muita kuin taloudellisia tietoja koskeva selvitys tai erillinen kertomus annettu. Siinä ei edellytetä, että riippumaton varmennuspalvelujen tarjoaja varmentaa tiedot, vaikka siinä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus halutessaan vaatia tällaista varmentamista. Jos kestävyysraportoinnille ei asetettaisi varmennusvaatimusta, mikä olisi ristiriidassa sen vaatimuksen kanssa, että lakisääteisen tilintarkastajan on suoritettava lakisääteiset tilintarkastukset kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon perusteella, julkistettujen kestävyystietojen uskottavuus olisi uhattuna, jolloin tiedot eivät täyttäisi kyseisten tietojen aiottujen käyttäjien tarpeita. Vaikka tavoitteena on saada taloudellista raportointia ja kestävyysraportointia varten samantasoinen varmuustaso, kestävyysraportoinnin varmentamista koskevan yhteisesti sovitun standardin puuttuminen aiheuttaa riskin siitä, että on olemassa erilaisia käsityksiä ja odotuksia siitä, mistä kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto muodostuisi kestävyystietojen eri luokkien osalta, erityisesti kun on kyse ennakoivien ja laadullisten tietojen julkistamisesta.
  Sen vuoksi olisi harkittava asteittaista lähestymistapaa kestävyystiedoilta edellytettävän varmuustason parantamiseksi alkaen lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön velvoitteesta antaa rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon perusteella lausunto siitä, onko kestävyysraportointi unionin vaatimusten mukaista. Tämän lausunnon olisi katettava se, onko kestävyysraportoinnissa noudatettu unionin kestävyysraportointistandardeja, prosessi, jonka yritys on toteuttanut kestävyysraportointistandardien mukaisesti raportoitavien tietojen tunnistamiseksi, ja kestävyysraportoinnin merkitsemistä tunnisteilla koskevan vaatimuksen noudattaminen. Tilintarkastajan olisi myös arvioitava, onko yrityksen raportoinnissa noudatettu asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklassa säädettyjä raportointivaatimuksia. Jotta varmistettaisiin yhteinen käsitys ja yhteiset odotukset siitä, mistä kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto muodostuisi, lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö olisi velvoitettava antamaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon perusteella lausunto siitä, onko kestävyysraportoinnissa noudatettu unionin vaatimuksia, kun komissio hyväksyy kestävyysraportoinnin kohtuullista varmuutta koskevat varmennusstandardit delegoiduilla säädöksillä viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2028 tehtyään ensin arvioinnin sen selvittämiseksi, onko kohtuullinen varmuus tilintarkastajien ja yritysten saavutettavissa.
  Asteittainen lähestymistapa siirryttäessä rajoitetun varmuuden antavasta toimeksiannosta kohtuullisen varmuuden antavaan toimeksiantoon mahdollistaisi myös kestävyystietojen varmennusmarkkinoiden ja yritysten raportointikäytäntöjen asteittaisen kehittämisen. Tällainen asteittainen lähestymistapa lisäisi vähitellen yritysten raportointikustannuksia, koska kohtuullisen varmuuden antavaan toimeksiantoon perustuva kestävyysraportoinnin varmentaminen on kalliimpaa kuin rajoitetun varmuuden antavaan toimeksiantoon perustuva kestävyysraportoinnin varmentaminen. Yritysten, joihin sovelletaan kestävyysraportointivaatimuksia, olisi halutessaan voitava päättää, että ne hankkivat varmennuslausunnon kestävyysraportoinnistaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon perusteella, ja tällaisissa tapauksissa niiden olisi katsottava noudattaneen velvoitetta hankkia lausunto rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon perusteella. Kohtuullisen varmuuden antavaan toimeksiantoon perustuva lausunto ennakoivista tiedoista on ainoastaan varmennus siitä, että tällaiset tiedot on laadittu sovellettavien standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

(60)

Varmennusammatissa erotetaan toisistaan rajoitetun varmuuden antavat toimeksiannot ja kohtuullisen varmuuden antavat toimeksiannot. Rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon tuloksena esitettävä päätelmä esitetään yleensä kielteisenä ilmauksena toteamalla, ettei tilintarkastaja ole havainnut mitään seikkaa, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että tarkastelun kohde on ilmoitettu oleellisesti väärin. Tilintarkastaja tekee rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa vähemmän testejä kuin kohtuullisen varmuuden antavassa toimeksiannossa. Työmäärä rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa on näin ollen pienempi kuin kohtuullisen varmuuden antavassa toimeksiannossa.

Työmäärään kohtuullisen varmuuden antavassa toimeksiannossa sisältyy laajoja menettelyjä, joihin kuuluu raportoivan yrityksen sisäisten tarkastusten ja aineistotarkastusten huomioon ottaminen, joten se on huomattavasti suurempi kuin rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa. Kohtuullisen varmuuden antavassa toimeksiannossa päätelmä esitetään yleensä myönteisenä ilmauksena, ja siinä esitetään lausunto tarkastelun kohteen mittaamisesta aiemmin määriteltyjen kriteerien perusteella. Direktiivissä 2013/34/EU edellytetään jäsenvaltioiden varmistavan, että lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö tarkistaa, onko muita kuin taloudellisia tietoja koskeva selvitys tai erillinen kertomus annettu. Siinä ei edellytetä, että riippumaton varmennuspalvelujen tarjoaja varmentaa tiedot, vaikka siinä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus halutessaan vaatia tällaista varmentamista. Jos kestävyysraportoinnille ei asetettaisi varmennusvaatimusta, mikä olisi ristiriidassa sen vaatimuksen kanssa, että lakisääteisen tilintarkastajan on suoritettava lakisääteiset tilintarkastukset kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon perusteella, julkistettujen kestävyystietojen uskottavuus olisi uhattuna, jolloin tiedot eivät täyttäisi kyseisten tietojen aiottujen käyttäjien tarpeita. Vaikka tavoitteena on saada taloudellista raportointia ja kestävyysraportointia varten samantasoinen varmuustaso, kestävyysraportoinnin varmentamista koskevan yhteisesti sovitun standardin puuttuminen aiheuttaa riskin siitä, että on olemassa erilaisia käsityksiä ja odotuksia siitä, mistä kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto muodostuisi kestävyystietojen eri luokkien osalta, erityisesti kun on kyse ennakoivien ja laadullisten tietojen julkistamisesta.

Sen vuoksi olisi harkittava asteittaista lähestymistapaa kestävyystiedoilta edellytettävän varmuustason parantamiseksi alkaen lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön velvoitteesta antaa rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon perusteella lausunto siitä, onko kestävyysraportointi unionin vaatimusten mukaista. Tämän lausunnon olisi katettava se, onko kestävyysraportoinnissa noudatettu unionin kestävyysraportointistandardeja, prosessi, jonka yritys on toteuttanut kestävyysraportointistandardien mukaisesti raportoitavien tietojen tunnistamiseksi, ja kestävyysraportoinnin merkitsemistä tunnisteilla koskevan vaatimuksen noudattaminen. Tilintarkastajan olisi myös arvioitava, onko yrityksen raportoinnissa noudatettu asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklassa säädettyjä raportointivaatimuksia. Jotta varmistettaisiin yhteinen käsitys ja yhteiset odotukset siitä, mistä kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto muodostuisi, lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö olisi velvoitettava antamaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon perusteella lausunto siitä, onko kestävyysraportoinnissa noudatettu unionin vaatimuksia, kun komissio hyväksyy kestävyysraportoinnin kohtuullista varmuutta koskevat varmennusstandardit delegoiduilla säädöksillä viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2028 tehtyään ensin arvioinnin sen selvittämiseksi, onko kohtuullinen varmuus tilintarkastajien ja yritysten saavutettavissa.

Asteittainen lähestymistapa siirryttäessä rajoitetun varmuuden antavasta toimeksiannosta kohtuullisen varmuuden antavaan toimeksiantoon mahdollistaisi myös kestävyystietojen varmennusmarkkinoiden ja yritysten raportointikäytäntöjen asteittaisen kehittämisen. Tällainen asteittainen lähestymistapa lisäisi vähitellen yritysten raportointikustannuksia, koska kohtuullisen varmuuden antavaan toimeksiantoon perustuva kestävyysraportoinnin varmentaminen on kalliimpaa kuin rajoitetun varmuuden antavaan toimeksiantoon perustuva kestävyysraportoinnin varmentaminen. Yritysten, joihin sovelletaan kestävyysraportointivaatimuksia, olisi halutessaan voitava päättää, että ne hankkivat varmennuslausunnon kestävyysraportoinnistaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon perusteella, ja tällaisissa tapauksissa niiden olisi katsottava noudattaneen velvoitetta hankkia lausunto rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon perusteella. Kohtuullisen varmuuden antavaan toimeksiantoon perustuva lausunto ennakoivista tiedoista on ainoastaan varmennus siitä, että tällaiset tiedot on laadittu sovellettavien standardien mukaisesti.

| (61) | Lakisääteiset tilintarkastajat tai tilintarkastusyhteisöt varmentavat jo tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen. Se, että lakisääteiset tilintarkastajat tai tilintarkastusyhteisöt varmentaisivat kestävyysraportoinnin, auttaisi varmistamaan taloudellisten tietojen ja kestävyystietojen yhteenliitettävyyden ja johdonmukaisuuden, mikä on erityisen tärkeää kestävyystietojen käyttäjille. On kuitenkin olemassa riski tilintarkastusmarkkinoiden keskittymisestä entisestään, mikä voisi vaarantaa tilintarkastajien riippumattomuuden ja nostaa tilintarkastuspalkkioita tai kestävyysraportoinnin varmennukseen liittyviä palkkioita.
  Koska lakisääteisillä tilintarkastajilla on keskeinen rooli kestävyysraportoinnin varmentamisessa ja luotettavien kestävyystietojen varmistamisessa, komissio on ilmoittanut, että se aikoo toteuttaa toimia parantaakseen edelleen tilintarkastustoiminnan laatua ja luodakseen avoimemmat ja monimuotoisemmat tilintarkastusmarkkinat, jotka ovat tämän muutosdirektiivin tuloksellisen soveltamisen edellytyksiä. Lisäksi on suotavaa tarjota yrityksille laajemmat mahdollisuudet valita riippumattomia varmennuspalvelujen tarjoajia kestävyysraportoinnin varmentamista varten. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi voitava akkreditoida riippumattomia varmennuspalvelujen tarjoajia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti (34) antamaan kestävyysraportoinnista varmennuslausunto, joka olisi julkistettava yhdessä toimintakertomuksen kanssa. Lisäksi jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus antaa muun lakisääteisen tilintarkastajan kuin tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen suorittavan yhden tai useamman lakisääteisen tilintarkastajan antaa varmennuslausunto kestävyysraportoinnista. Jos jäsenvaltiot antavat riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien suorittaa kestävyysraportoinnin varmennuksen, niiden olisi niin ikään annettava muun lakisääteisen tilintarkastajan kuin tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen suorittavan yhden tai useamman lakisääteisen tilintarkastajan antaa varmennuslausunto kestävyysraportoinnista.
  Jäsenvaltioiden olisi asetettava vaatimuksia, joilla varmistetaan riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien suorittaman kestävyysraportoinnin varmennuksen laatu ja johdonmukaiset tulokset kestävyysraportoinnin varmentamisessa. Sen vuoksi kaikkiin riippumattomiin varmennuspalvelujen tarjoajiin olisi sovellettava kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta vaatimuksia, jotka vastaavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/43/EY (35) vahvistettuja vaatimuksia mutta jotka mukautetaan niiden riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien erityispiirteisiin, jotka eivät suorita lakisääteisiä tilintarkastuksia. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti asetettava vastaavia vaatimuksia, jotka koskevat riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien koulutusta ja tutkintoja, jatkuvaa koulutusta, laadunvarmistusjärjestelmiä, ammattietiikkaa, riippumattomuutta, objektiivisuutta, luottamuksellisuutta ja salassapitovelvollisuutta, nimeämistä ja erottamista, työn organisoimista, tutkintaa ja seuraamuksia sekä sääntöjenvastaisuuksista ilmoittamista. Näin myös taattaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille henkilöille ja yrityksille, myös lakisääteisille tilintarkastajille, joiden jäsenvaltiot sallivat antaa varmennuslausunnon kestävyysraportoinnista. Jos yritys pyytää lausuntoa kestävyysraportoinnistaan akkreditoidulta riippumattomalta varmennuspalvelujen tarjoajalta, joka ei ole lakisääteinen tilintarkastaja, sen ei pitäisi joutua pyytämään varmennuslausuntoa kestävyysraportoinnistaan myös lakisääteiseltä tilintarkastajalta.
  Riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien, jotka jäsenvaltio on jo akkreditoinut kestävyysraportoinnin varmentamista varten, olisi jatkossakin saatava harjoittaa tällaista varmentamista. Jäsenvaltioiden olisi niin ikään varmistettava, että riippumattomiin varmennuspalvelujen tarjoajiin, joiden akkreditointiprosessi on koulutusta ja tutkintoja koskevien uusien vaatimusten soveltamisen alkamispäivänä kesken, ei sovelleta näitä uusia akkreditointivaatimuksia edellyttäen, että he saavat mainitun prosessin päätökseen kahden vuoden kuluessa näiden uusien vaatimusten soveltamisen alkamispäivästä. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin varmistettava, että kaikki riippumattomat varmennuspalvelujen tarjoajat, jotka jäsenvaltio akkreditoi kestävyysraportoinnin varmentamista varten kahden vuoden kuluessa uusien akkreditointivaatimusten soveltamisen alkamispäivästä, hankkivat tarvittavat tiedot kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta jatkuvan ammatillisen koulutuksen avulla. |
| --- | --- |

(61)

Lakisääteiset tilintarkastajat tai tilintarkastusyhteisöt varmentavat jo tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen. Se, että lakisääteiset tilintarkastajat tai tilintarkastusyhteisöt varmentaisivat kestävyysraportoinnin, auttaisi varmistamaan taloudellisten tietojen ja kestävyystietojen yhteenliitettävyyden ja johdonmukaisuuden, mikä on erityisen tärkeää kestävyystietojen käyttäjille. On kuitenkin olemassa riski tilintarkastusmarkkinoiden keskittymisestä entisestään, mikä voisi vaarantaa tilintarkastajien riippumattomuuden ja nostaa tilintarkastuspalkkioita tai kestävyysraportoinnin varmennukseen liittyviä palkkioita.

Koska lakisääteisillä tilintarkastajilla on keskeinen rooli kestävyysraportoinnin varmentamisessa ja luotettavien kestävyystietojen varmistamisessa, komissio on ilmoittanut, että se aikoo toteuttaa toimia parantaakseen edelleen tilintarkastustoiminnan laatua ja luodakseen avoimemmat ja monimuotoisemmat tilintarkastusmarkkinat, jotka ovat tämän muutosdirektiivin tuloksellisen soveltamisen edellytyksiä. Lisäksi on suotavaa tarjota yrityksille laajemmat mahdollisuudet valita riippumattomia varmennuspalvelujen tarjoajia kestävyysraportoinnin varmentamista varten. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi voitava akkreditoida riippumattomia varmennuspalvelujen tarjoajia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti (34) antamaan kestävyysraportoinnista varmennuslausunto, joka olisi julkistettava yhdessä toimintakertomuksen kanssa. Lisäksi jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus antaa muun lakisääteisen tilintarkastajan kuin tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen suorittavan yhden tai useamman lakisääteisen tilintarkastajan antaa varmennuslausunto kestävyysraportoinnista. Jos jäsenvaltiot antavat riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien suorittaa kestävyysraportoinnin varmennuksen, niiden olisi niin ikään annettava muun lakisääteisen tilintarkastajan kuin tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen suorittavan yhden tai useamman lakisääteisen tilintarkastajan antaa varmennuslausunto kestävyysraportoinnista.

Jäsenvaltioiden olisi asetettava vaatimuksia, joilla varmistetaan riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien suorittaman kestävyysraportoinnin varmennuksen laatu ja johdonmukaiset tulokset kestävyysraportoinnin varmentamisessa. Sen vuoksi kaikkiin riippumattomiin varmennuspalvelujen tarjoajiin olisi sovellettava kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta vaatimuksia, jotka vastaavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/43/EY (35) vahvistettuja vaatimuksia mutta jotka mukautetaan niiden riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien erityispiirteisiin, jotka eivät suorita lakisääteisiä tilintarkastuksia. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti asetettava vastaavia vaatimuksia, jotka koskevat riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien koulutusta ja tutkintoja, jatkuvaa koulutusta, laadunvarmistusjärjestelmiä, ammattietiikkaa, riippumattomuutta, objektiivisuutta, luottamuksellisuutta ja salassapitovelvollisuutta, nimeämistä ja erottamista, työn organisoimista, tutkintaa ja seuraamuksia sekä sääntöjenvastaisuuksista ilmoittamista. Näin myös taattaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille henkilöille ja yrityksille, myös lakisääteisille tilintarkastajille, joiden jäsenvaltiot sallivat antaa varmennuslausunnon kestävyysraportoinnista. Jos yritys pyytää lausuntoa kestävyysraportoinnistaan akkreditoidulta riippumattomalta varmennuspalvelujen tarjoajalta, joka ei ole lakisääteinen tilintarkastaja, sen ei pitäisi joutua pyytämään varmennuslausuntoa kestävyysraportoinnistaan myös lakisääteiseltä tilintarkastajalta.

Riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien, jotka jäsenvaltio on jo akkreditoinut kestävyysraportoinnin varmentamista varten, olisi jatkossakin saatava harjoittaa tällaista varmentamista. Jäsenvaltioiden olisi niin ikään varmistettava, että riippumattomiin varmennuspalvelujen tarjoajiin, joiden akkreditointiprosessi on koulutusta ja tutkintoja koskevien uusien vaatimusten soveltamisen alkamispäivänä kesken, ei sovelleta näitä uusia akkreditointivaatimuksia edellyttäen, että he saavat mainitun prosessin päätökseen kahden vuoden kuluessa näiden uusien vaatimusten soveltamisen alkamispäivästä. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin varmistettava, että kaikki riippumattomat varmennuspalvelujen tarjoajat, jotka jäsenvaltio akkreditoi kestävyysraportoinnin varmentamista varten kahden vuoden kuluessa uusien akkreditointivaatimusten soveltamisen alkamispäivästä, hankkivat tarvittavat tiedot kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta jatkuvan ammatillisen koulutuksen avulla.

| (62) | Jotta voitaisiin edistää palvelujen vapaata liikkuvuutta, jäsenvaltioiden olisi annettava eri jäsenvaltioon sijoittautuneiden riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien suorittaa kestävyysraportoinnin varmennus alueellaan. Tämä myös edesauttaisi varmennusmarkkinoiden avaamista silloinkin, kun kaikki jäsenvaltiot eivät salli riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien akkreditointia alueellaan. Jos riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajat suorittavat kestävyysraportoinnin varmennuksen kyseisen vastaanottavan jäsenvaltion alueella, vastaanottavan jäsenvaltion olisi voitava päättää valvoa riippumattomia varmennuspalvelujen tarjoajia, kun otetaan huomioon mahdollisuus hyödyntää käyttöön otettua kehystä kestävyysraportoinnin varmennuksen suorittavien tilintarkastajien valvonnassa. |
| --- | --- |

(62)

Jotta voitaisiin edistää palvelujen vapaata liikkuvuutta, jäsenvaltioiden olisi annettava eri jäsenvaltioon sijoittautuneiden riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien suorittaa kestävyysraportoinnin varmennus alueellaan. Tämä myös edesauttaisi varmennusmarkkinoiden avaamista silloinkin, kun kaikki jäsenvaltiot eivät salli riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien akkreditointia alueellaan. Jos riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajat suorittavat kestävyysraportoinnin varmennuksen kyseisen vastaanottavan jäsenvaltion alueella, vastaanottavan jäsenvaltion olisi voitava päättää valvoa riippumattomia varmennuspalvelujen tarjoajia, kun otetaan huomioon mahdollisuus hyödyntää käyttöön otettua kehystä kestävyysraportoinnin varmennuksen suorittavien tilintarkastajien valvonnassa.

| (63) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kun unionin lainsäädännössä edellytetään, että yrityksen kestävyysraportoinnin tietyt osatekijät todentaa akkreditoitu riippumaton kolmas osapuoli, kyseisen akkreditoidun riippumattoman kolmannen osapuolen kertomus olisi asetettava saataville joko toimintakertomuksen liitteenä tai muulla julkisesti saatavilla olevalla keinolla. Tällainen mainitun kertomuksen saataville asettaminen ei saisi vaikuttaa varmennuslausunnon lopputulokseen, vaan kolmannen osapuolen varmennuksen olisi pysyttävä siitä riippumattomana. Se ei saisi aiheuttaa päällekkäistä työtä varmennuslausunnon antavan tilintarkastajan tai riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan ja akkreditoidun riippumattoman kolmannen osapuolen välillä. |
| --- | --- |

(63)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kun unionin lainsäädännössä edellytetään, että yrityksen kestävyysraportoinnin tietyt osatekijät todentaa akkreditoitu riippumaton kolmas osapuoli, kyseisen akkreditoidun riippumattoman kolmannen osapuolen kertomus olisi asetettava saataville joko toimintakertomuksen liitteenä tai muulla julkisesti saatavilla olevalla keinolla. Tällainen mainitun kertomuksen saataville asettaminen ei saisi vaikuttaa varmennuslausunnon lopputulokseen, vaan kolmannen osapuolen varmennuksen olisi pysyttävä siitä riippumattomana. Se ei saisi aiheuttaa päällekkäistä työtä varmennuslausunnon antavan tilintarkastajan tai riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan ja akkreditoidun riippumattoman kolmannen osapuolen välillä.

| (64) | Direktiivissä 2006/43/EY vahvistetaan säännöt, jotka koskevat tilinpäätösten ja konsernitilinpäätösten lakisääteistä tilintarkastusta. On tarpeen varmistaa, että lakisääteisen tilintarkastajan suorittamaan tilinpäätöksen tilintarkastukseen ja kestävyysraportoinnin varmennukseen sovelletaan johdonmukaisia sääntöjä. Direktiiviä 2006/43/EY olisi sovellettava silloin, kun varmennuslausunnon kestävyysraportoinnista antaa lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö. |
| --- | --- |

(64)

Direktiivissä 2006/43/EY vahvistetaan säännöt, jotka koskevat tilinpäätösten ja konsernitilinpäätösten lakisääteistä tilintarkastusta. On tarpeen varmistaa, että lakisääteisen tilintarkastajan suorittamaan tilinpäätöksen tilintarkastukseen ja kestävyysraportoinnin varmennukseen sovelletaan johdonmukaisia sääntöjä. Direktiiviä 2006/43/EY olisi sovellettava silloin, kun varmennuslausunnon kestävyysraportoinnista antaa lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö.

| (65) | Lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen hyväksymistä ja tunnustamista koskevissa säännöissä olisi sallittava lakisääteisten tilintarkastajien pätevöityä myös kestävyysraportoinnin varmentamiseen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että lakisääteisillä tilintarkastajilla, jotka haluavat pätevöityä kestävyysraportoinnin varmentamiseen, on riittävät teoreettiset tiedot kestävyysraportoinnin varmentamisen kannalta merkityksellisistä aihepiireistä sekä kyky soveltaa tietoja käytännössä.
  Sen vuoksi lakisääteisten tilintarkastajien olisi suoritettava vähintään kahdeksan kuukauden mittainen käytännön harjoittelu kestävyysraportoinnin ja konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen tai muiden kestävyyteen liittyvien palvelujen suorittamisen parissa, aiemman työkokemuksen huomioon ottaen. Lakisääteisten tilintarkastajien, jotka on jo hyväksytty tai tunnustettu jossakin jäsenvaltiossa, olisi kuitenkin edelleen voitava suorittaa kestävyysraportoinnin varmennus. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että luonnollisiin henkilöihin, joiden hyväksymisprosessi on tällä muutosdirektiivillä käyttöön otettujen kestävyysraportoinnin varmentamista koskevien vaatimusten soveltamisen alkamispäivänä kesken, ei sovelleta kyseisiä vaatimuksia edellyttäen, että he saavat mainitun prosessin päätökseen kahden seuraavan vuoden kuluessa. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin varmistettava, että lakisääteiset tilintarkastajat, jotka on hyväksytty kahden vuoden kuluessa kyseisten vaatimusten soveltamisen alkamispäivästä ja jotka haluavat suorittaa kestävyysraportoinnin varmennuksen, hankkivat tarvittavat tiedot kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta jatkuvan ammatillisen koulutuksen avulla. Luonnollisten henkilöiden, jotka päättävät hakea hyväksyntää vain lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittaviksi lakisääteisiksi tilintarkastajiksi, olisi voitava myöhemmässä vaiheessa päättää pätevöitymisestä myös kestävyysraportoinnin varmentamiseen. Näin tehdäkseen tällaisten henkilöiden olisi täytettävä jäsenvaltioiden asettamat tarvittavat vaatimukset, jotta varmistetaan, että heillä on myös riittävät teoreettiset tiedot kestävyysraportoinnin varmentamisen kannalta merkityksellisistä aihepiireistä sekä kyky soveltaa tietoja käytännössä. |
| --- | --- |

(65)

Lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen hyväksymistä ja tunnustamista koskevissa säännöissä olisi sallittava lakisääteisten tilintarkastajien pätevöityä myös kestävyysraportoinnin varmentamiseen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että lakisääteisillä tilintarkastajilla, jotka haluavat pätevöityä kestävyysraportoinnin varmentamiseen, on riittävät teoreettiset tiedot kestävyysraportoinnin varmentamisen kannalta merkityksellisistä aihepiireistä sekä kyky soveltaa tietoja käytännössä.

Sen vuoksi lakisääteisten tilintarkastajien olisi suoritettava vähintään kahdeksan kuukauden mittainen käytännön harjoittelu kestävyysraportoinnin ja konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen tai muiden kestävyyteen liittyvien palvelujen suorittamisen parissa, aiemman työkokemuksen huomioon ottaen. Lakisääteisten tilintarkastajien, jotka on jo hyväksytty tai tunnustettu jossakin jäsenvaltiossa, olisi kuitenkin edelleen voitava suorittaa kestävyysraportoinnin varmennus. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että luonnollisiin henkilöihin, joiden hyväksymisprosessi on tällä muutosdirektiivillä käyttöön otettujen kestävyysraportoinnin varmentamista koskevien vaatimusten soveltamisen alkamispäivänä kesken, ei sovelleta kyseisiä vaatimuksia edellyttäen, että he saavat mainitun prosessin päätökseen kahden seuraavan vuoden kuluessa. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin varmistettava, että lakisääteiset tilintarkastajat, jotka on hyväksytty kahden vuoden kuluessa kyseisten vaatimusten soveltamisen alkamispäivästä ja jotka haluavat suorittaa kestävyysraportoinnin varmennuksen, hankkivat tarvittavat tiedot kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta jatkuvan ammatillisen koulutuksen avulla. Luonnollisten henkilöiden, jotka päättävät hakea hyväksyntää vain lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittaviksi lakisääteisiksi tilintarkastajiksi, olisi voitava myöhemmässä vaiheessa päättää pätevöitymisestä myös kestävyysraportoinnin varmentamiseen. Näin tehdäkseen tällaisten henkilöiden olisi täytettävä jäsenvaltioiden asettamat tarvittavat vaatimukset, jotta varmistetaan, että heillä on myös riittävät teoreettiset tiedot kestävyysraportoinnin varmentamisen kannalta merkityksellisistä aihepiireistä sekä kyky soveltaa tietoja käytännössä.

| (66) | Olisi varmistettava, että tilintarkastajille asetetut, heidän suorittamaansa lakisääteiseen tilintarkastukseen ja kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvät vaatimukset ovat johdonmukaisia. Sen vuoksi olisi oltava ainakin yksi nimetty henkilö, joka on aktiivisesti mukana suorittamassa kestävyysraportoinnin varmennusta, jäljempänä ’päävastuullinen kestävyysraportoinnin varmentaja’. Lakisääteiset tilintarkastajat olisi kestävyysraportoinnin varmennuksen suorittaessaan velvoitettava varaamaan työhön riittävästi aikaa ja osoittamaan siihen riittävästi resursseja ja asiantuntemusta, jotta he voivat suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti. Asiakasrekisterissä olisi täsmennettävä kestävyysraportoinnin varmentamisesta perityt palkkiot, ja olisi luotava varmennuskansio, johon sisällytetään kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvät tiedot. Jos sama lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen ja kestävyysraportoinnin varmennuksen, varmennuskansio olisi oltava mahdollista sisällyttää tilintarkastuskansioon. Lakisääteisille tilintarkastajille asetettuja kestävyysraportoinnin varmentamista koskevia vaatimuksia olisi kuitenkin sovellettava vain niihin lakisääteisiin tilintarkastajiin, jotka suorittavat kestävyysraportoinnin varmennuksen. |
| --- | --- |

(66)

Olisi varmistettava, että tilintarkastajille asetetut, heidän suorittamaansa lakisääteiseen tilintarkastukseen ja kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvät vaatimukset ovat johdonmukaisia. Sen vuoksi olisi oltava ainakin yksi nimetty henkilö, joka on aktiivisesti mukana suorittamassa kestävyysraportoinnin varmennusta, jäljempänä ’päävastuullinen kestävyysraportoinnin varmentaja’. Lakisääteiset tilintarkastajat olisi kestävyysraportoinnin varmennuksen suorittaessaan velvoitettava varaamaan työhön riittävästi aikaa ja osoittamaan siihen riittävästi resursseja ja asiantuntemusta, jotta he voivat suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti. Asiakasrekisterissä olisi täsmennettävä kestävyysraportoinnin varmentamisesta perityt palkkiot, ja olisi luotava varmennuskansio, johon sisällytetään kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvät tiedot. Jos sama lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen ja kestävyysraportoinnin varmennuksen, varmennuskansio olisi oltava mahdollista sisällyttää tilintarkastuskansioon. Lakisääteisille tilintarkastajille asetettuja kestävyysraportoinnin varmentamista koskevia vaatimuksia olisi kuitenkin sovellettava vain niihin lakisääteisiin tilintarkastajiin, jotka suorittavat kestävyysraportoinnin varmennuksen.

| (67) | Lakisääteisillä tilintarkastajilla tai tilintarkastusyhteisöillä, jotka suorittavat kestävyysraportoinnin varmennuksen, olisi oltava korkeatasoinen tekninen ja erikoistunut asiantuntemus kestävyyden alalla. |
| --- | --- |

(67)

Lakisääteisillä tilintarkastajilla tai tilintarkastusyhteisöillä, jotka suorittavat kestävyysraportoinnin varmennuksen, olisi oltava korkeatasoinen tekninen ja erikoistunut asiantuntemus kestävyyden alalla.

| (68) | Direktiivissä 2006/43/EY edellytetään, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön asianmukaisia sääntöjä sen välttämiseksi, että lakisääteisestä tilintarkastuksesta maksettavat palkkiot määräytyisivät osittain tai kokonaan tarkastettavalle yhteisölle tarjottavien oheispalvelujen perusteella tai perustuisivat minkäänlaiseen ehdollisuuteen. Mainitussa direktiivissä velvoitetaan myös jäsenvaltiot varmistamaan, että lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavat lakisääteiset tilintarkastajat noudattavat ammattietiikkaa, riippumattomuutta, objektiivisuutta, luottamuksellisuutta ja salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä. Yhdenmukaisuuden vuoksi on aiheellista ulottaa kyseiset säännöt koskemaan kestävyysraportoinnin varmentamista suorittavia lakisääteisiä tilintarkastajia. |
| --- | --- |

(68)

Direktiivissä 2006/43/EY edellytetään, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön asianmukaisia sääntöjä sen välttämiseksi, että lakisääteisestä tilintarkastuksesta maksettavat palkkiot määräytyisivät osittain tai kokonaan tarkastettavalle yhteisölle tarjottavien oheispalvelujen perusteella tai perustuisivat minkäänlaiseen ehdollisuuteen. Mainitussa direktiivissä velvoitetaan myös jäsenvaltiot varmistamaan, että lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavat lakisääteiset tilintarkastajat noudattavat ammattietiikkaa, riippumattomuutta, objektiivisuutta, luottamuksellisuutta ja salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä. Yhdenmukaisuuden vuoksi on aiheellista ulottaa kyseiset säännöt koskemaan kestävyysraportoinnin varmentamista suorittavia lakisääteisiä tilintarkastajia.

| (69) | Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset varmennuskäytännöt ja kestävyysraportoinnin varmentamisen korkea laatu kaikkialla unionissa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä kestävyysraportoinnin varmennusstandardeja delegoiduilla säädöksillä. Jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus soveltaa kansallisia varmennusstandardeja, -menettelyjä tai -vaatimuksia niin kauan kuin komissio ei ole hyväksynyt samaa aihetta koskevaa varmennusstandardia delegoiduilla säädöksillä. Tällaisissa varmennusstandardeissa olisi vahvistettava menettelyt, joita tilintarkastajan on noudatettava tehdäkseen päätelmänsä kestävyysraportoinnin varmentamisesta. Sen vuoksi komission olisi hyväksyttävä rajoitettua varmuutta koskevia varmennusstandardeja delegoiduilla säädöksillä ennen 1 päivää lokakuuta 2026. Jotta voitaisiin helpottaa kestävyysraportoinnin varmentamisen yhdenmukaistamista jäsenvaltioiden välillä, Euroopan tilintarkastajien valvontaelinten komiteaa (CEAOB) olisi kannustettava hyväksymään ei-sitovia suuntaviivoja, joissa vahvistetaan menettelyt, joita on noudatettava annettaessa varmennuslausunto kestävyysraportoinnista, ennen kuin komissio on hyväksynyt samaa aihetta koskevan varmennusstandardin. |
| --- | --- |

(69)

Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset varmennuskäytännöt ja kestävyysraportoinnin varmentamisen korkea laatu kaikkialla unionissa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä kestävyysraportoinnin varmennusstandardeja delegoiduilla säädöksillä. Jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus soveltaa kansallisia varmennusstandardeja, -menettelyjä tai -vaatimuksia niin kauan kuin komissio ei ole hyväksynyt samaa aihetta koskevaa varmennusstandardia delegoiduilla säädöksillä. Tällaisissa varmennusstandardeissa olisi vahvistettava menettelyt, joita tilintarkastajan on noudatettava tehdäkseen päätelmänsä kestävyysraportoinnin varmentamisesta. Sen vuoksi komission olisi hyväksyttävä rajoitettua varmuutta koskevia varmennusstandardeja delegoiduilla säädöksillä ennen 1 päivää lokakuuta 2026. Jotta voitaisiin helpottaa kestävyysraportoinnin varmentamisen yhdenmukaistamista jäsenvaltioiden välillä, Euroopan tilintarkastajien valvontaelinten komiteaa (CEAOB) olisi kannustettava hyväksymään ei-sitovia suuntaviivoja, joissa vahvistetaan menettelyt, joita on noudatettava annettaessa varmennuslausunto kestävyysraportoinnista, ennen kuin komissio on hyväksynyt samaa aihetta koskevan varmennusstandardin.

| (70) | Direktiivissä 2006/43/EY vahvistetaan konsernin lakisääteistä tilintarkastusta koskevat säännöt. Konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista varten olisi vahvistettava vastaavanlaisia sääntöjä. |
| --- | --- |

(70)

Direktiivissä 2006/43/EY vahvistetaan konsernin lakisääteistä tilintarkastusta koskevat säännöt. Konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista varten olisi vahvistettava vastaavanlaisia sääntöjä.

| (71) | Direktiivissä 2006/43/EY edellytetään, että lakisääteiset tilintarkastajat tai tilintarkastusyhteisöt esittävät lakisääteisen tilintarkastuksensa tulokset tilintarkastuskertomuksessa. Kestävyysraportoinnin varmentamista varten olisi vahvistettava vastaavanlaisia sääntöjä. Kestävyysraportoinnin varmentamisen tulokset olisi esitettävä varmennusraportissa. Jos sama lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen ja kestävyysraportoinnin varmennuksen, tiedot kestävyysraportoinnin varmentamisesta olisi oltava mahdollista sisällyttää tilintarkastuskertomukseen. |
| --- | --- |

(71)

Direktiivissä 2006/43/EY edellytetään, että lakisääteiset tilintarkastajat tai tilintarkastusyhteisöt esittävät lakisääteisen tilintarkastuksensa tulokset tilintarkastuskertomuksessa. Kestävyysraportoinnin varmentamista varten olisi vahvistettava vastaavanlaisia sääntöjä. Kestävyysraportoinnin varmentamisen tulokset olisi esitettävä varmennusraportissa. Jos sama lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen ja kestävyysraportoinnin varmennuksen, tiedot kestävyysraportoinnin varmentamisesta olisi oltava mahdollista sisällyttää tilintarkastuskertomukseen.

| (72) | Direktiivissä 2006/43/EY edellytetään, että jäsenvaltiot perustavat lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen laadunvarmistusjärjestelmän. Sen varmistamiseksi, että laaduntarkastuksia tehdään myös kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta ja että laaduntarkastuksia suorittavilla henkilöillä on asianmukainen ammatillinen koulutus ja tarvittava kokemus kestävyysraportoinnin ja kestävyysraportoinnin varmentamisen alalla, vaatimus laadunvarmistusjärjestelmän perustamisesta olisi ulotettava koskemaan kestävyysraportoinnin varmentamista. Siirtymävaiheen toimenpiteenä 31 päivään joulukuuta 2025 saakka kestävyysraportoinnin varmentamisen laaduntarkastuksia suorittavat henkilöt olisi vapautettava vaatimuksesta, jonka mukaan heillä on oltava tarvittava kokemus kestävyysraportoinnin ja kestävyysraportoinnin varmentamisen tai muiden kestävyyteen liittyvien palvelujen alalla. |
| --- | --- |

(72)

Direktiivissä 2006/43/EY edellytetään, että jäsenvaltiot perustavat lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen laadunvarmistusjärjestelmän. Sen varmistamiseksi, että laaduntarkastuksia tehdään myös kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta ja että laaduntarkastuksia suorittavilla henkilöillä on asianmukainen ammatillinen koulutus ja tarvittava kokemus kestävyysraportoinnin ja kestävyysraportoinnin varmentamisen alalla, vaatimus laadunvarmistusjärjestelmän perustamisesta olisi ulotettava koskemaan kestävyysraportoinnin varmentamista. Siirtymävaiheen toimenpiteenä 31 päivään joulukuuta 2025 saakka kestävyysraportoinnin varmentamisen laaduntarkastuksia suorittavat henkilöt olisi vapautettava vaatimuksesta, jonka mukaan heillä on oltava tarvittava kokemus kestävyysraportoinnin ja kestävyysraportoinnin varmentamisen tai muiden kestävyyteen liittyvien palvelujen alalla.

| (73) | Direktiivissä 2006/43/EY edellytetään, että jäsenvaltioilla on käytössään tutkinta- ja seuraamusjärjestelmä lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavia lakisääteisiä tilintarkastajia ja tilintarkastusyhteisöjä varten. Mainitussa direktiivissä myös velvoitetaan jäsenvaltiot ottamaan käyttöön tehokas julkisen valvonnan järjestelmä ja varmistamaan, että julkisen valvonnan järjestelmiin sovellettavilla sääntelyjärjestelyillä mahdollistetaan tehokas yhteistyö unionin tasolla jäsenvaltioiden toteuttamien valvontatoimien osalta. Tällaiset vaatimukset olisi ulotettava koskemaan lakisääteisiä tilintarkastajia ja tilintarkastusyhteisöjä, jotka suorittavat kestävyysraportoinnin varmennuksen, jotta voidaan varmistaa tilintarkastajan lakisääteisessä tilintarkastuksessa ja kestävyysraportoinnin varmentamisessa tekemää työtä varten käyttöön otettujen tutkinta-, seuraamus- ja valvontakehysten johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

(73)

Direktiivissä 2006/43/EY edellytetään, että jäsenvaltioilla on käytössään tutkinta- ja seuraamusjärjestelmä lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavia lakisääteisiä tilintarkastajia ja tilintarkastusyhteisöjä varten. Mainitussa direktiivissä myös velvoitetaan jäsenvaltiot ottamaan käyttöön tehokas julkisen valvonnan järjestelmä ja varmistamaan, että julkisen valvonnan järjestelmiin sovellettavilla sääntelyjärjestelyillä mahdollistetaan tehokas yhteistyö unionin tasolla jäsenvaltioiden toteuttamien valvontatoimien osalta. Tällaiset vaatimukset olisi ulotettava koskemaan lakisääteisiä tilintarkastajia ja tilintarkastusyhteisöjä, jotka suorittavat kestävyysraportoinnin varmennuksen, jotta voidaan varmistaa tilintarkastajan lakisääteisessä tilintarkastuksessa ja kestävyysraportoinnin varmentamisessa tekemää työtä varten käyttöön otettujen tutkinta-, seuraamus- ja valvontakehysten johdonmukaisuus.

| (74) | Direktiiviin 2006/43/EY sisältyy sääntöjä lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavien lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen nimeämisestä ja erottamisesta. Nämä säännöt olisi ulotettava koskemaan kestävyysraportoinnin varmentamista, jotta voidaan varmistaa tilintarkastajille asetettujen sääntöjen johdonmukaisuus heidän lakisääteiseen tilintarkastukseen ja kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvän työnsä osalta. |
| --- | --- |

(74)

Direktiiviin 2006/43/EY sisältyy sääntöjä lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavien lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen nimeämisestä ja erottamisesta. Nämä säännöt olisi ulotettava koskemaan kestävyysraportoinnin varmentamista, jotta voidaan varmistaa tilintarkastajille asetettujen sääntöjen johdonmukaisuus heidän lakisääteiseen tilintarkastukseen ja kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvän työnsä osalta.

| (75) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/36/EY (36) 6 artiklan nojalla jäsenvaltiot ovat velvollisia varmistamaan, että yritysten, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, osakkeenomistajilla on yksin tai yhdessä toimien oikeus saada asioita yhtiökokouksen asialistalle edellyttäen, että kuhunkin asiaan on liitetty perustelut tai ehdotus yhtiökokouksessa tehtäväksi päätökseksi, sekä oikeus tehdä päätösehdotuksia yhtiökokouksen asialistaan sisältyvistä tai tapauksen mukaan asialistalle sisällytettävistä asioista. Mikäli nämä oikeudet edellyttävät, että kyseisellä osakkeenomistajalla tai kyseisillä osakkeenomistajilla on tietty vähimmäisosuus yrityksessä, tämä vähimmäisosuus saa olla enintään viisi prosenttia osakepääomasta. Kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta osakkeenomistajien olisi voitava käyttää direktiivin 2007/36/EY 6 artiklassa säädettyjä oikeuksia tehdä ehdotus yhtiökokouksessa tehtäväksi päätökseksi, joissa vaaditaan ensinnäkin, että akkreditoitu kolmas osapuoli, joka ei kuulu samaan tilintarkastusyhteisöön tai ketjuun kuin lakisääteisen tilintarkastuksen suorittava lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, laatii kertomuksen tietyistä kestävyysraportoinnin osatekijöistä, ja toiseksi, että tällainen kertomus asetetaan yhtiökokouksen saataville.
  Kun on kyse yrityksistä, joihin sovelletaan tällä muutosdirektiivillä käyttöön otettuja kestävyysraportointivelvoitteita ja jotka eivät kuulu direktiivin 2007/36/EY 6 artiklan soveltamisalaan, osakkeenomistajille, jotka edustavat yli viittä prosenttia yrityksen äänioikeuksista tai viittä prosenttia sen pääomasta, olisi myös annettava yksin tai yhdessä toimien oikeus tehdä ehdotus yhtiökokouksessa tehtäväksi päätökseksi, jossa vaaditaan ensinnäkin, että akkreditoitu kolmas osapuoli, joka ei kuulu samaan tilintarkastusyhteisöön tai ketjuun kuin lakisääteisen tilintarkastuksen suorittava lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, laatii kertomuksen tietyistä kestävyysraportoinnin osatekijöistä, ja toiseksi, että tällainen kertomus asetetaan yhtiökokouksen saataville. |
| --- | --- |

(75)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/36/EY (36) 6 artiklan nojalla jäsenvaltiot ovat velvollisia varmistamaan, että yritysten, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, osakkeenomistajilla on yksin tai yhdessä toimien oikeus saada asioita yhtiökokouksen asialistalle edellyttäen, että kuhunkin asiaan on liitetty perustelut tai ehdotus yhtiökokouksessa tehtäväksi päätökseksi, sekä oikeus tehdä päätösehdotuksia yhtiökokouksen asialistaan sisältyvistä tai tapauksen mukaan asialistalle sisällytettävistä asioista. Mikäli nämä oikeudet edellyttävät, että kyseisellä osakkeenomistajalla tai kyseisillä osakkeenomistajilla on tietty vähimmäisosuus yrityksessä, tämä vähimmäisosuus saa olla enintään viisi prosenttia osakepääomasta. Kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta osakkeenomistajien olisi voitava käyttää direktiivin 2007/36/EY 6 artiklassa säädettyjä oikeuksia tehdä ehdotus yhtiökokouksessa tehtäväksi päätökseksi, joissa vaaditaan ensinnäkin, että akkreditoitu kolmas osapuoli, joka ei kuulu samaan tilintarkastusyhteisöön tai ketjuun kuin lakisääteisen tilintarkastuksen suorittava lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, laatii kertomuksen tietyistä kestävyysraportoinnin osatekijöistä, ja toiseksi, että tällainen kertomus asetetaan yhtiökokouksen saataville.

Kun on kyse yrityksistä, joihin sovelletaan tällä muutosdirektiivillä käyttöön otettuja kestävyysraportointivelvoitteita ja jotka eivät kuulu direktiivin 2007/36/EY 6 artiklan soveltamisalaan, osakkeenomistajille, jotka edustavat yli viittä prosenttia yrityksen äänioikeuksista tai viittä prosenttia sen pääomasta, olisi myös annettava yksin tai yhdessä toimien oikeus tehdä ehdotus yhtiökokouksessa tehtäväksi päätökseksi, jossa vaaditaan ensinnäkin, että akkreditoitu kolmas osapuoli, joka ei kuulu samaan tilintarkastusyhteisöön tai ketjuun kuin lakisääteisen tilintarkastuksen suorittava lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, laatii kertomuksen tietyistä kestävyysraportoinnin osatekijöistä, ja toiseksi, että tällainen kertomus asetetaan yhtiökokouksen saataville.

| (76) | Direktiivissä 2006/43/EY velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan, että jokaisella yleisen edun kannalta merkittävällä yhteisöllä on tarkastusvaliokunta, ja täsmennetään sen lakisääteiseen tilintarkastukseen liittyvät tehtävät. Kyseiselle tarkastusvaliokunnalle olisi osoitettava tietyt kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvät tehtävät. Näihin tehtäviin olisi sisällyttävä velvoite tiedottaa tarkastuksen kohteena olevan yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön hallinto- tai valvontaelimelle kestävyysraportoinnin varmentamisen tuloksista ja selittää, miten kestävyysraportoinnin varmentaminen edisti kestävyysraportoinnin luotettavuutta ja mikä tarkastusvaliokunnan rooli tässä prosessissa oli. Jäsenvaltioiden olisi voitava sallia, että tarkastusvaliokunnalle määrätyt kestävyysraportointiin ja kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvät tehtävät suorittaa hallinto- tai valvontaelin kokonaisuutena taikka hallinto- tai valvontaelimen perustama erityinen elin. |
| --- | --- |

(76)

Direktiivissä 2006/43/EY velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan, että jokaisella yleisen edun kannalta merkittävällä yhteisöllä on tarkastusvaliokunta, ja täsmennetään sen lakisääteiseen tilintarkastukseen liittyvät tehtävät. Kyseiselle tarkastusvaliokunnalle olisi osoitettava tietyt kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvät tehtävät. Näihin tehtäviin olisi sisällyttävä velvoite tiedottaa tarkastuksen kohteena olevan yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön hallinto- tai valvontaelimelle kestävyysraportoinnin varmentamisen tuloksista ja selittää, miten kestävyysraportoinnin varmentaminen edisti kestävyysraportoinnin luotettavuutta ja mikä tarkastusvaliokunnan rooli tässä prosessissa oli. Jäsenvaltioiden olisi voitava sallia, että tarkastusvaliokunnalle määrätyt kestävyysraportointiin ja kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvät tehtävät suorittaa hallinto- tai valvontaelin kokonaisuutena taikka hallinto- tai valvontaelimen perustama erityinen elin.

| (77) | Direktiivi 2006/43/EY sisältää kolmansien maiden tilintarkastajien ja tilintarkastusyksiköiden rekisteröintiä ja valvontaa koskevat vaatimukset. Sen varmistamiseksi, että tilintarkastajien työtä varten on olemassa johdonmukainen kehys sekä lakisääteisessä tilintarkastuksessa että kestävyysraportoinnin varmentamisessa, kyseiset vaatimukset on tarpeen ulottaa koskemaan kestävyysraportoinnin varmentamista. |
| --- | --- |

(77)

Direktiivi 2006/43/EY sisältää kolmansien maiden tilintarkastajien ja tilintarkastusyksiköiden rekisteröintiä ja valvontaa koskevat vaatimukset. Sen varmistamiseksi, että tilintarkastajien työtä varten on olemassa johdonmukainen kehys sekä lakisääteisessä tilintarkastuksessa että kestävyysraportoinnin varmentamisessa, kyseiset vaatimukset on tarpeen ulottaa koskemaan kestävyysraportoinnin varmentamista.

| (78) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 537/2014 (37) sovelletaan yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittaviin lakisääteisiin tilintarkastajiin ja tilintarkastusyhteisöihin. Jotta varmistetaan lakisääteisen tilintarkastajan riippumattomuus hänen suorittaessaan lakisääteisen tilintarkastuksen, mainitussa asetuksessa vahvistetaan enimmäismäärä lakisääteisen tilintarkastajan muista palveluista saamille palkkioille. On tärkeää selventää, että kestävyysraportoinnin varmentamista ei pitäisi ottaa huomioon tätä enimmäismäärää laskettaessa. Lisäksi asetuksessa (EU) N:o 537/2014 kielletään tiettyjen muiden kuin tilintarkastuspalvelujen tarjoaminen tiettyinä ajanjaksoina, kun lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa lakisääteistä tilintarkastusta. Kestävyysraportoinnin valmisteluun liittyvät palvelut, mahdolliset konsultointipalvelut mukaan lukien, olisi myös katsottava kielletyiksi palveluiksi asetuksessa (EU) N:o 537/2014 säädettyinä ajanjaksoina. Tällaisten palvelujen tarjoamisen kieltoja olisi sovellettava kaikissa tapauksissa, joissa lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen.
  Lakisääteisen tilintarkastajan riippumattomuuden varmistamiseksi myös tietyt muut kuin tilintarkastuspalvelut olisi kiellettävä, kun lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa kestävyysraportoinnin varmennusta. Asetuksessa (EU) N:o 537/2014 velvoitetaan lakisääteiset tilintarkastajat ilmoittamaan sääntöjenvastaisuuksista tarkastettavalle yhteisölle ja tietyissä olosuhteissa tällaisten sääntöjenvastaisuuksien tutkinnasta vastaaville, jäsenvaltioiden määrittämille viranomaisille. Tällainen velvoite olisi ulotettava koskemaan tapauksen mukaan myös lakisääteisiä tilintarkastajia ja tilintarkastusyhteisöjä näiden yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvän työn osalta. |
| --- | --- |

(78)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 537/2014 (37) sovelletaan yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittaviin lakisääteisiin tilintarkastajiin ja tilintarkastusyhteisöihin. Jotta varmistetaan lakisääteisen tilintarkastajan riippumattomuus hänen suorittaessaan lakisääteisen tilintarkastuksen, mainitussa asetuksessa vahvistetaan enimmäismäärä lakisääteisen tilintarkastajan muista palveluista saamille palkkioille. On tärkeää selventää, että kestävyysraportoinnin varmentamista ei pitäisi ottaa huomioon tätä enimmäismäärää laskettaessa. Lisäksi asetuksessa (EU) N:o 537/2014 kielletään tiettyjen muiden kuin tilintarkastuspalvelujen tarjoaminen tiettyinä ajanjaksoina, kun lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa lakisääteistä tilintarkastusta. Kestävyysraportoinnin valmisteluun liittyvät palvelut, mahdolliset konsultointipalvelut mukaan lukien, olisi myös katsottava kielletyiksi palveluiksi asetuksessa (EU) N:o 537/2014 säädettyinä ajanjaksoina. Tällaisten palvelujen tarjoamisen kieltoja olisi sovellettava kaikissa tapauksissa, joissa lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen.

Lakisääteisen tilintarkastajan riippumattomuuden varmistamiseksi myös tietyt muut kuin tilintarkastuspalvelut olisi kiellettävä, kun lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa kestävyysraportoinnin varmennusta. Asetuksessa (EU) N:o 537/2014 velvoitetaan lakisääteiset tilintarkastajat ilmoittamaan sääntöjenvastaisuuksista tarkastettavalle yhteisölle ja tietyissä olosuhteissa tällaisten sääntöjenvastaisuuksien tutkinnasta vastaaville, jäsenvaltioiden määrittämille viranomaisille. Tällainen velvoite olisi ulotettava koskemaan tapauksen mukaan myös lakisääteisiä tilintarkastajia ja tilintarkastusyhteisöjä näiden yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvän työn osalta.

| (79) | Direktiivissä 2004/109/EY annetaan kansallisten valvontaviranomaisten tehtäväksi valvoa, että yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, noudattavat yritysten raportointivaatimuksia. Mainitun direktiivin 4 artiklassa täsmennetään vuositilinpäätösten sisältö, mutta siinä ei viitata nimenomaisesti direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklaan, joissa edellytetään muita kuin taloudellisia tietoja koskevan selvityksen ja muita kuin taloudellisia tietoja koskevan konsolidoidun selvityksen laatimista. Tästä seuraa, että joidenkin jäsenvaltioiden kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla ei ole oikeudellista toimivaltaa valvoa kyseisiä muita kuin taloudellisia tietoja koskevia selvityksiä, erityisesti jos kyseiset muita kuin taloudellisia tietoja koskevat selvitykset julkaistaan erillisessä kertomuksessa vuositilinpäätöksen ulkopuolella, minkä jäsenvaltiot voivat tällä hetkellä sallia. Sen vuoksi on tarpeen lisätä direktiivin 2004/109/EY 4 artiklan 5 kohtaan viittaus kestävyysraportointiin. On myös tarpeen edellyttää, että liikkeeseenlaskijan vastuulliset henkilöt vahvistavat vuositilinpäätöksessä, että toimintakertomus on heidän parhaan ymmärryksensä mukaan laadittu kestävyysraportointistandardien mukaisesti.
  Koska kestävyysraportointivaatimukset ovat luonteeltaan uusia, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi lisäksi annettava kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ohjeita, joilla edistetään direktiivin 2004/109/EY soveltamisalaan kuuluvien liikkeeseenlaskijoiden kestävyysraportoinnin yhdenmukaista valvontaa. Näitä ohjeita olisi sovellettava vain sellaisten yritysten valvontaan, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(79)

Direktiivissä 2004/109/EY annetaan kansallisten valvontaviranomaisten tehtäväksi valvoa, että yritykset, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, noudattavat yritysten raportointivaatimuksia. Mainitun direktiivin 4 artiklassa täsmennetään vuositilinpäätösten sisältö, mutta siinä ei viitata nimenomaisesti direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklaan, joissa edellytetään muita kuin taloudellisia tietoja koskevan selvityksen ja muita kuin taloudellisia tietoja koskevan konsolidoidun selvityksen laatimista. Tästä seuraa, että joidenkin jäsenvaltioiden kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla ei ole oikeudellista toimivaltaa valvoa kyseisiä muita kuin taloudellisia tietoja koskevia selvityksiä, erityisesti jos kyseiset muita kuin taloudellisia tietoja koskevat selvitykset julkaistaan erillisessä kertomuksessa vuositilinpäätöksen ulkopuolella, minkä jäsenvaltiot voivat tällä hetkellä sallia. Sen vuoksi on tarpeen lisätä direktiivin 2004/109/EY 4 artiklan 5 kohtaan viittaus kestävyysraportointiin. On myös tarpeen edellyttää, että liikkeeseenlaskijan vastuulliset henkilöt vahvistavat vuositilinpäätöksessä, että toimintakertomus on heidän parhaan ymmärryksensä mukaan laadittu kestävyysraportointistandardien mukaisesti.

Koska kestävyysraportointivaatimukset ovat luonteeltaan uusia, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi lisäksi annettava kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ohjeita, joilla edistetään direktiivin 2004/109/EY soveltamisalaan kuuluvien liikkeeseenlaskijoiden kestävyysraportoinnin yhdenmukaista valvontaa. Näitä ohjeita olisi sovellettava vain sellaisten yritysten valvontaan, joiden arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla.

| (80) | Tässä muutosdirektiivissä säädettyjen vaatimuksien määrittämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat kestävyysraportointistandardien vahvistamista ja standardien vahvistamista kestävyysraportoinnin varmentamista varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (38) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(80)

Tässä muutosdirektiivissä säädettyjen vaatimuksien määrittämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat kestävyysraportointistandardien vahvistamista ja standardien vahvistamista kestävyysraportoinnin varmentamista varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (38) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (81) | Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän muutosdirektiivin täytäntöönpanosta kertomus, johon sisältyvät muun muassa seuraavat: arvio tämän muutosdirektiivin tavoitteiden saavuttamisesta, mukaan lukien raportointikäytäntöjen lähentyminen jäsenvaltioiden välillä; arvio raportointistandardeja vapaaehtoisesti käyttävien pienten ja keskisuurten yritysten lukumäärästä; arvio siitä, olisiko raportointivaatimusten soveltamisalaa laajennettava edelleen ja miten sitä olisi laajennettava, erityisesti suhteessa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä kolmansien maiden yrityksiin, jotka toimivat suoraan unionin sisämarkkinoilla ilman tytäryritystä tai sivuliikettä unionin alueella; arvio tällä muutosdirektiivillä käyttöön otettujen kolmansien maiden yritysten tytäryrityksiä ja sivuliikkeitä koskevien raportointivaatimusten täytäntöönpanosta, mukaan lukien arvio niiden kolmansien maiden yritysten lukumäärästä, joilla on sellainen tytäryritys tai sivuliike, johon sovelletaan raportointivaatimuksia direktiivin 2013/34/EU mukaisesti; arvio täytäntöönpanomekanismista ja direktiivissä 2013/34/EU säädetyistä asiaankuuluvista raja-arvoista; arvio siitä, olisiko varmistettava tämän muutosdirektiivin soveltamisalaan kuuluvien yritysten julkistaman kestävyysraportoinnin saavutettavuus vammaisille henkilöille ja miten se olisi varmistettava.
  Kertomus tämän muutosdirektiivin täytäntöönpanosta olisi julkaistava viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2029 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi, ja siihen olisi liitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. Komission olisi 31 päivään joulukuuta 2028 mennessä tarkasteltava uudelleen kestävyysvarmennusmarkkinoiden keskittymisen astetta ja laadittava siitä kertomus. Uudelleentarkastelussa olisi otettava huomioon riippumattomiin varmennuspalvelujen tarjoajiin sovellettavat kansalliset järjestelmät sekä se, missä määrin tällaiset kansalliset järjestelmät edistävät varmennusmarkkinoiden avaamista. Komission olisi 31 päivään joulukuuta 2028 mennessä arvioitava mahdollisia lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla varmistetaan kestävyysvarmennusmarkkinoiden riittävä monipuolistaminen ja kestävyysraportoinnin asianmukainen laatu. Kestävyysvarmennusmarkkinoiden keskittymisen astetta koskeva kertomus olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028, ja siihen olisi liitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

(81)

Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän muutosdirektiivin täytäntöönpanosta kertomus, johon sisältyvät muun muassa seuraavat: arvio tämän muutosdirektiivin tavoitteiden saavuttamisesta, mukaan lukien raportointikäytäntöjen lähentyminen jäsenvaltioiden välillä; arvio raportointistandardeja vapaaehtoisesti käyttävien pienten ja keskisuurten yritysten lukumäärästä; arvio siitä, olisiko raportointivaatimusten soveltamisalaa laajennettava edelleen ja miten sitä olisi laajennettava, erityisesti suhteessa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä kolmansien maiden yrityksiin, jotka toimivat suoraan unionin sisämarkkinoilla ilman tytäryritystä tai sivuliikettä unionin alueella; arvio tällä muutosdirektiivillä käyttöön otettujen kolmansien maiden yritysten tytäryrityksiä ja sivuliikkeitä koskevien raportointivaatimusten täytäntöönpanosta, mukaan lukien arvio niiden kolmansien maiden yritysten lukumäärästä, joilla on sellainen tytäryritys tai sivuliike, johon sovelletaan raportointivaatimuksia direktiivin 2013/34/EU mukaisesti; arvio täytäntöönpanomekanismista ja direktiivissä 2013/34/EU säädetyistä asiaankuuluvista raja-arvoista; arvio siitä, olisiko varmistettava tämän muutosdirektiivin soveltamisalaan kuuluvien yritysten julkistaman kestävyysraportoinnin saavutettavuus vammaisille henkilöille ja miten se olisi varmistettava.

Kertomus tämän muutosdirektiivin täytäntöönpanosta olisi julkaistava viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2029 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi, ja siihen olisi liitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. Komission olisi 31 päivään joulukuuta 2028 mennessä tarkasteltava uudelleen kestävyysvarmennusmarkkinoiden keskittymisen astetta ja laadittava siitä kertomus. Uudelleentarkastelussa olisi otettava huomioon riippumattomiin varmennuspalvelujen tarjoajiin sovellettavat kansalliset järjestelmät sekä se, missä määrin tällaiset kansalliset järjestelmät edistävät varmennusmarkkinoiden avaamista. Komission olisi 31 päivään joulukuuta 2028 mennessä arvioitava mahdollisia lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla varmistetaan kestävyysvarmennusmarkkinoiden riittävä monipuolistaminen ja kestävyysraportoinnin asianmukainen laatu. Kestävyysvarmennusmarkkinoiden keskittymisen astetta koskeva kertomus olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028, ja siihen olisi liitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

| (82) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän muutosdirektiivin tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä muutosdirektiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(82)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän muutosdirektiivin tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä muutosdirektiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (83) | Asetus (EU) N:o 537/2014, direktiivi 2004/109/EY, direktiivi 2006/43/EY ja direktiivi 2013/34/EU olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(83)

Asetus (EU) N:o 537/2014, direktiivi 2004/109/EY, direktiivi 2006/43/EY ja direktiivi 2013/34/EU olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (84) | EKP:tä on kuultu, ja se on antanut lausunnon 7 päivänä syyskuuta 2021, |
| --- | --- |

(84)

EKP:tä on kuultu, ja se on antanut lausunnon 7 päivänä syyskuuta 2021,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutokset direktiiviin 2013/34/EU

Muutetaan direktiivi 2013/34/EU seuraavasti:

| 1) | lisätään 1 artiklaan kohdat seuraavasti:

  ”3.   Tämän direktiivin 19 a, 29 a, 29 d, 30 ja 33 artiklassa, 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa, 34 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 51 artiklassa säädettyjä yhteensovittamistoimenpiteitä sovelletaan myös seuraaviin yrityksiin liittyviin jäsenvaltioiden lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin kyseisten yritysten oikeudellisesta muodosta riippumatta, edellyttäen, että kyseiset yritykset ovat suuria yrityksiä tai – mikroyrityksiä lukuun ottamatta – pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka ovat tämän direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä:






  a) | neuvoston direktiivin 91/674/ETY (*1) 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vakuutusyritykset; |
| --- | --- | --- |

1)

lisätään 1 artiklaan kohdat seuraavasti:

”3.   Tämän direktiivin 19 a, 29 a, 29 d, 30 ja 33 artiklassa, 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa, 34 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 51 artiklassa säädettyjä yhteensovittamistoimenpiteitä sovelletaan myös seuraaviin yrityksiin liittyviin jäsenvaltioiden lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin kyseisten yritysten oikeudellisesta muodosta riippumatta, edellyttäen, että kyseiset yritykset ovat suuria yrityksiä tai – mikroyrityksiä lukuun ottamatta – pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka ovat tämän direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä:

a)

neuvoston direktiivin 91/674/ETY (*1) 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vakuutusyritykset;

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (*2) 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määritellyt luottolaitokset.
  Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja yhteensovittamistoimenpiteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (*3) 2 artiklan 5 kohdan 2–23 alakohdassa lueteltuihin yrityksiin. |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (*2) 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määritellyt luottolaitokset.

Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja yhteensovittamistoimenpiteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (*3) 2 artiklan 5 kohdan 2–23 alakohdassa lueteltuihin yrityksiin.

4.   Jäljempänä 19 a, 29 a ja 29 d artiklassa säädettyjä yhteensovittamistoimenpiteitä ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2088 (*4) 2 artiklan 12 alakohdan b ja f alakohdassa tarkoitettuihin rahoitustuotteisiin.

5.   Jäljempänä 40 a–40 d artiklassa säädettyjä yhteensovittamistoimenpiteitä sovelletaan myös jäsenvaltioiden lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin, jotka liittyvät sellaisten yritysten tytäryrityksiin ja sivuliikkeisiin, jotka eivät ole minkään jäsenvaltion lainsäädännön alaisia mutta joiden oikeudellinen muoto on rinnastettavissa liitteessä I lueteltuihin yritysmuotoihin.

(*1)  Neuvoston direktiivi 91/674/ETY, annettu 19 päivänä joulukuuta 1991, vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä (EYVL L 374, 31.12.1991, s. 7)."

*1

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1)."

*2

(*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338)."

*3

(*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2088, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1).”;"

*4

| 2) | muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 5 alakohta seuraavasti:






  ”5) | ’nettoliikevaihdolla’ tuotteiden myynnistä ja palvelujen tarjoamisesta saatavia tuottoja, joista on vähennetty myynnin oikaisuerät sekä arvonlisävero ja muut suoraan liikevaihdon perusteella määrättävät verot; tämän direktiivin 1 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen vakuutusyritysten osalta ’nettoliikevaihto’ määritellään kuitenkin neuvoston direktiivin 91/674/ETY (*5) 35 artiklan 2 kohdan ja 66 artiklan mukaisesti; tämän direktiivin 1 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen luottolaitosten osalta ’nettoliikevaihto’ määritellään neuvoston direktiivin 86/635/ETY (*6) 43 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti; ja tämän direktiivin 40 a artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvien yritysten osalta ’nettoliikevaihdolla’ tarkoitetaan tuloja määriteltyinä sen tilinpäätössäännöstön mukaisesti, jonka perusteella yrityksen tilinpäätökset on laadittu; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 5 alakohta seuraavasti:

”5)

’nettoliikevaihdolla’ tuotteiden myynnistä ja palvelujen tarjoamisesta saatavia tuottoja, joista on vähennetty myynnin oikaisuerät sekä arvonlisävero ja muut suoraan liikevaihdon perusteella määrättävät verot; tämän direktiivin 1 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen vakuutusyritysten osalta ’nettoliikevaihto’ määritellään kuitenkin neuvoston direktiivin 91/674/ETY (*5) 35 artiklan 2 kohdan ja 66 artiklan mukaisesti; tämän direktiivin 1 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen luottolaitosten osalta ’nettoliikevaihto’ määritellään neuvoston direktiivin 86/635/ETY (*6) 43 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti; ja tämän direktiivin 40 a artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvien yritysten osalta ’nettoliikevaihdolla’ tarkoitetaan tuloja määriteltyinä sen tilinpäätössäännöstön mukaisesti, jonka perusteella yrityksen tilinpäätökset on laadittu;

*5

*6

(*5)  Neuvoston direktiivi 91/674/ETY, annettu 19 päivänä joulukuuta 1991, vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä (EYVL L 374, 31.12.1991, s. 7)."

*5

(*6)  Neuvoston direktiivi 86/635/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1986, pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä (EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1).”;"

*6

| b) | lisätään alakohdat seuraavasti:






  ”(17) | ’kestävyysseikoilla’ ympäristöön, yhteiskuntaan ja ihmisoikeuksiin sekä hallintotapaan liittyviä tekijöitä, mukaan lukien asetuksen (EU) 2019/2088 2 artiklan 24 alakohdassa määritellyt kestävyystekijät; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään alakohdat seuraavasti:

”(17)

’kestävyysseikoilla’ ympäristöön, yhteiskuntaan ja ihmisoikeuksiin sekä hallintotapaan liittyviä tekijöitä, mukaan lukien asetuksen (EU) 2019/2088 2 artiklan 24 alakohdassa määritellyt kestävyystekijät;

| (18) | ’kestävyysraportoinnilla’ kestävyysseikkoja koskevien tietojen raportointia 19 a, 29 a ja 29 d artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

(18)

’kestävyysraportoinnilla’ kestävyysseikkoja koskevien tietojen raportointia 19 a, 29 a ja 29 d artiklan mukaisesti;

| (19) | ’keskeisillä aineettomilla resursseilla’ resursseja, joilla ei ole aineellista olomuotoa ja joista yrityksen liiketoimintamalli on olennaisilta osin riippuvainen ja jotka ovat yritykselle arvonmuodostuksen lähde; |
| --- | --- |

(19)

’keskeisillä aineettomilla resursseilla’ resursseja, joilla ei ole aineellista olomuotoa ja joista yrityksen liiketoimintamalli on olennaisilta osin riippuvainen ja jotka ovat yritykselle arvonmuodostuksen lähde;

| (20) | ’riippumattomalla varmennuspalvelujen tarjoajalla’ vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosta, joka on akkreditoitu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (*7) mukaisesti tämän direktiivin 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettua erityistä vaatimustenmukaisuuden arviointitoimintaa varten. |
| --- | --- |

(20)

’riippumattomalla varmennuspalvelujen tarjoajalla’ vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosta, joka on akkreditoitu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (*7) mukaisesti tämän direktiivin 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettua erityistä vaatimustenmukaisuuden arviointitoimintaa varten.

*7

(*7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 765/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, akkreditoinnin vaatimusten vahvistamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30).”;"

*7

| 3) | lisätään 19 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Suurten yritysten sekä mikroyrityksiä lukuun ottamatta pienten ja keskisuurten yritysten, jotka ovat 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä, on raportoitava tiedot keskeisistä aineettomista resursseista ja selvitettävä, miten yrityksen liiketoimintamalli on olennaisilta osin riippuvainen tällaisista resursseista ja miten tällaiset resurssit ovat yritykselle arvonmuodostuksen lähde.”; |
| --- | --- |

3)

lisätään 19 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Suurten yritysten sekä mikroyrityksiä lukuun ottamatta pienten ja keskisuurten yritysten, jotka ovat 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä, on raportoitava tiedot keskeisistä aineettomista resursseista ja selvitettävä, miten yrityksen liiketoimintamalli on olennaisilta osin riippuvainen tällaisista resursseista ja miten tällaiset resurssit ovat yritykselle arvonmuodostuksen lähde.”;

| 4) | korvataan 19 a artikla seuraavasti:

  ”19 a artikla
  Kestävyysraportointi

  1.   Suurten yritysten sekä mikroyrityksiä lukuun ottamatta pienten ja keskisuurten yritysten, jotka ovat 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä, on sisällytettävä toimintakertomukseen tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan ymmärtää yrityksen vaikutukset kestävyysseikkoihin, sekä tiedot, jotka ovat tarpeen sen ymmärtämiseksi, miten kestävyysseikat vaikuttavat yrityksen kehitykseen, tulokseen ja asemaan.
  Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä toimintakertomuksen erillisessä osassa selkeästi havaittavalla tavalla.


  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä






  a) | lyhyt kuvaus yrityksen liiketoimintamallista ja -strategiasta, mukaan lukien






  i) | yrityksen liiketoimintamallin ja -strategian resilienssi kestävyysseikkoihin liittyviin riskeihin nähden; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

korvataan 19 a artikla seuraavasti:

”19 a artikla

Kestävyysraportointi

1.   Suurten yritysten sekä mikroyrityksiä lukuun ottamatta pienten ja keskisuurten yritysten, jotka ovat 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä, on sisällytettävä toimintakertomukseen tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan ymmärtää yrityksen vaikutukset kestävyysseikkoihin, sekä tiedot, jotka ovat tarpeen sen ymmärtämiseksi, miten kestävyysseikat vaikuttavat yrityksen kehitykseen, tulokseen ja asemaan.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä toimintakertomuksen erillisessä osassa selkeästi havaittavalla tavalla.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä

a)

lyhyt kuvaus yrityksen liiketoimintamallista ja -strategiasta, mukaan lukien

i)

yrityksen liiketoimintamallin ja -strategian resilienssi kestävyysseikkoihin liittyviin riskeihin nähden;

| ii) | yrityksen mahdollisuudet, jotka liittyvät kestävyysseikkoihin; |
| --- | --- |

ii)

yrityksen mahdollisuudet, jotka liittyvät kestävyysseikkoihin;

| iii) | yrityksen suunnitelmat, mukaan lukien täytäntöönpanotoimet ja niihin liittyvät rahoitus- ja investointisuunnitelmat, sen varmistamiseksi, että sen liiketoimintamalli ja -strategia sopivat yhteen kestävään talouteen siirtymisen kanssa ja tekevät mahdolliseksi rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, jäljempänä ’Pariisin sopimus’, mukaisesti ja saavuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (*8) vahvistettu ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskeva tavoite, sekä tarvittaessa tieto yrityksen yhteyksistä hiileen, öljyyn ja kaasuun liittyviin toimintoihin; |
| --- | --- |

iii)

yrityksen suunnitelmat, mukaan lukien täytäntöönpanotoimet ja niihin liittyvät rahoitus- ja investointisuunnitelmat, sen varmistamiseksi, että sen liiketoimintamalli ja -strategia sopivat yhteen kestävään talouteen siirtymisen kanssa ja tekevät mahdolliseksi rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, jäljempänä ’Pariisin sopimus’, mukaisesti ja saavuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (*8) vahvistettu ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskeva tavoite, sekä tarvittaessa tieto yrityksen yhteyksistä hiileen, öljyyn ja kaasuun liittyviin toimintoihin;

| iv) | tieto siitä, miten yrityksen liiketoimintamallissa ja -strategiassa otetaan huomioon yrityksen sidosryhmien edut ja yrityksen vaikutukset kestävyysseikkoihin; |
| --- | --- |

iv)

tieto siitä, miten yrityksen liiketoimintamallissa ja -strategiassa otetaan huomioon yrityksen sidosryhmien edut ja yrityksen vaikutukset kestävyysseikkoihin;

| v) | tieto siitä, miten yrityksen strategia on pantu täytäntöön kestävyysseikkojen osalta; |
| --- | --- |

v)

tieto siitä, miten yrityksen strategia on pantu täytäntöön kestävyysseikkojen osalta;

| b) | kuvaus yrityksen asettamista kestävyysseikkoihin liittyvistä aikasidonnaisista tavoitteista, mukaan lukien tarvittaessa ehdottomat kasvihuonekaasujen päästövähennystavoitteet ainakin vuosille 2030 ja 2050, kuvaus yrityksen edistymisestä kyseisten tavoitteiden saavuttamisessa ja selvitys siitä, perustuvatko yrityksen ympäristötekijöihin liittyvät tavoitteet vakuuttavaan tieteelliseen näyttöön; |
| --- | --- |

b)

kuvaus yrityksen asettamista kestävyysseikkoihin liittyvistä aikasidonnaisista tavoitteista, mukaan lukien tarvittaessa ehdottomat kasvihuonekaasujen päästövähennystavoitteet ainakin vuosille 2030 ja 2050, kuvaus yrityksen edistymisestä kyseisten tavoitteiden saavuttamisessa ja selvitys siitä, perustuvatko yrityksen ympäristötekijöihin liittyvät tavoitteet vakuuttavaan tieteelliseen näyttöön;

| c) | kuvaus hallinto-, johto- ja valvontaelinten roolista kestävyysseikkojen osalta ja niiden asiantuntemuksesta ja osaamisesta tämän roolin hoitamiseksi tai näiden elinten mahdollisuuksista hyödyntää tällaista asiantuntemusta ja osaamista; |
| --- | --- |

c)

kuvaus hallinto-, johto- ja valvontaelinten roolista kestävyysseikkojen osalta ja niiden asiantuntemuksesta ja osaamisesta tämän roolin hoitamiseksi tai näiden elinten mahdollisuuksista hyödyntää tällaista asiantuntemusta ja osaamista;

| d) | kuvaus yrityksen kestävyysseikkoihin liittyvistä toimintaperiaatteista; |
| --- | --- |

d)

kuvaus yrityksen kestävyysseikkoihin liittyvistä toimintaperiaatteista;

| e) | tieto hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenille tarjottavien kestävyysseikkoihin liittyvien kannustinjärjestelmien olemassaolosta; |
| --- | --- |

e)

tieto hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenille tarjottavien kestävyysseikkoihin liittyvien kannustinjärjestelmien olemassaolosta;

| f) | seuraavien kuvaus:






  i) | due diligence -prosessi, jota yritys soveltaa kestävyysseikkojen osalta ja jossa noudatetaan tapauksen mukaan unionin vaatimuksia, jotka koskevat yritysten velvollisuutta toteuttaa due diligence -prosessi; |
| --- | --- | --- |

f)

seuraavien kuvaus:

i)

due diligence -prosessi, jota yritys soveltaa kestävyysseikkojen osalta ja jossa noudatetaan tapauksen mukaan unionin vaatimuksia, jotka koskevat yritysten velvollisuutta toteuttaa due diligence -prosessi;

| ii) | merkittävimmät tosiasialliset tai mahdolliset haittavaikutukset, jotka liittyvät yrityksen omiin toimintoihin ja sen arvoketjuun, mukaan lukien sen tuotteet ja palvelut, sen liikesuhteet ja sen toimitusketju, kyseisten vaikutusten tunnistamiseksi ja seuraamiseksi toteutetut toimet sekä muut haittavaikutukset, jotka yrityksen on tunnistettava täyttääkseen muut unionin vaatimukset yritysten velvollisuudesta toteuttaa due diligence -prosessi; |
| --- | --- |

ii)

merkittävimmät tosiasialliset tai mahdolliset haittavaikutukset, jotka liittyvät yrityksen omiin toimintoihin ja sen arvoketjuun, mukaan lukien sen tuotteet ja palvelut, sen liikesuhteet ja sen toimitusketju, kyseisten vaikutusten tunnistamiseksi ja seuraamiseksi toteutetut toimet sekä muut haittavaikutukset, jotka yrityksen on tunnistettava täyttääkseen muut unionin vaatimukset yritysten velvollisuudesta toteuttaa due diligence -prosessi;

| iii) | yrityksen toteuttamat toimet tosiasiallisten tai mahdollisten haittavaikutusten ehkäisemiseksi, lieventämiseksi, korjaamiseksi tai poistamiseksi sekä tällaisten toimien tulokset; |
| --- | --- |

iii)

yrityksen toteuttamat toimet tosiasiallisten tai mahdollisten haittavaikutusten ehkäisemiseksi, lieventämiseksi, korjaamiseksi tai poistamiseksi sekä tällaisten toimien tulokset;

| g) | kuvaus yritykseen kohdistuvista merkittävimmistä kestävyysseikkoihin liittyvistä riskeistä, mukaan lukien kuvaus yrityksen kyseisiä seikkoja koskevista pääasiallisista riippuvuussuhteista, sekä siitä, miten yritys hallitsee näitä riskejä; |
| --- | --- |

g)

kuvaus yritykseen kohdistuvista merkittävimmistä kestävyysseikkoihin liittyvistä riskeistä, mukaan lukien kuvaus yrityksen kyseisiä seikkoja koskevista pääasiallisista riippuvuussuhteista, sekä siitä, miten yritys hallitsee näitä riskejä;

| h) | a–g alakohdassa tarkoitettujen esitettävien tietojen kannalta merkitykselliset indikaattorit. |
| --- | --- |

h)

a–g alakohdassa tarkoitettujen esitettävien tietojen kannalta merkitykselliset indikaattorit.

Yritysten on raportoitava prosessista, jossa tunnistetaan tiedot, jotka ne ovat sisällyttäneet toimintakertomukseen tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa lueteltuihin tietoihin on sisällyttävä tapauksen mukaan lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin aikahorisontteihin liittyvät tiedot.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on tapauksen mukaan sisällyttävä tiedot yrityksen omista toiminnoista ja sen arvoketjusta, mukaan lukien sen tuotteet ja palvelut, sen liikesuhteet ja sen toimitusketju.

Niiden toimenpiteiden, jotka jäsenvaltioiden on määrä hyväksyä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/2464 (*9) 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kolmen ensimmäisen soveltamisvuoden ajan yrityksen on siinä tapauksessa, että kaikki tarvittavat tiedot sen arvoketjusta eivät ole saatavilla, selitettävä, millä tavoin se on pyrkinyt hankkimaan tarvittavat tiedot arvoketjustaan, mistä syistä kaikkia tarvittavia tietoja ei voitu saada ja miten se suunnittelee hankkivansa tarvittavat tiedot tulevaisuudessa.

Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on tapauksen mukaan sisällyttävä myös tietoa ja lisäselvityksiä toimintakertomukseen 19 artiklan mukaisesti sisältyvistä muista tiedoista ja vuositilinpäätöksessä esitetyistä luvuista.

Jäsenvaltiot voivat sallia, että käynnissä olevaa kehitystä tai neuvoteltavana olevia asioita koskevia tietoja jätetään pois poikkeustapauksissa, jos hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenet, jotka toimivat heille kansallisessa lainsäädännössä annettujen valtuuksien mukaisesti ja ovat yhteisesti vastuussa näkemyksestään, ovat asianmukaisesti perustellusti sitä mieltä, että tällaisten tietojen antaminen aiheuttaisi vakavaa haittaa yrityksen kaupalliselle asemalle, jos tällaisten tietojen poisjättäminen ei estä yrityksen kehityksen, tuloksen ja aseman sekä sen toiminnan vaikutusten oikeaa ja tasapuolista ymmärtämistä.

4.   Yritysten on raportoitava tämän artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetut tiedot 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjen kestävyysraportointistandardien mukaisesti.

5.   Yrityksen johdon on tiedotettava työntekijöiden edustajille asianmukaisella tasolla ja keskusteltava heidän kanssaan asiaankuuluvista tiedoista ja kestävyystietojen hankkimis- ja todentamiskeinoista. Työntekijöiden edustajien näkemys on annettava tarvittaessa tiedoksi asianomaisille hallinto-, johto- tai valvontaelimille.

6.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 2–4 kohdassa säädetään, ja rajoittamatta tämän artiklan 9 ja 10 kohdan soveltamista tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut pienet ja keskisuuret yritykset, asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 145 alakohdassa määritellyt pienet tai rakenteeltaan yksinkertaiset laitokset, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (*10) 13 artiklan 2 alakohdassa määritellyt vakuutusalan kytkösyritykset ja mainitun direktiivin 13 artiklan 5 alakohdassa määritellyt jälleenvakuutusalan kytkösyritykset voivat rajata kestävyysraportointinsa seuraaviin tietoihin:

| a) | lyhyt kuvaus yrityksen liiketoimintamallista ja -strategiasta; |
| --- | --- |

a)

lyhyt kuvaus yrityksen liiketoimintamallista ja -strategiasta;

| b) | kuvaus yrityksen kestävyysseikkoihin liittyvistä toimintaperiaatteista; |
| --- | --- |

b)

kuvaus yrityksen kestävyysseikkoihin liittyvistä toimintaperiaatteista;

| c) | yrityksen merkittävimmät tosiasialliset tai mahdolliset haittavaikutukset kestävyysseikkoihin sekä tällaisten tosiasiallisten tai mahdollisten haittavaikutusten tunnistamiseksi, seuraamiseksi, ehkäisemiseksi, lieventämiseksi tai korjaamiseksi toteutetut toimet; |
| --- | --- |

c)

yrityksen merkittävimmät tosiasialliset tai mahdolliset haittavaikutukset kestävyysseikkoihin sekä tällaisten tosiasiallisten tai mahdollisten haittavaikutusten tunnistamiseksi, seuraamiseksi, ehkäisemiseksi, lieventämiseksi tai korjaamiseksi toteutetut toimet;

| d) | yritykseen kohdistuvat merkittävimmät kestävyysseikkoihin liittyvät riskit sekä se, miten yritys hallitsee näitä riskejä; |
| --- | --- |

d)

yritykseen kohdistuvat merkittävimmät kestävyysseikkoihin liittyvät riskit sekä se, miten yritys hallitsee näitä riskejä;

| e) | a–d alakohdassa tarkoitettujen esitettävien tietojen kannalta tarpeelliset keskeiset indikaattorit. |
| --- | --- |

e)

a–d alakohdassa tarkoitettujen esitettävien tietojen kannalta tarpeelliset keskeiset indikaattorit.

Pienten ja keskisuurten yritysten, pienten tai rakenteeltaan yksinkertaisten laitosten sekä vakuutusalan ja jälleenvakuutusalan kytkösyritysten, jotka hyödyntävät ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, on raportoitavat tiedot 29 c artiklassa tarkoitettujen pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien kestävyysraportointistandardien mukaisesti.

7.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, pienet ja keskisuuret yritykset, jotka ovat 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä, voivat ennen 1 päivää tammikuuta 2028 alkavien tilivuosien osalta päättää olla sisällyttämättä toimintakertomukseensa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja. Tällöin yrityksen on kuitenkin ilmoitettava lyhyesti toimintakertomuksessaan, miksi kestävyysraportointia ei toteutettu.

8.   Tämän artiklan 1–4 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttävien yritysten ja tämän artiklan 6 kohdassa säädettyä poikkeusta hyödyntävien yritysten katsotaan noudattaneen 19 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyä vaatimusta.

9.   Tämän kohdan toisessa alakohdassa säädettyjen edellytysten täyttyessä yritys, joka on tytäryritys, vapautetaan tämän artiklan 1–4 kohdassa säädetyistä velvoitteista, jäljempänä ’vapautuksen saanut tytäryritys’, jos tällainen yritys ja sen tytäryritykset sisällytetään emoyrityksen konsernin toimintakertomukseen, joka laaditaan 29 ja 29 a artiklan mukaisesti. Yritys, joka on kolmanteen maahan sijoittautuneen emoyrityksen tytäryritys, vapautetaan tämän artiklan 1–4 kohdassa säädetyistä velvoitteista myös silloin, kun tällainen yritys ja sen tytäryritykset sisällytetään kolmanteen maahan sijoittautuneen kyseisen emoyrityksen konsernin kestävyysraportointiin ja kun kyseinen konsernin kestävyysraportointi toteutetaan 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjen kestävyysraportointistandardien mukaisesti tai tavalla, joka vastaa kyseisiä kestävyysraportointistandardeja, mikä määritetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY (*11) 23 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan nojalla hyväksytyllä täytäntöönpanosäädöksellä kestävyysraportointistandardien vastaavuudesta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun vapautukseen sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

| a) | vapautuksen saaneen tytäryrityksen toimintakertomus sisältää kaikki seuraavat tiedot:






  i) | sen emoyrityksen nimi ja sääntömääräinen kotipaikka, joka raportoi tiedot konsernin tasolla tämän artiklan mukaisesti tai tavalla, joka vastaa tämän direktiivin 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjä kestävyysraportointistandardeja, mikä määritetään direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan nojalla hyväksytyn kestävyysraportointistandardien vastaavuutta koskevan täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

a)

vapautuksen saaneen tytäryrityksen toimintakertomus sisältää kaikki seuraavat tiedot:

i)

sen emoyrityksen nimi ja sääntömääräinen kotipaikka, joka raportoi tiedot konsernin tasolla tämän artiklan mukaisesti tai tavalla, joka vastaa tämän direktiivin 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjä kestävyysraportointistandardeja, mikä määritetään direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan nojalla hyväksytyn kestävyysraportointistandardien vastaavuutta koskevan täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti;

| ii) | hyperlinkit tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun emoyrityksen konsernin toimintakertomukseen tai tapauksen mukaan emoyrityksen konsernin kestävyysraportointiin sekä tämän direktiivin 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettuun varmennuslausuntoon tai tämän alakohdan b alakohdassa tarkoitettuun varmennuslausuntoon; |
| --- | --- |

ii)

hyperlinkit tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun emoyrityksen konsernin toimintakertomukseen tai tapauksen mukaan emoyrityksen konsernin kestävyysraportointiin sekä tämän direktiivin 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettuun varmennuslausuntoon tai tämän alakohdan b alakohdassa tarkoitettuun varmennuslausuntoon;

| iii) | tieto siitä, että yritys on vapautettu tämän artiklan 1–4 kohdassa säädetyistä velvoitteista; |
| --- | --- |

iii)

tieto siitä, että yritys on vapautettu tämän artiklan 1–4 kohdassa säädetyistä velvoitteista;

| b) | jos emoyritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, sen konsernin kestävyysraportointi ja yhden tai useamman sellaisen henkilön tai yhteisön antama varmennuslausunto konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisesta, jolla on valtuudet antaa kestävyysraportointia koskeva varmennuslausunto kyseiseen emoyritykseen sovellettavan lainsäädännön nojalla, julkistetaan tämän direktiivin 30 artiklan mukaisesti ja noudattaen sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka alainen vapautuksen saanut tytäryritys on; |
| --- | --- |

b)

jos emoyritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, sen konsernin kestävyysraportointi ja yhden tai useamman sellaisen henkilön tai yhteisön antama varmennuslausunto konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisesta, jolla on valtuudet antaa kestävyysraportointia koskeva varmennuslausunto kyseiseen emoyritykseen sovellettavan lainsäädännön nojalla, julkistetaan tämän direktiivin 30 artiklan mukaisesti ja noudattaen sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka alainen vapautuksen saanut tytäryritys on;

| c) | jos emoyritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, vapautuksen saaneen tytäryrityksen toimintakertomukseen tai kolmanteen maahan sijoittautuneen emoyrityksen suorittamaan konsernin kestävyysraportointiin sisällytetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (*12) 8 artiklan mukaisesti annettavat tiedot, jotka kattavat unioniin sijoittautuneen vapautuksen saaneen tytäryrityksen ja sen tytäryritysten harjoittaman toiminnan. |
| --- | --- |

c)

jos emoyritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, vapautuksen saaneen tytäryrityksen toimintakertomukseen tai kolmanteen maahan sijoittautuneen emoyrityksen suorittamaan konsernin kestävyysraportointiin sisällytetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (*12) 8 artiklan mukaisesti annettavat tiedot, jotka kattavat unioniin sijoittautuneen vapautuksen saaneen tytäryrityksen ja sen tytäryritysten harjoittaman toiminnan.

Jäsenvaltio, jonka kansallisen lainsäädännön alainen vapautuksen saanut tytäryritys on, voi edellyttää, että emoyrityksen konsernin toimintakertomus tai tapauksen mukaan konsernin kestävyysraportti julkaistaan jollakin kyseisen jäsenvaltion hyväksymällä kielellä ja että toimitetaan tarvittavat käännökset tälle kielelle. Käännöksissä, joita ei ole virallisesti oikeaksi todistettu, on oltava tätä koskeva maininta.

Yrityksillä, jotka on 37 artiklan mukaisesti vapautettu toimintakertomuksen laatimisesta, ei ole velvollisuutta toimittaa tämän kohdan toisen alakohdan a alakohdan i–iii alakohdassa tarkoitettuja tietoja edellyttäen, että tällaiset yritykset julkaisevat konsernin toimintakertomuksen 37 artiklan mukaisesti.

Sovellettaessa tämän kohdan ensimmäistä alakohtaa ja tapauksissa, joissa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 10 artiklaa, tämän direktiivin 1 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut luottolaitokset, jotka ovat pysyvästi liittyneet keskuslaitokseen, joka valvoo niitä asetuksen (EU) N:o 575/2013 10 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti, katsotaan kyseisen keskuslaitoksen tytäryrityksiksi.

Sovellettaessa tämän kohdan ensimmäistä alakohtaa tämän direktiivin 1 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut vakuutusyritykset, jotka kuuluvat ryhmään direktiivin 2009/138/EY 212 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen taloudellisten suhteiden perusteella ja joihin sovelletaan ryhmävalvontaa mainitun direktiivin 213 artiklan 2 kohdan a–c alakohdan mukaisesti, katsotaan kyseisen ryhmän emoyrityksen tytäryrityksiksi.

10.   Edellä 9 kohdassa säädettyä vapautusta sovelletaan myös yleisen edun kannalta merkittäviin yhteisöihin, joihin sovelletaan tämän artiklan vaatimuksia, lukuun ottamatta suuria yrityksiä, jotka ovat tämän direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä.

(*8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1)."

*8

(*9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2022/2464, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 537/2014, direktiivin 2004/109/EY, direktiivin 2006/43/EY ja direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta (EUVL L 322, 16.12.2022, s. 15)."

*9

(*10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1)."

*10

(*11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/109/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 2004, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta (EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38)."

*11

(*12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).”;"

*12

| 5) | muutetaan 20 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  a) | korvataan g alakohta seuraavasti:






  ”g) | kuvaus yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimiin sovellettavista monimuotoisuutta koskevista toimintaperiaatteista sukupuolinäkökohtien ja muiden näkökohtien, kuten iän, vammaisuuden tai koulutus- ja ammattitaustan, osalta sekä näiden monimuotoisuutta koskevien toimintaperiaatteiden tavoitteista, toteuttamistavasta ja tuloksista raportointijaksolla. Jos tällaisia toimintaperiaatteita ei sovelleta, selvityksessä on oltava selostus siitä, mistä tämä johtuu.”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

muutetaan 20 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

korvataan g alakohta seuraavasti:

”g)

kuvaus yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimiin sovellettavista monimuotoisuutta koskevista toimintaperiaatteista sukupuolinäkökohtien ja muiden näkökohtien, kuten iän, vammaisuuden tai koulutus- ja ammattitaustan, osalta sekä näiden monimuotoisuutta koskevien toimintaperiaatteiden tavoitteista, toteuttamistavasta ja tuloksista raportointijaksolla. Jos tällaisia toimintaperiaatteita ei sovelleta, selvityksessä on oltava selostus siitä, mistä tämä johtuu.”;

| b) | lisätään alakohta seuraavasti:

  ”Yritysten, joihin sovelletaan 19 a artiklaa, katsotaan noudattaneen tämän kohdan ensimmäisen alakohdan g alakohdassa säädettyä velvoitetta, kun ne sisällyttävät kyseisessä alakohdassa vaaditut tiedot kestävyysraportointiinsa ja kestävyysraportointiin viitataan yhtiön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään alakohta seuraavasti:

”Yritysten, joihin sovelletaan 19 a artiklaa, katsotaan noudattaneen tämän kohdan ensimmäisen alakohdan g alakohdassa säädettyä velvoitetta, kun ne sisällyttävät kyseisessä alakohdassa vaaditut tiedot kestävyysraportointiinsa ja kestävyysraportointiin viitataan yhtiön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä.”;

| 6) | muutetaan 23 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 4 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | a alakohdassa tarkoitetun konsernitilinpäätöksen ja suuremman yrityskokonaisuuden konsernin toimintakertomuksen laatii tämän yrityskokonaisuuden emoyritys sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jonka alainen kyseinen emoyritys on, noudattaen tätä direktiiviä, lukuun ottamatta 29 a artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tai asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja;” |
| --- | --- | --- | --- |

6)

muutetaan 23 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 4 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

a alakohdassa tarkoitetun konsernitilinpäätöksen ja suuremman yrityskokonaisuuden konsernin toimintakertomuksen laatii tämän yrityskokonaisuuden emoyritys sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jonka alainen kyseinen emoyritys on, noudattaen tätä direktiiviä, lukuun ottamatta 29 a artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tai asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja;”

| b) | korvataan 8 kohdan b alakohdan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | tämän direktiivin mukaisesti, lukuun ottamatta 29 a artiklassa säädettyjä vaatimuksia;” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 8 kohdan b alakohdan i alakohta seuraavasti:

”i)

tämän direktiivin mukaisesti, lukuun ottamatta 29 a artiklassa säädettyjä vaatimuksia;”

| c) | korvataan 8 kohdan b alakohdan iii alakohta seuraavasti:






  ”iii) | vastaavalla tavalla kuin konsernitilinpäätökset ja konsernin toimintakertomukset, jotka laaditaan tämän direktiivin mukaisesti, lukuun ottamatta 29 a artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tai”; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 8 kohdan b alakohdan iii alakohta seuraavasti:

”iii)

vastaavalla tavalla kuin konsernitilinpäätökset ja konsernin toimintakertomukset, jotka laaditaan tämän direktiivin mukaisesti, lukuun ottamatta 29 a artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tai”;

| 7) | korvataan 29 a artikla seuraavasti:

  ”29 a artikla
  Konsernin kestävyysraportointi

  1.   Edellä 3 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen suurten konsernien emoyritysten on sisällytettävä konsernin toimintakertomukseen tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan ymmärtää konsernin vaikutukset kestävyysseikkoihin, sekä tiedot, jotka ovat tarpeen sen ymmärtämiseksi, miten kestävyysseikat vaikuttavat konsernin kehitykseen, tulokseen ja asemaan.
  Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä konsernin toimintakertomuksen erillisessä osassa selkeästi havaittavalla tavalla.


  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä






  a) | lyhyt kuvaus konsernin liiketoimintamallista ja -strategiasta, mukaan lukien






  i) | konsernin liiketoimintamallin ja -strategian resilienssi kestävyysseikkoihin liittyviin riskeihin nähden; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

korvataan 29 a artikla seuraavasti:

”29 a artikla

Konsernin kestävyysraportointi

1.   Edellä 3 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen suurten konsernien emoyritysten on sisällytettävä konsernin toimintakertomukseen tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan ymmärtää konsernin vaikutukset kestävyysseikkoihin, sekä tiedot, jotka ovat tarpeen sen ymmärtämiseksi, miten kestävyysseikat vaikuttavat konsernin kehitykseen, tulokseen ja asemaan.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot on esitettävä konsernin toimintakertomuksen erillisessä osassa selkeästi havaittavalla tavalla.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä

a)

lyhyt kuvaus konsernin liiketoimintamallista ja -strategiasta, mukaan lukien

i)

konsernin liiketoimintamallin ja -strategian resilienssi kestävyysseikkoihin liittyviin riskeihin nähden;

| ii) | konsernin mahdollisuudet, jotka liittyvät kestävyysseikkoihin; |
| --- | --- |

ii)

konsernin mahdollisuudet, jotka liittyvät kestävyysseikkoihin;

| iii) | konsernin suunnitelmat, mukaan lukien täytäntöönpanotoimet ja niihin liittyvät rahoitus- ja investointisuunnitelmat, sen varmistamiseksi, että sen liiketoimintamalli ja -strategia sopivat yhteen kestävään talouteen siirtymisen kanssa ja tekevät mahdolliseksi rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen Pariisin sopimuksen mukaisesti ja saavuttaa asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettu ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskeva tavoite, sekä tarvittaessa tieto konsernin yhteyksistä hiileen, öljyyn ja kaasuun liittyviin toimintoihin; |
| --- | --- |

iii)

konsernin suunnitelmat, mukaan lukien täytäntöönpanotoimet ja niihin liittyvät rahoitus- ja investointisuunnitelmat, sen varmistamiseksi, että sen liiketoimintamalli ja -strategia sopivat yhteen kestävään talouteen siirtymisen kanssa ja tekevät mahdolliseksi rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen Pariisin sopimuksen mukaisesti ja saavuttaa asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettu ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskeva tavoite, sekä tarvittaessa tieto konsernin yhteyksistä hiileen, öljyyn ja kaasuun liittyviin toimintoihin;

| iv) | tieto siitä, miten konsernin liiketoimintamallissa ja -strategiassa otetaan huomioon konsernin sidosryhmien edut ja konsernin vaikutukset kestävyysseikkoihin; |
| --- | --- |

iv)

tieto siitä, miten konsernin liiketoimintamallissa ja -strategiassa otetaan huomioon konsernin sidosryhmien edut ja konsernin vaikutukset kestävyysseikkoihin;

| v) | tieto siitä, miten konsernin strategia on pantu täytäntöön kestävyysseikkojen osalta; |
| --- | --- |

v)

tieto siitä, miten konsernin strategia on pantu täytäntöön kestävyysseikkojen osalta;

| b) | kuvaus konsernin asettamista kestävyysseikkoihin liittyvistä aikasidonnaisista tavoitteista, mukaan lukien tarvittaessa ehdottomat kasvihuonekaasujen päästövähennystavoitteet ainakin vuosille 2030 ja 2050, kuvaus konsernin edistymisestä kyseisten tavoitteiden saavuttamisessa ja selvitys siitä, perustuvatko konsernin ympäristötekijöihin liittyvät tavoitteet vakuuttavaan tieteelliseen näyttöön; |
| --- | --- |

b)

kuvaus konsernin asettamista kestävyysseikkoihin liittyvistä aikasidonnaisista tavoitteista, mukaan lukien tarvittaessa ehdottomat kasvihuonekaasujen päästövähennystavoitteet ainakin vuosille 2030 ja 2050, kuvaus konsernin edistymisestä kyseisten tavoitteiden saavuttamisessa ja selvitys siitä, perustuvatko konsernin ympäristötekijöihin liittyvät tavoitteet vakuuttavaan tieteelliseen näyttöön;

| c) | kuvaus hallinto-, johto- ja valvontaelinten roolista kestävyysseikkojen osalta ja niiden asiantuntemuksesta ja osaamisesta tämän roolin hoitamiseksi tai näiden elinten mahdollisuuksista hyödyntää tällaista asiantuntemusta ja osaamista; |
| --- | --- |

c)

kuvaus hallinto-, johto- ja valvontaelinten roolista kestävyysseikkojen osalta ja niiden asiantuntemuksesta ja osaamisesta tämän roolin hoitamiseksi tai näiden elinten mahdollisuuksista hyödyntää tällaista asiantuntemusta ja osaamista;

| d) | kuvaus konsernin kestävyysseikkoihin liittyvistä toimintaperiaatteista; |
| --- | --- |

d)

kuvaus konsernin kestävyysseikkoihin liittyvistä toimintaperiaatteista;

| e) | tieto hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenille tarjottavien kestävyysseikkoihin liittyvien kannustinjärjestelmien olemassaolosta; |
| --- | --- |

e)

tieto hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenille tarjottavien kestävyysseikkoihin liittyvien kannustinjärjestelmien olemassaolosta;

| f) | seuraavien kuvaus:






  i) | due diligence -prosessi, jota konserni soveltaa kestävyysseikkojen osalta ja jossa noudatetaan tapauksen mukaan unionin vaatimuksia, jotka koskevat yritysten velvollisuutta toteuttaa due diligence -prosessi; |
| --- | --- | --- |

f)

seuraavien kuvaus:

i)

due diligence -prosessi, jota konserni soveltaa kestävyysseikkojen osalta ja jossa noudatetaan tapauksen mukaan unionin vaatimuksia, jotka koskevat yritysten velvollisuutta toteuttaa due diligence -prosessi;

| ii) | merkittävimmät tosiasialliset tai mahdolliset haittavaikutukset, jotka liittyvät konsernin omiin toimintoihin ja sen arvoketjuun, mukaan lukien sen tuotteet ja palvelut, sen liikesuhteet ja sen toimitusketju, kyseisten vaikutusten tunnistamiseksi ja seuraamiseksi toteutetut toimet sekä muut haittavaikutukset, jotka emoyrityksen on tunnistettava täyttääkseen muut unionin vaatimukset velvollisuudesta toteuttaa due diligence -prosessi; |
| --- | --- |

ii)

merkittävimmät tosiasialliset tai mahdolliset haittavaikutukset, jotka liittyvät konsernin omiin toimintoihin ja sen arvoketjuun, mukaan lukien sen tuotteet ja palvelut, sen liikesuhteet ja sen toimitusketju, kyseisten vaikutusten tunnistamiseksi ja seuraamiseksi toteutetut toimet sekä muut haittavaikutukset, jotka emoyrityksen on tunnistettava täyttääkseen muut unionin vaatimukset velvollisuudesta toteuttaa due diligence -prosessi;

| iii) | konsernin toteuttamat toimet tosiasiallisten tai mahdollisten haittavaikutusten ehkäisemiseksi, lieventämiseksi, korjaamiseksi tai poistamiseksi sekä tällaisten toimien tulokset; |
| --- | --- |

iii)

konsernin toteuttamat toimet tosiasiallisten tai mahdollisten haittavaikutusten ehkäisemiseksi, lieventämiseksi, korjaamiseksi tai poistamiseksi sekä tällaisten toimien tulokset;

| g) | kuvaus konserniin kohdistuvista merkittävimmistä kestävyysseikkoihin liittyvistä riskeistä, mukaan lukien konsernin pääasialliset riippuvuussuhteet kyseisistä seikoista, sekä siitä, miten konserni hallitsee näitä riskejä; |
| --- | --- |

g)

kuvaus konserniin kohdistuvista merkittävimmistä kestävyysseikkoihin liittyvistä riskeistä, mukaan lukien konsernin pääasialliset riippuvuussuhteet kyseisistä seikoista, sekä siitä, miten konserni hallitsee näitä riskejä;

| h) | a–g alakohdassa tarkoitettujen esitettävien tietojen kannalta merkitykselliset indikaattorit. |
| --- | --- |

h)

a–g alakohdassa tarkoitettujen esitettävien tietojen kannalta merkitykselliset indikaattorit.

Emoyritysten on raportoitava prosessista, jossa tunnistetaan tiedot, jotka ne ovat sisällyttäneet konsernin toimintakertomukseen tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa lueteltuihin tietoihin on sisällyttävä tapauksen mukaan lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin aikahorisontteihin liittyvät tiedot.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on tapauksen mukaan sisällyttävä tiedot konsernin omista toiminnoista ja sen arvoketjusta, mukaan lukien sen tuotteet ja palvelut, sen liikesuhteet ja sen toimitusketju.

Niiden toimenpiteiden, jotka jäsenvaltioiden on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2022/2464 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kolmen ensimmäisen soveltamisvuoden ajan emoyrityksen on siinä tapauksessa, että kaikki tarvittavat tiedot sen arvoketjusta eivät ole saatavilla, selitettävä, millä tavoin se on pyrkinyt hankkimaan tarvittavat tiedot arvoketjustaan, mistä syistä kaikkia tarvittavia tietoja ei voitu saada ja miten se suunnittelee hankkivansa tarvittavat tiedot tulevaisuudessa.

Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on tapauksen mukaan sisällyttävä myös tietoa ja lisäselvityksiä konsernin toimintakertomukseen tämän direktiivin 29 artiklan mukaisesti sisältyvistä muista tiedoista ja konsernitilinpäätöksessä esitetyistä luvuista.

Jäsenvaltiot voivat sallia, että käynnissä olevaa kehitystä tai neuvoteltavana olevia asioita koskevia tietoja jätetään pois poikkeustapauksissa, jos hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenet, jotka toimivat heille kansallisessa lainsäädännössä annettujen valtuuksien mukaisesti ja ovat yhteisesti vastuussa näkemyksestään, ovat asianmukaisesti perustellusti sitä mieltä, että tällaisten tietojen antaminen aiheuttaisi vakavaa haittaa konsernin kaupalliselle asemalle, jos tällaisten tietojen poisjättäminen ei estä konsernin kehityksen, tuloksen ja aseman ja sen toiminnan vaikutusten oikeaa ja tasapuolista ymmärtämistä.

4.   Jos raportoiva yritys havaitsee, että konserniin kohdistuvat riskit tai konsernin vaikutukset eroavat merkittävästi yhteen tai useampaan sen tytäryritykseen kohdistuvista riskeistä tai yhden tai useamman sen tytäryrityksen vaikutuksista, yrityksen on annettava asianmukainen selvitys kyseiseen tytäryritykseen tai kyseisiin tytäryrityksiin kohdistuvista riskeistä ja sen tai niiden vaikutuksista.

Yritysten on ilmoitettava, mitkä konsernitilinpäätökseen yhdisteltävät tytäryritykset on vapautettu vuosittaisesta tai konsernin kestävyysraportoinnista 19 a artiklan 9 kohdan tai 29 a artiklan 8 kohdan nojalla.

5.   Emoyritysten on raportoitava tämän artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetut tiedot 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjen kestävyysraportointistandardien mukaisesti.

6.   Emoyrityksen johdon on tiedotettava työntekijöiden edustajille asianmukaisella tasolla ja keskusteltava heidän kanssaan asiaankuuluvista tiedoista ja kestävyystietojen hankkimis- ja todentamiskeinoista. Työntekijöiden edustajien näkemys on annettava tarvittaessa tiedoksi asianomaisille hallinto-, johto- tai valvontaelimille.

7.   Tämän artiklan 1–5 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttävän emoyrityksen katsotaan noudattaneen 19 artiklan 1 kohdassa ja 19 a artiklassa säädettyjä vaatimuksia.

8.   Tämän kohdan toisessa alakohdassa säädettyjen edellytysten täyttyessä emoyritys, joka on tytäryritys, vapautetaan tämän artiklan 1–5 kohdassa säädetyistä velvoitteista, jäljempänä ’vapautuksen saanut emoyritys’, jos tällainen emoyritys ja sen tytäryritykset sisällytetään toisen yrityksen konsernin toimintakertomukseen, joka laaditaan 29 artiklan ja tämän artiklan mukaisesti. Emoyritys, joka on kolmanteen maahan sijoittautuneen emoyrityksen tytäryritys, vapautetaan tämän artiklan 1–5 kohdassa säädetyistä velvoitteista myös silloin, kun tällainen emoyritys ja sen tytäryritykset sisällytetään kolmanteen maahan sijoittautuneen kyseisen emoyrityksen konsernin kestävyysraportointiin ja kun kyseinen konsernin kestävyysraportointi toteutetaan 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjen kestävyysraportointistandardien mukaisesti tai tavalla, joka vastaa kyseisiä kestävyysraportointistandardeja, mikä määritetään direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan nojalla hyväksytyllä täytäntöönpanosäädöksellä kestävyysraportointistandardien vastaavuudesta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun vapautukseen sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

| a) | vapautuksen saaneen emoyrityksen toimintakertomus sisältää kaikki seuraavat tiedot:






  i) | sen emoyrityksen nimi ja sääntömääräinen kotipaikka, joka raportoi tiedot konsernin tasolla tämän artiklan mukaisesti tai tavalla, joka vastaa tämän direktiivin 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjä kestävyysraportointistandardeja, mikä määritetään direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan nojalla hyväksytyn kestävyysraportointistandardien vastaavuutta koskevan täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

a)

vapautuksen saaneen emoyrityksen toimintakertomus sisältää kaikki seuraavat tiedot:

i)

sen emoyrityksen nimi ja sääntömääräinen kotipaikka, joka raportoi tiedot konsernin tasolla tämän artiklan mukaisesti tai tavalla, joka vastaa tämän direktiivin 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjä kestävyysraportointistandardeja, mikä määritetään direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan nojalla hyväksytyn kestävyysraportointistandardien vastaavuutta koskevan täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti;

| ii) | hyperlinkit tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun emoyrityksen konsernin toimintakertomukseen tai tapauksen mukaan emoyrityksen konsernin kestävyysraportointiin sekä tämän direktiivin 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettuun varmennuslausuntoon tai tämän alakohdan b alakohdassa tarkoitettuun varmennuslausuntoon; |
| --- | --- |

ii)

hyperlinkit tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun emoyrityksen konsernin toimintakertomukseen tai tapauksen mukaan emoyrityksen konsernin kestävyysraportointiin sekä tämän direktiivin 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettuun varmennuslausuntoon tai tämän alakohdan b alakohdassa tarkoitettuun varmennuslausuntoon;

| iii) | tieto siitä, että emoyritys on vapautettu tämän artiklan 1–5 kohdassa säädetyistä velvoitteista; |
| --- | --- |

iii)

tieto siitä, että emoyritys on vapautettu tämän artiklan 1–5 kohdassa säädetyistä velvoitteista;

| b) | jos emoyritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, sen konsernin kestävyysraportointi ja yhden tai useamman sellaisen henkilön tai yhteisön antama varmennuslausunto, jolla on valtuudet antaa kestävyysraportointia koskeva varmennuslausunto emoyritykseen sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla, julkistetaan 30 artiklan mukaisesti ja noudattaen sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka alainen vapautuksen saanut emoyritys on; |
| --- | --- |

b)

jos emoyritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, sen konsernin kestävyysraportointi ja yhden tai useamman sellaisen henkilön tai yhteisön antama varmennuslausunto, jolla on valtuudet antaa kestävyysraportointia koskeva varmennuslausunto emoyritykseen sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla, julkistetaan 30 artiklan mukaisesti ja noudattaen sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka alainen vapautuksen saanut emoyritys on;

| c) | jos emoyritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, vapautuksen saaneen emoyrityksen toimintakertomukseen tai kolmanteen maahan sijoittautuneen emoyrityksen laatimaan konsernin kestävyysraportointiin sisällytetään asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaisesti annettavat tiedot, jotka kattavat unioniin sijoittautuneen tytäryrityksen, joka on vapautettu kestävyysraportoinnista tämän direktiivin 19 a artiklan 9 kohdan perusteella, harjoittaman toiminnan. |
| --- | --- |

c)

jos emoyritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, vapautuksen saaneen emoyrityksen toimintakertomukseen tai kolmanteen maahan sijoittautuneen emoyrityksen laatimaan konsernin kestävyysraportointiin sisällytetään asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaisesti annettavat tiedot, jotka kattavat unioniin sijoittautuneen tytäryrityksen, joka on vapautettu kestävyysraportoinnista tämän direktiivin 19 a artiklan 9 kohdan perusteella, harjoittaman toiminnan.

Jäsenvaltio, jonka kansallisen lainsäädännön alainen vapautuksen saanut emoyritys on, voi edellyttää, että emoyrityksen konsernin toimintakertomus tai tapauksen mukaan konsernin kestävyysraportti julkaistaan jollakin kyseisen jäsenvaltion hyväksymällä kielellä ja että toimitetaan tarvittavat käännökset tälle kielelle. Käännöksissä, joita ei ole virallisesti oikeaksi todistettu, on oltava tätä koskeva maininta.

Emoyritysten, jotka on 37 artiklan mukaisesti vapautettu toimintakertomuksen laatimisesta, ei tarvitse toimittaa tämän kohdan toisen alakohdan a alakohdan i–iii alakohdassa tarkoitettuja tietoja edellyttäen, että tällaiset yritykset julkaisevat konsernin toimintakertomuksen 37 artiklan mukaisesti.

Sovellettaessa tämän kohdan ensimmäistä alakohtaa ja tapauksissa, joissa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 10 artiklaa, tämän direktiivin 1 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut luottolaitokset, jotka ovat pysyvästi liittyneet keskuslaitokseen, joka valvoo niitä asetuksen (EU) N:o 575/2013 10 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti, katsotaan kyseisen keskuslaitoksen tytäryrityksiksi.

Sovellettaessa tämän kohdan ensimmäistä alakohtaa tämän direktiivin 1 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut vakuutusyritykset, jotka kuuluvat ryhmään direktiivin 2009/138/EY 212 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen taloudellisten suhteiden perusteella ja joihin sovelletaan ryhmävalvontaa mainitun direktiivin 213 artiklan 2 kohdan a–c alakohdan mukaisesti, katsotaan kyseisen ryhmän emoyrityksen tytäryrityksiksi.

9.   Edellä 8 kohdassa säädettyä vapautusta sovelletaan myös yleisen edun kannalta merkittäviin yhteisöihin, joihin sovelletaan tämän artiklan vaatimuksia, lukuun ottamatta suuria yrityksiä, jotka ovat tämän direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä.”;

| 8) | lisätään luku seuraavasti:


  ”6 a LUKU


  KESTÄVYYSRAPORTOINTISTANDARDIT



  29 b artikla
  Kestävyysraportointistandardit

  1.   Komissio antaa 49 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä säätämällä kestävyysraportointistandardeista. Näissä kestävyysraportointistandardeissa on täsmennettävä tiedot, jotka yritysten on raportoitava 19 a ja 29 a artiklan mukaisesti, ja tapauksen mukaan täsmennettävä rakenne, jota on noudatettava kyseisten tietojen esittämisessä.
  Komissio täsmentää viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa delegoiduissa säädöksissä tiedot, jotka yritysten on raportoitava 19 a artiklan 1 ja 2 kohdan ja tapauksen mukaan 29 a artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti ja joihin on sisällyttävä vähintään tiedot, jotka finanssimarkkinatoimijat tarvitsevat täyttääkseen tietojen antamista koskevat velvoitteensa, joista säädetään asetuksessa (EU) 2019/2088.
  Komissio täsmentää viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa delegoiduissa säädöksissä:






  i) | täydentävät tiedot, jotka yritysten on tarvittaessa raportoitava kestävyysseikoista ja 19 a artiklan 2 kohdassa luetelluilta raportoinnin osa-alueilta; |
| --- | --- | --- |

8)

lisätään luku seuraavasti:

”6 a LUKU

KESTÄVYYSRAPORTOINTISTANDARDIT

29 b artikla

Kestävyysraportointistandardit

1.   Komissio antaa 49 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä säätämällä kestävyysraportointistandardeista. Näissä kestävyysraportointistandardeissa on täsmennettävä tiedot, jotka yritysten on raportoitava 19 a ja 29 a artiklan mukaisesti, ja tapauksen mukaan täsmennettävä rakenne, jota on noudatettava kyseisten tietojen esittämisessä.

Komissio täsmentää viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa delegoiduissa säädöksissä tiedot, jotka yritysten on raportoitava 19 a artiklan 1 ja 2 kohdan ja tapauksen mukaan 29 a artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti ja joihin on sisällyttävä vähintään tiedot, jotka finanssimarkkinatoimijat tarvitsevat täyttääkseen tietojen antamista koskevat velvoitteensa, joista säädetään asetuksessa (EU) 2019/2088.

Komissio täsmentää viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa delegoiduissa säädöksissä:

i)

täydentävät tiedot, jotka yritysten on tarvittaessa raportoitava kestävyysseikoista ja 19 a artiklan 2 kohdassa luetelluilta raportoinnin osa-alueilta;

| ii) | tiedot, jotka yritysten on raportoitava ja jotka koskevat erityisesti niiden toimialaa. |
| --- | --- |

ii)

tiedot, jotka yritysten on raportoitava ja jotka koskevat erityisesti niiden toimialaa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa delegoiduissa säädöksissä säädetyt raportointivaatimukset tulevat voimaan aikaisintaan neljän kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on hyväksynyt ne.

Antaessaan delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään kolmannen alakohdan ii alakohdassa vaaditut tiedot, komissio kiinnittää erityistä huomiota kestävyysseikkoihin liittyvien riskien ja vaikutusten laajuuteen kullakin toimialalla ottaen huomioon, että riskit ja vaikutukset ovat joillakin toimialoilla suuremmat kuin toisilla.

Komissio tarkastelee tämän artiklan nojalla annettuja delegoituja säädöksiä uudelleen säädöksen soveltamisen alkamispäivän jälkeen vähintään kolmen vuoden välein ottaen huomioon Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) tekniset neuvot, ja se muuttaa tarvittaessa kyseisiä delegoituja säädöksiä, jotta voidaan ottaa huomioon merkityksellinen, myös kansainvälisiin standardeihin liittyvä, kehitys.

Komissio kuulee vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamenttia, ja se kuulee yhdessä asetuksen (EU) 2020/852 24 artiklassa tarkoitettua kestävää rahoitusta käsittelevää jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmää ja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 6 artiklassa tarkoitettua tilinpäätöskysymysten sääntelykomiteaa EFRAGin työohjelmasta kestävyysraportointistandardien kehittämisen osalta.

2.   Kestävyysraportointistandardeilla on varmistettava raportoitavien tietojen laatu edellyttämällä, että tiedot ovat ymmärrettäviä, merkityksellisiä, todennettavissa ja vertailukelpoisia ja että ne esitetään todenmukaisesti. Kestävyysraportointistandardeissa on vältettävä aiheuttamasta yrityksille kohtuutonta hallinnollista rasitetta, myös ottamalla mahdollisimman laajasti huomioon kestävyysraportointia koskevien maailmanlaajuisten standardointialoitteiden työ, kuten 5 kohdan a alakohdassa edellytetään.

Kestävyysraportointistandardeissa on kulloisenkin kestävyysraportointistandardin aiheen huomioon ottaen:

| a) | täsmennettävä tiedot, jotka yritysten on annettava seuraavista ympäristötekijöistä:






  i) | ilmastonmuutoksen hillintä, myös kasvihuonekaasupäästöjen luokkien (scope) 1 ja 2 ja tapauksen mukaan luokan 3 osalta; |
| --- | --- | --- |

a)

täsmennettävä tiedot, jotka yritysten on annettava seuraavista ympäristötekijöistä:

i)

ilmastonmuutoksen hillintä, myös kasvihuonekaasupäästöjen luokkien (scope) 1 ja 2 ja tapauksen mukaan luokan 3 osalta;

| ii) | ilmastonmuutokseen sopeutuminen; |
| --- | --- |

ii)

ilmastonmuutokseen sopeutuminen;

| iii) | vesivarat ja merten luonnonvarat; |
| --- | --- |

iii)

vesivarat ja merten luonnonvarat;

| iv) | resurssien käyttö ja kiertotalous: |
| --- | --- |

iv)

resurssien käyttö ja kiertotalous:

| v) | ympäristön pilaantuminen; |
| --- | --- |

v)

ympäristön pilaantuminen;

| vi) | biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit; |
| --- | --- |

vi)

biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit;

| b) | täsmennettävä tiedot, jotka yritysten on annettava seuraavista yhteiskuntaan ja ihmisoikeuksiin liittyvistä tekijöistä:






  i) | yhdenvertainen kohtelu ja yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä, koulutus ja taitojen kehittäminen sekä vammaisten henkilöiden työllisyys ja osallistaminen, työpaikalla esiintyvän väkivallan ja häirinnän vastaiset toimenpiteet sekä monimuotoisuus; |
| --- | --- | --- |

b)

täsmennettävä tiedot, jotka yritysten on annettava seuraavista yhteiskuntaan ja ihmisoikeuksiin liittyvistä tekijöistä:

i)

yhdenvertainen kohtelu ja yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä, koulutus ja taitojen kehittäminen sekä vammaisten henkilöiden työllisyys ja osallistaminen, työpaikalla esiintyvän väkivallan ja häirinnän vastaiset toimenpiteet sekä monimuotoisuus;

| ii) | työolot, mukaan lukien työsuhdeturva, työaika, riittävä palkka, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, yhdistymisvapaus, yritysneuvostojen olemassaolo, työehtosopimusneuvottelut, myös työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus, työntekijöiden tiedonsaanti-, kuulemis- ja osallistumisoikeudet, työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä terveys ja turvallisuus; |
| --- | --- |

ii)

työolot, mukaan lukien työsuhdeturva, työaika, riittävä palkka, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, yhdistymisvapaus, yritysneuvostojen olemassaolo, työehtosopimusneuvottelut, myös työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus, työntekijöiden tiedonsaanti-, kuulemis- ja osallistumisoikeudet, työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä terveys ja turvallisuus;

| iii) | ihmisoikeuksien kunnioittaminen, perusvapaudet, demokratian periaatteet ja normit, jotka on vahvistettu kansainvälisessä ihmisoikeusasiakirjassa ja muissa YK:n keskeisissä ihmisoikeussopimuksissa, mukaan lukien YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista, YK:n julistus alkuperäiskansojen oikeuksista, Kansainvälisen työjärjestön julistus työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista ja Kansainvälisen työjärjestön keskeiset yleissopimukset, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehty yleissopimus, Euroopan sosiaalinen peruskirja ja Euroopan unionin perusoikeuskirja; |
| --- | --- |

iii)

ihmisoikeuksien kunnioittaminen, perusvapaudet, demokratian periaatteet ja normit, jotka on vahvistettu kansainvälisessä ihmisoikeusasiakirjassa ja muissa YK:n keskeisissä ihmisoikeussopimuksissa, mukaan lukien YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista, YK:n julistus alkuperäiskansojen oikeuksista, Kansainvälisen työjärjestön julistus työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista ja Kansainvälisen työjärjestön keskeiset yleissopimukset, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehty yleissopimus, Euroopan sosiaalinen peruskirja ja Euroopan unionin perusoikeuskirja;

| c) | täsmennettävä tiedot, jotka yritysten on annettava seuraavista hallintotapaan liittyvistä tekijöistä:






  i) | yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli kestävyysseikkojen osalta ja niiden kokoonpano sekä niiden asiantuntemus ja osaaminen tämän roolin hoitamiseksi tai näiden elinten mahdollisuudet hyödyntää tällaista asiantuntemusta ja osaamista; |
| --- | --- | --- |

c)

täsmennettävä tiedot, jotka yritysten on annettava seuraavista hallintotapaan liittyvistä tekijöistä:

i)

yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli kestävyysseikkojen osalta ja niiden kokoonpano sekä niiden asiantuntemus ja osaaminen tämän roolin hoitamiseksi tai näiden elinten mahdollisuudet hyödyntää tällaista asiantuntemusta ja osaamista;

| ii) | yrityksen sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestelmien pääpiirteet kestävyysraportointiprosessin ja päätöksentekoprosessin osalta; |
| --- | --- |

ii)

yrityksen sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestelmien pääpiirteet kestävyysraportointiprosessin ja päätöksentekoprosessin osalta;

| iii) | liiketoimintaetiikka ja yrityskulttuuri, mukaan lukien korruption ja lahjonnan torjunta, väärinkäytösten paljastajien suojelu ja eläinten hyvinvointi; |
| --- | --- |

iii)

liiketoimintaetiikka ja yrityskulttuuri, mukaan lukien korruption ja lahjonnan torjunta, väärinkäytösten paljastajien suojelu ja eläinten hyvinvointi;

| iv) | yrityksen toiminta ja sitoumukset, jotka liittyvät poliittiseen vaikuttamiseen, mukaan lukien sen lobbaustoiminta; |
| --- | --- |

iv)

yrityksen toiminta ja sitoumukset, jotka liittyvät poliittiseen vaikuttamiseen, mukaan lukien sen lobbaustoiminta;

| v) | yrityksen asiakkaisiinsa, toimittajiinsa ja yhteisöihin, joihin yrityksen toiminta vaikuttaa, luomien suhteiden hoitaminen ja laatu, mukaan lukien maksukäytännöt, erityisesti kun on kyse pienille ja keskisuurille yrityksille suoritettavien maksujen viivästymisestä. |
| --- | --- |

v)

yrityksen asiakkaisiinsa, toimittajiinsa ja yhteisöihin, joihin yrityksen toiminta vaikuttaa, luomien suhteiden hoitaminen ja laatu, mukaan lukien maksukäytännöt, erityisesti kun on kyse pienille ja keskisuurille yrityksille suoritettavien maksujen viivästymisestä.

3.   Kestävyysraportointistandardeissa on täsmennettävä tapauksen mukaan ennakoivat, takautuvat, laadulliset ja määrälliset tiedot, jotka yritysten on raportoitava.

4.   Kestävyysraportointistandardeissa on otettava huomioon vaikeudet, joita yritykset saattavat kohdata kerätessään tietoja arvoketjunsa kaikilta toimijoilta, erityisesti toimijoilta, joihin ei sovelleta 19 a tai 29 a artiklassa säädettyjä kestävyysraportointivaatimuksia, sekä kehittyvien markkinoiden ja talouksien toimittajilta. Kestävyysraportointistandardeissa on täsmennettävä arvoketjuista annettavat tiedot, jotka ovat oikeasuhteisia ja merkityksellisiä arvoketjun yritysten valmiuksiin ja ominaisuuksiin ja niiden toiminnan laajuuteen ja monimutkaisuuteen nähden, erityisesti kun on kyse yrityksistä, joihin ei sovelleta 19 a ja 29 a artiklan kestävyysraportointivaatimuksia. Kestävyysraportointistandardeissa ei pidä asettaa tiedonantovaatimuksia, jotka edellyttäisivät, että yritykset hankkivat arvoketjussaan olevilta pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä enemmän tietoja kuin mitä on annettava 29 c artiklassa tarkoitettujen pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien kestävyysraportointistandardien nojalla.

Ensimmäinen alakohta ei vaikuta unionin vaatimuksiin, jotka koskevat yritysten velvollisuutta toteuttaa due diligence -prosessi.

5.   Antaessaan delegoituja säädöksiä 1 kohdan nojalla komissio ottaa mahdollisimman laajasti huomioon

| a) | kestävyysraportointia koskevien maailmanlaajuisten standardointialoitteiden työn sekä luonnonpääoman tilinpitoa ja kasvihuonekaasujen tilinpitoa, vastuullista yritystoimintaa, yritysten yhteiskuntavastuuta ja kestävää kehitystä koskevat nykyiset standardit ja kehykset; |
| --- | --- |

a)

kestävyysraportointia koskevien maailmanlaajuisten standardointialoitteiden työn sekä luonnonpääoman tilinpitoa ja kasvihuonekaasujen tilinpitoa, vastuullista yritystoimintaa, yritysten yhteiskuntavastuuta ja kestävää kehitystä koskevat nykyiset standardit ja kehykset;

| b) | tiedot, jotka finanssimarkkinatoimijat tarvitsevat täyttääkseen tietojen antamista koskevat velvoitteensa, joista säädetään asetuksessa (EU) 2019/2088 ja sen nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä; |
| --- | --- |

b)

tiedot, jotka finanssimarkkinatoimijat tarvitsevat täyttääkseen tietojen antamista koskevat velvoitteensa, joista säädetään asetuksessa (EU) 2019/2088 ja sen nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä;

| c) | asetuksen (EU) 2020/852 nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetut kriteerit, indikaattorit ja menetelmät, mukaan lukien mainitun asetuksen 10 artiklan 3 kohdan, 11 artiklan 3 kohdan, 12 artiklan 2 kohdan, 13 artiklan 2 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan nojalla vahvistetut tekniset arviointikriteerit ja mainitun asetuksen 8 artiklan nojalla annetussa delegoidussa säädöksessä vahvistetut raportointivaatimukset; |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) 2020/852 nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetut kriteerit, indikaattorit ja menetelmät, mukaan lukien mainitun asetuksen 10 artiklan 3 kohdan, 11 artiklan 3 kohdan, 12 artiklan 2 kohdan, 13 artiklan 2 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan nojalla vahvistetut tekniset arviointikriteerit ja mainitun asetuksen 8 artiklan nojalla annetussa delegoidussa säädöksessä vahvistetut raportointivaatimukset;

| d) | vertailuarvojen hallinnoijiin sovellettavat tietojen antamista koskevat vaatimukset vertailuarvoselvityksen ja vertailuarvomenetelmien osalta sekä ilmastosiirtymää koskevien EU:n vertailuarvojen ja Pariisin sopimuksen mukaisten EU:n vertailuarvojen laatimista koskevat vähimmäisvaatimukset komission delegoitujen asetusten (EU) 2020/1816 (*13), (EU) 2020/1817 (*14) ja (EU) 2020/1818 (*15) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

vertailuarvojen hallinnoijiin sovellettavat tietojen antamista koskevat vaatimukset vertailuarvoselvityksen ja vertailuarvomenetelmien osalta sekä ilmastosiirtymää koskevien EU:n vertailuarvojen ja Pariisin sopimuksen mukaisten EU:n vertailuarvojen laatimista koskevat vähimmäisvaatimukset komission delegoitujen asetusten (EU) 2020/1816 (*13), (EU) 2020/1817 (*14) ja (EU) 2020/1818 (*15) mukaisesti;

| e) | asetuksen (EU) N:o 575/2013 434 a artiklan nojalla annetuissa täytäntöönpanosäädöksissä täsmennetyt julkistettavat tiedot; |
| --- | --- |

e)

asetuksen (EU) N:o 575/2013 434 a artiklan nojalla annetuissa täytäntöönpanosäädöksissä täsmennetyt julkistettavat tiedot;

| f) | komission suosituksen 2013/179/EU (*16); |
| --- | --- |

f)

komission suosituksen 2013/179/EU (*16);

| g) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (*17); |
| --- | --- |

g)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (*17);

| h) | asetuksen (EU) 2021/1119; |
| --- | --- |

h)

asetuksen (EU) 2021/1119;

| i) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 (*18) |
| --- | --- |

i)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 (*18)

| j) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (*19);. |
| --- | --- |

j)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (*19);.

29 c artikla

Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat kestävyysraportointistandardit

1.   Komissio antaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 49 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä säätämällä kestävyysraportointistandardeista, jotka ovat oikeasuhteisia ja merkityksellisiä pienten ja keskisuurten yritysten valmiuksiin ja ominaisuuksiin sekä niiden toiminnan laajuuteen ja monimutkaisuuteen nähden. Näissä kestävyysraportointistandardeissa on täsmennettävä, mitkä tiedot 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen pienten ja keskisuurten yritysten osalta raportoidaan 19 a artiklan 6 kohdan mukaisesti.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa delegoiduissa säädöksissä säädetyt raportointivaatimukset tulevat voimaan aikaisintaan neljän kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on hyväksynyt ne.

2.   Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevissa kestävyysraportointistandardeissa on otettava huomioon 29 b artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kriteerit. Niissä on mahdollisuuksien mukaan myös täsmennettävä rakenne, jota on noudatettava kyseisten tietojen esittämisessä.

3.   Komissio tarkastelee tämän artiklan nojalla annettuja delegoituja säädöksiä uudelleen säädöksen soveltamisen alkamispäivän jälkeen vähintään kolmen vuoden välein ottaen huomioon EFRAGin tekniset neuvot, ja se muuttaa tarvittaessa kyseisiä delegoituja säädöksiä, jotta voidaan ottaa huomioon merkityksellinen, myös kansainvälisiin standardeihin liittyvä, kehitys.

(*13)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1816, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 täydentämisestä vertailuarvoselvityksessä annettavan selostuksen osalta ilmoitettaessa, miten ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät tekijät otetaan huomioon kussakin tarjotussa ja julkaistussa vertailuarvossa (EUVL L 406, 3.12.2020, s. 1)."

*13

(*14)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1817, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 täydentämisestä selostuksen vähimmäissisällön osalta ilmoitettaessa, miten ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät tekijät otetaan huomioon vertailuarvojen menetelmissä (EUVL L 406, 3.12.2020, s. 12)."

*14

(*15)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1818, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 täydentämisestä EU:n ilmastosiirtymää koskevien vertailuarvojen ja EU:n Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen vähimmäisvaatimusten osalta (EUVL L 406, 3.12.2020, s. 17)."

*15

(*16)  Komission suositus 2013/179/EU, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2013, yhteisten menetelmien käyttämisestä tuotteiden ja organisaatioiden elinkaaren ympäristötehokkuuden mittaamiseen ja siitä tiedottamiseen (EUVL L 124, 4.5.2013, s. 1)."

*16

(*17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32)."

*17

(*18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) ja asetuksen (EY) N:o 761/2001 ja komission päätösten 2001/681/EY ja 2006/193/EY kumoamisesta (EUVL L 342, 22.12.2009, s. 1)."

*18

(*19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).”;"

*19

| 9) | lisätään luku seuraavasti:


  ”6 b LUKU


  YHTENÄINEN SÄHKÖINEN RAPORTOINTIMUOTO



  29 d artikla
  Yhtenäinen sähköinen raportointimuoto

  1.   Yritysten, joihin sovelletaan tämän direktiivin 19 a artiklan vaatimuksia, on laadittava toimintakertomuksensa komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 (*20) 3 artiklassa määritetyssä sähköisessä raportointimuodossa sekä merkittävä kestävyysraportointinsa, myös asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaisesti annettavat tiedot, tunnisteilla noudattaen mainitussa delegoidussa asetuksessa määritettyä sähköistä raportointimuotoa.


  2.   Emoyritysten, joihin sovelletaan 29 a artiklan vaatimuksia, on laadittava konsernin toimintakertomuksensa delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 3 artiklassa määritetyssä sähköisessä raportointimuodossa sekä merkittävä kestävyysraportointinsa, myös asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaisesti annettavat tiedot, tunnisteilla noudattaen mainitussa delegoidussa asetuksessa määritettyä sähköistä raportointimuotoa.




  (*20)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/815, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY täydentämisestä yhtenäisen sähköisen raportointimuodon määrittämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 143, 29.5.2019, s. 1).”;" |
| --- | --- |

9)

lisätään luku seuraavasti:

”6 b LUKU

YHTENÄINEN SÄHKÖINEN RAPORTOINTIMUOTO

29 d artikla

Yhtenäinen sähköinen raportointimuoto

1.   Yritysten, joihin sovelletaan tämän direktiivin 19 a artiklan vaatimuksia, on laadittava toimintakertomuksensa komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 (*20) 3 artiklassa määritetyssä sähköisessä raportointimuodossa sekä merkittävä kestävyysraportointinsa, myös asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaisesti annettavat tiedot, tunnisteilla noudattaen mainitussa delegoidussa asetuksessa määritettyä sähköistä raportointimuotoa.

2.   Emoyritysten, joihin sovelletaan 29 a artiklan vaatimuksia, on laadittava konsernin toimintakertomuksensa delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 3 artiklassa määritetyssä sähköisessä raportointimuodossa sekä merkittävä kestävyysraportointinsa, myös asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaisesti annettavat tiedot, tunnisteilla noudattaen mainitussa delegoidussa asetuksessa määritettyä sähköistä raportointimuotoa.

(*20)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/815, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY täydentämisestä yhtenäisen sähköisen raportointimuodon määrittämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 143, 29.5.2019, s. 1).”;"

*20

| 10) | korvataan 30 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritykset julkistavat kohtuullisen ajan kuluessa, joka on enintään 12 kuukautta tilinpäätöspäivästä, asianmukaisesti vahvistetun vuositilinpäätöksen ja toimintakertomuksen, tapauksen mukaan tämän direktiivin 29 d artiklassa tarkoitetussa sähköisessä raportointimuodossa, yhdessä tämän direktiivin 34 artiklassa tarkoitetun lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön antaman lausunnon ja selvityksen kanssa kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä säädetyllä tavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1132 (*21) I osaston III luvun mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että yritykset, joihin sovelletaan 19 a ja 29 a artiklaa, asettavat toimintakertomuksen maksutta julkisesti saataville verkkosivustollaan. Jos yrityksellä ei ole verkkosivustoa, jäsenvaltiot voivat edellyttää, että yritys toimittaa pyynnöstä kirjallisen jäljennöksen toimintakertomuksestaan.
  Jos riippumaton varmennuspalvelujen tarjoaja antaa 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitetun lausunnon, tämä lausunto on julkistettava yhdessä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen kanssa.
  Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapauttaa yritykset velvollisuudesta julkistaa toimintakertomus, jos koko toimintakertomuksesta tai sen osasta voi pyynnöstä saada helposti jäljennöksen hintaan, joka ei ole suurempi kuin siitä aiheutuvat hallintomenot.
  Tämän kohdan neljännessä alakohdassa säädettyä vapautusta ei sovelleta yrityksiin, joihin sovelletaan 19 a ja 29 a artiklassa säädettyjä kestävyysraportointivaatimuksia.


  (*21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1132, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, tietyistä yhtiöoikeuden osa-alueista (EUVL L 169, 30.6.2017, s. 46).”;" |
| --- | --- |

10)

korvataan 30 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritykset julkistavat kohtuullisen ajan kuluessa, joka on enintään 12 kuukautta tilinpäätöspäivästä, asianmukaisesti vahvistetun vuositilinpäätöksen ja toimintakertomuksen, tapauksen mukaan tämän direktiivin 29 d artiklassa tarkoitetussa sähköisessä raportointimuodossa, yhdessä tämän direktiivin 34 artiklassa tarkoitetun lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön antaman lausunnon ja selvityksen kanssa kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä säädetyllä tavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1132 (*21) I osaston III luvun mukaisesti.

Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että yritykset, joihin sovelletaan 19 a ja 29 a artiklaa, asettavat toimintakertomuksen maksutta julkisesti saataville verkkosivustollaan. Jos yrityksellä ei ole verkkosivustoa, jäsenvaltiot voivat edellyttää, että yritys toimittaa pyynnöstä kirjallisen jäljennöksen toimintakertomuksestaan.

Jos riippumaton varmennuspalvelujen tarjoaja antaa 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitetun lausunnon, tämä lausunto on julkistettava yhdessä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen kanssa.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapauttaa yritykset velvollisuudesta julkistaa toimintakertomus, jos koko toimintakertomuksesta tai sen osasta voi pyynnöstä saada helposti jäljennöksen hintaan, joka ei ole suurempi kuin siitä aiheutuvat hallintomenot.

Tämän kohdan neljännessä alakohdassa säädettyä vapautusta ei sovelleta yrityksiin, joihin sovelletaan 19 a ja 29 a artiklassa säädettyjä kestävyysraportointivaatimuksia.

(*21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1132, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, tietyistä yhtiöoikeuden osa-alueista (EUVL L 169, 30.6.2017, s. 46).”;"

*21

| 11) | korvataan 33 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenet, jotka toimivat heille kansallisessa lainsäädännössä annettujen valtuuksien mukaisesti, ovat yhteisesti vastuussa sen varmistamisesta, että seuraavat asiakirjat laaditaan ja julkistetaan tämän direktiivin vaatimusten ja tapauksen mukaan asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien, delegoidun asetuksen (EU) 2019/815, tämän direktiivin 29 b tai 29 c artiklassa tarkoitettujen kestävyysraportointistandardien ja tämän direktiivin 29 d artiklan vaatimusten mukaisesti:






  a) | vuositilinpäätös, toimintakertomus ja selvitys hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä, jos ne toimitetaan erikseen; ja |
| --- | --- | --- |

11)

korvataan 33 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenet, jotka toimivat heille kansallisessa lainsäädännössä annettujen valtuuksien mukaisesti, ovat yhteisesti vastuussa sen varmistamisesta, että seuraavat asiakirjat laaditaan ja julkistetaan tämän direktiivin vaatimusten ja tapauksen mukaan asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien, delegoidun asetuksen (EU) 2019/815, tämän direktiivin 29 b tai 29 c artiklassa tarkoitettujen kestävyysraportointistandardien ja tämän direktiivin 29 d artiklan vaatimusten mukaisesti:

a)

vuositilinpäätös, toimintakertomus ja selvitys hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä, jos ne toimitetaan erikseen; ja

| b) | konsernitilinpäätös, konsernin toimintakertomus ja selvitys konsernin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä, jos ne toimitetaan erikseen.”; |
| --- | --- |

b)

konsernitilinpäätös, konsernin toimintakertomus ja selvitys konsernin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä, jos ne toimitetaan erikseen.”;

| 12) | korvataan 8 luvun otsikko seuraavasti:

  ”Tilintarkastus ja kestävyysraportoinnin varmentaminen”; |
| --- | --- |

12)

korvataan 8 luvun otsikko seuraavasti:

”Tilintarkastus ja kestävyysraportoinnin varmentaminen”;

| 13) | muutetaan 34 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:






  i) | korvataan a alakohdan ii alakohta seuraavasti:






  ”ii) | toimintakertomus laadittu sovellettavien lakisääteisten vaatimusten mukaisesti, lukuun ottamatta tämän direktiivin 19 a artiklassa säädettyjä kestävyysraportointia koskevia vaatimuksia;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

13)

muutetaan 34 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

i)

korvataan a alakohdan ii alakohta seuraavasti:

”ii)

toimintakertomus laadittu sovellettavien lakisääteisten vaatimusten mukaisesti, lukuun ottamatta tämän direktiivin 19 a artiklassa säädettyjä kestävyysraportointia koskevia vaatimuksia;”

| ii) | lisätään alakohta seuraavasti:






  ”a a) | annettava tarvittaessa rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon perusteella lausunto siitä, noudatetaanko kestävyysraportoinnissa tämän direktiivin vaatimuksia, mukaan lukien 29 b tai 29 c artiklan nojalla hyväksyttyjen kestävyysraportointistandardien noudattaminen kestävyysraportoinnissa, prosessi, jolla yritys tunnistaa kyseisten kestävyysraportointistandardien mukaisesti raportoidut tiedot, ja 29 d artiklan mukaisen tunnisteilla merkitsemistä vaatimuksen noudattaminen kestävyysraportoinnissa, sekä siitä, noudatetaanko asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklassa säädettyjä raportointivaatimuksia;” |
| --- | --- | --- |

ii)

lisätään alakohta seuraavasti:

”a a)

annettava tarvittaessa rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon perusteella lausunto siitä, noudatetaanko kestävyysraportoinnissa tämän direktiivin vaatimuksia, mukaan lukien 29 b tai 29 c artiklan nojalla hyväksyttyjen kestävyysraportointistandardien noudattaminen kestävyysraportoinnissa, prosessi, jolla yritys tunnistaa kyseisten kestävyysraportointistandardien mukaisesti raportoidut tiedot, ja 29 d artiklan mukaisen tunnisteilla merkitsemistä vaatimuksen noudattaminen kestävyysraportoinnissa, sekä siitä, noudatetaanko asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklassa säädettyjä raportointivaatimuksia;”

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jäsenvaltiot voivat sallia, että 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitetun lausunnon antaa muu lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö kuin tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen suorittava yksi tai useampi lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltiot voivat sallia, että 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitetun lausunnon antaa muu lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö kuin tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen suorittava yksi tai useampi lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö.”;

| c) | lisätään kohdat seuraavasti:

  ”4.   Jäsenvaltiot voivat sallia, että niiden alueelle sijoittautunut riippumaton varmennuspalvelujen tarjoaja antaa 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitetun lausunnon, edellyttäen, että kyseiseen riippumattomaan varmennuspalvelujen tarjoajaan sovelletaan vaatimuksia, jotka vastaavat direktiivissä 2006/43/EY (*22) säädettyjä, mainitun direktiivin 2 artiklan 22 alakohdassa määriteltyyn kestävyysraportoinnin varmentamiseen sovellettavia vaatimuksia, erityisesti vaatimuksia, jotka koskevat seuraavia:






  a) | koulutus ja tutkinnot, joilla varmistetaan, että riippumattomat varmennuspalvelujen tarjoajat hankkivat tarvittavan asiantuntemuksen kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta; |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään kohdat seuraavasti:

”4.   Jäsenvaltiot voivat sallia, että niiden alueelle sijoittautunut riippumaton varmennuspalvelujen tarjoaja antaa 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitetun lausunnon, edellyttäen, että kyseiseen riippumattomaan varmennuspalvelujen tarjoajaan sovelletaan vaatimuksia, jotka vastaavat direktiivissä 2006/43/EY (*22) säädettyjä, mainitun direktiivin 2 artiklan 22 alakohdassa määriteltyyn kestävyysraportoinnin varmentamiseen sovellettavia vaatimuksia, erityisesti vaatimuksia, jotka koskevat seuraavia:

a)

koulutus ja tutkinnot, joilla varmistetaan, että riippumattomat varmennuspalvelujen tarjoajat hankkivat tarvittavan asiantuntemuksen kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta;

| b) | jatkuva koulutus; |
| --- | --- |

b)

jatkuva koulutus;

| c) | laadunvarmistusjärjestelmät; |
| --- | --- |

c)

laadunvarmistusjärjestelmät;

| d) | ammattietiikka, riippumattomuus, objektiivisuus, luottamuksellisuus ja salassapitovelvollisuus; |
| --- | --- |

d)

ammattietiikka, riippumattomuus, objektiivisuus, luottamuksellisuus ja salassapitovelvollisuus;

| e) | nimeäminen ja erottaminen; |
| --- | --- |

e)

nimeäminen ja erottaminen;

| f) | tutkinta ja seuraamukset; |
| --- | --- |

f)

tutkinta ja seuraamukset;

| g) | riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan työn organisointi erityisesti riittävien resurssien ja henkilöstön sekä asiakasrekisterin ja kansioiden ylläpitämisen osalta; ja |
| --- | --- |

g)

riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan työn organisointi erityisesti riittävien resurssien ja henkilöstön sekä asiakasrekisterin ja kansioiden ylläpitämisen osalta; ja

| h) | sääntöjenvastaisuuksien ilmoittaminen. |
| --- | --- |

h)

sääntöjenvastaisuuksien ilmoittaminen.

Jos riippumaton varmennuspalvelujen tarjoaja antaa 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitetun lausunnon, jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseinen lausunto laaditaan direktiivin 2006/43/EY 26 a, 27 a ja 28 a artiklan mukaisesti ja että tapauksen mukaan tarkastusvaliokunta tai erityinen valiokunta arvioi ja seuraa riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan riippumattomuutta direktiivin 2006/43/EY 39 artiklan 6 kohdan e alakohdan mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja koulutus- ja tutkintovaatimuksia ei sovelleta riippumattomiin varmennuspalvelujen tarjoajiin, jotka on akkreditoitu kestävyysraportoinnin varmentamista varten ennen 1 päivää tammikuuta 2024 asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että riippumattomiin varmennuspalvelujen tarjoajiin, joiden osalta asiaankuuluvien kansallisten vaatimusten mukainen akkreditointiprosessi on kesken 1 päivänä tammikuuta 2024, ei sovelleta ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja koulutus- ja tutkintovaatimuksia kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta edellyttäen, että kyseinen prosessi saatetaan päätökseen ennen 1 päivää tammikuuta 2026.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kolmannessa ja neljännessä alakohdassa tarkoitetut riippumattomat varmennuspalvelujen tarjoajat hankkivat riittävät tiedot kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun jatkuvaa koulutusta koskevan vaatimuksen avulla.

Jos jäsenvaltio päättää ensimmäisen alakohdan nojalla sallia riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan antaa 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettu lausunto, sen on myös sallittava 3 kohdassa säädetyn mukaisesti, että kyseisen lausunnon antaa muu lakisääteinen tilintarkastaja kuin tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen suorittava yksi tai useampi tilintarkastaja.

5.   Jäsenvaltion, joka on käyttänyt 4 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, jäljempänä ’vastaanottava jäsenvaltio’, on 6 päivästä tammikuuta 2027 sallittava muuhun kuin vastaanottavaan jäsenvaltioon, jäljempänä ’kotijäsenvaltio’, sijoittautuneen riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan suorittaa kestävyysraportoinnin varmentaminen.

Kotijäsenvaltio on vastuussa alueelleen sijoittautuneiden riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien valvonnasta, jollei vastaanottava jäsenvaltio päätä valvoa riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien sen alueella suorittamaa kestävyysraportoinnin varmentamista.

Jos vastaanottava jäsenvaltio päättää valvoa riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien, joiden kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa, sen alueella suorittamaa kestävyysraportoinnin varmentamista, vastaanottavan jäsenvaltion on

| a) | oltava asettamatta tällaisille riippumattomille varmennuspalvelujen tarjoajille tiukempia vaatimuksia tai laajempaa vastuuta kuin mitä kansallisessa lainsäädännössä edellytetään kyseiseen vastaanottavaan jäsenvaltioon sijoittautuneilta riippumattomilta varmennuspalvelujen tarjoajilta tai tilintarkastajilta kestävyysraportoinnin varmentamista varten; ja |
| --- | --- |

a)

oltava asettamatta tällaisille riippumattomille varmennuspalvelujen tarjoajille tiukempia vaatimuksia tai laajempaa vastuuta kuin mitä kansallisessa lainsäädännössä edellytetään kyseiseen vastaanottavaan jäsenvaltioon sijoittautuneilta riippumattomilta varmennuspalvelujen tarjoajilta tai tilintarkastajilta kestävyysraportoinnin varmentamista varten; ja

| b) | ilmoitettava muille jäsenvaltioille päätöksestään valvoa muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien suorittamaa kestävyysraportoinnin varmentamista. |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava muille jäsenvaltioille päätöksestään valvoa muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien suorittamaa kestävyysraportoinnin varmentamista.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos unionin lainsäädännössä edellytetään, että yrityksen kestävyysraportoinnin tietyt osatekijät todentaa akkreditoitu riippumaton kolmas osapuoli, kyseisen akkreditoidun riippumattoman kolmannen osapuolen kertomus asetetaan saataville joko toimintakertomuksen liitteenä tai muulla julkisesti saatavilla olevalla keinolla.

(*22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/43/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87).”;"

*22

| 14) | lisätään luku seuraavasti:


  ”9 a LUKU


  KOLMANSIEN MAIDEN YRITYKSIÄ KOSKEVA RAPORTOINTI



  40 a artikla
  Kolmansien maiden yrityksiä koskevat kestävyysraportit

  1.   Jäsenvaltion on edellytettävä, että sen alueelle sijoittautunut tytäryritys, jonka perimmäinen emoyritys on kolmannen maan lainsäädännön alainen, julkaisee ja asettaa saataville kestävyysraportin, joka kattaa 29 a artiklan 2 kohdan a alakohdan iii–v alakohdassa, b–f alakohdassa ja tarvittaessa h alakohdassa täsmennetyt tiedot kyseisen kolmannen maan perimmäisen emoyrityksen konsernin tasolla.
  Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan ainoastaan suuriin tytäryrityksiin sekä mikroyrityksiä lukuun ottamatta pieniin ja keskisuuriin tytäryrityksiin, jotka ovat 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä.
  Jäsenvaltion on edellytettävä, että sen alueella sijaitseva sivuliike, joka on kolmannen maan lainsäädännön alaisen yrityksen sivuliike ja joka joko ei kuulu konserniin tai joka on viime kädessä kolmannen maan lainsäädännön mukaisesti perustetun yrityksen hallinnassa, julkaisee ja asettaa saataville kestävyysraportin, joka kattaa 29 a artiklan 2 kohdan a alakohdan iii–v alakohdassa, b–f alakohdassa ja tarvittaessa h alakohdassa täsmennetyt tiedot kyseisen kolmannen maan yrityksen konsernin tasolla tai, jos yritys ei kuulu konserniin, kyseisen yrityksen tasolla.
  Kolmannessa alakohdassa tarkoitettua sääntöä sovelletaan sivuliikkeeseen ainoastaan, jos kolmannen maan yrityksellä ei ole ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tytäryritystä ja jos sivuliikkeen nettoliikevaihto oli yli 40 miljoonaa euroa edellisenä tilivuotena.
  Ensimmäistä ja kolmatta alakohtaa sovelletaan kyseisissä alakohdissa tarkoitettuihin tytäryrityksiin tai sivuliikkeisiin ainoastaan, jos kolmannen maan yrityksen nettoliikevaihto konsernin tasolla tai, jos yritys ei kuulu konserniin, kyseisen yrityksen tasolla oli unionissa yli 150 miljoonaa euroa kahtena viimeisenä peräkkäisenä tilivuotena.
  Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että ensimmäisessä ja kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tytäryritykset tai sivuliikkeet toimittavat niille tietoja kyseisten kolmansien maiden yritysten nettoliikevaihdosta kyseisten jäsenvaltioiden alueella ja unionissa.


  2.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että 1 kohdassa tarkoitettu tytäryrityksen tai sivuliikkeen toimittama kestävyysraportti laaditaan 40 b artiklan nojalla hyväksyttyjen standardien mukaisesti.
  Poiketen siitä, mitä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kestävyysraportti voidaan laatia 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjen kestävyysraportointistandardien mukaisesti tai tavalla, joka vastaa kyseisiä kestävyysraportointistandardeja, mikä määritetään direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan nojalla hyväksytyn kestävyysraportointistandardien vastaavuutta koskevan täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti.
  Jos tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kestävyysraportin laatimiseen vaadittuja tietoja ei ole saatavilla, 1 kohdassa tarkoitetun tytäryrityksen tai sivuliikkeen on pyydettävä kolmannen maan yritystä toimittamaan sille kaikki tiedot, jotka se tarvitsee täyttääkseen velvoitteensa.
  Jos kaikkia vaadittuja tietoja ei toimiteta, 1 kohdassa tarkoitetun tytäryrityksen tai sivuliikkeen on laadittava, julkaistava ja asetettava saataville 1 kohdassa tarkoitettu kestävyysraportti, joka sisältää kaikki sen hallussa olevat, saadut tai hankitut tiedot, ja annettava selvitys, josta käy ilmi, että kolmannen maan yritys ei asettanut tarvittavia tietoja saataville.


  3.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että julkaistaessa 1 kohdassa tarkoitettu kestävyysraportti siihen liitetään sellaisen yhden tai useamman henkilön tai yhteisön antama varmennuslausunto, jolla on valtuudet antaa kestävyysraportointia koskeva varmennuslausunto kolmannen maan yritykseen sovellettavan tai jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla.
  Jos kolmannen maan yritys ei anna varmennuslausuntoa ensimmäisen alakohdan mukaisesti, tytäryrityksen tai sivuliikkeen on annettava selvitys, josta käy ilmi, että kolmannen maan yritys ei asettanut tarvittavaa varmennuslausuntoa saataville.


  4.   Jäsenvaltiot voivat ilmoittaa komissiolle vuosittain ne kolmansien maiden yritysten tytäryritykset tai sivuliikkeet, jotka ovat täyttäneet 40 d artiklassa säädetyn julkistamisvaatimuksen, sekä tapaukset, joissa julkaistiin kertomus mutta joissa tytäryritys tai sivuliike toimi tämän artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti. Komissio asettaa verkkosivustollaan julkisesti saataville luettelon niistä kolmansien maiden yrityksistä, jotka ovat julkaisseet kestävyysraportin.



  40 b artikla
  Kolmansien maiden yrityksiä koskevat kestävyysraportointistandardit
  Komissio antaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 49 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä direktiiviä säätämällä kolmansien maiden yritysten osalta kestävyysraportointistandardeista, joissa täsmennetään 40 a artiklassa tarkoitettuihin kestävyysraportteihin sisällytettävät tiedot.


  40 c artikla
  Vastuu kolmansien maiden yrityksiä koskevien kestävyysraporttien laatimisesta, julkaisemisesta ja saataville asettamisesta
  Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kolmansien maiden yritysten sivuliikkeet vastaavat parhaan tietonsa ja kykynsä mukaan siitä, että niiden kestävyysraportti laaditaan 40 a artiklan mukaisesti ja että kyseinen kertomus julkaistaan ja asetetaan saataville 40 d artiklan mukaisesti.
  Jäsenvaltioiden on säädettävä, että 40 a artiklassa tarkoitettujen tytäryritysten hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenet ovat yhteisesti vastuussa sen varmistamisesta parhaan tietonsa ja kykynsä mukaan, että niiden kestävyysraportti laaditaan 40 a artiklan mukaisesti ja että kyseinen kertomus julkaistaan ja asetetaan saataville 40 d artiklan mukaisesti.


  40 d artikla
  Julkistaminen

  1.   Tämän direktiivin 40 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tytäryritysten ja sivuliikkeiden on julkistettava kestävyysraporttinsa yhdessä varmennuslausunnon ja tapauksen mukaan tämän direktiivin 40 a artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitetun selvityksen kanssa 12 kuukauden kuluessa sen tilivuoden tilinpäätöspäivästä, jota laadittu kertomus koskee, kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä säädetyllä tavalla direktiivin (EU) 2017/1132 14–28 artiklan ja tarvittaessa mainitun direktiivin 36 artiklan mukaisesti.


  2.   Jos tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti julkistettua kestävyysraporttia ei aseteta yhdessä varmennuslausunnon ja tapauksen mukaan selvityksen kanssa maksutta yleisön saataville direktiivin (EU) 2017/1132 16 artiklassa tarkoitetun rekisterin verkkosivustolla, jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritysten tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti julkistama kestävyysraportti asetetaan yhdessä varmennuslausunnon ja tapauksen mukaan selvityksen kanssa maksutta yleisön saataville vähintään yhdellä unionin virallisella kielellä viimeistään 12 kuukauden kuluttua sen tilivuoden tilinpäätöspäivästä, jota laadittu kertomus koskee, tämän direktiivin 40 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tytäryrityksen tai sivuliikkeen verkkosivustolla.”; |
| --- | --- |

14)

lisätään luku seuraavasti:

”9 a LUKU

KOLMANSIEN MAIDEN YRITYKSIÄ KOSKEVA RAPORTOINTI

40 a artikla

Kolmansien maiden yrityksiä koskevat kestävyysraportit

1.   Jäsenvaltion on edellytettävä, että sen alueelle sijoittautunut tytäryritys, jonka perimmäinen emoyritys on kolmannen maan lainsäädännön alainen, julkaisee ja asettaa saataville kestävyysraportin, joka kattaa 29 a artiklan 2 kohdan a alakohdan iii–v alakohdassa, b–f alakohdassa ja tarvittaessa h alakohdassa täsmennetyt tiedot kyseisen kolmannen maan perimmäisen emoyrityksen konsernin tasolla.

Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan ainoastaan suuriin tytäryrityksiin sekä mikroyrityksiä lukuun ottamatta pieniin ja keskisuuriin tytäryrityksiin, jotka ovat 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä.

Jäsenvaltion on edellytettävä, että sen alueella sijaitseva sivuliike, joka on kolmannen maan lainsäädännön alaisen yrityksen sivuliike ja joka joko ei kuulu konserniin tai joka on viime kädessä kolmannen maan lainsäädännön mukaisesti perustetun yrityksen hallinnassa, julkaisee ja asettaa saataville kestävyysraportin, joka kattaa 29 a artiklan 2 kohdan a alakohdan iii–v alakohdassa, b–f alakohdassa ja tarvittaessa h alakohdassa täsmennetyt tiedot kyseisen kolmannen maan yrityksen konsernin tasolla tai, jos yritys ei kuulu konserniin, kyseisen yrityksen tasolla.

Kolmannessa alakohdassa tarkoitettua sääntöä sovelletaan sivuliikkeeseen ainoastaan, jos kolmannen maan yrityksellä ei ole ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tytäryritystä ja jos sivuliikkeen nettoliikevaihto oli yli 40 miljoonaa euroa edellisenä tilivuotena.

Ensimmäistä ja kolmatta alakohtaa sovelletaan kyseisissä alakohdissa tarkoitettuihin tytäryrityksiin tai sivuliikkeisiin ainoastaan, jos kolmannen maan yrityksen nettoliikevaihto konsernin tasolla tai, jos yritys ei kuulu konserniin, kyseisen yrityksen tasolla oli unionissa yli 150 miljoonaa euroa kahtena viimeisenä peräkkäisenä tilivuotena.

Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että ensimmäisessä ja kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tytäryritykset tai sivuliikkeet toimittavat niille tietoja kyseisten kolmansien maiden yritysten nettoliikevaihdosta kyseisten jäsenvaltioiden alueella ja unionissa.

2.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että 1 kohdassa tarkoitettu tytäryrityksen tai sivuliikkeen toimittama kestävyysraportti laaditaan 40 b artiklan nojalla hyväksyttyjen standardien mukaisesti.

Poiketen siitä, mitä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kestävyysraportti voidaan laatia 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjen kestävyysraportointistandardien mukaisesti tai tavalla, joka vastaa kyseisiä kestävyysraportointistandardeja, mikä määritetään direktiivin 2004/109/EY 23 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan nojalla hyväksytyn kestävyysraportointistandardien vastaavuutta koskevan täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti.

Jos tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kestävyysraportin laatimiseen vaadittuja tietoja ei ole saatavilla, 1 kohdassa tarkoitetun tytäryrityksen tai sivuliikkeen on pyydettävä kolmannen maan yritystä toimittamaan sille kaikki tiedot, jotka se tarvitsee täyttääkseen velvoitteensa.

Jos kaikkia vaadittuja tietoja ei toimiteta, 1 kohdassa tarkoitetun tytäryrityksen tai sivuliikkeen on laadittava, julkaistava ja asetettava saataville 1 kohdassa tarkoitettu kestävyysraportti, joka sisältää kaikki sen hallussa olevat, saadut tai hankitut tiedot, ja annettava selvitys, josta käy ilmi, että kolmannen maan yritys ei asettanut tarvittavia tietoja saataville.

3.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että julkaistaessa 1 kohdassa tarkoitettu kestävyysraportti siihen liitetään sellaisen yhden tai useamman henkilön tai yhteisön antama varmennuslausunto, jolla on valtuudet antaa kestävyysraportointia koskeva varmennuslausunto kolmannen maan yritykseen sovellettavan tai jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla.

Jos kolmannen maan yritys ei anna varmennuslausuntoa ensimmäisen alakohdan mukaisesti, tytäryrityksen tai sivuliikkeen on annettava selvitys, josta käy ilmi, että kolmannen maan yritys ei asettanut tarvittavaa varmennuslausuntoa saataville.

4.   Jäsenvaltiot voivat ilmoittaa komissiolle vuosittain ne kolmansien maiden yritysten tytäryritykset tai sivuliikkeet, jotka ovat täyttäneet 40 d artiklassa säädetyn julkistamisvaatimuksen, sekä tapaukset, joissa julkaistiin kertomus mutta joissa tytäryritys tai sivuliike toimi tämän artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti. Komissio asettaa verkkosivustollaan julkisesti saataville luettelon niistä kolmansien maiden yrityksistä, jotka ovat julkaisseet kestävyysraportin.

40 b artikla

Kolmansien maiden yrityksiä koskevat kestävyysraportointistandardit

Komissio antaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 49 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä direktiiviä säätämällä kolmansien maiden yritysten osalta kestävyysraportointistandardeista, joissa täsmennetään 40 a artiklassa tarkoitettuihin kestävyysraportteihin sisällytettävät tiedot.

40 c artikla

Vastuu kolmansien maiden yrityksiä koskevien kestävyysraporttien laatimisesta, julkaisemisesta ja saataville asettamisesta

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kolmansien maiden yritysten sivuliikkeet vastaavat parhaan tietonsa ja kykynsä mukaan siitä, että niiden kestävyysraportti laaditaan 40 a artiklan mukaisesti ja että kyseinen kertomus julkaistaan ja asetetaan saataville 40 d artiklan mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että 40 a artiklassa tarkoitettujen tytäryritysten hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenet ovat yhteisesti vastuussa sen varmistamisesta parhaan tietonsa ja kykynsä mukaan, että niiden kestävyysraportti laaditaan 40 a artiklan mukaisesti ja että kyseinen kertomus julkaistaan ja asetetaan saataville 40 d artiklan mukaisesti.

40 d artikla

Julkistaminen

1.   Tämän direktiivin 40 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tytäryritysten ja sivuliikkeiden on julkistettava kestävyysraporttinsa yhdessä varmennuslausunnon ja tapauksen mukaan tämän direktiivin 40 a artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitetun selvityksen kanssa 12 kuukauden kuluessa sen tilivuoden tilinpäätöspäivästä, jota laadittu kertomus koskee, kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä säädetyllä tavalla direktiivin (EU) 2017/1132 14–28 artiklan ja tarvittaessa mainitun direktiivin 36 artiklan mukaisesti.

2.   Jos tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti julkistettua kestävyysraporttia ei aseteta yhdessä varmennuslausunnon ja tapauksen mukaan selvityksen kanssa maksutta yleisön saataville direktiivin (EU) 2017/1132 16 artiklassa tarkoitetun rekisterin verkkosivustolla, jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritysten tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti julkistama kestävyysraportti asetetaan yhdessä varmennuslausunnon ja tapauksen mukaan selvityksen kanssa maksutta yleisön saataville vähintään yhdellä unionin virallisella kielellä viimeistään 12 kuukauden kuluttua sen tilivuoden tilinpäätöspäivästä, jota laadittu kertomus koskee, tämän direktiivin 40 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tytäryrityksen tai sivuliikkeen verkkosivustolla.”;

| 15) | korvataan 11 luvun otsikko seuraavasti:


  ”11 LUKU


  SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
  ”; |
| --- | --- |

15)

korvataan 11 luvun otsikko seuraavasti:

”11 LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
  ”;

| 16) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”48 i artikla
  Siirtymäsäännökset

  1.   Jäsenvaltioiden on 6 päivään tammikuuta 2030 saakka sallittava, että unionissa toimiva tytäryritys, johon sovelletaan 19 a tai 29 a artiklaa ja jonka emoyritys ei ole minkään jäsenvaltion lainsäädännön alainen, laatii 29 a artiklan vaatimusten mukaisesti konsernin kestävyysraportoinnin, johon sisältyvät kaikki tällaisen emoyrityksen unionissa toimivat tytäryritykset, joihin sovelletaan 19 a tai 29 a artiklaa.
  Jäsenvaltioiden on 6 päivään tammikuuta 2030 saakka sallittava, että tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu konsernin kestävyysraportointi sisältää asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaisesti annettavat tiedot, jotka kattavat tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun emoyrityksen kaikkien unionissa toimivien tytäryritysten, joihin sovelletaan tämän direktiivin 19 a tai 29 a artiklaa, harjoittaman toiminnan.


  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun unionissa toimivan tytäryrityksen on oltava yksi niistä konsernin unionissa toimivista tytäryrityksistä, joiden liikevaihto unionissa oli vähintään yhtenä edeltävistä viidestä tilivuodesta suurin, tapauksen mukaan konsernin lukujen perusteella.


  3.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu konsernin kestävyysraportointi on julkistettava 30 artiklan mukaisesti.


  4.   Sovellettaessa 19 a artiklan 9 kohdassa ja 29 a artiklan 8 kohdassa säädettyä vapautusta tämän artiklan 1 kohdan mukaista raportointia pidetään emoyrityksen konsernin tasolla suorittamana raportointina, joka käsittää konsernitilinpäätökseen yhdisteltävät yritykset. Tämän artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisen raportoinnin katsotaan täyttävän 19 a artiklan 9 kohdan toisen alakohdan c alakohdassa tai 29 a artiklan 8 kohdan toisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetut edellytykset.”; |
| --- | --- |

16)

lisätään artikla seuraavasti:

”48 i artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Jäsenvaltioiden on 6 päivään tammikuuta 2030 saakka sallittava, että unionissa toimiva tytäryritys, johon sovelletaan 19 a tai 29 a artiklaa ja jonka emoyritys ei ole minkään jäsenvaltion lainsäädännön alainen, laatii 29 a artiklan vaatimusten mukaisesti konsernin kestävyysraportoinnin, johon sisältyvät kaikki tällaisen emoyrityksen unionissa toimivat tytäryritykset, joihin sovelletaan 19 a tai 29 a artiklaa.

Jäsenvaltioiden on 6 päivään tammikuuta 2030 saakka sallittava, että tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu konsernin kestävyysraportointi sisältää asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan mukaisesti annettavat tiedot, jotka kattavat tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun emoyrityksen kaikkien unionissa toimivien tytäryritysten, joihin sovelletaan tämän direktiivin 19 a tai 29 a artiklaa, harjoittaman toiminnan.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun unionissa toimivan tytäryrityksen on oltava yksi niistä konsernin unionissa toimivista tytäryrityksistä, joiden liikevaihto unionissa oli vähintään yhtenä edeltävistä viidestä tilivuodesta suurin, tapauksen mukaan konsernin lukujen perusteella.

3.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu konsernin kestävyysraportointi on julkistettava 30 artiklan mukaisesti.

4.   Sovellettaessa 19 a artiklan 9 kohdassa ja 29 a artiklan 8 kohdassa säädettyä vapautusta tämän artiklan 1 kohdan mukaista raportointia pidetään emoyrityksen konsernin tasolla suorittamana raportointina, joka käsittää konsernitilinpäätökseen yhdisteltävät yritykset. Tämän artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisen raportoinnin katsotaan täyttävän 19 a artiklan 9 kohdan toisen alakohdan c alakohdassa tai 29 a artiklan 8 kohdan toisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetut edellytykset.”;

| 17) | muutetaan 49 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle 5 päivästä tammikuuta 2023 viiden vuoden ajaksi 1 artiklan 2 kohdassa, 3 artiklan 13 kohdassa, 29 b, 29 c ja 40 b artiklassa ja 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 1 artiklan 2 kohdassa, 3 artiklan 13 kohdassa, 29 b, 29 c ja 40 b artiklassa ja 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.”; |
| --- | --- | --- |

17)

muutetaan 49 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle 5 päivästä tammikuuta 2023 viiden vuoden ajaksi 1 artiklan 2 kohdassa, 3 artiklan 13 kohdassa, 29 b, 29 c ja 40 b artiklassa ja 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 1 artiklan 2 kohdassa, 3 artiklan 13 kohdassa, 29 b, 29 c ja 40 b artiklassa ja 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.”;

| b) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”3 b   Antaessaan delegoituja säädöksiä 29 b ja 29 c artiklan nojalla komissio ottaa huomioon EFRAGin tekniset neuvot edellyttäen, että






  a) | tällaiset neuvot on laadittu asianmukaisessa menettelyssä julkisen valvonnan alaisena ja avoimuutta noudattaen, hyödyntäen asiaankuuluvien sidosryhmien asiantuntemusta ja huolehtien niiden tasapainoisesta osallistumisesta, turvaten EFRAGin riittävän julkisen rahoituksen sen riippumattomuuden varmistamiseksi ja pohjaten työohjelmaan, josta komissiota on kuultu; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”3 b   Antaessaan delegoituja säädöksiä 29 b ja 29 c artiklan nojalla komissio ottaa huomioon EFRAGin tekniset neuvot edellyttäen, että

a)

tällaiset neuvot on laadittu asianmukaisessa menettelyssä julkisen valvonnan alaisena ja avoimuutta noudattaen, hyödyntäen asiaankuuluvien sidosryhmien asiantuntemusta ja huolehtien niiden tasapainoisesta osallistumisesta, turvaten EFRAGin riittävän julkisen rahoituksen sen riippumattomuuden varmistamiseksi ja pohjaten työohjelmaan, josta komissiota on kuultu;

| b) | tällaisiin neuvoihin liitetään kustannus-hyötyanalyysit, joihin sisältyy analyysi teknisten neuvojen vaikutuksista kestävyysseikkoihin; |
| --- | --- |

b)

tällaisiin neuvoihin liitetään kustannus-hyötyanalyysit, joihin sisältyy analyysi teknisten neuvojen vaikutuksista kestävyysseikkoihin;

| c) | tällaisiin neuvoihin liitetään selostus siitä, miten niissä huomioidaan 29 b artiklan 5 kohdassa luetellut osatekijät; |
| --- | --- |

c)

tällaisiin neuvoihin liitetään selostus siitä, miten niissä huomioidaan 29 b artiklan 5 kohdassa luetellut osatekijät;

| d) | osallistuminen EFRAGin työhön teknisellä tasolla perustuu asiantuntemukseen kestävyysraportoinnin alalla eikä sen ehdoksi aseteta rahoitusosuutta. |
| --- | --- |

d)

osallistuminen EFRAGin työhön teknisellä tasolla perustuu asiantuntemukseen kestävyysraportoinnin alalla eikä sen ehdoksi aseteta rahoitusosuutta.

Edellä olevat a ja d alakohta eivät rajoita julkisten elinten ja kansallisten standardeja asettavien organisaatioiden osallistumista EFRAGin tekniseen työhön.

EFRAGin teknisten neuvojen liiteasiakirjat on toimitettava yhdessä kyseisten teknisten neuvojen kanssa.

Komissio kuulee yhdessä asetuksen (EU) 2020/852 24 artiklassa tarkoitettua kestävää rahoitusta käsittelevää jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmää ja asetuksen (EY) N:o 1606/2002 6 artiklassa tarkoitettua tilinpäätöskysymysten sääntelykomiteaa ehdotuksista delegoiduiksi säädöksiksi ennen niiden antamista tämän direktiivin 29 b ja 29 c artiklan mukaisesti.

Komissio pyytää Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselta (ESMA), Euroopan pankkiviranomaiselta (EPV) ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselta (EIOPA) lausunnon EFRAGin antamista teknisistä neuvoista ja erityisesti niiden yhdenmukaisuudesta asetuksen (EU) 2019/2088 ja sen nojalla annettujen delegoitujen säädösten kanssa. ESMA, EPV ja EIOPA antavat lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa komission pyynnön vastaanottamisesta.

Komissio kuulee myös Euroopan ympäristökeskusta, Euroopan unionin perusoikeusvirastoa, Euroopan keskuspankkia, Euroopan tilintarkastajien valvontaelinten komiteaa (CEAOB) ja asetuksen (EU) 2020/852 20 artiklan nojalla perustettua kestävän rahoituksen foorumia EFRAGin antamista teknisistä neuvoista ennen tämän direktiivin 29 b ja 29 c artiklassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten antamista. Jos jokin näistä elimistä päättää antaa lausunnon, sen on annettava se kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on kuullut sitä.”;

| c) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Edellä olevien 1 artiklan 2 kohdan, 3 artiklan 13 kohdan, 29 b, 29 c tai 40 b artiklan tai 46 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.” |
| --- | --- |

c)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Edellä olevien 1 artiklan 2 kohdan, 3 artiklan 13 kohdan, 29 b, 29 c tai 40 b artiklan tai 46 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”

2 artikla

Muutokset direktiiviin 2004/109/EY

Muutetaan direktiivi 2004/109/EY seuraavasti:

| 1) | lisätään 2 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”r) | ’kestävyysraportoinnilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (*23) 2 artiklan 18 alakohdassa määriteltyä kestävyysraportointia. |
| --- | --- | --- |

1)

lisätään 2 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”r)

’kestävyysraportoinnilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (*23) 2 artiklan 18 alakohdassa määriteltyä kestävyysraportointia.

*23

(*23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).”;"

*23

| 2) | muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | liikkeeseenlaskijan vastuullisten henkilöiden, joiden nimi ja tehtävät on ilmoitettava selvästi, antamat lausunnot siitä, että sovellettavia tilinpäätösstandardeja noudattaen laaditut tilinpäätösasiakirjat antavat heidän parhaan ymmärryksensä mukaan oikean ja riittävän kuvan toisaalta liikkeeseenlaskijan ja toisaalta konsolidointiin sisällytettyjen yritysten muodostaman kokonaisuuden varoista, veloista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta ja että toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus toisaalta liikkeeseenlaskijan ja toisaalta konsolidointiin sisällytettyjen yritysten muodostaman kokonaisuuden liiketoiminnan kehittymisestä ja tuloksesta sekä tilasta, mukaan lukien kuvaus merkittävimmistä niitä uhkaavista riskeistä ja epävarmuustekijöistä sekä tarvittaessa, että toimintakertomus on laadittu direktiivin 2013/34/EU 29 b artiklassa tarkoitettujen kestävyysraportointistandardien ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (*24) 8 artiklan 4 kohdan nojalla annettujen täsmennysten mukaisesti. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

liikkeeseenlaskijan vastuullisten henkilöiden, joiden nimi ja tehtävät on ilmoitettava selvästi, antamat lausunnot siitä, että sovellettavia tilinpäätösstandardeja noudattaen laaditut tilinpäätösasiakirjat antavat heidän parhaan ymmärryksensä mukaan oikean ja riittävän kuvan toisaalta liikkeeseenlaskijan ja toisaalta konsolidointiin sisällytettyjen yritysten muodostaman kokonaisuuden varoista, veloista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta ja että toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus toisaalta liikkeeseenlaskijan ja toisaalta konsolidointiin sisällytettyjen yritysten muodostaman kokonaisuuden liiketoiminnan kehittymisestä ja tuloksesta sekä tilasta, mukaan lukien kuvaus merkittävimmistä niitä uhkaavista riskeistä ja epävarmuustekijöistä sekä tarvittaessa, että toimintakertomus on laadittu direktiivin 2013/34/EU 29 b artiklassa tarkoitettujen kestävyysraportointistandardien ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (*24) 8 artiklan 4 kohdan nojalla annettujen täsmennysten mukaisesti.

*24

(*24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).”;"

*24

| b) | korvataan 4 ja 5 kohta seuraavasti:

  ”4.   Tilinpäätösasiakirjat on tarkastettava direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 2 kohdan mukaisesti.
  Lakisääteisen tilintarkastajan on annettava direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettu lausunto ja selvitys toimintakertomuksesta.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (*25) 28 artiklassa tarkoitettu tilintarkastuskertomus, jonka on allekirjoittanut direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyn työn suorittamisesta vastuussa oleva yksi tai useampi henkilö, on julkistettava kokonaisuudessaan yhdessä vuositilinpäätöksen kanssa.
  Tapauksen mukaan on annettava varmennuslausunto kestävyysraportoinnista direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdan ja 2–5 kohdan mukaisesti.
  Direktiivin 2006/43/EY 28 a artiklassa tarkoitettu kestävyysraportoinnin varmennusraportti on julkistettava kokonaisuudessaan yhdessä vuositilinpäätöksen kanssa.


  5.   Toimintakertomus on laadittava direktiivin 2013/34/EU 19, 19 a ja 20 artiklan ja 29 d artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja siihen on sisällytettävä asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan 4 kohdan nojalla annetut täsmennykset, kun kyseisissä säännöksissä tarkoitetut yritykset laativat sen.
  Jos liikkeeseenlaskijan on laadittava konsolidoitu tilinpäätös, konsolidoitu toimintakertomus on laadittava direktiivin 2013/34/EU 29 ja 29 a artiklan ja 29 d artiklan 2 kohdan mukaisesti ja siihen on sisällytettävä asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan 4 kohdan nojalla annetut täsmennykset, kun kyseisissä säännöksissä tarkoitetut yritykset laativat sen.


  (*25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/43/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87).”;" |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 ja 5 kohta seuraavasti:

”4.   Tilinpäätösasiakirjat on tarkastettava direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 2 kohdan mukaisesti.

Lakisääteisen tilintarkastajan on annettava direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettu lausunto ja selvitys toimintakertomuksesta.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (*25) 28 artiklassa tarkoitettu tilintarkastuskertomus, jonka on allekirjoittanut direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyn työn suorittamisesta vastuussa oleva yksi tai useampi henkilö, on julkistettava kokonaisuudessaan yhdessä vuositilinpäätöksen kanssa.

Tapauksen mukaan on annettava varmennuslausunto kestävyysraportoinnista direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdan ja 2–5 kohdan mukaisesti.

Direktiivin 2006/43/EY 28 a artiklassa tarkoitettu kestävyysraportoinnin varmennusraportti on julkistettava kokonaisuudessaan yhdessä vuositilinpäätöksen kanssa.

5.   Toimintakertomus on laadittava direktiivin 2013/34/EU 19, 19 a ja 20 artiklan ja 29 d artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja siihen on sisällytettävä asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan 4 kohdan nojalla annetut täsmennykset, kun kyseisissä säännöksissä tarkoitetut yritykset laativat sen.

Jos liikkeeseenlaskijan on laadittava konsolidoitu tilinpäätös, konsolidoitu toimintakertomus on laadittava direktiivin 2013/34/EU 29 ja 29 a artiklan ja 29 d artiklan 2 kohdan mukaisesti ja siihen on sisällytettävä asetuksen (EU) 2020/852 8 artiklan 4 kohdan nojalla annetut täsmennykset, kun kyseisissä säännöksissä tarkoitetut yritykset laativat sen.

(*25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/43/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87).”;"

*25

| 3) | muutetaan 23 artiklan 4 kohta seuraavasti:






  a) | korvataan kolmas ja neljäs alakohta seuraavasti:

  ”Komissio hyväksyy tämän direktiivin 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tarpeelliset päätökset kolmannen maan liikkeeseenlaskijoiden käyttämien tilinpäätösstandardien vastaavuudesta tämän direktiivin 30 artiklan 3 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttyessä ja niiden käyttämien kestävyysraportointistandardien vastaavuudesta direktiivin 2013/34/EU 29 b artiklassa tarkoitettujen kestävyysraportointistandardien kanssa. Jos komissio päättää, että kolmannen maan tilinpäätösstandardeja tai kestävyysraportointistandardeja ei voida pitää vastaavina, se voi sallia asianomaisten liikkeeseenlaskijoiden jatkaa tällaisten standardien käyttämistä asianmukaisen siirtymäkauden ajan.
  Tämän kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa yhteydessä komissio hyväksyy lisäksi 27 artiklan 2 a, 2 b ja 2 c kohdan mukaisesti annettavilla delegoiduilla säädöksillä ja 27 a ja 27 b artiklassa säädetyin edellytyksin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vahvistaa yleiset vastaavuutta koskevat kriteerit, jotka koskevat useamman kuin yhden maan liikkeeseenlaskijoiden kannalta merkityksellisiä tilinpäätösstandardeja ja kestävyysraportointistandardeja.”; |
| --- | --- | --- |

3)

muutetaan 23 artiklan 4 kohta seuraavasti:

a)

korvataan kolmas ja neljäs alakohta seuraavasti:

”Komissio hyväksyy tämän direktiivin 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tarpeelliset päätökset kolmannen maan liikkeeseenlaskijoiden käyttämien tilinpäätösstandardien vastaavuudesta tämän direktiivin 30 artiklan 3 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttyessä ja niiden käyttämien kestävyysraportointistandardien vastaavuudesta direktiivin 2013/34/EU 29 b artiklassa tarkoitettujen kestävyysraportointistandardien kanssa. Jos komissio päättää, että kolmannen maan tilinpäätösstandardeja tai kestävyysraportointistandardeja ei voida pitää vastaavina, se voi sallia asianomaisten liikkeeseenlaskijoiden jatkaa tällaisten standardien käyttämistä asianmukaisen siirtymäkauden ajan.

Tämän kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa yhteydessä komissio hyväksyy lisäksi 27 artiklan 2 a, 2 b ja 2 c kohdan mukaisesti annettavilla delegoiduilla säädöksillä ja 27 a ja 27 b artiklassa säädetyin edellytyksin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vahvistaa yleiset vastaavuutta koskevat kriteerit, jotka koskevat useamman kuin yhden maan liikkeeseenlaskijoiden kannalta merkityksellisiä tilinpäätösstandardeja ja kestävyysraportointistandardeja.”;

| b) | lisätään alakohta seuraavasti:

  ”Kriteereillä, joita komissio käyttää arvioidessaan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden käyttämien kestävyysraportointistandardien vastaavuutta, on varmistettava vähintään, että






  a) | kestävyysraportointistandardeissa edellytetään, että yritykset antavat tiedot ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvistä tekijöistä; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään alakohta seuraavasti:

”Kriteereillä, joita komissio käyttää arvioidessaan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoiden käyttämien kestävyysraportointistandardien vastaavuutta, on varmistettava vähintään, että

a)

kestävyysraportointistandardeissa edellytetään, että yritykset antavat tiedot ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvistä tekijöistä;

| b) | kestävyysraportointistandardeissa edellytetään, että yritykset antavat tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan ymmärtää niiden vaikutukset kestävyysseikkoihin, sekä tiedot, jotka ovat tarpeen sen ymmärtämiseksi, miten kestävyysseikat vaikuttavat niiden kehitykseen, tulokseen ja asemaan.”; |
| --- | --- |

b)

kestävyysraportointistandardeissa edellytetään, että yritykset antavat tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan ymmärtää niiden vaikutukset kestävyysseikkoihin, sekä tiedot, jotka ovat tarpeen sen ymmärtämiseksi, miten kestävyysseikat vaikuttavat niiden kehitykseen, tulokseen ja asemaan.”;

| 4) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”28 d artikla
  ESMAn ohjeet
  ESMA antaa Euroopan ympäristökeskusta ja Euroopan unionin perusoikeusvirastoa kuultuaan asetuksen (EU) N:o 1095/2010 16 artiklan mukaisesti ohjeet kansallisten toimivaltaisten viranomaisten suorittamasta kestävyysraportoinnin valvonnasta.” |
| --- | --- |

4)

lisätään artikla seuraavasti:

”28 d artikla

ESMAn ohjeet

ESMA antaa Euroopan ympäristökeskusta ja Euroopan unionin perusoikeusvirastoa kuultuaan asetuksen (EU) N:o 1095/2010 16 artiklan mukaisesti ohjeet kansallisten toimivaltaisten viranomaisten suorittamasta kestävyysraportoinnin valvonnasta.”

3 artikla

Muutokset direktiiviin 2006/43/EY

Muutetaan direktiivi 2006/43/EY seuraavasti:

| 1) | korvataan 1 artikla seuraavasti:

  ”1 artikla
  Kohde
  Tässä direktiivissä määritetään säännöt, jotka koskevat tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteistä tilintarkastusta sekä kestävyysraportoinnin ja konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista.”; |
| --- | --- |

1)

korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä määritetään säännöt, jotka koskevat tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteistä tilintarkastusta sekä kestävyysraportoinnin ja konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista.”;

| 2) | muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2–6 alakohta seuraavasti:






  ”2) | ’lakisääteisellä tilintarkastajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, jonka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tämän direktiivin mukaisesti hyväksyneet suorittamaan lakisääteisiä tilintarkastuksia ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamista; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2–6 alakohta seuraavasti:

”2)

’lakisääteisellä tilintarkastajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, jonka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tämän direktiivin mukaisesti hyväksyneet suorittamaan lakisääteisiä tilintarkastuksia ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamista;

| 3) | ’tilintarkastusyhteisöllä’ tarkoitetaan sen oikeudellisesta muodosta riippumatta oikeushenkilöä tai muuta yhteisöä, jonka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tämän direktiivin mukaisesti hyväksyneet suorittamaan lakisääteisiä tilintarkastuksia ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamista; |
| --- | --- |

3)

’tilintarkastusyhteisöllä’ tarkoitetaan sen oikeudellisesta muodosta riippumatta oikeushenkilöä tai muuta yhteisöä, jonka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tämän direktiivin mukaisesti hyväksyneet suorittamaan lakisääteisiä tilintarkastuksia ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamista;

| 4) | ’kolmannen maan tilintarkastusyksiköllä’ tarkoitetaan sen oikeudellisesta muodosta riippumatta yksikköä, joka suorittaa kolmannessa maassa perustetun yrityksen tilinpäätösten tai konsernitilinpäätösten tilintarkastuksia tai tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamista ja joka ei ole 3 artiklan mukaisesti hyväksynnän saatuaan rekisteröity jossakin jäsenvaltiossa tilintarkastusyhteisöksi; |
| --- | --- |

4)

’kolmannen maan tilintarkastusyksiköllä’ tarkoitetaan sen oikeudellisesta muodosta riippumatta yksikköä, joka suorittaa kolmannessa maassa perustetun yrityksen tilinpäätösten tai konsernitilinpäätösten tilintarkastuksia tai tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamista ja joka ei ole 3 artiklan mukaisesti hyväksynnän saatuaan rekisteröity jossakin jäsenvaltiossa tilintarkastusyhteisöksi;

| 5) | ’kolmannen maan tilintarkastajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka suorittaa kolmannessa maassa perustetun yrityksen tilinpäätösten tai konsernitilinpäätösten tilintarkastuksia tai tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamista ja joka ei ole 3 ja 44 artiklan mukaisesti hyväksynnän saatuaan rekisteröity jossakin jäsenvaltiossa lakisääteiseksi tilintarkastajaksi; |
| --- | --- |

5)

’kolmannen maan tilintarkastajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka suorittaa kolmannessa maassa perustetun yrityksen tilinpäätösten tai konsernitilinpäätösten tilintarkastuksia tai tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamista ja joka ei ole 3 ja 44 artiklan mukaisesti hyväksynnän saatuaan rekisteröity jossakin jäsenvaltiossa lakisääteiseksi tilintarkastajaksi;

| 6) | ’konsernin tilintarkastajalla’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa lakisääteistä tilintarkastajaa tai tilintarkastusyhteisöä, joka suorittaa konsolidoidun tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen tai tapauksen mukaan konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen;” |
| --- | --- |

6)

’konsernin tilintarkastajalla’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa lakisääteistä tilintarkastajaa tai tilintarkastusyhteisöä, joka suorittaa konsolidoidun tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen tai tapauksen mukaan konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen;”

| b) | lisätään alakohta seuraavasti:






  ”16 a) | ’päävastuullisella kestävyysraportoinnin varmentajalla’ tai ’päävastuullisilla kestävyysraportoinnin varmentajilla’ tarkoitetaan






  a) | lakisääteistä tilintarkastajaa tai lakisääteisiä tilintarkastajia, jonka tai jotka tilintarkastusyhteisö on tiettyä kestävyysraportoinnin varmennustoimeksiantoa varten nimennyt ensisijaisesti vastuulliseksi tai vastuullisiksi suorittamaan kestävyysraportoinnin varmentamisen tilintarkastusyhteisön puolesta; tai |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisätään alakohta seuraavasti:

”16 a)

’päävastuullisella kestävyysraportoinnin varmentajalla’ tai ’päävastuullisilla kestävyysraportoinnin varmentajilla’ tarkoitetaan

a)

lakisääteistä tilintarkastajaa tai lakisääteisiä tilintarkastajia, jonka tai jotka tilintarkastusyhteisö on tiettyä kestävyysraportoinnin varmennustoimeksiantoa varten nimennyt ensisijaisesti vastuulliseksi tai vastuullisiksi suorittamaan kestävyysraportoinnin varmentamisen tilintarkastusyhteisön puolesta; tai

| b) | konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen yhteydessä vähintään lakisääteistä tilintarkastajaa tai lakisääteisiä tilintarkastajia, jonka tai jotka tilintarkastusyhteisö on nimennyt ensisijaisesti vastuulliseksi tai vastuullisiksi suorittamaan kestävyysraportoinnin varmentamisen konsernin tasolla, ja lakisääteistä tilintarkastajaa tai lakisääteisiä tilintarkastajia, joka tai jotka on nimetty ensisijaisesti vastuulliseksi tai vastuullisiksi olennaisten tytäryritysten tasolla; tai |
| --- | --- |

b)

konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen yhteydessä vähintään lakisääteistä tilintarkastajaa tai lakisääteisiä tilintarkastajia, jonka tai jotka tilintarkastusyhteisö on nimennyt ensisijaisesti vastuulliseksi tai vastuullisiksi suorittamaan kestävyysraportoinnin varmentamisen konsernin tasolla, ja lakisääteistä tilintarkastajaa tai lakisääteisiä tilintarkastajia, joka tai jotka on nimetty ensisijaisesti vastuulliseksi tai vastuullisiksi olennaisten tytäryritysten tasolla; tai

| c) | lakisääteistä tilintarkastajaa tai lakisääteisiä tilintarkastajia, joka allekirjoittaa tai jotka allekirjoittavat 28 a artiklassa tarkoitetun kestävyysraportoinnin varmennusraportin;” |
| --- | --- |

c)

lakisääteistä tilintarkastajaa tai lakisääteisiä tilintarkastajia, joka allekirjoittaa tai jotka allekirjoittavat 28 a artiklassa tarkoitetun kestävyysraportoinnin varmennusraportin;”

| c) | lisätään alakohdat seuraavasti:






  ”21) | ’kestävyysraportoinnilla’ tarkoitetaan direktiivin 2013/34/EU 2 artiklan 18 alakohdassa määriteltyä kestävyysraportointia; |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään alakohdat seuraavasti:

”21)

’kestävyysraportoinnilla’ tarkoitetaan direktiivin 2013/34/EU 2 artiklan 18 alakohdassa määriteltyä kestävyysraportointia;

| 22) | ’kestävyysraportoinnin varmentamisella’ tarkoitetaan sellaisten menettelyjen noudattamista, joiden tuloksena on lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdan ja 2 kohdan mukaisesti antama lausunto; |
| --- | --- |

22)

’kestävyysraportoinnin varmentamisella’ tarkoitetaan sellaisten menettelyjen noudattamista, joiden tuloksena on lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdan ja 2 kohdan mukaisesti antama lausunto;

| 23) | ’riippumattomalla varmennuspalvelujen tarjoajalla’ tarkoitetaan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosta, joka on akkreditoitu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (*26) mukaisesti direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettua erityistä vaatimustenmukaisuuden arviointitoimintaa varten. |
| --- | --- |

23)

’riippumattomalla varmennuspalvelujen tarjoajalla’ tarkoitetaan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosta, joka on akkreditoitu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (*26) mukaisesti direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettua erityistä vaatimustenmukaisuuden arviointitoimintaa varten.

*26

(*26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 765/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, akkreditoinnin vaatimusten vahvistamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30).”;"

*26

| 3) | korvataan 6 artikla seuraavasti:

  ”6 artikla
  Koulutusvaatimukset

  1.   Luonnollinen henkilö voidaan hyväksyä suorittamaan lakisääteistä tilintarkastusta vasta sen jälkeen, kun hän on korkeakoulu- tai vastaavan kelpoisuuden saavutettuaan suorittanut teoreettisen opintokokonaisuuden ja vaadittavan käytännön harjoittelun sekä suorittanut hyväksytysti kyseisen jäsenvaltion järjestämän tai tunnustaman ammatillisen tutkinnon, joka on yliopiston loppututkinnon tai vastaavan tasoinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista.


  2.   Sen lisäksi, että luonnollinen henkilö voidaan hyväksyä suorittamaan lakisääteistä tilintarkastusta tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, hänet voidaan hyväksyä suorittamaan kestävyysraportoinnin varmentamista, kun tämän direktiivin 7 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 10 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa ja 14 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa säädetyt erityiset lisävaatimukset täyttyvät.


  3.   Jäljempänä 32 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä keskenään yhteistyötä tässä artiklassa säädettyjen vaatimusten lähentämiseksi. Kun nämä toimivaltaiset viranomaiset osallistuvat tällaiseen yhteistyöhön, niiden on otettava huomioon tilintarkastuksessa ja tilintarkastajien ammattialalla tapahtuva kehitys ja varsinkin ammattialalla jo toteutunut lähentäminen. Niiden on tehtävä yhteistyötä Euroopan tilintarkastajien valvontaelinten komitean (CEAOB) kanssa ja asetuksen (EU) N:o 537/2014 20 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten kanssa siltä osin kuin tällainen lähentäminen liittyy yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteiseen tilintarkastukseen ja kestävyysraportoinnin varmentamiseen.”; |
| --- | --- |

3)

korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

Koulutusvaatimukset

1.   Luonnollinen henkilö voidaan hyväksyä suorittamaan lakisääteistä tilintarkastusta vasta sen jälkeen, kun hän on korkeakoulu- tai vastaavan kelpoisuuden saavutettuaan suorittanut teoreettisen opintokokonaisuuden ja vaadittavan käytännön harjoittelun sekä suorittanut hyväksytysti kyseisen jäsenvaltion järjestämän tai tunnustaman ammatillisen tutkinnon, joka on yliopiston loppututkinnon tai vastaavan tasoinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista.

2.   Sen lisäksi, että luonnollinen henkilö voidaan hyväksyä suorittamaan lakisääteistä tilintarkastusta tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, hänet voidaan hyväksyä suorittamaan kestävyysraportoinnin varmentamista, kun tämän direktiivin 7 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 10 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa ja 14 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa säädetyt erityiset lisävaatimukset täyttyvät.

3.   Jäljempänä 32 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä keskenään yhteistyötä tässä artiklassa säädettyjen vaatimusten lähentämiseksi. Kun nämä toimivaltaiset viranomaiset osallistuvat tällaiseen yhteistyöhön, niiden on otettava huomioon tilintarkastuksessa ja tilintarkastajien ammattialalla tapahtuva kehitys ja varsinkin ammattialalla jo toteutunut lähentäminen. Niiden on tehtävä yhteistyötä Euroopan tilintarkastajien valvontaelinten komitean (CEAOB) kanssa ja asetuksen (EU) N:o 537/2014 20 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten kanssa siltä osin kuin tällainen lähentäminen liittyy yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteiseen tilintarkastukseen ja kestävyysraportoinnin varmentamiseen.”;

| 4) | korvataan 7 artikla seuraavasti:

  ”7 artikla
  Ammatillinen tutkinto

  1.   Edellä 6 artiklassa tarkoitetun ammatillisen tutkinnon on taattava riittävät teoreettiset tiedot lakisääteisen tilintarkastuksen kannalta merkityksellisistä aihepiireistä sekä kyky soveltaa tietoja käytännössä. Ainakin osan tutkinnosta on oltava kirjallinen.


  2.   Jotta lakisääteinen tilintarkastaja voidaan hyväksyä suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista, 6 artiklassa tarkoitetun ammatillisen tutkinnon on taattava riittävät teoreettiset tiedot kestävyysraportoinnin varmentamisen kannalta merkityksellisistä aihepiireistä sekä kyky soveltaa tietoja käytännössä. Ainakin osan tutkinnosta on oltava kirjallinen.”; |
| --- | --- |

4)

korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

Ammatillinen tutkinto

1.   Edellä 6 artiklassa tarkoitetun ammatillisen tutkinnon on taattava riittävät teoreettiset tiedot lakisääteisen tilintarkastuksen kannalta merkityksellisistä aihepiireistä sekä kyky soveltaa tietoja käytännössä. Ainakin osan tutkinnosta on oltava kirjallinen.

2.   Jotta lakisääteinen tilintarkastaja voidaan hyväksyä suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista, 6 artiklassa tarkoitetun ammatillisen tutkinnon on taattava riittävät teoreettiset tiedot kestävyysraportoinnin varmentamisen kannalta merkityksellisistä aihepiireistä sekä kyky soveltaa tietoja käytännössä. Ainakin osan tutkinnosta on oltava kirjallinen.”;

| 5) | lisätään 8 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”3.   Jotta lakisääteinen tilintarkastaja voidaan hyväksyä suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista, 1 kohdassa tarkoitetun teoriakokeen on katettava myös vähintään seuraavat aihepiirit:






  a) | kestävyysraportoinnin ja konsernin kestävyysraportoinnin laadintaan liittyvät oikeudelliset vaatimukset ja standardit; |
| --- | --- | --- |

5)

lisätään 8 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Jotta lakisääteinen tilintarkastaja voidaan hyväksyä suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista, 1 kohdassa tarkoitetun teoriakokeen on katettava myös vähintään seuraavat aihepiirit:

a)

kestävyysraportoinnin ja konsernin kestävyysraportoinnin laadintaan liittyvät oikeudelliset vaatimukset ja standardit;

| b) | kestävyysanalyysi; |
| --- | --- |

b)

kestävyysanalyysi;

| c) | due diligence -prosessit kestävyysseikkojen osalta; |
| --- | --- |

c)

due diligence -prosessit kestävyysseikkojen osalta;

| d) | kestävyysraportointiin liittyvät oikeudelliset vaatimukset ja 26 a artiklassa tarkoitetut kestävyysraportoinnin varmennusstandardit.”; |
| --- | --- |

d)

kestävyysraportointiin liittyvät oikeudelliset vaatimukset ja 26 a artiklassa tarkoitetut kestävyysraportoinnin varmennusstandardit.”;

| 6) | lisätään 10 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jotta lakisääteinen tilintarkastaja tai harjoittelija voidaan hyväksyä suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta käytännön harjoittelusta vähintään kahdeksan kuukautta on suoritettava kestävyysraportoinnin ja konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen tai muiden kestävyyteen liittyvien palvelujen parissa.”; |
| --- | --- |

6)

lisätään 10 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jotta lakisääteinen tilintarkastaja tai harjoittelija voidaan hyväksyä suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta käytännön harjoittelusta vähintään kahdeksan kuukautta on suoritettava kestävyysraportoinnin ja konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen tai muiden kestävyyteen liittyvien palvelujen parissa.”;

| 7) | korvataan 12 artikla seuraavasti:

  ”12 artikla
  Käytännön harjoittelun ja teoreettisten opintojen yhdistäminen

  1.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen aihepiirien teoreettisiin opintoihin käytetyt ajanjaksot lasketaan 11 artiklassa tarkoitettuun ammattimaisen toiminnan kestoon edellyttäen, että tällaisista opinnoista on osoituksena jäsenvaltion tunnustama tutkinto. Tällaisten opintojen on kestettävä vähintään vuoden, ja niiden perusteella saa lyhentää ammattimaisen toiminnan kestoa enintään neljällä vuodella.


  2.   Ammattimaisen toiminnan ja käytännön harjoittelun keston on oltava vähintään sama kuin teoreettisten opintojen ja 10 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa edellytettävän käytännön harjoittelun yhteiskeston.”; |
| --- | --- |

7)

korvataan 12 artikla seuraavasti:

”12 artikla

Käytännön harjoittelun ja teoreettisten opintojen yhdistäminen

1.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen aihepiirien teoreettisiin opintoihin käytetyt ajanjaksot lasketaan 11 artiklassa tarkoitettuun ammattimaisen toiminnan kestoon edellyttäen, että tällaisista opinnoista on osoituksena jäsenvaltion tunnustama tutkinto. Tällaisten opintojen on kestettävä vähintään vuoden, ja niiden perusteella saa lyhentää ammattimaisen toiminnan kestoa enintään neljällä vuodella.

2.   Ammattimaisen toiminnan ja käytännön harjoittelun keston on oltava vähintään sama kuin teoreettisten opintojen ja 10 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa edellytettävän käytännön harjoittelun yhteiskeston.”;

| 8) | lisätään 14 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jotta lakisääteinen tilintarkastaja voidaan hyväksyä suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kelpoisuuskokeen on katettava lakisääteisen tilintarkastajan riittävä tietämys kestävyysraportoinnin varmentamisen kannalta merkityksellisistä vastaanottavan jäsenvaltion laeista ja asetuksista.”; |
| --- | --- |

8)

lisätään 14 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jotta lakisääteinen tilintarkastaja voidaan hyväksyä suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kelpoisuuskokeen on katettava lakisääteisen tilintarkastajan riittävä tietämys kestävyysraportoinnin varmentamisen kannalta merkityksellisistä vastaanottavan jäsenvaltion laeista ja asetuksista.”;

| 9) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”14 a artikla
  Ennen 1 päivää tammikuuta 2024 hyväksytyt tai tunnustetut lakisääteiset tilintarkastajat ja henkilöt, joiden osalta lakisääteisen tilintarkastajan hyväksymismenettely on kesken 1 päivänä tammikuuta 2024
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lakisääteisiin tilintarkastajiin, jotka on hyväksytty tai tunnustettu suorittamaan lakisääteisiä tilintarkastuksia ennen 1 päivää tammikuuta 2024, ei sovelleta 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan, 10 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja 14 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan vaatimuksia.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että henkilöihin, joiden osalta 6–14 artiklassa säädetty hyväksymismenettely on kesken 1 päivänä tammikuuta 2024, ei sovelleta 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan, 10 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja 14 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan vaatimuksia edellyttäen, että kyseinen prosessi saatetaan päätökseen ennen 1 päivää tammikuuta 2026.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ennen 1 päivää tammikuuta 2026 hyväksytyt lakisääteiset tilintarkastajat, jotka haluavat suorittaa kestävyysraportoinnin varmentamista, hankkivat riittävät tiedot kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta, myös 8 artiklan 3 kohdassa luetelluista aihepiireistä, 13 artiklassa tarkoitetun jatkuvan koulutuksen avulla.”; |
| --- | --- |

9)

lisätään artikla seuraavasti:

”14 a artikla

Ennen 1 päivää tammikuuta 2024 hyväksytyt tai tunnustetut lakisääteiset tilintarkastajat ja henkilöt, joiden osalta lakisääteisen tilintarkastajan hyväksymismenettely on kesken 1 päivänä tammikuuta 2024

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lakisääteisiin tilintarkastajiin, jotka on hyväksytty tai tunnustettu suorittamaan lakisääteisiä tilintarkastuksia ennen 1 päivää tammikuuta 2024, ei sovelleta 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan, 10 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja 14 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan vaatimuksia.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että henkilöihin, joiden osalta 6–14 artiklassa säädetty hyväksymismenettely on kesken 1 päivänä tammikuuta 2024, ei sovelleta 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan, 10 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja 14 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan vaatimuksia edellyttäen, että kyseinen prosessi saatetaan päätökseen ennen 1 päivää tammikuuta 2026.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ennen 1 päivää tammikuuta 2026 hyväksytyt lakisääteiset tilintarkastajat, jotka haluavat suorittaa kestävyysraportoinnin varmentamista, hankkivat riittävät tiedot kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta, myös 8 artiklan 3 kohdassa luetelluista aihepiireistä, 13 artiklassa tarkoitetun jatkuvan koulutuksen avulla.”;

| 10) | muutetaan 16 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Lakisääteisistä tilintarkastajista on kirjattava julkiseen rekisteriin vähintään seuraavat tiedot:






  a) | nimi, osoite ja rekisteröintinumero; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

muutetaan 16 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Lakisääteisistä tilintarkastajista on kirjattava julkiseen rekisteriin vähintään seuraavat tiedot:

a)

nimi, osoite ja rekisteröintinumero;

| b) | tarvittaessa sen yhden tai useamman tilintarkastusyhteisön nimi ja osoite, verkkosivuston osoite ja rekisteröintinumero, jonka palveluksessa lakisääteinen tilintarkastaja on tai johon hän on sidossuhteessa partnerina tai muulla tavalla; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa sen yhden tai useamman tilintarkastusyhteisön nimi ja osoite, verkkosivuston osoite ja rekisteröintinumero, jonka palveluksessa lakisääteinen tilintarkastaja on tai johon hän on sidossuhteessa partnerina tai muulla tavalla;

| c) | onko lakisääteinen tilintarkastaja hyväksytty suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista; |
| --- | --- |

c)

onko lakisääteinen tilintarkastaja hyväksytty suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista;

| d) | kaikki muut rekisteröinnit lakisääteisenä tilintarkastajana muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisissa viranomaisissa ja tilintarkastajana kolmansissa maissa, mukaan lukien rekisteröintiviranomaisen tai -viranomaisten nimi ja tapauksen mukaan rekisteröintinumero sekä tieto siitä, koskeeko rekisteröinti lakisääteistä tilintarkastusta, kestävyysraportoinnin varmentamista vai molempia.”; |
| --- | --- |

d)

kaikki muut rekisteröinnit lakisääteisenä tilintarkastajana muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisissa viranomaisissa ja tilintarkastajana kolmansissa maissa, mukaan lukien rekisteröintiviranomaisen tai -viranomaisten nimi ja tapauksen mukaan rekisteröintinumero sekä tieto siitä, koskeeko rekisteröinti lakisääteistä tilintarkastusta, kestävyysraportoinnin varmentamista vai molempia.”;

| b) | lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Rekisterissä on oltava tieto siitä, onko ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kolmansien maiden tilintarkastajat rekisteröity suorittamaan lakisääteistä tilintarkastusta, kestävyysraportoinnin varmentamista vai molempia.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Rekisterissä on oltava tieto siitä, onko ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kolmansien maiden tilintarkastajat rekisteröity suorittamaan lakisääteistä tilintarkastusta, kestävyysraportoinnin varmentamista vai molempia.”;

| 11) | muutetaan 17 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | kaikkien tilintarkastusyhteisön palveluksessa olevien tai siihen sidossuhteessa partnerina tai muulla tavalla olevien lakisääteisten tilintarkastajien nimi ja rekisteröintinumero ja tieto siitä, onko heidät hyväksytty suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista;” |
| --- | --- | --- | --- |

11)

muutetaan 17 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

kaikkien tilintarkastusyhteisön palveluksessa olevien tai siihen sidossuhteessa partnerina tai muulla tavalla olevien lakisääteisten tilintarkastajien nimi ja rekisteröintinumero ja tieto siitä, onko heidät hyväksytty suorittamaan myös kestävyysraportoinnin varmentamista;”

| b) | korvataan 1 kohdan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | kaikki muut rekisteröinnit tilintarkastusyhteisönä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisissa viranomaisissa ja tilintarkastusyksikkönä kolmansissa maissa, mukaan lukien rekisteröintiviranomaisen tai -viranomaisten nimi ja tapauksen mukaan rekisteröintinumero tai -numerot sekä tieto siitä, koskeeko rekisteröinti lakisääteistä tilintarkastusta, kestävyysraportoinnin varmentamista vai molempia.”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 1 kohdan i alakohta seuraavasti:

”i)

kaikki muut rekisteröinnit tilintarkastusyhteisönä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisissa viranomaisissa ja tilintarkastusyksikkönä kolmansissa maissa, mukaan lukien rekisteröintiviranomaisen tai -viranomaisten nimi ja tapauksen mukaan rekisteröintinumero tai -numerot sekä tieto siitä, koskeeko rekisteröinti lakisääteistä tilintarkastusta, kestävyysraportoinnin varmentamista vai molempia.”;

| c) | lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Rekisterissä on oltava tieto siitä, onko ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kolmansien maiden tilintarkastusyksiköt rekisteröity suorittamaan lakisääteistä tilintarkastusta, kestävyysraportoinnin varmentamista vai molempia.”; |
| --- | --- |

c)

lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Rekisterissä on oltava tieto siitä, onko ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kolmansien maiden tilintarkastusyksiköt rekisteröity suorittamaan lakisääteistä tilintarkastusta, kestävyysraportoinnin varmentamista vai molempia.”;

| 12) | muutetaan 24 b artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos lakisääteisen tilintarkastuksen suorittaa tilintarkastusyhteisö, tämä tilintarkastusyhteisö nimeää vähintään yhden päävastuullisen tilintarkastajan. Tilintarkastusyhteisön on tarjottava päävastuulliselle tilintarkastajalle tai päävastuullisille tilintarkastajille riittävät resurssit ja henkilöstö, jolla on tarvittava pätevyys ja valmiudet suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittaa tilintarkastusyhteisö, tämä tilintarkastusyhteisö nimeää vähintään yhden päävastuullisen kestävyysraportoinnin varmentajan, joka voi olla päävastuullinen tilintarkastaja tai yksi päävastuullisista tilintarkastajista. Tilintarkastusyhteisön on tarjottava päävastuulliselle kestävyysraportoinnin varmentajalle tai päävastuullisille kestävyysraportoinnin varmentajille riittävät resurssit ja henkilöstö, jolla on tarvittava pätevyys ja valmiudet suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti.
  Keskeiset perusteet tilintarkastusyhteisön valitessa nimettävää tai nimettäviä päävastuullista tilintarkastajaa tai päävastuullisia tilintarkastajia ja tapauksen mukaan päävastuullista kestävyysraportoinnin varmentajaa tai päävastuullisia kestävyysraportoinnin varmentajia ovat tilintarkastuksen ja varmentamisen laadun varmistaminen, riippumattomuus ja pätevyys.
  Päävastuullisen tilintarkastajan tai päävastuullisten tilintarkastajien on oltava aktiivisesti mukana lakisääteisen tilintarkastuksen suorittamisessa. Päävastuullisen kestävyysraportoinnin varmentajan tai päävastuullisten kestävyysraportoinnin varmentajien on oltava aktiivisesti mukana kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittamisessa.”; |
| --- | --- | --- |

12)

muutetaan 24 b artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos lakisääteisen tilintarkastuksen suorittaa tilintarkastusyhteisö, tämä tilintarkastusyhteisö nimeää vähintään yhden päävastuullisen tilintarkastajan. Tilintarkastusyhteisön on tarjottava päävastuulliselle tilintarkastajalle tai päävastuullisille tilintarkastajille riittävät resurssit ja henkilöstö, jolla on tarvittava pätevyys ja valmiudet suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittaa tilintarkastusyhteisö, tämä tilintarkastusyhteisö nimeää vähintään yhden päävastuullisen kestävyysraportoinnin varmentajan, joka voi olla päävastuullinen tilintarkastaja tai yksi päävastuullisista tilintarkastajista. Tilintarkastusyhteisön on tarjottava päävastuulliselle kestävyysraportoinnin varmentajalle tai päävastuullisille kestävyysraportoinnin varmentajille riittävät resurssit ja henkilöstö, jolla on tarvittava pätevyys ja valmiudet suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti.

Keskeiset perusteet tilintarkastusyhteisön valitessa nimettävää tai nimettäviä päävastuullista tilintarkastajaa tai päävastuullisia tilintarkastajia ja tapauksen mukaan päävastuullista kestävyysraportoinnin varmentajaa tai päävastuullisia kestävyysraportoinnin varmentajia ovat tilintarkastuksen ja varmentamisen laadun varmistaminen, riippumattomuus ja pätevyys.

Päävastuullisen tilintarkastajan tai päävastuullisten tilintarkastajien on oltava aktiivisesti mukana lakisääteisen tilintarkastuksen suorittamisessa. Päävastuullisen kestävyysraportoinnin varmentajan tai päävastuullisten kestävyysraportoinnin varmentajien on oltava aktiivisesti mukana kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittamisessa.”;

| b) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”2 a.   Kun lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa kestävyysraportoinnin varmentamisen, hänen on käytettävä toimeksiantoon riittävästi aikaa ja osoitettava sitä varten riittävät resurssit voidakseen suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.   Kun lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa kestävyysraportoinnin varmentamisen, hänen on käytettävä toimeksiantoon riittävästi aikaa ja osoitettava sitä varten riittävät resurssit voidakseen suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti.”;

| c) | korvataan 4 kohdan b ja c alakohta seuraavasti:






  ”b) | jos kyseessä on tilintarkastusyhteisö, päävastuullisen tilintarkastajan tai päävastuullisten tilintarkastajien ja tapauksen mukaan päävastuullisen kestävyysraportoinnin varmentajan tai päävastuullisten kestävyysraportoinnin varmentajien nimi; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 4 kohdan b ja c alakohta seuraavasti:

”b)

jos kyseessä on tilintarkastusyhteisö, päävastuullisen tilintarkastajan tai päävastuullisten tilintarkastajien ja tapauksen mukaan päävastuullisen kestävyysraportoinnin varmentajan tai päävastuullisten kestävyysraportoinnin varmentajien nimi;

| c) | lakisääteisestä tilintarkastuksesta veloitetut palkkiot ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta veloitetut palkkiot ja muista palveluista veloitetut palkkiot kunakin tilivuotena.”; |
| --- | --- |

c)

lakisääteisestä tilintarkastuksesta veloitetut palkkiot ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta veloitetut palkkiot ja muista palveluista veloitetut palkkiot kunakin tilivuotena.”;

| d) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”5 a.   Lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on luotava kustakin kestävyysraportoinnin varmennustoimeksiannosta varmennuskansio.
  Lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on dokumentoitava ainakin 22 b artiklan mukaisesti selvitetyt tiedot kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta.
  Lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on säilytettävä kaikki muut tiedot ja asiakirjat, joilla on merkitystä 28 a artiklassa tarkoitetun kestävyysraportoinnin varmennusraportin tukena ja seurattaessa tämän direktiivin ja muiden sovellettavien oikeudellisten vaatimusten noudattamista kestävyysraportoinnin varmentamisessa.
  Varmennuskansio on suljettava viimeistään 60 päivän kuluttua 28 a artiklassa tarkoitetun kestävyysraportoinnin varmennusraportin allekirjoituspäivästä.
  Jos sama lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen ja kestävyysraportoinnin varmentamisen, varmennuskansio voidaan sisällyttää tilintarkastuskansioon.”; |
| --- | --- |

d)

lisätään kohta seuraavasti:

”5 a.   Lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on luotava kustakin kestävyysraportoinnin varmennustoimeksiannosta varmennuskansio.

Lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on dokumentoitava ainakin 22 b artiklan mukaisesti selvitetyt tiedot kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta.

Lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on säilytettävä kaikki muut tiedot ja asiakirjat, joilla on merkitystä 28 a artiklassa tarkoitetun kestävyysraportoinnin varmennusraportin tukena ja seurattaessa tämän direktiivin ja muiden sovellettavien oikeudellisten vaatimusten noudattamista kestävyysraportoinnin varmentamisessa.

Varmennuskansio on suljettava viimeistään 60 päivän kuluttua 28 a artiklassa tarkoitetun kestävyysraportoinnin varmennusraportin allekirjoituspäivästä.

Jos sama lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen ja kestävyysraportoinnin varmentamisen, varmennuskansio voidaan sisällyttää tilintarkastuskansioon.”;

| e) | korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”Lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on säilytettävä tiedot mahdollisista kirjallisista valituksista, jotka koskevat tehtyjen lakisääteisten tilintarkastusten suorittamista ja kestävyysraportoinnin varmennustoimeksiantojen suorittamista.”; |
| --- | --- |

e)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”Lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on säilytettävä tiedot mahdollisista kirjallisista valituksista, jotka koskevat tehtyjen lakisääteisten tilintarkastusten suorittamista ja kestävyysraportoinnin varmennustoimeksiantojen suorittamista.”;

| 13) | korvataan 25 artikla seuraavasti:

  ”25 artikla
  Tilintarkastuksesta ja varmentamisesta maksettavat palkkiot
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asianmukaisilla säännöillä varmistetaan se, että lakisääteisestä tilintarkastuksesta ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta maksettavat palkkiot






  a) | eivät määräydy osittain tai kokonaan sille yhteisölle tarjottavien oheispalvelujen perusteella, joka on lakisääteisen tilintarkastuksen tai kestävyysraportoinnin varmentamisen kohteena; ja |
| --- | --- | --- |

13)

korvataan 25 artikla seuraavasti:

”25 artikla

Tilintarkastuksesta ja varmentamisesta maksettavat palkkiot

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asianmukaisilla säännöillä varmistetaan se, että lakisääteisestä tilintarkastuksesta ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta maksettavat palkkiot

a)

eivät määräydy osittain tai kokonaan sille yhteisölle tarjottavien oheispalvelujen perusteella, joka on lakisääteisen tilintarkastuksen tai kestävyysraportoinnin varmentamisen kohteena; ja

| b) | eivät voi perustua minkäänlaiseen ehdollisuuteen.”; |
| --- | --- |

b)

eivät voi perustua minkäänlaiseen ehdollisuuteen.”;

| 14) | lisätään artiklat seuraavasti:

  ”25 b artikla
  Ammattietiikka, riippumattomuus, objektiivisuus, luottamuksellisuus ja salassapitovelvollisuus kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta
  Kestävyysraportoinnin varmentamiseen sovelletaan soveltuvin osin 21–24 a artiklan vaatimuksia, jotka koskevat tilinpäätösten lakisääteistä tilintarkastusta.”;


  25 c artikla
  Muut kuin tilintarkastuspalvelut, jotka ovat kiellettyjä lakisääteisen tilintarkastajan suorittaessa yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön kestävyysraportoinnin varmentamisen

  1.   Lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, joka suorittaa yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön kestävyysraportoinnin varmentamisen, tai sen ketjun jäsen, johon lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö kuuluu, ei saa suoraan tai välillisesti tarjota kestävyysraportoinnin varmentamisen kohteena olevalle unionissa sijaitsevalle yleisen edun kannalta merkittävälle yhteisölle, sen unionissa sijaitsevalle emoyritykselle tai sen määräysvallassa oleville unionissa sijaitseville yrityksille asetuksen (EU) N:o 537/2014 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan b, c ja e–k alakohdassa tarkoitettuja kiellettyjä muita kuin tilintarkastuspalveluja






  a) | ajanjaksona, joka alkaa kestävyysraportoinnin varmentamisen kohteena olevan kauden alusta ja päättyy, kun kestävyysraportoinnin varmennusraportti annetaan; ja |
| --- | --- | --- |

14)

lisätään artiklat seuraavasti:

”25 b artikla

Ammattietiikka, riippumattomuus, objektiivisuus, luottamuksellisuus ja salassapitovelvollisuus kestävyysraportoinnin varmentamisen osalta

Kestävyysraportoinnin varmentamiseen sovelletaan soveltuvin osin 21–24 a artiklan vaatimuksia, jotka koskevat tilinpäätösten lakisääteistä tilintarkastusta.”;

25 c artikla

Muut kuin tilintarkastuspalvelut, jotka ovat kiellettyjä lakisääteisen tilintarkastajan suorittaessa yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön kestävyysraportoinnin varmentamisen

1.   Lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, joka suorittaa yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön kestävyysraportoinnin varmentamisen, tai sen ketjun jäsen, johon lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö kuuluu, ei saa suoraan tai välillisesti tarjota kestävyysraportoinnin varmentamisen kohteena olevalle unionissa sijaitsevalle yleisen edun kannalta merkittävälle yhteisölle, sen unionissa sijaitsevalle emoyritykselle tai sen määräysvallassa oleville unionissa sijaitseville yrityksille asetuksen (EU) N:o 537/2014 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan b, c ja e–k alakohdassa tarkoitettuja kiellettyjä muita kuin tilintarkastuspalveluja

a)

ajanjaksona, joka alkaa kestävyysraportoinnin varmentamisen kohteena olevan kauden alusta ja päättyy, kun kestävyysraportoinnin varmennusraportti annetaan; ja

| b) | tämän kohdan a alakohdassa tarkoitettua kautta välittömästi edeltävänä tilivuotena, kun on kyse asetuksen (EU) N:o 537/2014 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan e alakohdassa tarkoitetuista palveluista. |
| --- | --- |

b)

tämän kohdan a alakohdassa tarkoitettua kautta välittömästi edeltävänä tilivuotena, kun on kyse asetuksen (EU) N:o 537/2014 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan e alakohdassa tarkoitetuista palveluista.

2.   Lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, joka suorittaa yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen kestävyysraportoinnin varmentamista, ja lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön kuuluessa ketjuun kyseisen ketjun jäsen voi tarjota kestävyysraportoinnin varmentamisen kohteena olevalle yleisen edun kannalta merkittävälle yhteisölle, sen emoyritykselle tai sen määräysvallassa oleville yrityksille sellaisia muita kuin tilintarkastuspalveluja, jotka eivät ole tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä muita kuin tilintarkastuspalveluja, taikka tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 537/2014 5 artiklan 1 toisessa alakohdassa tarkoitettuja kiellettyjä muita kuin tilintarkastuspalveluja tai palveluja, joiden jäsenvaltiot katsovat mainitun asetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti voivan uhata riippumattomuutta, jos tarkastusvaliokunta on antanut siihen luvan arvioituaan asianmukaisesti riippumattomuuteen kohdistuvat uhat ja sovellettavat varotoimet tämän direktiivin 22 b artiklan mukaisesti.

3.   Jos sellaisen ketjun jäsen, johon yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittava lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö kuuluu, tarjoaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä muita kuin tilintarkastuspalveluja kolmannessa maassa perustetulle yritykselle, joka on kestävyysraportoinnin varmentamisen kohteena olevan yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön määräysvallassa, asianomaisen lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on arvioitava, vaarantaako tällainen ketjun jäsenen harjoittama palveluntarjonta lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön riippumattomuuden.

Jos asialla on vaikutusta lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön riippumattomuuteen, lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on sovellettava varotoimia niiden uhkien lieventämiseksi, joita tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kiellettyjen muiden kuin tilintarkastuspalvelujen tarjoaminen kolmannessa maassa aiheuttaa. Lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö voi jatkaa yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön kestävyysraportoinnin varmentamista ainoastaan, jos hän tai se voi 22 b artiklan mukaisesti perustella sen, ettei tällainen palveluntarjonta vaikuta hänen tai sen ammatilliseen harkintaan eikä kestävyysraportoinnin varmennusraporttiin.

25 d artikla

Sääntöjenvastaisuudet

Asetuksen (EU) N:o 537/2014 7 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin lakisääteiseen tilintarkastajaan tai tilintarkastusyhteisöön, joka suorittaa yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön kestävyysraportoinnin varmentamista.”;

| 15) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”26 a artikla
  Kestävyysraportoinnin varmennusstandardit

  1.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että lakisääteiset tilintarkastajat ja tilintarkastusyhteisöt suorittavat kestävyysraportoinnin varmentamisen noudattaen varmennusstandardeja, jotka komissio hyväksyy 3 kohdan mukaisesti.


  2.   Jäsenvaltiot voivat soveltaa kansallisia varmennusstandardeja, -menettelyjä tai -vaatimuksia niin kauan kuin komissio ei ole hyväksynyt samaa aihetta koskevaa varmennusstandardia.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kansalliset varmennusstandardit, -menettelyt tai -vaatimukset komissiolle vähintään kolme kuukautta ennen niiden voimaantuloa.


  3.   Komissio antaa viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2026 48 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä säätämällä rajoitettua varmuutta koskevista varmennusstandardeista, joilla vahvistetaan menettelyt, joita tilintarkastajan tai tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen on noudatettava tehdäkseen päätelmänsä kestävyysraportoinnin varmentamisesta, myös toimeksiannon suunnittelusta, riskien huomioon ottamisesta ja niihin vastaamisesta sekä kestävyysraportoinnin varmennusraporttiin tai tapauksen mukaan tilintarkastuskertomukseen sisällytettävien päätelmien tyypistä.
  Komissio antaa viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2028 48 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä säätämällä kohtuullista varmuutta koskevista varmennusstandardeista, arvioituaan, onko kohtuullisen varmuuden saavuttaminen tilintarkastajille ja yrityksille mahdollista. Jos se on suoritetun arvioinnin tulosten perusteella asianmukaista, kyseisissä delegoiduissa säädöksissä on täsmennettävä päivämäärä, josta alkaen 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitetun lausunnon on perustuttava mainittuihin kohtuullista varmuutta koskeviin varmennusstandardeihin perustuvaan kohtuullisen varmuuden antavaan toimeksiantoon.
  Komissio voi hyväksyä ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetut varmennusstandardit vain, jos






  a) | ne on laadittu asianmukaisessa menettelyssä julkisen valvonnan alaisena ja avoimuutta noudattaen; |
| --- | --- | --- |

15)

lisätään artikla seuraavasti:

”26 a artikla

Kestävyysraportoinnin varmennusstandardit

1.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että lakisääteiset tilintarkastajat ja tilintarkastusyhteisöt suorittavat kestävyysraportoinnin varmentamisen noudattaen varmennusstandardeja, jotka komissio hyväksyy 3 kohdan mukaisesti.

2.   Jäsenvaltiot voivat soveltaa kansallisia varmennusstandardeja, -menettelyjä tai -vaatimuksia niin kauan kuin komissio ei ole hyväksynyt samaa aihetta koskevaa varmennusstandardia.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kansalliset varmennusstandardit, -menettelyt tai -vaatimukset komissiolle vähintään kolme kuukautta ennen niiden voimaantuloa.

3.   Komissio antaa viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2026 48 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä säätämällä rajoitettua varmuutta koskevista varmennusstandardeista, joilla vahvistetaan menettelyt, joita tilintarkastajan tai tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen on noudatettava tehdäkseen päätelmänsä kestävyysraportoinnin varmentamisesta, myös toimeksiannon suunnittelusta, riskien huomioon ottamisesta ja niihin vastaamisesta sekä kestävyysraportoinnin varmennusraporttiin tai tapauksen mukaan tilintarkastuskertomukseen sisällytettävien päätelmien tyypistä.

Komissio antaa viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2028 48 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä säätämällä kohtuullista varmuutta koskevista varmennusstandardeista, arvioituaan, onko kohtuullisen varmuuden saavuttaminen tilintarkastajille ja yrityksille mahdollista. Jos se on suoritetun arvioinnin tulosten perusteella asianmukaista, kyseisissä delegoiduissa säädöksissä on täsmennettävä päivämäärä, josta alkaen 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitetun lausunnon on perustuttava mainittuihin kohtuullista varmuutta koskeviin varmennusstandardeihin perustuvaan kohtuullisen varmuuden antavaan toimeksiantoon.

Komissio voi hyväksyä ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetut varmennusstandardit vain, jos

a)

ne on laadittu asianmukaisessa menettelyssä julkisen valvonnan alaisena ja avoimuutta noudattaen;

| b) | niillä edistetään kestävyysraportoinnin tai konsernin kestävyysraportoinnin uskottavuuden ja laadun korkeaa tasoa; ja |
| --- | --- |

b)

niillä edistetään kestävyysraportoinnin tai konsernin kestävyysraportoinnin uskottavuuden ja laadun korkeaa tasoa; ja

| c) | ne ovat unionin yleisen edun mukaisia.”; |
| --- | --- |

c)

ne ovat unionin yleisen edun mukaisia.”;

| 16) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”27 a artikla
  Konsernin kestävyysraportoinnin varmentaminen

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että konsernin kestävyysraportoinnin varmennustoimeksiantoja suoritettaessa






  a) | konsernin tilintarkastaja kantaa kokonaisvastuun 28 a artiklassa tarkoitetusta kestävyysraportoinnin varmennusraportista konsernin kestävyysraportoinnin osalta; |
| --- | --- | --- |

16)

lisätään artikla seuraavasti:

”27 a artikla

Konsernin kestävyysraportoinnin varmentaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että konsernin kestävyysraportoinnin varmennustoimeksiantoja suoritettaessa

a)

konsernin tilintarkastaja kantaa kokonaisvastuun 28 a artiklassa tarkoitetusta kestävyysraportoinnin varmennusraportista konsernin kestävyysraportoinnin osalta;

| b) | konsernin tilintarkastaja arvioi riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan tai riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien, kolmannen maan tilintarkastajan tai -tarkastajien, lakisääteisen tilintarkastajan tai lakisääteisten tilintarkastajien, kolmannen maan tilintarkastusyksikön tai -yksiköiden tai tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista varten suorittaman varmennustyön ja dokumentoi kyseisten tilintarkastajien suorittaman työn luonteen, ajoituksen ja laajuuden, mukaan lukien tapauksen mukaan konsernin tilintarkastajan suorittama kyseisten tilintarkastajien varmennusdokumentaation merkityksellisten osien läpikäynti; ja |
| --- | --- |

b)

konsernin tilintarkastaja arvioi riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan tai riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien, kolmannen maan tilintarkastajan tai -tarkastajien, lakisääteisen tilintarkastajan tai lakisääteisten tilintarkastajien, kolmannen maan tilintarkastusyksikön tai -yksiköiden tai tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista varten suorittaman varmennustyön ja dokumentoi kyseisten tilintarkastajien suorittaman työn luonteen, ajoituksen ja laajuuden, mukaan lukien tapauksen mukaan konsernin tilintarkastajan suorittama kyseisten tilintarkastajien varmennusdokumentaation merkityksellisten osien läpikäynti; ja

| c) | konsernin tilintarkastaja käy läpi riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan tai riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien, kolmannen maan tilintarkastajan tai -tarkastajien, lakisääteisen tilintarkastajan tai lakisääteisten tilintarkastajien, kolmannen maan tilintarkastusyksikön tai -yksiköiden tai tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista varten suorittaman varmennustyön ja dokumentoi sen. |
| --- | --- |

c)

konsernin tilintarkastaja käy läpi riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan tai riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien, kolmannen maan tilintarkastajan tai -tarkastajien, lakisääteisen tilintarkastajan tai lakisääteisten tilintarkastajien, kolmannen maan tilintarkastusyksikön tai -yksiköiden tai tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista varten suorittaman varmennustyön ja dokumentoi sen.

Asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen on voitava tarkastaa konsernin tilintarkastajan suorittama työ tämän säilyttämän dokumentaation perusteella.

Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan soveltamiseksi konsernin tilintarkastajan on pyydettävä kyseisen tai kyseisten riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan tai riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien, kolmannen maan tilintarkastajan tai -tarkastajien, lakisääteisen tilintarkastajan tai lakisääteisten tilintarkastajien, kolmannen maan tilintarkastusyksikön tai -yksiköiden tai tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen suostumus asiaankuuluvan dokumentaation toimittamiseen konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen aikana, jotta konsernin tilintarkastaja voi tukeutua kyseisen tai kyseisten riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan tai riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien, kolmannen maan tilintarkastajan tai -tarkastajien, lakisääteisen tilintarkastajan tai lakisääteisten tilintarkastajien, kolmannen maan tilintarkastusyksikön tai -yksiköiden tai tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen tekemään työhön.

2.   Jos konsernin tilintarkastaja ei pysty noudattamaan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohtaa, hänen tai sen on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet ja ilmoitettava asiasta asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle.

Tällaisiin toimenpiteisiin on tarvittaessa sisällyttävä täydentävän varmennustyön suorittaminen, joko suoraan tai tällaisia tehtäviä ulkoistamalla, asianomaisessa tytäryrityksessä.

3.   Jos konsernin tilintarkastajaan kohdistetaan laaduntarkastus tai tutkinta, joka koskee konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista, konsernin tilintarkastajan on pyydettäessä asetettava toimivaltaisen viranomaisen saataville hallussaan oleva asiaankuuluva dokumentaatio, joka koskee asianomaisen tai asianomaisten riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan tai riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien, kolmannen maan tilintarkastajan tai -tarkastajien, lakisääteisen tilintarkastajan tai lakisääteisten tilintarkastajien, kolmannen maan tilintarkastusyksikön tai -yksiköiden tai tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista varten suorittamaa varmennustyötä, mukaan lukien konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen kannalta merkitykselliset työpaperit.

Toimivaltainen viranomainen voi pyytää asianomaisilta toimivaltaisilta viranomaisilta 36 artiklan nojalla lisädokumentaatiota varmennustyöstä, jonka lakisääteinen tilintarkastaja tai lakisääteiset tilintarkastajat tai tilintarkastusyhteisö tai tilintarkastusyhteisöt on suorittanut tai ovat suorittaneet konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista varten.

Jos konsernin emoyrityksen tai tytäryrityksen kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittaa tai suorittavat mikä tahansa tai mitkä tahansa kolmannen maan tilintarkastaja tai -tarkastajat tai tilintarkastusyksikkö tai -yksiköt, toimivaltainen viranomainen voi pyytää lisädokumentaatiota kolmannen maan tilintarkastajan tai -tarkastajien tai kolmannen maan tilintarkastusyksikön tai -yksiköiden suorittamasta varmennustyöstä kolmannen maan asianomaisilta toimivaltaisilta viranomaisilta sovittuja työskentelyjärjestelyjä hyödyntäen.

Poiketen siitä, mitä kolmannessa alakohdassa säädetään, jos konsernin emoyrityksen tai tytäryrityksen kestävyysraportoinnin varmentamisen on suorittanut tai ovat suorittaneet mikä tahansa riippumaton varmennuspalvelujen tarjoaja tai mitkä tahansa riippumattomat varmennuspalvelujen tarjoajat tai kolmannen maan tilintarkastaja tai -tarkastajat tai tilintarkastusyksikkö tai -yksiköt, joka ei ole sopinut tai jotka eivät ole sopineet työskentelyjärjestelyistä, konsernin tilintarkastajan on pyydettäessä vastattava myös tällaisen tai tällaisten riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan tai riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien tai kolmannen maan tilintarkastajan tai -tarkastajien tai tilintarkastusyksikön tai -yksiköiden suorittamaa varmennustyötä koskevan lisädokumentaation asianmukaisen toimittamisen varmistamisesta, mukaan lukien konsernin kestävyysraportoinnin varmentamisen kannalta merkitykselliset työpaperit. Kyseisen toimittamisen varmistamiseksi konsernin tilintarkastajan on säilytettävä jäljennökset kyseisestä dokumentaatiosta tai vaihtoehtoisesti sovittava riippumattoman varmennuspalvelujen tarjoajan tai riippumattomien varmennuspalvelujen tarjoajien tai kolmannen maan tilintarkastajan tai -tarkastajien tai tilintarkastusyksikön tai -yksiköiden kanssa siitä, että hänellä tai sillä on pyydettäessä rajoittamaton pääsy tällaiseen dokumentaatioon, tai ryhdyttävä muihin asianmukaisiin toimiin. Jos oikeudelliset tai muut syyt tekevät mahdottomaksi varmentamiseen liittyvien työpapereiden siirtämisen kolmannesta maasta konsernin tilintarkastajalle, tämän säilyttämään dokumentaatioon on sisällyttävä evidenssi siitä, että hän tai se on ryhtynyt asianmukaisiin menettelyihin saadakseen pääsyn varmennusdokumentaatioon, ja jos on kyse muista kuin kolmannen maan kansallisesta lainsäädännöstä johtuvista oikeudellisista esteistä, evidenssi kyseisen esteen olemassaolosta.”;

| 17) | korvataan 28 artiklan 2 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | on oltava lausunto ja selvitys, joiden molempien on perustuttava direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuun tilintarkastuksen aikana tehtyyn työhön;” |
| --- | --- | --- |

17)

korvataan 28 artiklan 2 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

on oltava lausunto ja selvitys, joiden molempien on perustuttava direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuun tilintarkastuksen aikana tehtyyn työhön;”

| 18) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”28 a artikla
  Kestävyysraportoinnin varmennusraportti

  1.   Lakisääteisen tilintarkastajan tai lakisääteisten tilintarkastajien tai tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen on esitettävä kestävyysraportoinnin varmentamisen tulokset kestävyysraportoinnin varmennusraportissa. Kyseinen kertomus on laadittava komission 26 a artiklan 3 kohdan nojalla annetuilla delegoiduilla säädöksillä hyväksymien varmennusstandardien vaatimusten mukaisesti tai, kunnes komissio hyväksyy kyseiset varmennusstandardit, 26 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kansallisten varmennusstandardien mukaisesti.


  2.   Kestävyysraportoinnin varmennusraportin on oltava kirjallinen ja siinä






  a) | on määritettävä yhteisö, jonka kestävyysraportointia tai konsernin kestävyysraportointia varmennustoimeksianto koskee; täsmennettävä kestävyysraportointi tai konsernin kestävyysraportointi ja päiväys ja ajanjakso, jonka se kattaa; ja yksilöitävä kestävyysraportointiin sitä laadittaessa sovellettu kehys; |
| --- | --- | --- |

18)

lisätään artikla seuraavasti:

”28 a artikla

Kestävyysraportoinnin varmennusraportti

1.   Lakisääteisen tilintarkastajan tai lakisääteisten tilintarkastajien tai tilintarkastusyhteisön tai -yhteisöjen on esitettävä kestävyysraportoinnin varmentamisen tulokset kestävyysraportoinnin varmennusraportissa. Kyseinen kertomus on laadittava komission 26 a artiklan 3 kohdan nojalla annetuilla delegoiduilla säädöksillä hyväksymien varmennusstandardien vaatimusten mukaisesti tai, kunnes komissio hyväksyy kyseiset varmennusstandardit, 26 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kansallisten varmennusstandardien mukaisesti.

2.   Kestävyysraportoinnin varmennusraportin on oltava kirjallinen ja siinä

a)

on määritettävä yhteisö, jonka kestävyysraportointia tai konsernin kestävyysraportointia varmennustoimeksianto koskee; täsmennettävä kestävyysraportointi tai konsernin kestävyysraportointi ja päiväys ja ajanjakso, jonka se kattaa; ja yksilöitävä kestävyysraportointiin sitä laadittaessa sovellettu kehys;

| b) | on oltava kestävyysraportoinnin varmentamisen laajuutta koskeva kuvaus, jossa on vähintään mainittava ne varmennusstandardit, joiden mukaisesti kyseinen kestävyysraportoinnin varmentaminen on suoritettu; |
| --- | --- |

b)

on oltava kestävyysraportoinnin varmentamisen laajuutta koskeva kuvaus, jossa on vähintään mainittava ne varmennusstandardit, joiden mukaisesti kyseinen kestävyysraportoinnin varmentaminen on suoritettu;

| c) | on oltava direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettu lausunto. |
| --- | --- |

c)

on oltava direktiivin 2013/34/EU 34 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a a alakohdassa tarkoitettu lausunto.

3.   Jos kestävyysraportoinnin varmentamisen on suorittanut vähintään kaksi lakisääteistä tilintarkastajaa tai tilintarkastusyhteisöä, niiden on oltava yksimielisiä kestävyysraportoinnin varmentamisen tuloksista ja annettava yhteinen kertomus ja lausunto. Jos asiasta vallitsee erimielisyys, kunkin lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on annettava kestävyysraportoinnin varmennusraportin erillisissä kappaleissa oma erillinen lausuntonsa ja ilmoitettava erimielisyyden syy.

4.   Kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittavan lakisääteisen tilintarkastajan on allekirjoitettava ja päivättävä kestävyysraportoinnin varmennusraportti. Jos kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittaa tilintarkastusyhteisö, ainakin tilintarkastusyhteisön puolesta kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittavan lakisääteisen tilintarkastajan tai suorittavien lakisääteisten tilintarkastajien on allekirjoitettava kestävyysraportoinnin varmennusraportti. Jos lakisääteisen tilintarkastuksen suorittaa samanaikaisesti vähintään kaksi lakisääteistä tilintarkastajaa tai tilintarkastusyhteisöä, kaikkien lakisääteisten tilintarkastajien tai vähintään niiden lakisääteisten tilintarkastajien, jotka suorittavat kestävyysraportoinnin varmentamisen kunkin tilintarkastusyhteisön puolesta, on allekirjoitettava kestävyysraportoinnin varmennusraportti. Poikkeustapauksissa jäsenvaltiot voivat säätää, että tätä allekirjoitusta tai näitä allekirjoituksia ei tarvitse julkistaa, jos julkistaminen voisi johtaa kenen tahansa henkilön henkilökohtaiseen turvallisuuteen kohdistuvaan välittömään ja merkittävään uhkaan.

Joka tapauksessa kyseisen henkilön tai kyseisten henkilöiden nimen on oltava asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten tiedossa.

5.   Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että jos sama lakisääteinen tilintarkastaja suorittaa tilinpäätöksen lakisääteisen tilintarkastuksen ja kestävyysraportoinnin varmentamisen, kestävyysraportoinnin varmennusraportti voidaan sisällyttää tilintarkastuskertomukseen sen erillisenä osana.

6.   Kertomuksen, jonka lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö antaa konsernin kestävyysraportoinnista, on oltava 1–5 kohdan vaatimusten mukainen.”;

| 19) | muutetaan 29 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | laaduntarkastuksia suorittavilla henkilöillä on oltava asianmukainen ammatillinen koulutus ja tarvittava kokemus lakisääteisen tilintarkastuksen ja tilinpäätösraportoinnin alalla ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin ja kestävyysraportoinnin varmentamisen tai muiden kestävyyteen liittyvien palvelujen alalla sekä laaduntarkastuksiin pätevöittävä erityiskoulutus;” |
| --- | --- | --- | --- |

19)

muutetaan 29 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

laaduntarkastuksia suorittavilla henkilöillä on oltava asianmukainen ammatillinen koulutus ja tarvittava kokemus lakisääteisen tilintarkastuksen ja tilinpäätösraportoinnin alalla ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin ja kestävyysraportoinnin varmentamisen tai muiden kestävyyteen liittyvien palvelujen alalla sekä laaduntarkastuksiin pätevöittävä erityiskoulutus;”

| b) | korvataan 1 kohdan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | laaduntarkastuksissa, joihin kuuluu valikoitujen tilintarkastuskansioiden ja tapauksen mukaan varmennuskansioiden asianmukainen tarkastaminen, on arvioitava voimassa olevien tilintarkastusstandardien ja riippumattomuutta koskevien vaatimusten ja tapauksen mukaan varmennusstandardien noudattamista, käytettyjen resurssien määrää ja laatua, tilintarkastuspalkkioita ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta veloitettuja palkkioita sekä tilintarkastusyhteisön sisäistä laadunvalvontajärjestelmää;” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 1 kohdan f alakohta seuraavasti:

”f)

laaduntarkastuksissa, joihin kuuluu valikoitujen tilintarkastuskansioiden ja tapauksen mukaan varmennuskansioiden asianmukainen tarkastaminen, on arvioitava voimassa olevien tilintarkastusstandardien ja riippumattomuutta koskevien vaatimusten ja tapauksen mukaan varmennusstandardien noudattamista, käytettyjen resurssien määrää ja laatua, tilintarkastuspalkkioita ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta veloitettuja palkkioita sekä tilintarkastusyhteisön sisäistä laadunvalvontajärjestelmää;”

| c) | korvataan 1 kohdan h alakohta seuraavasti:






  ”h) | laaduntarkastukset on tehtävä riskianalyysin perusteella ja, jos on kyse 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä lakisääteisiä tilintarkastuksia ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamista suorittavista lakisääteisistä tilintarkastajista ja tilintarkastusyhteisöistä, vähintään joka kuudes vuosi;” |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 1 kohdan h alakohta seuraavasti:

”h)

laaduntarkastukset on tehtävä riskianalyysin perusteella ja, jos on kyse 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä lakisääteisiä tilintarkastuksia ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamista suorittavista lakisääteisistä tilintarkastajista ja tilintarkastusyhteisöistä, vähintään joka kuudes vuosi;”

| d) | korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | laaduntarkastajilla on oltava asianmukainen ammatillinen koulutus ja tarvittava kokemus lakisääteisen tilintarkastuksen ja tilinpäätösraportoinnin alalla ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin ja kestävyysraportoinnin varmentamisen tai muiden kestävyyteen liittyvien palvelujen alalla sekä laaduntarkastuksiin pätevöittävä erityiskoulutus;” |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

laaduntarkastajilla on oltava asianmukainen ammatillinen koulutus ja tarvittava kokemus lakisääteisen tilintarkastuksen ja tilinpäätösraportoinnin alalla ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin ja kestävyysraportoinnin varmentamisen tai muiden kestävyyteen liittyvien palvelujen alalla sekä laaduntarkastuksiin pätevöittävä erityiskoulutus;”

| e) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”2 a.   Jäsenvaltiot voivat vapauttaa 31 päivään joulukuuta 2025 saakka kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyviä laaduntarkastuksia tekevät henkilöt vaatimuksesta, jonka mukaan heillä on oltava tarvittava kokemus kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta tai muista kestävyyteen liittyvistä palveluista.”; |
| --- | --- |

e)

lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.   Jäsenvaltiot voivat vapauttaa 31 päivään joulukuuta 2025 saakka kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyviä laaduntarkastuksia tekevät henkilöt vaatimuksesta, jonka mukaan heillä on oltava tarvittava kokemus kestävyysraportoinnista ja kestävyysraportoinnin varmentamisesta tai muista kestävyyteen liittyvistä palveluista.”;

| 20) | korvataan 30 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että puutteellisesti suoritettujen lakisääteisten tilintarkastusten ja kestävyysraportoinnin varmentamisten havaitsemiseksi, korjaamiseksi ja ehkäisemiseksi on olemassa tehokkaat tutkinta- ja seuraamusjärjestelmät.


  2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että lakisääteisiin tilintarkastajiin ja tilintarkastusyhteisöihin sovelletaan tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, jos lakisääteisiä tilintarkastuksia tai kestävyysraportoinnin varmentamista ei ole suoritettu tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi hyväksyttyjen säännösten ja tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 537/2014 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden siviilioikeudellisia vastuujärjestelmiä.
  Jäsenvaltiot voivat päättää olla vahvistamatta hallinnollisia seuraamuksia koskevia sääntöjä sellaisten rikkomisten osalta, joihin jo sovelletaan kansallista rikosoikeutta. Tällöin niiden on ilmoitettava komissiolle asianomaiset rikoslainsäädännön säännökset.”; |
| --- | --- |

20)

korvataan 30 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että puutteellisesti suoritettujen lakisääteisten tilintarkastusten ja kestävyysraportoinnin varmentamisten havaitsemiseksi, korjaamiseksi ja ehkäisemiseksi on olemassa tehokkaat tutkinta- ja seuraamusjärjestelmät.

2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että lakisääteisiin tilintarkastajiin ja tilintarkastusyhteisöihin sovelletaan tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, jos lakisääteisiä tilintarkastuksia tai kestävyysraportoinnin varmentamista ei ole suoritettu tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi hyväksyttyjen säännösten ja tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 537/2014 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden siviilioikeudellisia vastuujärjestelmiä.

Jäsenvaltiot voivat päättää olla vahvistamatta hallinnollisia seuraamuksia koskevia sääntöjä sellaisten rikkomisten osalta, joihin jo sovelletaan kansallista rikosoikeutta. Tällöin niiden on ilmoitettava komissiolle asianomaiset rikoslainsäädännön säännökset.”;

| 21) | lisätään 30 a artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”c a) | väliaikainen kielto, jonka kesto on enintään kolme vuotta ja jonka mukaan lakisääteinen tilintarkastaja, tilintarkastusyhteisö tai päävastuullinen kestävyysraportoinnin varmentaja ei saa suorittaa kestävyysraportoinnin varmentamista ja/tai allekirjoittaa kestävyysraportoinnin varmennusraportteja;” |
| --- | --- | --- |

21)

lisätään 30 a artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”c a)

väliaikainen kielto, jonka kesto on enintään kolme vuotta ja jonka mukaan lakisääteinen tilintarkastaja, tilintarkastusyhteisö tai päävastuullinen kestävyysraportoinnin varmentaja ei saa suorittaa kestävyysraportoinnin varmentamista ja/tai allekirjoittaa kestävyysraportoinnin varmennusraportteja;”

| 22) | lisätään 30 a artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”d a) | ilmoitus, että kestävyysraportoinnin varmennusraportti ei täytä tämän direktiivin 28 a artiklan vaatimuksia;” |
| --- | --- | --- |

22)

lisätään 30 a artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”d a)

ilmoitus, että kestävyysraportoinnin varmennusraportti ei täytä tämän direktiivin 28 a artiklan vaatimuksia;”

| 23) | muutetaan 32 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”3.   Toimivaltaisen viranomaisen johdossa on oltava lakisääteiseen tilintarkastukseen ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvien alojen asiantuntijoita, jotka eivät toimi lakisääteisinä tilintarkastajina. Heidät on valittava riippumattoman ja avoimen nimitysmenettelyn mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

23)

muutetaan 32 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”3.   Toimivaltaisen viranomaisen johdossa on oltava lakisääteiseen tilintarkastukseen ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvien alojen asiantuntijoita, jotka eivät toimi lakisääteisinä tilintarkastajina. Heidät on valittava riippumattoman ja avoimen nimitysmenettelyn mukaisesti.”;

| b) | korvataan 4 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | ammattietiikkaa, tilintarkastusyhteisöjen sisäistä laadunvalvontaa, tilintarkastusta ja kestävyysraportoinnin varmentamista koskevien normien antamista, paitsi jos jäsenvaltioiden muut viranomaiset hyväksyvät tai antavat kyseiset normit;” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 4 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

ammattietiikkaa, tilintarkastusyhteisöjen sisäistä laadunvalvontaa, tilintarkastusta ja kestävyysraportoinnin varmentamista koskevien normien antamista, paitsi jos jäsenvaltioiden muut viranomaiset hyväksyvät tai antavat kyseiset normit;”

| 24) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”36 a artikla
  Kestävyysraportoinnin varmentamista koskevat jäsenvaltioiden väliset sääntelyjärjestelyt
  Kestävyysraportoinnin varmentamiseen sovelletaan soveltuvin osin 34 ja 36 artiklan vaatimuksia, jotka koskevat tilinpäätösten lakisääteistä tilintarkastusta.”; |
| --- | --- |

24)

lisätään artikla seuraavasti:

”36 a artikla

Kestävyysraportoinnin varmentamista koskevat jäsenvaltioiden väliset sääntelyjärjestelyt

Kestävyysraportoinnin varmentamiseen sovelletaan soveltuvin osin 34 ja 36 artiklan vaatimuksia, jotka koskevat tilinpäätösten lakisääteistä tilintarkastusta.”;

| 25) | muutetaan 37 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön nimeämiseen kestävyysraportoinnin varmentamista varten.”; |
| --- | --- | --- |

25)

muutetaan 37 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön nimeämiseen kestävyysraportoinnin varmentamista varten.”;

| b) | lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön nimeämiseen kestävyysraportoinnin varmentamista varten.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön nimeämiseen kestävyysraportoinnin varmentamista varten.”;

| c) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Kiellettyjä ovat tarkastettavan yhteisön yhtiökokouksen tai jäsenten kokousten 1 kohdan mukaisesti tekemää valintaa rajoittavat sopimuslausekkeet, joiden mukaan kyseisen yhteisön lakisääteisen tilintarkastuksen ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittava lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö on valittava tiettyihin luokkiin kuuluvien tai tietyissä luetteloissa mainittujen lakisääteisten tilintarkastajien tai tilintarkastusyhteisöjen joukosta. Tällaiset mahdollisesti olemassa olevat lausekkeet on katsottava mitättömiksi.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sellaisten suurten yritysten osakkeenomistajilla tai jäsenillä, joihin sovelletaan direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklaa, lukuun ottamatta kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja yrityksiä, ja jotka edustavat yli viittä prosenttia yrityksen äänioikeuksista tai yli viittä prosenttia yrityksen pääomasta, on yksin tai yhdessä toimien oikeus tehdä ehdotus yhtiökokouksessa tai jäsenten kokouksessa tehtäväksi päätökseksi, jossa vaaditaan, että akkreditoitu kolmas osapuoli, joka ei kuulu samaan tilintarkastusyhteisöön tai ketjuun kuin lakisääteisen tilintarkastuksen suorittava lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, laatii kertomuksen tietyistä kestävyysraportoinnin osatekijöistä ja että tällainen kertomus asetetaan yhtiökokouksen tai jäsenten kokouksen saataville.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Kiellettyjä ovat tarkastettavan yhteisön yhtiökokouksen tai jäsenten kokousten 1 kohdan mukaisesti tekemää valintaa rajoittavat sopimuslausekkeet, joiden mukaan kyseisen yhteisön lakisääteisen tilintarkastuksen ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittava lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö on valittava tiettyihin luokkiin kuuluvien tai tietyissä luetteloissa mainittujen lakisääteisten tilintarkastajien tai tilintarkastusyhteisöjen joukosta. Tällaiset mahdollisesti olemassa olevat lausekkeet on katsottava mitättömiksi.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sellaisten suurten yritysten osakkeenomistajilla tai jäsenillä, joihin sovelletaan direktiivin 2013/34/EU 19 a ja 29 a artiklaa, lukuun ottamatta kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja yrityksiä, ja jotka edustavat yli viittä prosenttia yrityksen äänioikeuksista tai yli viittä prosenttia yrityksen pääomasta, on yksin tai yhdessä toimien oikeus tehdä ehdotus yhtiökokouksessa tai jäsenten kokouksessa tehtäväksi päätökseksi, jossa vaaditaan, että akkreditoitu kolmas osapuoli, joka ei kuulu samaan tilintarkastusyhteisöön tai ketjuun kuin lakisääteisen tilintarkastuksen suorittava lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, laatii kertomuksen tietyistä kestävyysraportoinnin osatekijöistä ja että tällainen kertomus asetetaan yhtiökokouksen tai jäsenten kokouksen saataville.”;

| 26) | muutetaan 38 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lakisääteiset tilintarkastajat tai tilintarkastusyhteisöt voidaan erottaa ainoastaan asianmukaisin perustein. Kirjanpitokäsittelyä, tilintarkastusmenettelyjä tai tapauksen mukaan kestävyysraportointia tai varmennusmenettelyjä koskevat mielipide-erot eivät ole asianmukaisia erottamisperusteita.”; |
| --- | --- | --- |

26)

muutetaan 38 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lakisääteiset tilintarkastajat tai tilintarkastusyhteisöt voidaan erottaa ainoastaan asianmukaisin perustein. Kirjanpitokäsittelyä, tilintarkastusmenettelyjä tai tapauksen mukaan kestävyysraportointia tai varmennusmenettelyjä koskevat mielipide-erot eivät ole asianmukaisia erottamisperusteita.”;

| b) | lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Ensimmäisessä alakohdassa säädetty ilmoitusvelvollisuus koskee myös kestävyysraportoinnin varmentamista.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ensimmäisessä alakohdassa säädetty ilmoitusvelvollisuus koskee myös kestävyysraportoinnin varmentamista.”;

| c) | lisätään 3 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Ensimmäinen alakohta koskee myös kestävyysraportoinnin varmentamista.”; |
| --- | --- |

c)

lisätään 3 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ensimmäinen alakohta koskee myös kestävyysraportoinnin varmentamista.”;

| 27) | muutetaan 39 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”4 a.   Jäsenvaltiot voivat sallia, että tarkastusvaliokunnalle määrätyt kestävyysraportointiin ja kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvät tehtävät suorittaa hallinto- tai valvontaelin kokonaisuutena tai hallinto- tai valvontaelimen perustama erityinen elin.”; |
| --- | --- | --- |

27)

muutetaan 39 artikla seuraavasti:

a)

lisätään kohta seuraavasti:

”4 a.   Jäsenvaltiot voivat sallia, että tarkastusvaliokunnalle määrätyt kestävyysraportointiin ja kestävyysraportoinnin varmentamiseen liittyvät tehtävät suorittaa hallinto- tai valvontaelin kokonaisuutena tai hallinto- tai valvontaelimen perustama erityinen elin.”;

| b) | korvataan 6 kohdan a–e alakohta seuraavasti:






  ”a) | tiedotettava tarkastettavan yhteisön hallinto- tai valvontaelimelle lakisääteisen tilintarkastuksen tuloksista ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamisen tuloksista sekä selitettävä, miten lakisääteinen tilintarkastus edisti taloudellisen raportoinnin luotettavuutta, miten kestävyysraportoinnin varmentaminen edisti kestävyysraportoinnin luotettavuutta ja mikä oli tarkastusvaliokunnan rooli tässä prosessissa; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 6 kohdan a–e alakohta seuraavasti:

”a)

tiedotettava tarkastettavan yhteisön hallinto- tai valvontaelimelle lakisääteisen tilintarkastuksen tuloksista ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentamisen tuloksista sekä selitettävä, miten lakisääteinen tilintarkastus edisti taloudellisen raportoinnin luotettavuutta, miten kestävyysraportoinnin varmentaminen edisti kestävyysraportoinnin luotettavuutta ja mikä oli tarkastusvaliokunnan rooli tässä prosessissa;

| b) | seurattava taloudellisen raportoinnin ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin prosessia, myös direktiivin 2013/34/EU 29 d artiklassa tarkoitetun sähköisen raportoinnin prosessia ja prosessia, jonka yritys toteuttaa mainitun direktiivin 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjen kestävyysraportointistandardien mukaisesti raportoitujen tietojen tunnistamiseksi, ja annettava suosituksia tai ehdotuksia niiden luotettavuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

b)

seurattava taloudellisen raportoinnin ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin prosessia, myös direktiivin 2013/34/EU 29 d artiklassa tarkoitetun sähköisen raportoinnin prosessia ja prosessia, jonka yritys toteuttaa mainitun direktiivin 29 b artiklan nojalla hyväksyttyjen kestävyysraportointistandardien mukaisesti raportoitujen tietojen tunnistamiseksi, ja annettava suosituksia tai ehdotuksia niiden luotettavuuden varmistamiseksi;

| c) | seurattava riippumattomuudestaan tinkimättä yrityksen sisäisen laadunvalvonnan ja riskienhallinnan järjestelmien sekä sen mahdollisen sisäisen tarkastustoimen tehokkuutta yrityksen taloudellisen raportoinnin ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin, myös direktiivin 2013/34/EU 29 d artiklassa tarkoitetun sähköisen raportoinnin prosessin, kannalta; |
| --- | --- |

c)

seurattava riippumattomuudestaan tinkimättä yrityksen sisäisen laadunvalvonnan ja riskienhallinnan järjestelmien sekä sen mahdollisen sisäisen tarkastustoimen tehokkuutta yrityksen taloudellisen raportoinnin ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin, myös direktiivin 2013/34/EU 29 d artiklassa tarkoitetun sähköisen raportoinnin prosessin, kannalta;

| d) | seurattava tilinpäätösten ja konsernitilinpäätösten lakisääteistä tilintarkastusta ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin ja konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista ja erityisesti niiden suorittamista ottaen huomioon toimivaltaisen viranomaisen asetuksen (EU) N:o 537/2014 26 artiklan 6 kohdan mukaisesti tekemät havainnot ja päätelmät; |
| --- | --- |

d)

seurattava tilinpäätösten ja konsernitilinpäätösten lakisääteistä tilintarkastusta ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin ja konsernin kestävyysraportoinnin varmentamista ja erityisesti niiden suorittamista ottaen huomioon toimivaltaisen viranomaisen asetuksen (EU) N:o 537/2014 26 artiklan 6 kohdan mukaisesti tekemät havainnot ja päätelmät;

| e) | arvioitava ja seurattava tämän direktiivin 22, 22 a, 22 b, 24 a, 24 b, 25 b, 25 c ja 25 d artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 537/2014 6 artiklan mukaista lakisääteisten tilintarkastajien tai tilintarkastusyhteisöjen riippumattomuutta ja erityisesti sitä, onko muiden kuin tilintarkastuspalvelujen tarjoaminen tarkastettavalle yhteisölle hyväksyttävää mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti;” |
| --- | --- |

e)

arvioitava ja seurattava tämän direktiivin 22, 22 a, 22 b, 24 a, 24 b, 25 b, 25 c ja 25 d artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 537/2014 6 artiklan mukaista lakisääteisten tilintarkastajien tai tilintarkastusyhteisöjen riippumattomuutta ja erityisesti sitä, onko muiden kuin tilintarkastuspalvelujen tarjoaminen tarkastettavalle yhteisölle hyväksyttävää mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti;”

| 28) | muutetaan 45 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on rekisteröitävä tämän direktiivin 15, 16 ja 17 artiklan mukaisesti kaikki kolmansien maiden tilintarkastajat ja tilintarkastusyksiköt, jos kyseinen kolmannen maan tilintarkastaja tai tilintarkastusyksikkö antaa tilintarkastuskertomuksen sellaisen yrityksen tilinpäätöksestä tai konsernitilinpäätöksestä tai tapauksen mukaan varmennusraportin sellaisen yrityksen kestävyysraportoinnista tai konsernin kestävyysraportoinnista, joka on perustettu unionin ulkopuolella ja jonka siirtokelpoisia arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi kyseisen jäsenvaltion Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (*27) 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määritellyllä säännellyllä markkinalla, paitsi jos kyseinen yritys laskee liikkeeseen ainoastaan voimassa olevia velkapapereita, joita koskee jompikumpi seuraavista:






  a) | tällaiset arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi jäsenvaltion direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määritellyllä säännellyllä markkinalla ennen 31 päivää joulukuuta 2010, ja niiden yksikkökohtainen nimellisarvo liikkeeseenlaskupäivänä on vähintään 50 000 euroa tai, jos on kyse jossakin muussa valuutassa arvostetuista velkapapereista, niiden yksikkökohtainen nimellisarvo liikkeeseenlaskupäivänä vastaa vähintään 50 000:ta euroa; |
| --- | --- | --- | --- |

28)

muutetaan 45 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on rekisteröitävä tämän direktiivin 15, 16 ja 17 artiklan mukaisesti kaikki kolmansien maiden tilintarkastajat ja tilintarkastusyksiköt, jos kyseinen kolmannen maan tilintarkastaja tai tilintarkastusyksikkö antaa tilintarkastuskertomuksen sellaisen yrityksen tilinpäätöksestä tai konsernitilinpäätöksestä tai tapauksen mukaan varmennusraportin sellaisen yrityksen kestävyysraportoinnista tai konsernin kestävyysraportoinnista, joka on perustettu unionin ulkopuolella ja jonka siirtokelpoisia arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi kyseisen jäsenvaltion Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (*27) 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määritellyllä säännellyllä markkinalla, paitsi jos kyseinen yritys laskee liikkeeseen ainoastaan voimassa olevia velkapapereita, joita koskee jompikumpi seuraavista:

a)

tällaiset arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi jäsenvaltion direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määritellyllä säännellyllä markkinalla ennen 31 päivää joulukuuta 2010, ja niiden yksikkökohtainen nimellisarvo liikkeeseenlaskupäivänä on vähintään 50 000 euroa tai, jos on kyse jossakin muussa valuutassa arvostetuista velkapapereista, niiden yksikkökohtainen nimellisarvo liikkeeseenlaskupäivänä vastaa vähintään 50 000:ta euroa;

| b) | tällaiset arvopaperit otetaan kaupankäynnin kohteeksi jäsenvaltion direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määritellyllä säännellyllä markkinalla 31 päivästä joulukuuta 2010, ja niiden yksikkökohtainen nimellisarvo liikkeeseenlaskupäivänä on vähintään 100 000 euroa tai, jos on kyse jossakin muussa valuutassa arvostetuista velkapapereista, niiden yksikkökohtainen nimellisarvo liikkeeseenlaskupäivänä vastaa vähintään 100 000:ta euroa. |
| --- | --- |

b)

tällaiset arvopaperit otetaan kaupankäynnin kohteeksi jäsenvaltion direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määritellyllä säännellyllä markkinalla 31 päivästä joulukuuta 2010, ja niiden yksikkökohtainen nimellisarvo liikkeeseenlaskupäivänä on vähintään 100 000 euroa tai, jos on kyse jossakin muussa valuutassa arvostetuista velkapapereista, niiden yksikkökohtainen nimellisarvo liikkeeseenlaskupäivänä vastaa vähintään 100 000:ta euroa.

(*27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).”;"

*27

| b) | korvataan 4–6 kohta seuraavasti:

  ”4.   Kolmansien maiden tilintarkastajien tai tilintarkastusyksiköiden, joita ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa, laatimilla tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla tilinpäätöksiä tai konsolidoituja tilinpäätöksiä koskevilla tilintarkastuskertomuksilla tai tapauksen mukaan kestävyysraportointia tai konsernin kestävyysraportointia koskevilla varmennusraporteilla ei ole oikeusvaikutusta kyseisessä jäsenvaltiossa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 46 artiklan soveltamista.


  5.   Jäsenvaltio voi rekisteröidä kolmannen maan tilintarkastusyksikön tilinpäätösten tilintarkastuksia varten vain, jos






  a) | kolmannen maan tilintarkastusyksikön hallinto- tai johtoelimen jäsenten enemmistö täyttää 4–10 artiklassa säädettyjä vaatimuksia vastaavat vaatimukset, lukuun ottamatta 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan ja 10 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan vaatimuksia; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 4–6 kohta seuraavasti:

”4.   Kolmansien maiden tilintarkastajien tai tilintarkastusyksiköiden, joita ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa, laatimilla tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla tilinpäätöksiä tai konsolidoituja tilinpäätöksiä koskevilla tilintarkastuskertomuksilla tai tapauksen mukaan kestävyysraportointia tai konsernin kestävyysraportointia koskevilla varmennusraporteilla ei ole oikeusvaikutusta kyseisessä jäsenvaltiossa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 46 artiklan soveltamista.

5.   Jäsenvaltio voi rekisteröidä kolmannen maan tilintarkastusyksikön tilinpäätösten tilintarkastuksia varten vain, jos

a)

kolmannen maan tilintarkastusyksikön hallinto- tai johtoelimen jäsenten enemmistö täyttää 4–10 artiklassa säädettyjä vaatimuksia vastaavat vaatimukset, lukuun ottamatta 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan ja 10 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan vaatimuksia;

| b) | kolmannen maan tilintarkastusyksikön puolesta tilintarkastuksen suorittava kolmannen maan tilintarkastaja täyttää 4–10 artiklassa säädettyjä vaatimuksia vastaavat vaatimukset, lukuun ottamatta 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan ja 10 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan vaatimuksia; |
| --- | --- |

b)

kolmannen maan tilintarkastusyksikön puolesta tilintarkastuksen suorittava kolmannen maan tilintarkastaja täyttää 4–10 artiklassa säädettyjä vaatimuksia vastaavat vaatimukset, lukuun ottamatta 7 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan ja 10 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan vaatimuksia;

| c) | tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tilinpäätösten tai konsernitilinpäätösten tilintarkastukset suoritetaan 26 artiklassa tarkoitettujen kansainvälisten tilintarkastusstandardien sekä 22, 22 b ja 25 artiklassa säädettyjen vaatimusten tai niitä vastaavien standardien ja vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tilinpäätösten tai konsernitilinpäätösten tilintarkastukset suoritetaan 26 artiklassa tarkoitettujen kansainvälisten tilintarkastusstandardien sekä 22, 22 b ja 25 artiklassa säädettyjen vaatimusten tai niitä vastaavien standardien ja vaatimusten mukaisesti;

| d) | kolmannen maan tilintarkastusyksikkö julkaisee verkkosivustollaan vuotuisen avoimuusraportin, joka sisältää asetuksen (EU) N:o 537/2014 13 artiklassa tarkoitetut tiedot, tai noudattaa vastaavia tietojen antamista koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

d)

kolmannen maan tilintarkastusyksikkö julkaisee verkkosivustollaan vuotuisen avoimuusraportin, joka sisältää asetuksen (EU) N:o 537/2014 13 artiklassa tarkoitetut tiedot, tai noudattaa vastaavia tietojen antamista koskevia vaatimuksia.

Jäsenvaltio voi rekisteröidä kolmannen maan tilintarkastusyksikön kestävyysraportoinnin varmentamista varten vain, jos

| a) | kolmannen maan tilintarkastusyksikön hallinto- tai johtoelimen jäsenten enemmistö täyttää 4–10 artiklassa säädettyjä vaatimuksia vastaavat vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

kolmannen maan tilintarkastusyksikön hallinto- tai johtoelimen jäsenten enemmistö täyttää 4–10 artiklassa säädettyjä vaatimuksia vastaavat vaatimukset;

| b) | kolmannen maan tilintarkastusyksikön puolesta varmentamisen suorittava kolmannen maan tilintarkastaja täyttää 4–10 artiklassa säädettyjä vaatimuksia vastaavat vaatimukset; |
| --- | --- |

b)

kolmannen maan tilintarkastusyksikön puolesta varmentamisen suorittava kolmannen maan tilintarkastaja täyttää 4–10 artiklassa säädettyjä vaatimuksia vastaavat vaatimukset;

| c) | 1 kohdassa tarkoitettu kestävyysraportoinnin tai konsernin kestävyysraportoinnin varmentaminen suoritetaan 26 a artiklassa tarkoitettujen varmennusstandardien sekä 22, 22 b, 25 ja 25 b artiklassa säädettyjen vaatimusten tai niitä vastaavien standardien ja vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

1 kohdassa tarkoitettu kestävyysraportoinnin tai konsernin kestävyysraportoinnin varmentaminen suoritetaan 26 a artiklassa tarkoitettujen varmennusstandardien sekä 22, 22 b, 25 ja 25 b artiklassa säädettyjen vaatimusten tai niitä vastaavien standardien ja vaatimusten mukaisesti;

| d) | kolmannen maan tilintarkastusyksikkö julkaisee verkkosivustollaan vuotuisen avoimuusraportin, joka sisältää asetuksen N:o (EU) N:o 537/2014 13 artiklassa tarkoitetut tiedot, tai noudattaa vastaavia tietojen antamista koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

d)

kolmannen maan tilintarkastusyksikkö julkaisee verkkosivustollaan vuotuisen avoimuusraportin, joka sisältää asetuksen N:o (EU) N:o 537/2014 13 artiklassa tarkoitetut tiedot, tai noudattaa vastaavia tietojen antamista koskevia vaatimuksia.

5 a.   Jäsenvaltio voi rekisteröidä kolmannen maan tilintarkastajan tilinpäätösten tilintarkastuksia varten vain, jos tilintarkastaja täyttää tämän artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan b, c ja d alakohdassa säädetyt vaatimukset.

Jäsenvaltio voi rekisteröidä kolmannen maan tilintarkastajan kestävyysraportoinnin varmentamista varten vain, jos tilintarkastaja täyttää tämän artiklan 5 kohdan toisen alakohdan b, c ja d alakohdassa säädetyt vaatimukset.

6.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ja toisen alakohdan c alakohdan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, komissiolle siirretään valta päättää kyseisissä alakohdissa tarkoitetusta vastaavuudesta täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Jäsenvaltiot voivat arvioida tämän artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa ja 5 kohdan toisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettua vastaavuutta niin kauan kuin komissio ei ole tehnyt tällaista päätöstä.

Siirretään komissiolle valta antaa 48 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä niiden yleisten vastaavuutta koskevien kriteerien vahvistamiseksi, joita käytetään arvioitaessa, suoritetaanko tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tilinpäätösten tilintarkastukset ja tapauksen mukaan kestävyysraportoinnin varmentaminen 26 artiklassa määriteltyjen kansainvälisten tilintarkastusstandardien mukaisesti ja vastaavasti 26 a artiklassa tarkoitettujen kestävyysraportoinnin varmennusstandardien mukaisesti sekä 22, 24 ja 25 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti. Jäsenvaltioiden on käytettävä tällaisia kriteereitä, joita sovelletaan kaikkiin kolmansiin maihin, arvioidessaan vastaavuutta kansallisesti.”;

| 29) | muutetaan 48 a artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi 26 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.”; |
| --- | --- | --- |

29)

muutetaan 48 a artikla seuraavasti:

a)

lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi 26 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.”;

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 26 artiklan 3 kohdassa, 26 a artiklan 3 kohdassa, 45 artiklan 6 kohdassa, 46 artiklan 2 kohdassa ja 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 26 artiklan 3 kohdassa, 26 a artiklan 3 kohdassa, 45 artiklan 6 kohdassa, 46 artiklan 2 kohdassa ja 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.”;

| c) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Edellä olevien 26 artiklan 3 kohdan, 26 a artiklan 3 kohdan, 45 artiklan 6 kohdan, 46 artiklan 2 kohdan tai 47 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole neljän kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.” |
| --- | --- |

c)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Edellä olevien 26 artiklan 3 kohdan, 26 a artiklan 3 kohdan, 45 artiklan 6 kohdan, 46 artiklan 2 kohdan tai 47 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole neljän kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”

4 artikla

Muutokset asetukseen (EU) N:o 537/2014

Muutetaan asetus (EU) N:o 537/2014 seuraavasti:

| 1) | korvataan 4 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Sovellettaessa tämän alakohdan ensimmäisessä alakohdassa määriteltyjä rajoja lukuun ei oteta kestävyysraportoinnin varmentamista eikä sellaisia muita kuin tilintarkastuspalveluja, jotka eivät ole 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja muita kuin tilintarkastuspalveluja ja joita edellytetään unionin tai kansallisessa lainsäädännössä.”; |
| --- | --- |

1)

korvataan 4 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Sovellettaessa tämän alakohdan ensimmäisessä alakohdassa määriteltyjä rajoja lukuun ei oteta kestävyysraportoinnin varmentamista eikä sellaisia muita kuin tilintarkastuspalveluja, jotka eivät ole 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja muita kuin tilintarkastuspalveluja ja joita edellytetään unionin tai kansallisessa lainsäädännössä.”;

| 2) | muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan toisen alakohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | kirjanpito ja kirjanpitoaineiston ja tilinpäätösasiakirjojen laatiminen sekä kestävyysraportoinnin laatiminen;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan toisen alakohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

kirjanpito ja kirjanpitoaineiston ja tilinpäätösasiakirjojen laatiminen sekä kestävyysraportoinnin laatiminen;”

| b) | lisätään 4 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

  ”Kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittamista varten ei tarvita ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tarkastusvaliokunnan antamaa lupaa.” |
| --- | --- |

b)

lisätään 4 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Kestävyysraportoinnin varmentamisen suorittamista varten ei tarvita ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tarkastusvaliokunnan antamaa lupaa.”

5 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin 1–3 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 6 päivänä heinäkuuta 2024. Niiden on viipymättä toimitettava kyseiset säännökset kirjallisina komissiolle.

2.   Jäsenvaltioiden on sovellettava 1 artiklan noudattamisen edellyttämiä säännöksiä 14 alakohtaa lukuun ottamatta:

| a) | 1 päivänä tammikuuta 2024 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:






  i) | direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisiin suuriin yrityksiin, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja joilla ylittyy tilinpäätöspäivinä raja-arvo, jonka mukaan työntekijöitä on tilivuoden aikana keskimäärin 500; |
| --- | --- | --- |

a)

1 päivänä tammikuuta 2024 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:

i)

direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisiin suuriin yrityksiin, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja joilla ylittyy tilinpäätöspäivinä raja-arvo, jonka mukaan työntekijöitä on tilivuoden aikana keskimäärin 500;

| ii) | direktiivin 2013/34/EU 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyihin yleisen edun kannalta merkittäviin yhteisöihin, jotka ovat mainitun direktiivin 3 artiklan 7 kohdan mukaisen suuren konsernin emoyrityksiä ja joilla konsernin lukujen perusteella ylittyy tilinpäätöspäivinä raja-arvo, jonka mukaan työntekijöitä on tilivuoden aikana keskimäärin 500; |
| --- | --- |

ii)

direktiivin 2013/34/EU 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyihin yleisen edun kannalta merkittäviin yhteisöihin, jotka ovat mainitun direktiivin 3 artiklan 7 kohdan mukaisen suuren konsernin emoyrityksiä ja joilla konsernin lukujen perusteella ylittyy tilinpäätöspäivinä raja-arvo, jonka mukaan työntekijöitä on tilivuoden aikana keskimäärin 500;

| b) | 1 päivänä tammikuuta 2025 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:






  i) | muihin kuin tämän alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin, direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisiin suuriin yrityksiin; |
| --- | --- | --- |

b)

1 päivänä tammikuuta 2025 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:

i)

muihin kuin tämän alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin, direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisiin suuriin yrityksiin;

| ii) | muihin kuin tämän alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin, direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 7 kohdan mukaisen suuren konsernin emoyrityksiin; |
| --- | --- |

ii)

muihin kuin tämän alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin, direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 7 kohdan mukaisen suuren konsernin emoyrityksiin;

| c) | 1 päivänä tammikuuta 2026 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:






  i) | direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 2 kohdan mukaisiin pieniin yrityksiin ja 3 kohdan mukaisiin keskisuuriin yrityksiin, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja jotka eivät ole mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä; |
| --- | --- | --- |

c)

1 päivänä tammikuuta 2026 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:

i)

direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 2 kohdan mukaisiin pieniin yrityksiin ja 3 kohdan mukaisiin keskisuuriin yrityksiin, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja jotka eivät ole mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä;

| ii) | pieniin tai rakenteeltaan yksinkertaisiin laitoksiin, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 145 alakohdassa, edellyttäen, että ne ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä tai että ne ovat mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisia pieniä yrityksiä tai 3 artiklan 3 kohdan mukaisia keskisuuria yrityksiä, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja jotka eivät ole mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä; |
| --- | --- |

ii)

pieniin tai rakenteeltaan yksinkertaisiin laitoksiin, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 145 alakohdassa, edellyttäen, että ne ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä tai että ne ovat mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisia pieniä yrityksiä tai 3 artiklan 3 kohdan mukaisia keskisuuria yrityksiä, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja jotka eivät ole mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä;

| iii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (39) 13 artiklan 2 alakohdassa määriteltyihin vakuutusalan kytkösyrityksiin ja kyseisen direktiivin 13 artiklan 5 alakohdassa määriteltyihin jälleenvakuutusalan kytkösyrityksiin, edellyttäen, että ne ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä tai että ne ovat mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisia pieniä yrityksiä tai 3 artiklan 3 kohdan mukaisia keskisuuria yrityksiä, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja jotka eivät ole mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä. |
| --- | --- |

iii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (39) 13 artiklan 2 alakohdassa määriteltyihin vakuutusalan kytkösyrityksiin ja kyseisen direktiivin 13 artiklan 5 alakohdassa määriteltyihin jälleenvakuutusalan kytkösyrityksiin, edellyttäen, että ne ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä tai että ne ovat mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisia pieniä yrityksiä tai 3 artiklan 3 kohdan mukaisia keskisuuria yrityksiä, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja jotka eivät ole mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä.

Jäsenvaltioiden on sovellettava 1 artiklan 14 kohdan noudattamisen edellyttämiä säännöksiä 1 päivänä tammikuuta 2028 tai sen jälkeen alkaviin tilivuosiin.

Jäsenvaltioiden on sovellettava 2 artiklan noudattamisen edellyttämiä säännöksiä:

| a) | 1 päivänä tammikuuta 2024 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:






  i) | direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyihin liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä ja joilla ylittyy tilinpäätöspäivinä raja-arvo, jonka mukaan työntekijöitä on tilivuoden aikana keskimäärin 500; |
| --- | --- | --- |

a)

1 päivänä tammikuuta 2024 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:

i)

direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyihin liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä ja joilla ylittyy tilinpäätöspäivinä raja-arvo, jonka mukaan työntekijöitä on tilivuoden aikana keskimäärin 500;

| ii) | direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyihin liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 7 kohdan mukaisen suuren konsernin emoyrityksiä ja joilla konsernin lukujen perusteella ylittyy tilinpäätöspäivinä raja-arvo, jonka mukaan työntekijöitä on tilivuoden aikana keskimäärin 500; |
| --- | --- |

ii)

direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyihin liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 7 kohdan mukaisen suuren konsernin emoyrityksiä ja joilla konsernin lukujen perusteella ylittyy tilinpäätöspäivinä raja-arvo, jonka mukaan työntekijöitä on tilivuoden aikana keskimäärin 500;

| b) | 1 päivänä tammikuuta 2025 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:






  i) | muihin kuin tämän alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin, direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyihin liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä; |
| --- | --- | --- |

b)

1 päivänä tammikuuta 2025 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:

i)

muihin kuin tämän alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin, direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyihin liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä;

| ii) | muihin kuin tämän alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin, direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyihin liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 7 kohdan mukaisen suuren konsernin emoyrityksiä; |
| --- | --- |

ii)

muihin kuin tämän alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin, direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyihin liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 7 kohdan mukaisen suuren konsernin emoyrityksiä;

| c) | 1 päivänä tammikuuta 2026 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:






  i) | direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyihin liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 2 kohdan mukaisia pieniä yrityksiä tai 3 artiklan 3 kohdan mukaisia keskisuuria yrityksiä ja jotka eivät ole direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä; |
| --- | --- | --- |

c)

1 päivänä tammikuuta 2026 tai sen jälkeen alkavien tilivuosien osalta:

i)

direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyihin liikkeeseenlaskijoihin, jotka ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 2 kohdan mukaisia pieniä yrityksiä tai 3 artiklan 3 kohdan mukaisia keskisuuria yrityksiä ja jotka eivät ole direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä;

| ii) | liikkeeseenlaskijoihin, jotka määritellään asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 145 alakohdassa pieniksi tai rakenteeltaan yksinkertaisiksi laitoksiksi, edellyttäen, että ne ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä tai että ne ovat kyseisen direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisia pieniä yrityksiä tai 3 artiklan 3 kohdan mukaisia keskisuuria yrityksiä, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja jotka eivät ole mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä; |
| --- | --- |

ii)

liikkeeseenlaskijoihin, jotka määritellään asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 145 alakohdassa pieniksi tai rakenteeltaan yksinkertaisiksi laitoksiksi, edellyttäen, että ne ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä tai että ne ovat kyseisen direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisia pieniä yrityksiä tai 3 artiklan 3 kohdan mukaisia keskisuuria yrityksiä, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja jotka eivät ole mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä;

| iii) | liikkeeseenlaskijoihin, jotka määritellään direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 2 alakohdassa vakuutusalan kytkösyrityksiksi tai kyseisen direktiivin 13 artiklan 5 alakohdassa jälleenvakuutusalan kytkösyrityksiksi, edellyttäen, että ne ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä tai että ne ovat kyseisen direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisia pieniä yrityksiä tai 3 artiklan 3 kohdan mukaisia keskisuuria yrityksiä, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja jotka eivät ole mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä. |
| --- | --- |

iii)

liikkeeseenlaskijoihin, jotka määritellään direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 2 alakohdassa vakuutusalan kytkösyrityksiksi tai kyseisen direktiivin 13 artiklan 5 alakohdassa jälleenvakuutusalan kytkösyrityksiksi, edellyttäen, että ne ovat direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 4 kohdan mukaisia suuria yrityksiä tai että ne ovat kyseisen direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisia pieniä yrityksiä tai 3 artiklan 3 kohdan mukaisia keskisuuria yrityksiä, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa määriteltyjä yleisen edun kannalta merkittäviä yhteisöjä ja jotka eivät ole mainitun direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä mikroyrityksiä.

Jäsenvaltioiden on sovellettava 3 artiklan noudattamisen edellyttämiä säännöksiä 1 päivänä tammikuuta 2024 tai sen jälkeen alkaviin tilivuosiin.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetuissa jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

6 artikla

Uudelleentarkastelu ja kertomus

1.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän muutosdirektiivin täytäntöönpanosta kertomuksen, johon sisältyvät muun muassa seuraavat:

| a) | arvio tämän muutosdirektiivin tavoitteiden saavuttamisesta, mukaan lukien raportointikäytäntöjen lähentyminen jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

a)

arvio tämän muutosdirektiivin tavoitteiden saavuttamisesta, mukaan lukien raportointikäytäntöjen lähentyminen jäsenvaltioiden välillä;

| b) | arvio niiden pienten ja keskisuurten yritysten lukumäärästä, jotka käyttävät vapaaehtoisesti direktiivin 2013/34/EU 29 c artiklassa tarkoitettuja kestävyysraportointistandardeja; |
| --- | --- |

b)

arvio niiden pienten ja keskisuurten yritysten lukumäärästä, jotka käyttävät vapaaehtoisesti direktiivin 2013/34/EU 29 c artiklassa tarkoitettuja kestävyysraportointistandardeja;

| c) | arvio siitä, olisiko tällä muutosdirektiivillä muutettujen säännösten soveltamisalaa laajennettava edelleen ja miten sitä olisi laajennettava, erityisesti suhteessa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä kolmansien maiden yrityksiin, jotka toimivat suoraan unionin sisämarkkinoilla ilman tytäryritystä tai sivuliikettä unionin alueella; |
| --- | --- |

c)

arvio siitä, olisiko tällä muutosdirektiivillä muutettujen säännösten soveltamisalaa laajennettava edelleen ja miten sitä olisi laajennettava, erityisesti suhteessa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä kolmansien maiden yrityksiin, jotka toimivat suoraan unionin sisämarkkinoilla ilman tytäryritystä tai sivuliikettä unionin alueella;

| d) | arvio tällä muutosdirektiivillä käyttöön otettujen kolmansien maiden yritysten tytäryrityksiä ja sivuliikkeitä koskevien raportointivaatimusten täytäntöönpanosta, mukaan lukien arvio niiden kolmansien maiden yritysten lukumäärästä, joilla on tietoja direktiivin 2013/34/EU 40 a artiklan mukaisesti raportoiva tytäryritys tai sivuliike; arvio täytäntöönpanomekanismista ja mainitussa artiklassa säädetyistä raja-arvoista; |
| --- | --- |

d)

arvio tällä muutosdirektiivillä käyttöön otettujen kolmansien maiden yritysten tytäryrityksiä ja sivuliikkeitä koskevien raportointivaatimusten täytäntöönpanosta, mukaan lukien arvio niiden kolmansien maiden yritysten lukumäärästä, joilla on tietoja direktiivin 2013/34/EU 40 a artiklan mukaisesti raportoiva tytäryritys tai sivuliike; arvio täytäntöönpanomekanismista ja mainitussa artiklassa säädetyistä raja-arvoista;

| e) | arvio siitä, olisiko varmistettava tämän muutosdirektiivin soveltamisalaan kuuluvien yritysten julkistamien kestävyysraporttien saavutettavuus vammaisille henkilöille ja miten se olisi varmistettava. |
| --- | --- |

e)

arvio siitä, olisiko varmistettava tämän muutosdirektiivin soveltamisalaan kuuluvien yritysten julkistamien kestävyysraporttien saavutettavuus vammaisille henkilöille ja miten se olisi varmistettava.

Kertomus julkaistaan viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2029 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi, ja siihen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

2.   Komissio tarkastelee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028 uudelleen kestävyysvarmennusmarkkinoiden keskittymisen astetta ja laatii siitä kertomuksen. Kyseisessä uudelleentarkastelussa on otettava huomioon riippumattomiin varmennuspalvelujen tarjoajiin sovellettavat kansalliset järjestelmät sekä se, missä määrin nämä kansalliset järjestelmät edistävät varmennusmarkkinoiden avaamista.

Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028 mahdollisia lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla varmistetaan kestävyysvarmennusmarkkinoiden riittävä monipuolistaminen ja kestävyysraportoinnin asianmukainen laatu. Komissio tarkastelee uudelleen direktiivin 2013/34/EU 34 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä ja arvioi tarvetta ulottaa ne koskemaan muita suuria yrityksiä.

Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028, ja siihen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

7 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämän direktiivin 4 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 20241 päivänä tammikuuta 2024 tai sen jälkeen alkaviin tilivuosiin.

8 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tämän direktiivin 4 artikla on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 14 päivänä joulukuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  
  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 51.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 10. marraskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 28. marraskuuta 2022.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2088, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2089, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, asetuksen (EU) 2016/1011 muuttamisesta ilmastosiirtymää koskevien EU:n vertailuarvojen, Pariisin sopimuksen mukaisten EU:n vertailuarvojen ja vertailuarvojen kestävyyteen liittyvien tietojen antamisen osalta (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 17).

7

(8)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1816, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 täydentämisestä vertailuarvoselvityksessä annettavan selostuksen osalta ilmoitettaessa, miten ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät tekijät otetaan huomioon kussakin tarjotussa ja julkaistussa vertailuarvossa (EUVL L 406, 3.12.2020, s. 1).

8

(9)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1817, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 täydentämisestä selostuksen vähimmäissisällön osalta ilmoitettaessa, miten ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät tekijät on otettu huomioon vertailuarvojen menetelmissä (EUVL L 406, 3.12.2020, s. 12).

9

(10)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1818, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 täydentämisestä EU:n ilmastosiirtymää koskevien vertailuarvojen ja EU:n Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen vähimmäisvaatimusten osalta (EUVL L 406, 3.12.2020, s. 17).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2033, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista sekä asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 575/2013, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta (EUVL L 314, 5.12.2019, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/2034, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta ja direktiivien 2002/87/EY, 2009/65/EY, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU ja 2014/65/EU muuttamisesta (EUVL L 314, 5.12.2019, s. 64).

13

(14)  
  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 23.

14

(15)  
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 94.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/109/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 2004, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta (EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38).

17

(18)  Komission asetus (EY) N:o 1569/2007, annettu 21 päivänä joulukuuta 2007, menetelmästä kolmansien maiden arvopapereiden liikkeeseenlaskijoiden soveltamien tilinpäätösstandardien vastaavuuden määrittämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2003/71/EY ja 2004/109/EY nojalla (EUVL L 340, 22.12.2007, s. 66).

18

(19)  Neuvoston direktiivi 86/635/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1986, pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä (EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1).

19

(20)  Neuvoston direktiivi 91/674/ETY, annettu 19 päivänä joulukuuta 1991, vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä (EYVL L 374, 31.12.1991, s. 7).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/943, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, julkistamattoman taitotiedon ja liiketoimintatiedon (liikesalaisuuksien) suojaamisesta laittomalta hankinnalta, käytöltä ja ilmaisemiselta (EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2002, kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta (EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1011, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, rahoitusvälineissä ja rahoitussopimuksissa vertailuarvoina tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa käytettävistä indekseistä ja direktiivien 2008/48/EY ja 2014/17/EU sekä asetuksen (EU) N:o 596/2014 muuttamisesta (EUVL L 171, 29.6.2016, s. 1).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) ja asetuksen (EY) N:o 761/2001 ja komission päätösten 2001/681/EY ja 2006/193/EY kumoamisesta (EUVL L 342, 22.12.2009, s. 1).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

27

(28)  Komission suositus 2013/179/EU, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2013, yhteisten menetelmien käyttämisestä tuotteiden ja organisaatioiden elinkaaren ympäristötehokkuuden mittaamiseen ja siitä tiedottamiseen (EUVL L 124, 4.5.2013, s. 1).

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/783, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1293/2013 kumoamisesta (EUVL L 172, 17.5.2021, s. 53).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/7/EU, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta (EUVL L 48, 23.2.2011, s. 1).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

32

(33)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/815, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY täydentämisestä yhtenäisen sähköisen raportointimuodon määrittämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 143, 29.5.2019, s. 1).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 765/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, akkreditoinnin vaatimusten vahvistamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30).

34

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/43/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87).

35

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/36/EY, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2007, osakkeenomistajien eräiden oikeuksien käyttämisestä julkisesti noteeratuissa yhtiöissä (EUVL L 184, 14.7.2007, s. 17).

36

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 537/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta koskevista erityisvaatimuksista ja komission päätöksen 2005/909/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 77).

37

(38)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

38

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

39

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 16.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 322/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 322/81

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2465,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2022,

tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyjen typpilannoitteiden tuotantopanosten markkinat unionissa ovat hyvin riippuvaisia tuonnista kolmansista maista. Unioni toi vuonna 2021 typpilannoitteiden tuottamiseksi 2,9 miljoonaa tonnia ammoniakkia ja 4,7 miljoonaa tonnia ureaa. Näiden tuotteiden hinnat nousivat huomattavasti vuonna 2021, ja ne ovat nousseet edelleen kuluvan vuoden aikana. |
| --- | --- |

(1)

Tiettyjen typpilannoitteiden tuotantopanosten markkinat unionissa ovat hyvin riippuvaisia tuonnista kolmansista maista. Unioni toi vuonna 2021 typpilannoitteiden tuottamiseksi 2,9 miljoonaa tonnia ammoniakkia ja 4,7 miljoonaa tonnia ureaa. Näiden tuotteiden hinnat nousivat huomattavasti vuonna 2021, ja ne ovat nousseet edelleen kuluvan vuoden aikana.

| (2) | Tällä hetkellä merkittävä osa näistä typpilannoitteiden tuotantopanoksista tuodaan unioniin kolmansista maista, joilla on etuuskohteluun perustuva pääsy unionin markkinoille, joten kyseinen tuonti on tullitonta. Unioni tuo kuitenkin suuria määriä neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 (1) vahvistetun yhteisen tullitariffin soveltamisalaan kuuluvista maista peräisin olevia typpilannoitteiden tuotantopanoksia, joiden tullit ovat tällä hetkellä 5,5–6,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Tällä hetkellä merkittävä osa näistä typpilannoitteiden tuotantopanoksista tuodaan unioniin kolmansista maista, joilla on etuuskohteluun perustuva pääsy unionin markkinoille, joten kyseinen tuonti on tullitonta. Unioni tuo kuitenkin suuria määriä neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 (1) vahvistetun yhteisen tullitariffin soveltamisalaan kuuluvista maista peräisin olevia typpilannoitteiden tuotantopanoksia, joiden tullit ovat tällä hetkellä 5,5–6,5 prosenttia.

| (3) | Elintarviketurvan turvaamisesta ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamisesta 23 päivänä maaliskuuta 2022 annetussa komission tiedonannossa komissio toteaa, että jo ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan hyödykemarkkinoiden hinnat nousivat merkittävästi. Tämä näkyi maatalousmarkkinoilla energia- ja lannoitekustannusten kasvuna, mikä puolestaan nosti maataloustuotteiden hintoja. Komissio toteaa, että hyökkäys Ukrainaan ja maailmanlaajuinen hyödykkeiden hintojen nousu ovat nostaneet hintoja entisestään maatalousmarkkinoilla ja paljastavat unionin elintarvikejärjestelmän haavoittuvuuden, sillä se on osittain riippuvainen lannoitteiden tuonnista. Tuottajien kustannukset kasvavat ja vaikuttavat elintarvikkeiden hintoihin, mikä herättää huolta kuluttajien ostovoimasta ja unionin viljelijöiden tuloista. Komissio korostaa, että kivennäislannoitteiden kustannusten ja saatavuuden on oltava etusijalla lyhyellä aikavälillä, kunnes siirrytään kestävien lannoitetyyppien tai lannoitusmenetelmien käyttöön. Kyseisenä aikana unionin lannoiteteollisuuden tarvitsema tuonti on turvattava, mukaan lukien tuotantopanokset, joita tarvitaan lannoitteiden tuottamiseen unionin sisällä. Komissio korostaa myös, että lannoitteiden hintoja ja niiden toimittamista viljelijöille on seurattava sen varmistamiseksi, että unionin satonäkymät eivät vaarannu. |
| --- | --- |

(3)

Elintarviketurvan turvaamisesta ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamisesta 23 päivänä maaliskuuta 2022 annetussa komission tiedonannossa komissio toteaa, että jo ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan hyödykemarkkinoiden hinnat nousivat merkittävästi. Tämä näkyi maatalousmarkkinoilla energia- ja lannoitekustannusten kasvuna, mikä puolestaan nosti maataloustuotteiden hintoja. Komissio toteaa, että hyökkäys Ukrainaan ja maailmanlaajuinen hyödykkeiden hintojen nousu ovat nostaneet hintoja entisestään maatalousmarkkinoilla ja paljastavat unionin elintarvikejärjestelmän haavoittuvuuden, sillä se on osittain riippuvainen lannoitteiden tuonnista. Tuottajien kustannukset kasvavat ja vaikuttavat elintarvikkeiden hintoihin, mikä herättää huolta kuluttajien ostovoimasta ja unionin viljelijöiden tuloista. Komissio korostaa, että kivennäislannoitteiden kustannusten ja saatavuuden on oltava etusijalla lyhyellä aikavälillä, kunnes siirrytään kestävien lannoitetyyppien tai lannoitusmenetelmien käyttöön. Kyseisenä aikana unionin lannoiteteollisuuden tarvitsema tuonti on turvattava, mukaan lukien tuotantopanokset, joita tarvitaan lannoitteiden tuottamiseen unionin sisällä. Komissio korostaa myös, että lannoitteiden hintoja ja niiden toimittamista viljelijöille on seurattava sen varmistamiseksi, että unionin satonäkymät eivät vaarannu.

| (4) | Edellä esitetyn perusteella on aiheellista toteuttaa toimia, joilla vähennetään unionin lannoitetuottajille aiheutuvia kustannuksia, kun ne tuovat typpilannoitteiden tuottamiseen tarvittavia tuotantopanoksia. |
| --- | --- |

(4)

Edellä esitetyn perusteella on aiheellista toteuttaa toimia, joilla vähennetään unionin lannoitetuottajille aiheutuvia kustannuksia, kun ne tuovat typpilannoitteiden tuottamiseen tarvittavia tuotantopanoksia.

| (5) | Lisäksi aikana, jolloin typpilannoitteista on pulaa kansainvälisillä markkinoilla, välituotteiden, kuten ammoniakin ja urean, tuonnissa unioniin sovellettavat tullit haittaavat toimituksia unionin markkinoille verrattuna maailman muihin markkinoihin, joilla ei ole käytössä tuontitulleja. Tulliero haittaa myös unionin tuonnin monipuolistamista. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi aikana, jolloin typpilannoitteista on pulaa kansainvälisillä markkinoilla, välituotteiden, kuten ammoniakin ja urean, tuonnissa unioniin sovellettavat tullit haittaavat toimituksia unionin markkinoille verrattuna maailman muihin markkinoihin, joilla ei ole käytössä tuontitulleja. Tulliero haittaa myös unionin tuonnin monipuolistamista.

| (6) | Sen vuoksi on aiheellista suspendoida väliaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (2) 56 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut yhteisen tullitariffin tullit tiettyjen typpilannoitteiden tuotantopanosten osalta. Tätä väliaikaista toimenpidettä olisi sovellettava kuuden kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta. Jotta toimenpiteen vaikutuksia voidaan arvioida, komission olisi laadittava kertomus ja toimitettava se neuvostolle. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi on aiheellista suspendoida väliaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (2) 56 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut yhteisen tullitariffin tullit tiettyjen typpilannoitteiden tuotantopanosten osalta. Tätä väliaikaista toimenpidettä olisi sovellettava kuuden kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta. Jotta toimenpiteen vaikutuksia voidaan arvioida, komission olisi laadittava kertomus ja toimitettava se neuvostolle.

| (7) | Samalla unioni huolehtii Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti johdonmukaisuudesta ulkoisen toimintansa eri alojen välillä sekä ulkoisen toimintansa ja muiden unionin politiikkojen välillä. |
| --- | --- |

(7)

Samalla unioni huolehtii Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti johdonmukaisuudesta ulkoisen toimintansa eri alojen välillä sekä ulkoisen toimintansa ja muiden unionin politiikkojen välillä.

| (8) | Unionin ja Venäjän federaation välisten suhteiden tilanne on kehittynyt erittäin negatiivisesti viime vuosina, ja viime kuukausina tilanne on erityisesti heikentynyt Venäjän federaation jätettyä noudattamatta kansainvälistä oikeutta ja eritoten sen kohdistettua hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan ilman edeltävää provokaatiota ja perusteettomasti. |
| --- | --- |

(8)

Unionin ja Venäjän federaation välisten suhteiden tilanne on kehittynyt erittäin negatiivisesti viime vuosina, ja viime kuukausina tilanne on erityisesti heikentynyt Venäjän federaation jätettyä noudattamatta kansainvälistä oikeutta ja eritoten sen kohdistettua hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan ilman edeltävää provokaatiota ja perusteettomasti.

| (9) | Unioni on heinäkuusta 2014 lähtien ottanut asteittain käyttöön Venäjän federaatioon kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä. Eurooppa-neuvosto totesi 24 päivänä helmikuuta 2022 antamissaan päätelmissä, että Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttama ja perusteeton sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan rikkoo räikeästi kansainvälistä oikeutta ja Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteita sekä heikentää turvallisuutta ja vakautta Euroopassa ja koko maailmassa. |
| --- | --- |

(9)

Unioni on heinäkuusta 2014 lähtien ottanut asteittain käyttöön Venäjän federaatioon kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä. Eurooppa-neuvosto totesi 24 päivänä helmikuuta 2022 antamissaan päätelmissä, että Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttama ja perusteeton sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan rikkoo räikeästi kansainvälistä oikeutta ja Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteita sekä heikentää turvallisuutta ja vakautta Euroopassa ja koko maailmassa.

| (10) | Neuvosto hyväksyi 3 päivänä kesäkuuta 2022 tuoreimman kuudennen pakotepaketin Venäjän federaatiota vastaan sen Ukrainaa vastaan käymän jatkuvan hyökkäyssodan ja niiden julmuuksien vuoksi, joihin Venäjän asevoimien raportoidaan Ukrainassa syyllistyneen. |
| --- | --- |

(10)

Neuvosto hyväksyi 3 päivänä kesäkuuta 2022 tuoreimman kuudennen pakotepaketin Venäjän federaatiota vastaan sen Ukrainaa vastaan käymän jatkuvan hyökkäyssodan ja niiden julmuuksien vuoksi, joihin Venäjän asevoimien raportoidaan Ukrainassa syyllistyneen.

| (11) | Lisäksi vaikka Venäjän federaatio on Maailman kauppajärjestön jäsen, unioni vapautuu Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen ja erityisesti GATT 1994 -sopimuksen XXI artiklan nojalla sovellettavien poikkeusten nojalla velvollisuudesta myöntää Venäjän federaatiosta tuoduille tuotteille edut, jotka on myönnetty muista maista tuoduille vastaaville tuotteille (suosituimmuuskohtelu). |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi vaikka Venäjän federaatio on Maailman kauppajärjestön jäsen, unioni vapautuu Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen ja erityisesti GATT 1994 -sopimuksen XXI artiklan nojalla sovellettavien poikkeusten nojalla velvollisuudesta myöntää Venäjän federaatiosta tuoduille tuotteille edut, jotka on myönnetty muista maista tuoduille vastaaville tuotteille (suosituimmuuskohtelu).

| (12) | Sen vuoksi ei olisi asianmukaista sallia Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin osalta tullittomuutta ja suosituimmuuskohtelua sikäli kuin on kyse tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista tuotteista. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi ei olisi asianmukaista sallia Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin osalta tullittomuutta ja suosituimmuuskohtelua sikäli kuin on kyse tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista tuotteista.

| (13) | Myös unionin ja Valko-Venäjän välinen tilanne on heikentynyt viime vuosina, koska maan hallinto ei piittaa kansainvälisestä oikeudesta, perusoikeuksista eikä ihmisoikeuksista. Lisäksi Valko-Venäjä on alusta alkaen tukenut Venäjän federaation hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan muun muassa sallimalla Venäjän federaation ampua ballistisia ohjuksia Valko-Venäjän alueelta, mahdollistamalla Venäjän sotilashenkilöstön ja raskaiden aseiden, panssarivaunujen ja sotilaskuljetuskaluston kuljetukset, sallimalla Venäjän sotilasilma-alusten lennot Valko-Venäjän ilmatilassa Ukrainaan, tarjoamalla tankkauspisteitä ja varastoimalla venäläisiä aseita ja sotilaskalustoa Valko-Venäjällä. |
| --- | --- |

(13)

Myös unionin ja Valko-Venäjän välinen tilanne on heikentynyt viime vuosina, koska maan hallinto ei piittaa kansainvälisestä oikeudesta, perusoikeuksista eikä ihmisoikeuksista. Lisäksi Valko-Venäjä on alusta alkaen tukenut Venäjän federaation hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan muun muassa sallimalla Venäjän federaation ampua ballistisia ohjuksia Valko-Venäjän alueelta, mahdollistamalla Venäjän sotilashenkilöstön ja raskaiden aseiden, panssarivaunujen ja sotilaskuljetuskaluston kuljetukset, sallimalla Venäjän sotilasilma-alusten lennot Valko-Venäjän ilmatilassa Ukrainaan, tarjoamalla tankkauspisteitä ja varastoimalla venäläisiä aseita ja sotilaskalustoa Valko-Venäjällä.

| (14) | Unioni on lokakuusta 2020 lähtien ottanut asteittain käyttöön Valko-Venäjään kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä. Neuvosto hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 2021 viidennen pakotepaketin, jossa otetaan huomioon jatkuvat ihmisoikeusloukkaukset ja muuttajien välineellistäminen. Uusia pakotepaketteja hyväksyttiin 24 päivänä helmikuuta, 2 päivänä maaliskuuta, 9 päivänä maaliskuuta ja 3 päivänä kesäkuuta 2022, koska Valko-Venäjä on osallistunut Venäjän federaation perusteettomaan ja ilman edeltävää provokaatiota toteuttamaan hyökkäyssotaan Ukrainaa vastaan. Valko-Venäjä ei ole Maailman kauppajärjestön jäsen. Sen vuoksi unioni ei ole Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen nojalla velvollinen myöntämään Valko-Venäjältä peräisin oleville tuotteille suosituimmuuskohtelua. Lisäksi kauppasopimuksissa sallitaan toimet, jotka ovat perusteltuja sovellettavien poikkeuslausekkeiden ja erityisesti turvallisuutta koskevien poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(14)

Unioni on lokakuusta 2020 lähtien ottanut asteittain käyttöön Valko-Venäjään kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä. Neuvosto hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 2021 viidennen pakotepaketin, jossa otetaan huomioon jatkuvat ihmisoikeusloukkaukset ja muuttajien välineellistäminen. Uusia pakotepaketteja hyväksyttiin 24 päivänä helmikuuta, 2 päivänä maaliskuuta, 9 päivänä maaliskuuta ja 3 päivänä kesäkuuta 2022, koska Valko-Venäjä on osallistunut Venäjän federaation perusteettomaan ja ilman edeltävää provokaatiota toteuttamaan hyökkäyssotaan Ukrainaa vastaan. Valko-Venäjä ei ole Maailman kauppajärjestön jäsen. Sen vuoksi unioni ei ole Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen nojalla velvollinen myöntämään Valko-Venäjältä peräisin oleville tuotteille suosituimmuuskohtelua. Lisäksi kauppasopimuksissa sallitaan toimet, jotka ovat perusteltuja sovellettavien poikkeuslausekkeiden ja erityisesti turvallisuutta koskevien poikkeusten perusteella.

| (15) | Edellä esitetyn perusteella Venäjän federaation ja Valko-Venäjän jättäminen tässä asetuksessa säädettyjen yksipuolisten tullisuspensioiden soveltamisalan ulkopuolelle on asianmukaista asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevien yleisten tullisääntöjen ja erityisesti sen ensimmäisen osan I jakson B osan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Edellä esitetyn perusteella Venäjän federaation ja Valko-Venäjän jättäminen tässä asetuksessa säädettyjen yksipuolisten tullisuspensioiden soveltamisalan ulkopuolelle on asianmukaista asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevien yleisten tullisääntöjen ja erityisesti sen ensimmäisen osan I jakson B osan 1 kohdan mukaisesti.

| (16) | Näin ollen Venäjän federaatiosta ja Valko-Venäjältä peräisin olevien typpilannoitteiden tuotantopanosten tuontiin ei olisi sovellettava tullisuspensiota. Sen sijaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuontiin Venäjän federaatiosta ja Valko-Venäjältä olisi edelleen sovellettava niihin aiemmin sovellettua tuontitullia. |
| --- | --- |

(16)

Näin ollen Venäjän federaatiosta ja Valko-Venäjältä peräisin olevien typpilannoitteiden tuotantopanosten tuontiin ei olisi sovellettava tullisuspensiota. Sen sijaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuontiin Venäjän federaatiosta ja Valko-Venäjältä olisi edelleen sovellettava niihin aiemmin sovellettua tuontitullia.

| (17) | Kun otetaan huomioon typpilannoitteiden tuotannon tuotantopanosten hintojen merkittävä ja äkillinen nousu, jota pahentaa kriisitilanne, jonka Venäjän federaation hyökkäyssota Ukrainaa vastaan aiheutti lannoitemarkkinoilla, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(17)

Kun otetaan huomioon typpilannoitteiden tuotannon tuotantopanosten hintojen merkittävä ja äkillinen nousu, jota pahentaa kriisitilanne, jonka Venäjän federaation hyökkäyssota Ukrainaa vastaan aiheutti lannoitemarkkinoilla, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (18) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liite I olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(18)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liite I olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liite I seuraavasti:

| 1) | Korvataan toisen osan VI jakson 28 ryhmän 3 sarakkeessa ”Sopimustulli (%)” oleva CN-koodia 2814 10 00 koskeva teksti seuraavasti:

  ”5,5 (*1)


  (*1)  Tulli suspendoidaan yksipuolisesti kuuden kuukauden ajaksi 16 päivästä joulukuuta 2022 alkaen, lukuun ottamatta Venäjää ja Valko-Venäjää, joihin sovelletaan 5,5 prosentin tullia, neuvoston asetuksen (EU) 2022/2465 nojalla.”." |
| --- | --- |

1)

Korvataan toisen osan VI jakson 28 ryhmän 3 sarakkeessa ”Sopimustulli (%)” oleva CN-koodia 2814 10 00 koskeva teksti seuraavasti:

”5,5 (*1)

(*1)  Tulli suspendoidaan yksipuolisesti kuuden kuukauden ajaksi 16 päivästä joulukuuta 2022 alkaen, lukuun ottamatta Venäjää ja Valko-Venäjää, joihin sovelletaan 5,5 prosentin tullia, neuvoston asetuksen (EU) 2022/2465 nojalla.”."

| 2) | Korvataan toisen osan I jakson 31 ryhmän 3 sarakkeessa ”Sopimustulli (%)” oleva CN-koodeja 3102 10 10 ja 3102 10 90 koskeva teksti seuraavasti:

  ”6,5 (*2)


  (*2)  Tulli suspendoidaan yksipuolisesti kuuden kuukauden ajaksi neuvoston asetuksen 16 päivästä joulukuuta 2022 alkaen, lukuun ottamatta Venäjää ja Valko-Venäjää, joihin sovelletaan 6,5 prosentin tullia, neuvoston asetuksen (EU) 2022/2465 nojalla.”." |
| --- | --- |

2)

Korvataan toisen osan I jakson 31 ryhmän 3 sarakkeessa ”Sopimustulli (%)” oleva CN-koodeja 3102 10 10 ja 3102 10 90 koskeva teksti seuraavasti:

”6,5 (*2)

(*2)  Tulli suspendoidaan yksipuolisesti kuuden kuukauden ajaksi neuvoston asetuksen 16 päivästä joulukuuta 2022 alkaen, lukuun ottamatta Venäjää ja Valko-Venäjää, joihin sovelletaan 6,5 prosentin tullia, neuvoston asetuksen (EU) 2022/2465 nojalla.”."

2 artikla

Komissio laatii viimeistään 17 päivänä toukokuuta 2023 kertomuksen, jossa arvioidaan tässä asetuksessa säädetyn tullisuspension vaikutuksia, ja toimittaa sen neuvostolle. Komissio antaa tarvittaessa kyseisen kertomuksen perusteella lainsäädäntöehdotuksen kyseisen tullisuspension voimassaolon jatkamiseksi.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sen soveltaminen päättyy 17 päivänä kesäkuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EUVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

2

---

| 16.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 322/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 322/85

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2466,

annettu 9 päivänä joulukuuta 2022,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Nuez de Pedroso” (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan hakemus nimityksen ”Nuez de Pedroso” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan hakemus nimityksen ”Nuez de Pedroso” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, joten nimitys ”Nuez de Pedroso” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, joten nimitys ”Nuez de Pedroso” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Nuez de Pedroso” (SAN).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.6 ”Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 321, 25.8.2022, s. 11.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 16.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 322/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 322/86

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2467,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2022,

asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 183 artiklan b alakohdan,

ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden jalostuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1216/2009 ja (EY) N:o 614/2009 kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä edustavat hinnat.

| (2) | Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja ovalbumiinin edustavien hintojen määrittämisen perustana olevien tietojen säännöllinen seuranta osoittaa, että on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja ovalbumiinin edustavien hintojen määrittämisen perustana olevien tietojen säännöllinen seuranta osoittaa, että on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava.

| (4) | Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(4)

Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä,

Wolfgang BURTSCHER

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1484/95, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995, siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edustavien hintojen vahvistamisesta sekä asetuksen N:o 163/67/ETY kumoamisesta (EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

LIITE

”LIITE I

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Edustava hinta
  (euroa/100 kg) | 3 artiklassa tarkoitettu vakuus
  (euroa/100 kg) | Alkuperä (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Luuttomat palat, lajin Gallus domesticus siipikarjaa, jäädytetyt | 267,4 | 10 | TH |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Edustava hinta

(euroa/100 kg)

3 artiklassa tarkoitettu vakuus

(euroa/100 kg)

Alkuperä (1)

0207 14 10

Luuttomat palat, lajin Gallus domesticus siipikarjaa, jäädytetyt

267,4

10

TH

---

(1)  Nimikkeistö vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1470, annettu 12 päivänä lokakuuta 2020, tavaroiden ulkomaankauppaa koskevien Euroopan tilastojen maa- ja alueluokituksesta ja muiden yritystilastojen maantieteellisestä jaottelusta (EUVL L 334, 13.10.2020, s. 2).

1

---

| 16.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 322/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 322/89

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2468,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse tarkastuslaitoksen ”IMOCERT Latinoamérica Ltda” hyväksymisestä luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia varten

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta 30 päivänä toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 (1) ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 (2) liitteessä II vahvistetaan luettelo valvontaviranomaisista ja tarkastuslaitoksista, jotka on hyväksytty vastaavuustarkoituksessa ja joilla on toimivalta tehdä tarkastuksia ja myöntää sertifikaatteja kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 (2) liitteessä II vahvistetaan luettelo valvontaviranomaisista ja tarkastuslaitoksista, jotka on hyväksytty vastaavuustarkoituksessa ja joilla on toimivalta tehdä tarkastuksia ja myöntää sertifikaatteja kolmansissa maissa.

| (2) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II luetellaan ”IMOCERT Latinoamérica Ltda” virheellisesti Costa Rican osalta hyväksytyksi laitokseksi. Kyseinen teksti on tarpeen oikaista. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II luetellaan ”IMOCERT Latinoamérica Ltda” virheellisesti Costa Rican osalta hyväksytyksi laitokseksi. Kyseinen teksti on tarpeen oikaista.

| (3) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/2325 olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/2325 olisi oikaistava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat luonnonmukaisen tuotannon komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat luonnonmukaisen tuotannon komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 oikaiseminen

Poistetaan asetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II olevan, tarkastuslaitosta ”IMOCERT Latinoamérica Ltda.” koskevan tekstin 3 kohdasta Costa Ricaa koskeva rivi.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2325, annettu 16 päivänä joulukuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden luettelon sekä sellaisten valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten luettelon vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 mukaisesti, joille on myönnetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 33 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia koskeva hyväksyntä (EUVL L 465, 29.12.2021, s. 8).

2

---

PÄÄTÖKSET

| 16.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 322/91 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 322/91

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/2469,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2022,

Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisellä vapaakauppasopimuksella perustetussa tullikomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn pöytäkirjan 1 muuttamiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni teki Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, neuvoston päätöksellä (EU) 2019/1875 (1), ja sopimus tuli voimaan 21 päivänä marraskuuta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Unioni teki Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, neuvoston päätöksellä (EU) 2019/1875 (1), ja sopimus tuli voimaan 21 päivänä marraskuuta 2019.

| (2) | Sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 34 artiklan nojalla tullikomitea voi tehdä päätöksiä kyseisen pöytäkirjan määräysten muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 34 artiklan nojalla tullikomitea voi tehdä päätöksiä kyseisen pöytäkirjan määräysten muuttamiseksi.

| (3) | Tullikomitean on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan päätös pöytäkirjan 1 ja sen liitteiden muuttamisesta, jäljempänä ’päätös’. |
| --- | --- |

(3)

Tullikomitean on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan päätös pöytäkirjan 1 ja sen liitteiden muuttamisesta, jäljempänä ’päätös’.

| (4) | On aiheellista määrittää kanta, joka esitetään unionin puolesta tullikomiteassa, koska päätös sitoo unionia. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista määrittää kanta, joka esitetään unionin puolesta tullikomiteassa, koska päätös sitoo unionia.

| (5) | Pöytäkirjaa muutettiin 1 päivänä tammikuuta 2012, 1 päivänä tammikuuta 2017 ja 1 päivänä tammikuuta 2022 sen nimikkeistön osalta, jota säännellään harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää, jäljempänä ’HS-järjestelmä’, koskevalla kansainvälisellä yleissopimuksella. Päätös on tarpeen pöytäkirjan 1 ja sen liitteiden saattamiseksi ajan tasalle HS-järjestelmän viimeisimmän toisinnon kanssa. |
| --- | --- |

(5)

Pöytäkirjaa muutettiin 1 päivänä tammikuuta 2012, 1 päivänä tammikuuta 2017 ja 1 päivänä tammikuuta 2022 sen nimikkeistön osalta, jota säännellään harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää, jäljempänä ’HS-järjestelmä’, koskevalla kansainvälisellä yleissopimuksella. Päätös on tarpeen pöytäkirjan 1 ja sen liitteiden saattamiseksi ajan tasalle HS-järjestelmän viimeisimmän toisinnon kanssa.

| (6) | Pöytäkirjan 1 liitteessä B a vahvistettujen lihasäilykkeiden, currykalapyöryköiden ja seepiapyöryköiden vuotuisten kiintiöiden soveltamisalaa olisi laajennettava, jotta singaporelaiset viejät voisivat käyttää niitä. |
| --- | --- |

(6)

Pöytäkirjan 1 liitteessä B a vahvistettujen lihasäilykkeiden, currykalapyöryköiden ja seepiapyöryköiden vuotuisten kiintiöiden soveltamisalaa olisi laajennettava, jotta singaporelaiset viejät voisivat käyttää niitä.

| (7) | Jotta molempien osapuolten talouden toimijoita kohdeltaisiin yhdenvertaisesti alkuperätodistusten osalta, pöytäkirjaa 1 olisi muutettava siten, että kumpikin osapuoli voi lakiensa ja asetustensa mukaisesti päättää, mikä viejä voi itse todistaa alkuperätavaroidensa alkuperän. Unionissa tämä mahdollistaa sen, että rekisteröidyt viejät todistavat tavaroiden alkuperän valtuutettujen viejien sijaan, mikä vastaa Singaporen sopimuksen osalta soveltamaa järjestelmää, |
| --- | --- |

(7)

Jotta molempien osapuolten talouden toimijoita kohdeltaisiin yhdenvertaisesti alkuperätodistusten osalta, pöytäkirjaa 1 olisi muutettava siten, että kumpikin osapuoli voi lakiensa ja asetustensa mukaisesti päättää, mikä viejä voi itse todistaa alkuperätavaroidensa alkuperän. Unionissa tämä mahdollistaa sen, että rekisteröidyt viejät todistavat tavaroiden alkuperän valtuutettujen viejien sijaan, mikä vastaa Singaporen sopimuksen osalta soveltamaa järjestelmää,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tullikomitean ensimmäisessä kokouksessa unionin puolesta esitettävä kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn tullikomitean päätösluonnokseen.

Unionin edustajat voivat sopia tullikomiteassa päätösluonnokseen tehtävistä vähäisistä teknisistä korjauksista.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. NEKULA

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2019/1875, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen tekemisestä (EUVL L 294, 14.11.2019, s. 1).

1

---

LUONNOS

EUROOPAN UNIONIN JA SINGAPOREN TASAVALLAN VÄLISELLÄ VAPAAKAUPPASOPIMUKSELLA PERUSTETUN TULLIKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2022/01,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn pöytäkirjan 1 ja sen liitteiden tiettyjen osien muuttamisesta

TULLIKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen pöytäkirjassa 1 olevan 34 artiklan ja sopimuksen 16.2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevassa 34 artiklassa (Tämän pöytäkirjan muutokset) määrätään, että osapuolet voivat sopimuksen 16.2 artiklalla (Erikoistuneet komiteat) perustetussa tullikomiteassa tehtävällä päätöksellä muuttaa sopimuksen pöytäkirjan 1 määräyksiä. |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevassa 34 artiklassa (Tämän pöytäkirjan muutokset) määrätään, että osapuolet voivat sopimuksen 16.2 artiklalla (Erikoistuneet komiteat) perustetussa tullikomiteassa tehtävällä päätöksellä muuttaa sopimuksen pöytäkirjan 1 määräyksiä.

| (2) | Nimikkeistöä, jota säännellään harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää, jäljempänä ’HS-järjestelmä’, koskevalla kansainvälisellä yleissopimuksella, on muutettu 1 päivänä tammikuuta 2012, 1 päivänä tammikuuta 2017 ja 1 päivänä tammikuuta 2022. Osapuolet ovat sopineet saattavansa pöytäkirjan 1 ajan tasalle HS-järjestelmän viimeisimmän toisinnon kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Nimikkeistöä, jota säännellään harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää, jäljempänä ’HS-järjestelmä’, koskevalla kansainvälisellä yleissopimuksella, on muutettu 1 päivänä tammikuuta 2012, 1 päivänä tammikuuta 2017 ja 1 päivänä tammikuuta 2022. Osapuolet ovat sopineet saattavansa pöytäkirjan 1 ajan tasalle HS-järjestelmän viimeisimmän toisinnon kanssa.

| (3) | Osapuolet ovat sopineet muuttavansa pöytäkirjan 1 liitteessä B a vahvistettujen lihasäilykkeitä, currykalapyöryköitä ja seepiapyöryköitä koskevien vuotuisten kiintiöiden soveltamisalaa. |
| --- | --- |

(3)

Osapuolet ovat sopineet muuttavansa pöytäkirjan 1 liitteessä B a vahvistettujen lihasäilykkeitä, currykalapyöryköitä ja seepiapyöryköitä koskevien vuotuisten kiintiöiden soveltamisalaa.

| (4) | Pöytäkirjassa 1 olevassa 17 artiklassa (Alkuperäilmoituksen laatimisedellytykset) määrätään, että alkuperäilmoituksen voi laatia Euroopan unionissa muun muassa valtuutettu viejä ja Singaporessa muun muassa rekisteröity viejä. Jotta molempien osapuolten talouden toimijoita kohdeltaisiin yhdenvertaisesti, pöytäkirjaa 1 olisi muutettava siten, että kumpikin osapuoli voi lakiensa ja asetustensa mukaisesti päättää, mikä viejä voi laatia alkuperäilmoituksen. Tätä varten ilmaisun ’viejä’ määritelmä olisi tarpeen. |
| --- | --- |

(4)

Pöytäkirjassa 1 olevassa 17 artiklassa (Alkuperäilmoituksen laatimisedellytykset) määrätään, että alkuperäilmoituksen voi laatia Euroopan unionissa muun muassa valtuutettu viejä ja Singaporessa muun muassa rekisteröity viejä. Jotta molempien osapuolten talouden toimijoita kohdeltaisiin yhdenvertaisesti, pöytäkirjaa 1 olisi muutettava siten, että kumpikin osapuoli voi lakiensa ja asetustensa mukaisesti päättää, mikä viejä voi laatia alkuperäilmoituksen. Tätä varten ilmaisun ’viejä’ määritelmä olisi tarpeen.

| (5) | Kun otetaan huomioon ilmaisua ’viejä’ koskeva uusi määritelmä, ilmaisu ’viejä’ on pöytäkirjassa 1 olevassa 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa, 13 artiklassa (Muuttumattomuus) ja 14 artiklassa (Näyttelyt) korvattava ilmaisulla ’lähettäjä’. |
| --- | --- |

(5)

Kun otetaan huomioon ilmaisua ’viejä’ koskeva uusi määritelmä, ilmaisu ’viejä’ on pöytäkirjassa 1 olevassa 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa, 13 artiklassa (Muuttumattomuus) ja 14 artiklassa (Näyttelyt) korvattava ilmaisulla ’lähettäjä’.

| (6) | Pöytäkirjassa 1 olevassa 17 artiklan (Alkuperäilmoituksen laatimisedellytykset) 5 kohdassa määrätään, että alkuperäilmoituksessa on oltava viejän käsin kirjoittama alkuperäinen allekirjoitus. Osapuolet ovat sopineet luopuvansa tästä vaatimuksesta helpottaakseen kauppaa ja vähentääkseen hallinnollista rasitusta, jota sopimuksen mukaisten tullietuuksien saaminen aiheuttaa. |
| --- | --- |

(6)

Pöytäkirjassa 1 olevassa 17 artiklan (Alkuperäilmoituksen laatimisedellytykset) 5 kohdassa määrätään, että alkuperäilmoituksessa on oltava viejän käsin kirjoittama alkuperäinen allekirjoitus. Osapuolet ovat sopineet luopuvansa tästä vaatimuksesta helpottaakseen kauppaa ja vähentääkseen hallinnollista rasitusta, jota sopimuksen mukaisten tullietuuksien saaminen aiheuttaa.

| (7) | Pöytäkirjassa 1 olevassa 1 artiklan 1 kohdan f alakohdassa olevassa määritelmässä ’noudettuna-hinta’ on tarpeen selventää, miten ilmaisu ’valmistaja’ on ymmärrettävä, kun viimeinen valmistus tai käsittely tehdään alihankintana. |
| --- | --- |

(7)

Pöytäkirjassa 1 olevassa 1 artiklan 1 kohdan f alakohdassa olevassa määritelmässä ’noudettuna-hinta’ on tarpeen selventää, miten ilmaisu ’valmistaja’ on ymmärrettävä, kun viimeinen valmistus tai käsittely tehdään alihankintana.

| (8) | Koska molempien osapuolten on määrä soveltaa rekisteröityjen viejien järjestelmää, osapuolissa laaditusta alkuperäasiakirjasta käytettävä ilmaisu ’alkuperäilmoitus’ olisi korvattava ilmaisulla ’alkuperävakuutus’. |
| --- | --- |

(8)

Koska molempien osapuolten on määrä soveltaa rekisteröityjen viejien järjestelmää, osapuolissa laaditusta alkuperäasiakirjasta käytettävä ilmaisu ’alkuperäilmoitus’ olisi korvattava ilmaisulla ’alkuperävakuutus’.

| (9) | Siirtymätoimenpiteenä olisi määrättävä, että Singapore hyväksyy ennen tämän päätöksen voimaantulopäivää voimassa olleen sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 17 artiklan (Alkuperäilmoituksen laatimisedellytykset) ja 18 artiklan (Valtuutettu viejä) mukaisesti laaditut alkuperäilmoitukset kolmen kuukauden ajan tämän päätöksen voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(9)

Siirtymätoimenpiteenä olisi määrättävä, että Singapore hyväksyy ennen tämän päätöksen voimaantulopäivää voimassa olleen sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 17 artiklan (Alkuperäilmoituksen laatimisedellytykset) ja 18 artiklan (Valtuutettu viejä) mukaisesti laaditut alkuperäilmoitukset kolmen kuukauden ajan tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

| (10) | Sopimuksen pöytäkirjaa 1 ja useita sen liitteitä olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(10)

Sopimuksen pöytäkirjaa 1 ja useita sen liitteitä olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen pöytäkirja 1 seuraavasti:

| 1) | korvataan pöytäkirjan 1 sisällysluettelo seuraavasti:

  ”SISÄLLYSLUETTELO
  1 JAKSO
  YLEISET MÄÄRÄYKSET







  1 artikla | Määritelmät |
| --- | --- | --- |

1)

korvataan pöytäkirjan 1 sisällysluettelo seuraavasti:

”SISÄLLYSLUETTELO

1 JAKSO

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

2 JAKSO

KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” MÄÄRITTELY

| 2 artikla | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

2 artikla

| 3 artikla | Alkuperäkumulaatio |
| --- | --- |

3 artikla

| 4 artikla | Kokonaan tuotetut tuotteet |
| --- | --- |

4 artikla

| 5 artikla | Riittävästi valmistetut tai käsitellyt tuotteet |
| --- | --- |

5 artikla

| 6 artikla | Riittämätön valmistus tai käsittely |
| --- | --- |

6 artikla

| 7 artikla | Kelpuuttamisen yksikkö |
| --- | --- |

7 artikla

| 8 artikla | Tarvikkeet, varaosat ja työkalut |
| --- | --- |

8 artikla

| 9 artikla | Sarjat |
| --- | --- |

9 artikla

| 10 artikla | Neutraalit tekijät |
| --- | --- |

10 artikla

| 11 artikla | Kirjanpidollinen erottelu |
| --- | --- |

11 artikla

3 JAKSO

ALUEESEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET

| 12 artikla | Alueperiaate |
| --- | --- |

12 artikla

| 13 artikla | Muuttumattomuus |
| --- | --- |

13 artikla

| 14 artikla | Näyttelyt |
| --- | --- |

14 artikla

4 JAKSO

TULLINPALAUTUS TAI TULLEISTA VAPAUTTAMINEN

| 15 artikla | Tullinpalautuksen tai tulleista vapauttamisen kieltäminen |
| --- | --- |

15 artikla

5 JAKSO

ALKUPERÄVAKUUTUS

| 16 artikla | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

16 artikla

| 17 artikla | Alkuperävakuutuksen laatimisedellytykset |
| --- | --- |

17 artikla

| 19 artikla | Alkuperävakuutuksen voimassaolo |
| --- | --- |

19 artikla

| 20 artikla | Alkuperävakuutuksen toimittaminen |
| --- | --- |

20 artikla

| 21 artikla | Tuonti osalähetyksinä |
| --- | --- |

21 artikla

| 22 artikla | Vapautus alkuperävakuutuksen toimittamisesta |
| --- | --- |

22 artikla

| 23 artikla | Todistusasiakirjat |
| --- | --- |

23 artikla

| 24 artikla | Alkuperävakuutusten ja todistusasiakirjojen säilyttäminen |
| --- | --- |

24 artikla

| 25 artikla | Poikkeavuudet ja muotovirheet |
| --- | --- |

25 artikla

| 26 artikla | Euroina ilmaistavat määrät |
| --- | --- |

26 artikla

6 JAKSO

HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN MENETELMÄT

| 27 artikla | Toimivaltaisten viranomaisten välinen yhteistyö |
| --- | --- |

27 artikla

| 28 artikla | Alkuperävakuutuksen tarkastaminen |
| --- | --- |

28 artikla

| 29 artikla | Hallinnolliset tutkimukset |
| --- | --- |

29 artikla

| 30 artikla | Riitojen ratkaiseminen |
| --- | --- |

30 artikla

| 31 artikla | Seuraamukset |
| --- | --- |

31 artikla

7 JAKSO

CEUTA JA MELILLA

| 32 artikla | Tämän pöytäkirjan soveltaminen |
| --- | --- |

32 artikla

| 33 artikla | Erityisehdot |
| --- | --- |

33 artikla

8 JAKSO

LOPPUMÄÄRÄYKSET

| 34 artikla | Tämän pöytäkirjan muutokset |
| --- | --- |

34 artikla

| 35 artikla | Kuljetettavina tai varastossa olevia tavaroita koskevat siirtymämääräykset |
| --- | --- |

35 artikla

Lisäysluettelo

| LIITE A: | ALKUHUOMAUTUKSET LIITTEESSÄ B OLEVAAN LUETTELOON |
| --- | --- |

LIITE A:

| LIITE B: | LUETTELO EI-ALKUPERÄAINEKSILLE VAADITTAVASTA VALMISTUKSESTA TAI KÄSITTELYSTÄ, JOKA ANTAA VALMISTETULLE TUOTTEELLE ALKUPERÄASEMAN |
| --- | --- |

LIITE B:

| LIITE B a: | LISÄYS LIITTEESEEN B |
| --- | --- |

LIITE B a:

| LIITE C: | AINEKSET, JOIHIN EI 3 ARTIKLAN 2 KOHDAN NOJALLA VOI SOVELTAA KUMULAATIOTA |
| --- | --- |

LIITE C:

| LIITE D: | 3 ARTIKLAN 9 KOHDASSA TARKOITETUT TUOTTEET, JOIDEN SISÄLTÄMIÄ ASEAN-MAAN ALKUPERÄAINEKSIA PIDETÄÄN OSAPUOLEN ALKUPERÄAINEKSINA |
| --- | --- |

LIITE D:

| LIITE E: | ALKUPERÄVAKUUTUKSEN TEKSTI |
| --- | --- |

LIITE E:

Yhteiset julistukset

YHTEINEN JULISTUS ANDORRAN RUHTINASKUNNASTA

YHTEINEN JULISTUS SAN MARINON TASAVALLASTA

YHTEINEN JULISTUS PÖYTÄKIRJAN 1 ALKUPERÄSÄÄNTÖJEN TARKISTAMISESTA”;

| 2) | korvataan 1 artikla seuraavasti:

  ”1 ARTIKLA
  Määritelmät

  1.   Tässä pöytäkirjassa tarkoitetaan:






  a) | ’ASEAN-maalla’ Kaakkois-Aasian valtioiden liiton jäsenvaltiota, joka ei ole tämän sopimuksen osapuoli; |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 ARTIKLA

Määritelmät

1.   Tässä pöytäkirjassa tarkoitetaan:

a)

’ASEAN-maalla’ Kaakkois-Aasian valtioiden liiton jäsenvaltiota, joka ei ole tämän sopimuksen osapuoli;

| b) | ’ryhmillä’, ’nimikkeillä’ ja ’alanimikkeillä’ harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän, jäljempänä tässä pöytäkirjassa ’harmonoitu järjestelmä’ tai ’HS’, muodostavassa nimikkeistössä käytettäviä ryhmiä, (nelinumeroisia) nimikkeitä ja (kuusinumeroisia) alanimikkeitä; |
| --- | --- |

b)

’ryhmillä’, ’nimikkeillä’ ja ’alanimikkeillä’ harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän, jäljempänä tässä pöytäkirjassa ’harmonoitu järjestelmä’ tai ’HS’, muodostavassa nimikkeistössä käytettäviä ryhmiä, (nelinumeroisia) nimikkeitä ja (kuusinumeroisia) alanimikkeitä;

| c) | ilmaisulla ’luokitella’ tuotteen tai aineksen luokittelua harmonoidun järjestelmän tiettyyn ryhmään, nimikkeeseen tai alanimikkeeseen; |
| --- | --- |

c)

ilmaisulla ’luokitella’ tuotteen tai aineksen luokittelua harmonoidun järjestelmän tiettyyn ryhmään, nimikkeeseen tai alanimikkeeseen;

| d) | ’lähetyksellä’ tuotteita, jotka lähetetään samanaikaisesti yhdeltä lähettäjältä yhdelle vastaanottajalle tai kuljetetaan yhdellä kuljetusasiakirjalla, joka kattaa kuljetuksen lähettäjältä vastaanottajalle, taikka, jos tällaista asiakirjaa ei ole, yhdellä kauppalaskulla; |
| --- | --- |

d)

’lähetyksellä’ tuotteita, jotka lähetetään samanaikaisesti yhdeltä lähettäjältä yhdelle vastaanottajalle tai kuljetetaan yhdellä kuljetusasiakirjalla, joka kattaa kuljetuksen lähettäjältä vastaanottajalle, taikka, jos tällaista asiakirjaa ei ole, yhdellä kauppalaskulla;

| e) | ’tullausarvolla’ tullausarvoa koskevan sopimuksen mukaisesti määritettyä arvoa; |
| --- | --- |

e)

’tullausarvolla’ tullausarvoa koskevan sopimuksen mukaisesti määritettyä arvoa;

| f) | ’noudettuna-hinnalla’ sille valmistajalle, jonka yrityksessä viimeinen valmistus tai käsittely on suoritettu, tuotteesta maksettua noudettuna -hintaa, johon sisältyvät kaikkien valmistuksessa käytettyjen ainesten arvo ja kaikki muut sen tuottamiseen liittyvät kustannukset ja josta on vähennetty mahdolliset sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä.
  Jos tosiasiallisesti maksettu hinta ei vastaa kaikkia tuotteen valmistukseen liittyviä kustannuksia, jotka tosiasiallisesti aiheutuivat unionissa tai Singaporessa, noudettuna-hinnalla tarkoitetaan kaikkien kyseisten kustannusten summaa, josta on vähennetty mahdolliset sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä.
  Jos viimeinen valmistus tai käsittely on annettu alihankkijan tehtäväksi, ilmaisulla ’valmistaja’ voidaan tarkoittaa yritystä, joka on teettänyt toiminnan alihankkijalla; |
| --- | --- |

f)

’noudettuna-hinnalla’ sille valmistajalle, jonka yrityksessä viimeinen valmistus tai käsittely on suoritettu, tuotteesta maksettua noudettuna -hintaa, johon sisältyvät kaikkien valmistuksessa käytettyjen ainesten arvo ja kaikki muut sen tuottamiseen liittyvät kustannukset ja josta on vähennetty mahdolliset sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä.

Jos tosiasiallisesti maksettu hinta ei vastaa kaikkia tuotteen valmistukseen liittyviä kustannuksia, jotka tosiasiallisesti aiheutuivat unionissa tai Singaporessa, noudettuna-hinnalla tarkoitetaan kaikkien kyseisten kustannusten summaa, josta on vähennetty mahdolliset sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä.

Jos viimeinen valmistus tai käsittely on annettu alihankkijan tehtäväksi, ilmaisulla ’valmistaja’ voidaan tarkoittaa yritystä, joka on teettänyt toiminnan alihankkijalla;

| g) | ’viejällä’ osapuolessa olevaa henkilöä, joka kyseisen osapuolen laeissa ja asetuksissa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti vie tai tuottaa alkuperätuotteen ja joka voi laatia alkuperävakuutuksen; |
| --- | --- |

g)

’viejällä’ osapuolessa olevaa henkilöä, joka kyseisen osapuolen laeissa ja asetuksissa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti vie tai tuottaa alkuperätuotteen ja joka voi laatia alkuperävakuutuksen;

| h) | ’keskenään korvattavissa olevilla aineksilla’ samanlaisia aineksia, jotka ovat samaa kaupallista laatua, joiden tekniset ja fyysiset ominaisuudet ovat samat ja joita ei voida erottaa toisistaan sen jälkeen, kun ne on käytetty valmiin tuotteen valmistukseen; |
| --- | --- |

h)

’keskenään korvattavissa olevilla aineksilla’ samanlaisia aineksia, jotka ovat samaa kaupallista laatua, joiden tekniset ja fyysiset ominaisuudet ovat samat ja joita ei voida erottaa toisistaan sen jälkeen, kun ne on käytetty valmiin tuotteen valmistukseen;

| i) | ’tavaroilla’ sekä aineksia että tuotteita; |
| --- | --- |

i)

’tavaroilla’ sekä aineksia että tuotteita;

| j) | ’oikeushenkilöllä’ tarkoitetaan mitä tahansa sovellettavan oikeuden mukaan joko voiton tavoittelemiseksi tai muuta tarkoitusta varten asianmukaisesti perustettua tai muulla tavoin järjestettyä, yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevaa oikeussubjektia, kuten yrityksiä, säätiöitä, henkilöyhtiöitä, yhteisyrityksiä, yksityisiä elinkeinonharjoittajia tai yhdistyksiä; |
| --- | --- |

j)

’oikeushenkilöllä’ tarkoitetaan mitä tahansa sovellettavan oikeuden mukaan joko voiton tavoittelemiseksi tai muuta tarkoitusta varten asianmukaisesti perustettua tai muulla tavoin järjestettyä, yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevaa oikeussubjektia, kuten yrityksiä, säätiöitä, henkilöyhtiöitä, yhteisyrityksiä, yksityisiä elinkeinonharjoittajia tai yhdistyksiä;

| k) | ’valmistuksella’ kaikenlaista valmistusta tai käsittelyä, myös kokoamista; |
| --- | --- |

k)

’valmistuksella’ kaikenlaista valmistusta tai käsittelyä, myös kokoamista;

| l) | ’aineksella’ kaikkia aineosia, raaka-aineita, komponentteja, osia jne., joita käytetään tuotteen valmistuksessa; |
| --- | --- |

l)

’aineksella’ kaikkia aineosia, raaka-aineita, komponentteja, osia jne., joita käytetään tuotteen valmistuksessa;

| m) | ’henkilöllä’ luonnollista tai oikeushenkilöä; |
| --- | --- |

m)

’henkilöllä’ luonnollista tai oikeushenkilöä;

| n) | ’tuotteella’ valmistettavaa tuotetta, vaikka se olisi tarkoitettu käytettäväksi myöhemmin toisessa valmistustoimessa; |
| --- | --- |

n)

’tuotteella’ valmistettavaa tuotetta, vaikka se olisi tarkoitettu käytettäväksi myöhemmin toisessa valmistustoimessa;

| o) | ’ainesten arvolla’ käytettyjen ei-alkuperäainesten tullausarvoa tuontihetkellä tai, jos sitä ei tiedetä eikä voida todeta, ensimmäistä todettavissa olevaa aineksista unionissa tai Singaporessa maksettua hintaa.”; |
| --- | --- |

o)

’ainesten arvolla’ käytettyjen ei-alkuperäainesten tullausarvoa tuontihetkellä tai, jos sitä ei tiedetä eikä voida todeta, ensimmäistä todettavissa olevaa aineksista unionissa tai Singaporessa maksettua hintaa.”;

| 3) | korvataan 13 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3   Rajoittamatta 5 jakson soveltamista lähettäjä voi jakaa lähetykset osalähetyksiksi tai tämä voidaan tehdä lähettäjän vastuulla, jos lähetykset pysyvät tullivalvonnassa kauttakulkumaassa (-maissa).”; |
| --- | --- |

3)

korvataan 13 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3   Rajoittamatta 5 jakson soveltamista lähettäjä voi jakaa lähetykset osalähetyksiksi tai tämä voidaan tehdä lähettäjän vastuulla, jos lähetykset pysyvät tullivalvonnassa kauttakulkumaassa (-maissa).”;

| 4) | korvataan 14 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | lähettäjä on lähettänyt nämä tuotteet osapuolesta maahan, jossa näyttely pidetään, ja pitänyt niitä näytteillä siellä; |
| --- | --- | --- |

4)

korvataan 14 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

lähettäjä on lähettänyt nämä tuotteet osapuolesta maahan, jossa näyttely pidetään, ja pitänyt niitä näytteillä siellä;

| b) | kyseinen lähettäjä on myynyt tai muuten luovuttanut tuotteet osapuolessa olevalle henkilölle;” |
| --- | --- |

b)

kyseinen lähettäjä on myynyt tai muuten luovuttanut tuotteet osapuolessa olevalle henkilölle;”

| 5) | korvataan 17 artikla seuraavasti:

  ”17 ARTIKLA
  Alkuperävakuutuksen laatimisedellytykset

  1.   Viejä voi laatia 16 artiklassa (Yleiset vaatimukset) tarkoitetun alkuperävakuutuksen.


  2.   Alkuperävakuutus voidaan laatia, jos asianomaisia tuotteita voidaan pitää unionin tai Singaporen alkuperätuotteina ja ne täyttävät tämän pöytäkirjan muut vaatimukset.


  3.   Alkuperävakuutuksen laativan viejän on oltava valmis milloin tahansa viejäosapuolen tulliviranomaisten pyynnöstä antamaan kaikki 23 artiklassa (Täydentävät asiakirjat) tarkoitetut asianmukaiset asiakirjat, joilla todistetaan asianomaisten tuotteiden alkuperäasema ja tämän pöytäkirjan muiden vaatimusten täyttyminen.


  4.   Viejä laatii alkuperävakuutuksen kirjoittamalla koneella, leimaamalla tai painamalla kauppalaskuun, lähetysluetteloon tai muuhun kaupalliseen asiakirjaan ilmoituksen, jonka teksti on tämän pöytäkirjan liitteessä E, viejäosapuolen sisäisen lainsäädännön mukaisesti. Jos vakuutus kirjoitetaan käsin, se on kirjoitettava musteella suuraakkosin. Singaporesta tapahtuvan viennin osalta alkuperävakuutus laaditaan käyttämällä englanninkielistä toisintoa ja unionista tapahtuvan viennin osalta alkuperävakuutus voidaan laatia käyttämällä jotakin tämän pöytäkirjan liitteessä E olevaa kielitoisintoa.


  5.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, alkuperävakuutus voidaan laatia viennin jälkeen (”jälkikäteen annettava vakuutus”), jos se esitetään tuojaosapuolessa viimeistään kahden vuoden kuluessa tavaroiden saapumisesta unionin alueelle tai yhden vuoden kuluessa tavaroiden saapumisesta Singaporen alueelle.”; |
| --- | --- |

5)

korvataan 17 artikla seuraavasti:

”17 ARTIKLA

Alkuperävakuutuksen laatimisedellytykset

1.   Viejä voi laatia 16 artiklassa (Yleiset vaatimukset) tarkoitetun alkuperävakuutuksen.

2.   Alkuperävakuutus voidaan laatia, jos asianomaisia tuotteita voidaan pitää unionin tai Singaporen alkuperätuotteina ja ne täyttävät tämän pöytäkirjan muut vaatimukset.

3.   Alkuperävakuutuksen laativan viejän on oltava valmis milloin tahansa viejäosapuolen tulliviranomaisten pyynnöstä antamaan kaikki 23 artiklassa (Täydentävät asiakirjat) tarkoitetut asianmukaiset asiakirjat, joilla todistetaan asianomaisten tuotteiden alkuperäasema ja tämän pöytäkirjan muiden vaatimusten täyttyminen.

4.   Viejä laatii alkuperävakuutuksen kirjoittamalla koneella, leimaamalla tai painamalla kauppalaskuun, lähetysluetteloon tai muuhun kaupalliseen asiakirjaan ilmoituksen, jonka teksti on tämän pöytäkirjan liitteessä E, viejäosapuolen sisäisen lainsäädännön mukaisesti. Jos vakuutus kirjoitetaan käsin, se on kirjoitettava musteella suuraakkosin. Singaporesta tapahtuvan viennin osalta alkuperävakuutus laaditaan käyttämällä englanninkielistä toisintoa ja unionista tapahtuvan viennin osalta alkuperävakuutus voidaan laatia käyttämällä jotakin tämän pöytäkirjan liitteessä E olevaa kielitoisintoa.

5.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, alkuperävakuutus voidaan laatia viennin jälkeen (”jälkikäteen annettava vakuutus”), jos se esitetään tuojaosapuolessa viimeistään kahden vuoden kuluessa tavaroiden saapumisesta unionin alueelle tai yhden vuoden kuluessa tavaroiden saapumisesta Singaporen alueelle.”;

| 6. | korvataan sisällysluettelossa ja 3 artiklan 6 kohdassa, 3 artiklan 13 kohdassa, 11 artiklan 5 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 1 kohdassa, 15 artiklan 3 kohdassa, 5 jakson otsikossa, 16 artiklan 1 kohdassa, 16 artiklan 2 kohdassa, 19 artiklan otsikossa, 19 artiklan 1 kohdassa, 19 artiklan 2 kohdassa, 19 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan otsikossa, 20 artiklassa, 21 artiklassa, 22 artiklan otsikossa, 22 artiklan 1 kohdassa, 23 artiklassa, 24 artiklan otsikossa, 24 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 2 kohdassa, 25 artiklan 1 kohdassa, 25 artiklan 2 kohdassa, 27 artiklan 1 kohdassa, 27 artiklan 2 kohdassa, 28 artiklan otsikossa, 28 artiklan 1 kohdassa, 28 artiklan 2 kohdassa, 30 artiklan 1 kohdassa, 33 artiklan 3 kohdassa ja 35 artiklassa ilmaisu ’alkuperäilmoitus’ ilmaisulla ’alkuperävakuutus’, ilmaisu ’alkuperäilmoitukset’ ilmaisulla ’alkuperävakuutukset’, ilmaisu ’alkuperäilmoituksen’ ilmaisulla ’alkuperävakuutuksen’, ilmaisu ’alkuperäilmoitusten’ ilmaisulla ’alkuperävakuutusten’, ilmaisu ’alkuperäilmoituksissa’ ilmaisulla ’alkuperävakuutuksissa’, ilmaisu ’alkuperäilmoituksia’ ilmaisulla ’alkuperävakuutuksia’, ilmaisu ’alkuperäilmoitukseen’ ilmaisulla ’alkuperävakuutukseen’, ilmaisu ’alkuperäilmoituksesta’ ilmaisulla ’alkuperävakuutuksesta’ ja ilmaisu ’alkuperäilmoituksiin’ ilmaisulla ’alkuperävakuutuksiin’; |
| --- | --- |

6.

korvataan sisällysluettelossa ja 3 artiklan 6 kohdassa, 3 artiklan 13 kohdassa, 11 artiklan 5 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 1 kohdassa, 15 artiklan 3 kohdassa, 5 jakson otsikossa, 16 artiklan 1 kohdassa, 16 artiklan 2 kohdassa, 19 artiklan otsikossa, 19 artiklan 1 kohdassa, 19 artiklan 2 kohdassa, 19 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan otsikossa, 20 artiklassa, 21 artiklassa, 22 artiklan otsikossa, 22 artiklan 1 kohdassa, 23 artiklassa, 24 artiklan otsikossa, 24 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 2 kohdassa, 25 artiklan 1 kohdassa, 25 artiklan 2 kohdassa, 27 artiklan 1 kohdassa, 27 artiklan 2 kohdassa, 28 artiklan otsikossa, 28 artiklan 1 kohdassa, 28 artiklan 2 kohdassa, 30 artiklan 1 kohdassa, 33 artiklan 3 kohdassa ja 35 artiklassa ilmaisu ’alkuperäilmoitus’ ilmaisulla ’alkuperävakuutus’, ilmaisu ’alkuperäilmoitukset’ ilmaisulla ’alkuperävakuutukset’, ilmaisu ’alkuperäilmoituksen’ ilmaisulla ’alkuperävakuutuksen’, ilmaisu ’alkuperäilmoitusten’ ilmaisulla ’alkuperävakuutusten’, ilmaisu ’alkuperäilmoituksissa’ ilmaisulla ’alkuperävakuutuksissa’, ilmaisu ’alkuperäilmoituksia’ ilmaisulla ’alkuperävakuutuksia’, ilmaisu ’alkuperäilmoitukseen’ ilmaisulla ’alkuperävakuutukseen’, ilmaisu ’alkuperäilmoituksesta’ ilmaisulla ’alkuperävakuutuksesta’ ja ilmaisu ’alkuperäilmoituksiin’ ilmaisulla ’alkuperävakuutuksiin’;

| 7. | kumotaan 18 artikla; |
| --- | --- |

7.

kumotaan 18 artikla;

| 8) | korvataan 26 artikla seuraavasti:

  ”26 ARTIKLA
  Euroina ilmaistavat määrät

  1.   Kun tuotteet laskutetaan muuna valuuttana kuin euroina, euroina ilmaistavia määriä vastaavat unionin jäsenvaltioiden kansallisena valuuttana laskutettavat määrät on vahvistettava kussakin asianomaisessa maassa vuosittain 22 artiklan (Vapautus alkuperävakuutuksen toimittamisesta) 3 kohdan määräysten soveltamiseksi.


  2.   Lähetykseen sovelletaan 22 artiklan (Vapautus alkuperävakuutuksen toimittamisesta) 3 kohdan määräyksiä sen valuutan perusteella, jona kauppalasku on laadittu, asianomaisen osapuolen vahvistaman määrän mukaisesti.


  3.   Kunakin kansallisena valuuttana käytettävät määrät ovat euroina ilmaistavien määrien vasta-arvot kyseisenä valuuttana euron lokakuun ensimmäisen työpäivän kurssin mukaisesti. Nämä määrät on annettava tiedoksi Euroopan komissiolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta, ja niitä sovelletaan seuraavan vuoden 1 päivästä tammikuuta. Euroopan komissio ilmoittaa asiaankuuluvat määrät kaikille asianomaisille maille.


  4.   Unionin jäsenvaltio voi pyöristää ylös- tai alaspäin määrät, jotka saadaan muunnettaessa euroina ilmaistava määrä sen kansalliseksi valuutaksi. Pyöristetty määrä voi poiketa muuntamisen tuloksena saadusta määrästä enintään viisi prosenttia. Unionin jäsenvaltio voi pitää euroina ilmaistavan määrän kansallisena valuuttana ilmaistun vasta-arvon muuttumattomana, jos kyseisen määrän muuntaminen 3 kohdassa määrättynä vuotuisen tarkistuksen ajankohtana ilman mahdollista pyöristystä korottaisi kansallisena valuuttana ilmaistavaa vasta-arvoa alle 15 prosenttia. Kansallisena valuuttana ilmaistava vasta-arvo voidaan pitää muuttumattomana, jos vasta-arvo alenisi kyseisen muuntamisen tuloksena.


  5.   Osapuolet tarkastelevat unionin tai Singaporen pyynnöstä uudelleen euroina ilmaistavia määriä 16.2 artiklalla (Erikoistuneet komiteat) perustetussa tullikomiteassa. Tätä uudelleentarkastelua tehdessään osapuolet harkitsevat, onko aiheellista säilyttää asianomaisten arvorajojen reaalivaikutus entisellään. Osapuolet voivat tätä tarkoitusta varten muuttaa euroina ilmaistavia määriä tullikomiteassa tehtävällä päätöksellä.”; |
| --- | --- |

8)

korvataan 26 artikla seuraavasti:

”26 ARTIKLA

Euroina ilmaistavat määrät

1.   Kun tuotteet laskutetaan muuna valuuttana kuin euroina, euroina ilmaistavia määriä vastaavat unionin jäsenvaltioiden kansallisena valuuttana laskutettavat määrät on vahvistettava kussakin asianomaisessa maassa vuosittain 22 artiklan (Vapautus alkuperävakuutuksen toimittamisesta) 3 kohdan määräysten soveltamiseksi.

2.   Lähetykseen sovelletaan 22 artiklan (Vapautus alkuperävakuutuksen toimittamisesta) 3 kohdan määräyksiä sen valuutan perusteella, jona kauppalasku on laadittu, asianomaisen osapuolen vahvistaman määrän mukaisesti.

3.   Kunakin kansallisena valuuttana käytettävät määrät ovat euroina ilmaistavien määrien vasta-arvot kyseisenä valuuttana euron lokakuun ensimmäisen työpäivän kurssin mukaisesti. Nämä määrät on annettava tiedoksi Euroopan komissiolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta, ja niitä sovelletaan seuraavan vuoden 1 päivästä tammikuuta. Euroopan komissio ilmoittaa asiaankuuluvat määrät kaikille asianomaisille maille.

4.   Unionin jäsenvaltio voi pyöristää ylös- tai alaspäin määrät, jotka saadaan muunnettaessa euroina ilmaistava määrä sen kansalliseksi valuutaksi. Pyöristetty määrä voi poiketa muuntamisen tuloksena saadusta määrästä enintään viisi prosenttia. Unionin jäsenvaltio voi pitää euroina ilmaistavan määrän kansallisena valuuttana ilmaistun vasta-arvon muuttumattomana, jos kyseisen määrän muuntaminen 3 kohdassa määrättynä vuotuisen tarkistuksen ajankohtana ilman mahdollista pyöristystä korottaisi kansallisena valuuttana ilmaistavaa vasta-arvoa alle 15 prosenttia. Kansallisena valuuttana ilmaistava vasta-arvo voidaan pitää muuttumattomana, jos vasta-arvo alenisi kyseisen muuntamisen tuloksena.

5.   Osapuolet tarkastelevat unionin tai Singaporen pyynnöstä uudelleen euroina ilmaistavia määriä 16.2 artiklalla (Erikoistuneet komiteat) perustetussa tullikomiteassa. Tätä uudelleentarkastelua tehdessään osapuolet harkitsevat, onko aiheellista säilyttää asianomaisten arvorajojen reaalivaikutus entisellään. Osapuolet voivat tätä tarkoitusta varten muuttaa euroina ilmaistavia määriä tullikomiteassa tehtävällä päätöksellä.”;

| 9) | muutetaan liite B tämän päätöksen liitteen 1 mukaisesti; |
| --- | --- |

9)

muutetaan liite B tämän päätöksen liitteen 1 mukaisesti;

| 10) | muutetaan liite B a tämän päätöksen liitteen 2 mukaisesti; |
| --- | --- |

10)

muutetaan liite B a tämän päätöksen liitteen 2 mukaisesti;

| 11) | muutetaan liite D tämän päätöksen liitteen 3 mukaisesti; |
| --- | --- |

11)

muutetaan liite D tämän päätöksen liitteen 3 mukaisesti;

| 12) | muutetaan liite B tämän päätöksen liitteen 4 mukaisesti. |
| --- | --- |

12)

muutetaan liite B tämän päätöksen liitteen 4 mukaisesti.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan [1 päivänä tammikuuta 2023].

Tehty ....

EU–Singapore-tullikomitean puolesta

Euroopan unionin puolesta

Singaporen tasavallan puolesta

---

LIITE 1

Muutetaan pöytäkirjan 1 liite B seuraavasti:

| 1) | korvataan HS-nimikettä 0305 koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Kuivattu, suolattu tai suolavedessä oleva kala; savustettu kala, myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitelty”; |
| --- | --- |

1)

korvataan HS-nimikettä 0305 koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Kuivattu, suolattu tai suolavedessä oleva kala; savustettu kala, myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitelty”;

| 2) | korvataan HS-nimikettä ”ex 0306” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Äyriäiset, kuorineen tai ilman kuorta, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; savustetut äyriäiset, kuorineen tai ilman, myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitellyt; äyriäiset kuorineen, höyryssä tai vedessä keitetyt, myös jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedessä”; |
| --- | --- |

2)

korvataan HS-nimikettä ”ex 0306” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Äyriäiset, kuorineen tai ilman kuorta, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; savustetut äyriäiset, kuorineen tai ilman, myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitellyt; äyriäiset kuorineen, höyryssä tai vedessä keitetyt, myös jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedessä”;

| 3) | korvataan HS-nimikettä ”ex 0307” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Nilviäiset, kuorineen tai ilman kuorta, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; savustetut nilviäiset, kuorineen tai ilman kuorta, myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitellyt”; |
| --- | --- |

3)

korvataan HS-nimikettä ”ex 0307” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Nilviäiset, kuorineen tai ilman kuorta, kuivatut, suolatut tai suolavedessä; savustetut nilviäiset, kuorineen tai ilman kuorta, myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitellyt”;

| 4) | lisätään HS-nimikettä ”ex 0307” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”4 ryhmä” koskevan rivin väliin rivit seuraavasti:







  ”ex 0308 | Vedessä elävät muut selkärangattomat (muut kuin äyriäiset ja nilviäiset), kuivatut, suolatut tai suolavedessä; savustetut vedessä elävät selkärangattomat (muut kuin äyriäiset ja nilviäiset), myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitellyt | Valmistus, jossa kaikki käytetyt 3 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja |
| --- | --- | --- | --- |
| 0309 | Kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista valmistetut ihmisravinnoksi soveltuvat jauhot, jauheet ja pelletit | Valmistus, jossa kaikki käytetyt 3 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja” |

4)

lisätään HS-nimikettä ”ex 0307” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”4 ryhmä” koskevan rivin väliin rivit seuraavasti:

”ex 0308

Vedessä elävät muut selkärangattomat (muut kuin äyriäiset ja nilviäiset), kuivatut, suolatut tai suolavedessä; savustetut vedessä elävät selkärangattomat (muut kuin äyriäiset ja nilviäiset), myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitellyt

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 3 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja

0309

Kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista valmistetut ihmisravinnoksi soveltuvat jauhot, jauheet ja pelletit

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 3 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja”

| 5) | korvataan HS-nimikettä ”ex 15 ryhmä” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Eläin- ja kasvirasvat tai mikrobirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumistuotteet; valmistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat; ei kuitenkaan:”; |
| --- | --- |

5)

korvataan HS-nimikettä ”ex 15 ryhmä” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Eläin- ja kasvirasvat tai mikrobirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumistuotteet; valmistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat; ei kuitenkaan:”;

| 6) | korvataan HS-nimikettä ”1509 ja 1510” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Oliiviöljy ja sen jakeet, muut yksinomaan oliiveista saadut öljyt ja niiden jakeet”; |
| --- | --- |

6)

korvataan HS-nimikettä ”1509 ja 1510” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Oliiviöljy ja sen jakeet, muut yksinomaan oliiveista saadut öljyt ja niiden jakeet”;

| 7) | korvataan HS-nimikettä ”1516 ja 1517” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Eläin-, kasvi- tai mikrobirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, osittain tai kokonaan hydratut, vaihtoesteröidyt, uudelleen esteröidyt tai elaidinoidut, myös puhdistetut, mutta ei enempää valmistetut;
  margariini; syötävät seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin-, kasvi- tai mikrobirasvoista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista, muut kuin nimikkeen 15.16 syötävät rasvat ja öljyt tai niiden jakeet”; |
| --- | --- |

7)

korvataan HS-nimikettä ”1516 ja 1517” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Eläin-, kasvi- tai mikrobirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, osittain tai kokonaan hydratut, vaihtoesteröidyt, uudelleen esteröidyt tai elaidinoidut, myös puhdistetut, mutta ei enempää valmistetut;

margariini; syötävät seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin-, kasvi- tai mikrobirasvoista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista, muut kuin nimikkeen 15.16 syötävät rasvat ja öljyt tai niiden jakeet”;

| 8) | korvataan HS-nimikettä ”16 ryhmä” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Lihasta, kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista tai hyönteisistä valmistetut tuotteet”; |
| --- | --- |

8)

korvataan HS-nimikettä ”16 ryhmä” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Lihasta, kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista tai hyönteisistä valmistetut tuotteet”;

| 9) | korvataan HS-nimikettä ”ex 24 ryhmä” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Tupakka ja valmistetut tupakankorvikkeet; tuotteet, myös nikotiinia sisältävät, jotka on tarkoitus hengittää sisään ilman polttamista; muut nikotiinia sisältävät tuotteet, jotka on tarkoitettu ihmisten nikotiininsaantiin; ei kuitenkaan:”; |
| --- | --- |

9)

korvataan HS-nimikettä ”ex 24 ryhmä” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Tupakka ja valmistetut tupakankorvikkeet; tuotteet, myös nikotiinia sisältävät, jotka on tarkoitus hengittää sisään ilman polttamista; muut nikotiinia sisältävät tuotteet, jotka on tarkoitettu ihmisten nikotiininsaantiin; ei kuitenkaan:”;

| 10) | lisätään HS-nimikettä ”ex 2402” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”ex 25 ryhmä” koskevan rivin väliin rivit seuraavasti:







  ”2404 12 | Hengitettäväksi sisään ilman polttamista tarkoitetut tuotteet, joissa ei ole tupakkaa tai rekonstruoitua tupakkaa ja jotka sisältävät nikotiinia | Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista. Samaan nimikkeeseen kuin tuote luokiteltavia aineksia voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden arvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta
  tai
  Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2404 19 | Sähkösavukkeiden patruunat ja täyttösäiliöt | Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista. Samaan nimikkeeseen kuin tuote luokiteltavia aineksia voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden arvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta
  tai
  Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta |
| 2404 91 | Muut tuotteet kuin valmisteet, jotka on tarkoitettu hengitettäväksi sisään ilman polttamista, suun kautta otettavat | Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista paitsi tuotteen oman nimikkeen aineksista, jossa






  — | käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten erillispaino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta, ja |

10)

lisätään HS-nimikettä ”ex 2402” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”ex 25 ryhmä” koskevan rivin väliin rivit seuraavasti:

”2404 12

Hengitettäväksi sisään ilman polttamista tarkoitetut tuotteet, joissa ei ole tupakkaa tai rekonstruoitua tupakkaa ja jotka sisältävät nikotiinia

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista. Samaan nimikkeeseen kuin tuote luokiteltavia aineksia voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden arvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 2404 19

Sähkösavukkeiden patruunat ja täyttösäiliöt

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista. Samaan nimikkeeseen kuin tuote luokiteltavia aineksia voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden arvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta

2404 91

Muut tuotteet kuin valmisteet, jotka on tarkoitettu hengitettäväksi sisään ilman polttamista, suun kautta otettavat

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista paitsi tuotteen oman nimikkeen aineksista, jossa

—

käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten erillispaino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta, ja

| — | käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten yhteispaino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta |
| --- | --- |

—

käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten yhteispaino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

2404 92 ,

2404 99

Muut tuotteet kuin valmisteet, jotka on tarkoitettu hengitettäväksi sisään ilman polttamista, ihon kautta otettavat ja muuten kuin suun kautta otettavat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista. Samaan nimikkeeseen kuin tuote luokiteltavia aineksia voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden arvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta”

| 11) | lisätään HS-nimikettä ”ex 38 ryhmä” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”3823” koskevan rivin väliin rivit seuraavasti:







  ”ex 3816 | Dolomiittisullomassa | Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista
  tai
  Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 3822 | Malarian diagnoosissa käytettävät testisarjat
  Immunologiset tuotteet, sekoittamattomat, muut kuin annostetut tai vähittäismyyntimuodoissa ja -pakkauksissa olevat
  Immunologiset tuotteet, sekoitetut, muut kuin annostetut tai vähittäismyyntimuodoissa ja -pakkauksissa olevat
  Immunologiset tuotteet, annostetut tai vähittäismyyntimuodoissa ja -pakkauksissa olevat
  Veriryhmän määritysreagenssit | Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista” |

11)

lisätään HS-nimikettä ”ex 38 ryhmä” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”3823” koskevan rivin väliin rivit seuraavasti:

”ex 3816

Dolomiittisullomassa

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 3822

Malarian diagnoosissa käytettävät testisarjat

Immunologiset tuotteet, sekoittamattomat, muut kuin annostetut tai vähittäismyyntimuodoissa ja -pakkauksissa olevat

Immunologiset tuotteet, sekoitetut, muut kuin annostetut tai vähittäismyyntimuodoissa ja -pakkauksissa olevat

Immunologiset tuotteet, annostetut tai vähittäismyyntimuodoissa ja -pakkauksissa olevat

Veriryhmän määritysreagenssit

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista”

| 12) | korvataan HS-nimikettä ”6306” koskevalla ensimmäisellä rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Tavarapeitteet, ulkokaihtimet ja aurinkokatokset; teltat (myös tilapäiset telttakatokset ja niiden kaltaiset tavarat); purjeet veneitä, purjelautoja tai maakulkuneuvoja varten; leirintävarusteet”; |
| --- | --- |

12)

korvataan HS-nimikettä ”6306” koskevalla ensimmäisellä rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Tavarapeitteet, ulkokaihtimet ja aurinkokatokset; teltat (myös tilapäiset telttakatokset ja niiden kaltaiset tavarat); purjeet veneitä, purjelautoja tai maakulkuneuvoja varten; leirintävarusteet”;

| 13) | korvataan HS-nimikettä ”8522” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Osat ja tarvikkeet, jotka soveltuvat ainoastaan tai pääasiallisesti käytettäviksi nimikkeen 8519 tai 8521 laitteisiin”; |
| --- | --- |

13)

korvataan HS-nimikettä ”8522” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Osat ja tarvikkeet, jotka soveltuvat ainoastaan tai pääasiallisesti käytettäviksi nimikkeen 8519 tai 8521 laitteisiin”;

| 14) | korvataan HS-nimikettä ”8529” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Osat, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8524–8528 laitteissa”; |
| --- | --- |

14)

korvataan HS-nimikettä ”8529” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Osat, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8524–8528 laitteissa”;

| 15) | korvataan HS-nimikettä ”8548” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Koneiden ja laitteiden sähköosat, muualle tähän ryhmään kuulumattomat”; |
| --- | --- |

15)

korvataan HS-nimikettä ”8548” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Koneiden ja laitteiden sähköosat, muualle tähän ryhmään kuulumattomat”;

| 16) | lisätään HS-nimikettä ”8548” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”ex 86 ryhmä” koskevan rivin väliin rivi seuraavasti:







  ”8549 | Sähkö- ja elektroniikkalaitejäte ja -romu | Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista
  tai
  Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta” |
| --- | --- | --- | --- |

16)

lisätään HS-nimikettä ”8548” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”ex 86 ryhmä” koskevan rivin väliin rivi seuraavasti:

”8549

Sähkö- ja elektroniikkalaitejäte ja -romu

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta”

| 17) | korvataan HS-nimikettä ”ex 86 ryhmä” koskevan rivin sarakkeessa ”HS-nimike” oleva teksti ja sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”86 ryhmä” ja ”Rautatieveturit, raitiomoottorivaunut ja muu liikkuva kalusto sekä niiden osat; rautatie- ja raitiotieradan varusteet ja kiinteät laitteet sekä niiden osat; kaikenlaiset mekaaniset (myös sähkömekaaniset) liikennemerkinantolaitteet”; |
| --- | --- |

17)

korvataan HS-nimikettä ”ex 86 ryhmä” koskevan rivin sarakkeessa ”HS-nimike” oleva teksti ja sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”86 ryhmä” ja ”Rautatieveturit, raitiomoottorivaunut ja muu liikkuva kalusto sekä niiden osat; rautatie- ja raitiotieradan varusteet ja kiinteät laitteet sekä niiden osat; kaikenlaiset mekaaniset (myös sähkömekaaniset) liikennemerkinantolaitteet”;

| 18) | lisätään HS-nimikettä ”ex 8804” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”89 ryhmä” koskevan rivin väliin rivi seuraavasti:







  ”ex 8806 | Miehittämättömät ilma-alukset
  Televisiokamerat, digitaalikamerat ja videokameranauhurit | Valmistus minkä tahansa muun nimikkeen paitsi tuotteen nimikkeen ja nimikkeen 8529 aineksista
  tai
  Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta” |
| --- | --- | --- | --- |

18)

lisätään HS-nimikettä ”ex 8804” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”89 ryhmä” koskevan rivin väliin rivi seuraavasti:

”ex 8806

Miehittämättömät ilma-alukset

Televisiokamerat, digitaalikamerat ja videokameranauhurit

Valmistus minkä tahansa muun nimikkeen paitsi tuotteen nimikkeen ja nimikkeen 8529 aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta”

| 19) | korvataan HS-nimikettä ”9013” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Laserit, muut kuin laserdiodit; muut optiset laitteet ja kojeet, muualle tähän ryhmään kuulumattomat”; |
| --- | --- |

19)

korvataan HS-nimikettä ”9013” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Laserit, muut kuin laserdiodit; muut optiset laitteet ja kojeet, muualle tähän ryhmään kuulumattomat”;

| 20) | lisätään HS-nimikettä ”9016” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”9025” koskevan rivin väliin rivi seuraavasti:







  ”ex 9021 | Ortopedisten välineiden tai murtumanhoitovälineiden ja hammaslääkintävarusteiden materiaalit:






  — | Naulat, piirustus- ja muut nastat, aaltonaulat, sinkilät (ei kuitenkaan nimikkeen 8305 nitomaniitit) ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä, myös jos niiden kanta on muuta ainetta, ei kuitenkaan kuparia |
| --- | --- | --- | --- |

20)

lisätään HS-nimikettä ”9016” koskevan rivin ja HS-nimikettä ”9025” koskevan rivin väliin rivi seuraavasti:

”ex 9021

Ortopedisten välineiden tai murtumanhoitovälineiden ja hammaslääkintävarusteiden materiaalit:

—

Naulat, piirustus- ja muut nastat, aaltonaulat, sinkilät (ei kuitenkaan nimikkeen 8305 nitomaniitit) ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä, myös jos niiden kanta on muuta ainetta, ei kuitenkaan kuparia

| — | Kierteitetyt tavarat ja kierteittämättömät tavarat, rautaa tai terästä, ei kuitenkaan kansiruuvit, puuruuvit, koukkuruuvit ja ruuvit, jousilaatat ja muut lukkolaatat, niitit |
| --- | --- |

—

Kierteitetyt tavarat ja kierteittämättömät tavarat, rautaa tai terästä, ei kuitenkaan kansiruuvit, puuruuvit, koukkuruuvit ja ruuvit, jousilaatat ja muut lukkolaatat, niitit

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

| — | Titaani ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romu |
| --- | --- |

—

Titaani ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romu

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista”

| 21) | korvataan HS-nimikettä ”94 ryhmä” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Huonekalut; vuoteiden joustinpohjat ja vuodevarusteet, kuten patjat ja tyynyt, sekä niiden kaltaiset pehmustetut sisustustavarat; valaisimet ja valaistusvarusteet, muualle kuulumattomat; valokilvet ja niiden kaltaiset tavarat; tehdasvalmisteiset rakennukset”. |
| --- | --- |

21)

korvataan HS-nimikettä ”94 ryhmä” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Huonekalut; vuoteiden joustinpohjat ja vuodevarusteet, kuten patjat ja tyynyt, sekä niiden kaltaiset pehmustetut sisustustavarat; valaisimet ja valaistusvarusteet, muualle kuulumattomat; valokilvet ja niiden kaltaiset tavarat; tehdasvalmisteiset rakennukset”.

---

LIITE 2

Muutetaan pöytäkirjan 1 liite B a seuraavasti:

| 1) | kumotaan yhteisten määräysten 3 kohta; |
| --- | --- |

1)

kumotaan yhteisten määräysten 3 kohta;

| 2) | numeroidaan yhteisten määräysten 4 kohta uudelleen 3 kohdaksi; |
| --- | --- |

2)

numeroidaan yhteisten määräysten 4 kohta uudelleen 3 kohdaksi;

| 3) | numeroidaan yhteisten määräysten 5 kohta uudelleen 4 kohdaksi; |
| --- | --- |

3)

numeroidaan yhteisten määräysten 5 kohta uudelleen 4 kohdaksi;

| 4) | korvataan HS-nimikettä

  ”
  ex 1602 32


  ex 1602 41


  ex 1602 49


  ex 1602 50
  ”

  koskevan rivin sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva ilmaisu ”Sian-, kanan- ja naudanlihasäilykkeet (午餐肉)” seuraavasti:

  ”Sianlihasäilykkeet tai sianlihasta valmistettu lihamureke (jossa on yli 40 painoprosenttia sianlihaa tai muita eläimenosia), kananlihasäilykkeet tai kanasta valmistettu lihamureke (jossa on yli 20 painoprosenttia kananlihaa tai muita eläimenosia), naudanlihasäilykkeet tai naudanlihasta valmistettu lihamureke (jossa on yli 20 painoprosenttia naudanlihaa tai muita eläimenosia)”; |
| --- | --- |

4)

korvataan HS-nimikettä

”
  ex 1602 32

ex 1602 41

ex 1602 49

ex 1602 50
  ”

koskevan rivin sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva ilmaisu ”Sian-, kanan- ja naudanlihasäilykkeet (午餐肉)” seuraavasti:

”Sianlihasäilykkeet tai sianlihasta valmistettu lihamureke (jossa on yli 40 painoprosenttia sianlihaa tai muita eläimenosia), kananlihasäilykkeet tai kanasta valmistettu lihamureke (jossa on yli 20 painoprosenttia kananlihaa tai muita eläimenosia), naudanlihasäilykkeet tai naudanlihasta valmistettu lihamureke (jossa on yli 20 painoprosenttia naudanlihaa tai muita eläimenosia)”;

| 5) | korvataan HS-nimikettä ”ex 1604 20” koskevan rivin sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva ilmaisu ”Kalanlihasta, currysta, vehnätärkkelyksestä, suolasta, sokerista ja maustesekoituksesta valmistetut currykalapyörykät” seuraavasti:

  ”Kalanlihasta, lukuun ottamatta tonnikalaa ja makrillia, tärkkelyksestä, suolasta, sokerista ja mausteseoksista valmistetut kalapyörykät ja kalapullat”; |
| --- | --- |

5)

korvataan HS-nimikettä ”ex 1604 20” koskevan rivin sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva ilmaisu ”Kalanlihasta, currysta, vehnätärkkelyksestä, suolasta, sokerista ja maustesekoituksesta valmistetut currykalapyörykät” seuraavasti:

”Kalanlihasta, lukuun ottamatta tonnikalaa ja makrillia, tärkkelyksestä, suolasta, sokerista ja mausteseoksista valmistetut kalapyörykät ja kalapullat”;

| 6) | korvataan HS-nimikkeet

  ”
  ex 1605 10


  ex 1605 90


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 30
  ”

  seuraavasti:







  ”ex 1605 10 | Vehnätärkkelyksestä, suolasta, sokerista, mausteseoksesta, ravunlihasta ja täytteestä valmistetut rapupyörykät | Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 1605 54 | Kalanlihasta, seepiatäytteestä, tärkkelyksestä, suolasta, sokerista ja maustesekoituksesta valmistetut seepiapyörykät | |
| ex 1605 21 | Katkaravusta, vehnätärkkelyksestä, tapiokasta, vedestä, kevätsipulista, inkivääristä, sokerista ja suolasta valmistetut hargow-nyytit | |
| ex 1605 29 | Pääasiallisesti katkaravusta sekä kanasta, maissitärkkelyksestä, kasviöljystä, mustasta pippurista, seesamiöljystä ja vedestä valmistetut shamoi-nyytit | |
| ex 1902 20 | Katkaravusta, suolasta, öljystä, sokerista, inkivääristä, pippurista, munasta, etikasta ja soijakastikkeesta valmistetut paistetut wonton-katkarapunyytit | |
| ex 1605 54 | Hummerilla maustetut pyörykät: seepianlihaa, kalanlihaa ja ravunlihaa” | |

6)

korvataan HS-nimikkeet

”
  ex 1605 10

ex 1605 90

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 30
  ”

seuraavasti:

”ex 1605 10

Vehnätärkkelyksestä, suolasta, sokerista, mausteseoksesta, ravunlihasta ja täytteestä valmistetut rapupyörykät

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

ex 1605 54

Kalanlihasta, seepiatäytteestä, tärkkelyksestä, suolasta, sokerista ja maustesekoituksesta valmistetut seepiapyörykät

ex 1605 21

Katkaravusta, vehnätärkkelyksestä, tapiokasta, vedestä, kevätsipulista, inkivääristä, sokerista ja suolasta valmistetut hargow-nyytit

ex 1605 29

Pääasiallisesti katkaravusta sekä kanasta, maissitärkkelyksestä, kasviöljystä, mustasta pippurista, seesamiöljystä ja vedestä valmistetut shamoi-nyytit

ex 1902 20

Katkaravusta, suolasta, öljystä, sokerista, inkivääristä, pippurista, munasta, etikasta ja soijakastikkeesta valmistetut paistetut wonton-katkarapunyytit

ex 1605 54

Hummerilla maustetut pyörykät: seepianlihaa, kalanlihaa ja ravunlihaa”

---

LIITE 3

Muutetaan pöytäkirjan 1 liite D seuraavasti:

| 1) | korvataan HS-nimikettä ”2909” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Eetterit, eetterialkoholit, eetterifenolit, eetterialkoholifenolit, alkoholiperoksidit, eetteriperoksidit, asetaali- ja puoliasetaaliperoksidit, ketoniperoksidit (myös kemiallisesti määrittelemättömät) sekä niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset”; |
| --- | --- |

1)

korvataan HS-nimikettä ”2909” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Eetterit, eetterialkoholit, eetterifenolit, eetterialkoholifenolit, alkoholiperoksidit, eetteriperoksidit, asetaali- ja puoliasetaaliperoksidit, ketoniperoksidit (myös kemiallisesti määrittelemättömät) sekä niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset”;

| 2) | korvataan HS-nimikettä ”9013” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

  ”Laserit, muut kuin laserdiodit; muut optiset laitteet ja kojeet, muualle tähän ryhmään kuulumattomat”. |
| --- | --- |

2)

korvataan HS-nimikettä ”9013” koskevalla rivillä sarakkeessa ”Tavaran kuvaus” oleva teksti seuraavasti:

”Laserit, muut kuin laserdiodit; muut optiset laitteet ja kojeet, muualle tähän ryhmään kuulumattomat”.

---

LIITE 4

Muutetaan pöytäkirjan 1 liite E seuraavasti:

| 1) | korvataan liitteen E otsikossa ilmaisu ”alkuperäilmoitus” ilmaisulla ”alkuperävakuutus”; |
| --- | --- |

1)

korvataan liitteen E otsikossa ilmaisu ”alkuperäilmoitus” ilmaisulla ”alkuperävakuutus”;

| 2) | korvataan liitteen E ensimmäinen kohta seuraavasti:

  ”Alkuperävakuutus, jonka teksti on jäljempänä, on laadittava alaviitteiden mukaisesti. Alaviitteitä ei kuitenkaan tarvitse sisällyttää vakuutukseen.”; |
| --- | --- |

2)

korvataan liitteen E ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Alkuperävakuutus, jonka teksti on jäljempänä, on laadittava alaviitteiden mukaisesti. Alaviitteitä ei kuitenkaan tarvitse sisällyttää vakuutukseen.”;

| 3) | korvataan alaviite 1 seuraavasti:

  ”Ilmoitetaan viitenumero, jolla viejä on tunnistettu. Unionin viejän osalta kyseessä on unionin lakien ja asetusten mukaisesti osoitettu tunnus. Singaporen osalta tämä on Singaporen lakien ja asetusten mukaisesti annettu numero. Jos viejälle ei ole annettu numeroa, tämä kenttä voidaan jättää tyhjäksi.”; |
| --- | --- |

3)

korvataan alaviite 1 seuraavasti:

”Ilmoitetaan viitenumero, jolla viejä on tunnistettu. Unionin viejän osalta kyseessä on unionin lakien ja asetusten mukaisesti osoitettu tunnus. Singaporen osalta tämä on Singaporen lakien ja asetusten mukaisesti annettu numero. Jos viejälle ei ole annettu numeroa, tämä kenttä voidaan jättää tyhjäksi.”;

| 4) | korvataan viimeinen virke ennen alaviitteitä seuraavasti:

  ”(Viejän nimi)”; |
| --- | --- |

4)

korvataan viimeinen virke ennen alaviitteitä seuraavasti:

”(Viejän nimi)”;

| 5) | kumotaan alaviite 4. |
| --- | --- |

5)

kumotaan alaviite 4.

---

YHTEINEN JULISTUS PÄÄTÖKSEN VOIMAANTULOPÄIVÄN JÄLKEISISTÄ SIIRTYMÄTOIMENPITEISTÄ

Poiketen siitä, mitä sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna tällä päätöksellä, pöytäkirjassa 1 olevassa 17 artiklassa (Alkuperävakuutuksen laatimisedellytykset) määrätään, Singapore myöntää edelleen tämän sopimuksen mukaisen tullietuuskohtelun unionista vietäville unionin alkuperätavaroille, jos ennen tämän päätöksen voimaantulopäivää voimassa olleen sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 17 artiklan (Alkuperäilmoituksen laatimisedellytykset) ja 18 artiklan (Valtuutettu viejä) mukaisesti laadittu alkuperäilmoitus esitetään. Tätä siirtymätoimenpidettä sovelletaan kolmen kuukauden ajan tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

---

| 16.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 322/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 322/107

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/2470,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2022,

niiden jäsenvaltioiden tunnistamista koskevan keskitetyn järjestelmän, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden tuomioita koskevia tietoja (ECRIS-TCN), teknisen kehittämisen ja toteuttamisen edellyttämistä toimenpiteistä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon niiden jäsenvaltioiden tunnistamista koskevan keskitetyn järjestelmän perustamisesta, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden tuomioita koskevia tietoja (ECRIS-TCN), eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän täydentämiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/816 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan a, b, c, e–i, k ja l alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EU) 2019/816 perustettiin niiden jäsenvaltioiden tunnistamista koskeva keskitetty järjestelmä, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden tuomioita koskevia tietoja (ECRIS-TCN). Tämän järjestelmän avulla jäsenvaltion keskusviranomainen tai muu toimivaltainen viranomainen voi selvittää nopeasti ja tehokkaasti, millä jäsenvaltioilla on kolmannen maan kansalaista koskevia rikosrekisteritietoja. Keskusviranomaiset voivat sen jälkeen käyttää nykyistä ECRIS-kehystä pyytääkseen näiltä jäsenvaltioilta rikosrekisteritietoja puitepäätöksen 2009/315/YOS (2) mukaisesti. Muut toimivaltaiset viranomaiset voivat käyttää omia viestintäkanaviaan tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EU) 2019/816 perustettiin niiden jäsenvaltioiden tunnistamista koskeva keskitetty järjestelmä, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden tuomioita koskevia tietoja (ECRIS-TCN). Tämän järjestelmän avulla jäsenvaltion keskusviranomainen tai muu toimivaltainen viranomainen voi selvittää nopeasti ja tehokkaasti, millä jäsenvaltioilla on kolmannen maan kansalaista koskevia rikosrekisteritietoja. Keskusviranomaiset voivat sen jälkeen käyttää nykyistä ECRIS-kehystä pyytääkseen näiltä jäsenvaltioilta rikosrekisteritietoja puitepäätöksen 2009/315/YOS (2) mukaisesti. Muut toimivaltaiset viranomaiset voivat käyttää omia viestintäkanaviaan tähän tarkoitukseen.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1726 (3) perustettu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA) vastaa ECRIS-TCN:n kehittämisestä, teknisten eritelmien laatiminen ja täytäntöönpano sekä testaus mukaan luettuina, ja operatiivisesta hallinnoinnista. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1726 (3) perustettu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA) vastaa ECRIS-TCN:n kehittämisestä, teknisten eritelmien laatiminen ja täytäntöönpano sekä testaus mukaan luettuina, ja operatiivisesta hallinnoinnista.

| (3) | Jotta eu-LISA voi suunnitella ECRIS-TCN:n fyysisen arkkitehtuurin, määrittää järjestelmän tekniset eritelmät ja kehittää ECRIS-TCN:ää, olisi laadittava tarvittavat tekniset eritelmät, jotka koskevat alfanumeeristen tietojen ja sormenjälkitietojen käsittelyä, tietojen laatua, tietojen tallentamista, pääsyä ECRIS-TCN:ään ja hakujen tekemistä, lokikirjanpitoa ja lokeihin pääsyä, tilastotietojen antamista sekä ECRIS-TCN:n toimintaa ja saatavuutta koskevia vaatimuksia. eu-LISA:n olisi laadittava yksityiskohtaiset tekniset eritelmät asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun testauksen päätyttyä. |
| --- | --- |

(3)

Jotta eu-LISA voi suunnitella ECRIS-TCN:n fyysisen arkkitehtuurin, määrittää järjestelmän tekniset eritelmät ja kehittää ECRIS-TCN:ää, olisi laadittava tarvittavat tekniset eritelmät, jotka koskevat alfanumeeristen tietojen ja sormenjälkitietojen käsittelyä, tietojen laatua, tietojen tallentamista, pääsyä ECRIS-TCN:ään ja hakujen tekemistä, lokikirjanpitoa ja lokeihin pääsyä, tilastotietojen antamista sekä ECRIS-TCN:n toimintaa ja saatavuutta koskevia vaatimuksia. eu-LISA:n olisi laadittava yksityiskohtaiset tekniset eritelmät asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun testauksen päätyttyä.

| (4) | ECRIS-TCN:n arkkitehtuurin olisi oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) 2019/817 (4) ja (EU) 2019/818 (5) määritettyjen eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden mukainen. Jotta julkisia palveluja voidaan tarjota Euroopassa yhteentoimivalla tavalla, ECRIS-TCN:n ohjelmistojen ja laitteistojen olisi oltava tietojen, sovellusten ja teknologian yhteentoimivuutta edistävien määritettyjen vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

(4)

ECRIS-TCN:n arkkitehtuurin olisi oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) 2019/817 (4) ja (EU) 2019/818 (5) määritettyjen eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden mukainen. Jotta julkisia palveluja voidaan tarjota Euroopassa yhteentoimivalla tavalla, ECRIS-TCN:n ohjelmistojen ja laitteistojen olisi oltava tietojen, sovellusten ja teknologian yhteentoimivuutta edistävien määritettyjen vaatimusten mukaisia.

| (5) | Yhtäältä ECRIS-TCN-järjestelmän ja toisaalta viisumitietojärjestelmän (VIS) ja Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) yhteentoimivuuden toteuttamisen osalta tarvittavat muut muutokset hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2021/1133 (6) ja (EU) 2021/1151 (7). |
| --- | --- |

(5)

Yhtäältä ECRIS-TCN-järjestelmän ja toisaalta viisumitietojärjestelmän (VIS) ja Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) yhteentoimivuuden toteuttamisen osalta tarvittavat muut muutokset hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2021/1133 (6) ja (EU) 2021/1151 (7).

| (6) | Jotta voitaisiin tukea VIS- ja ETIAS-järjestelmien tavoitetta edistää turvallisuuden korkeaa tasoa sillä, että unionin ulkorajat ylittävistä hakijoista tehdään perusteellinen turvallisuusriskejä koskeva arviointi, sekä VIS- että ETIAS-järjestelmän olisi voitava tarkistaa, onko VIS- ja ETIAS-hakemustiedostoissa olevien tietojen sekä ECRIS-TCN:n tietojen välillä vastaavuuksia sen suhteen, millä jäsenvaltioilla on tietoja kolmansien maiden kansalaisista, jotka on tuomittu viimeksi kuluneiden 25 vuoden aikana terrorismirikoksesta tai viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana jostakin muusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1240 (8) liitteessä luetellusta rikoksesta, jos siitä voi seurata kansallisen lainsäädännön mukaan vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus tai turvaamistoimenpide, jonka enimmäiskesto on vähintään kolme vuotta. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voitaisiin tukea VIS- ja ETIAS-järjestelmien tavoitetta edistää turvallisuuden korkeaa tasoa sillä, että unionin ulkorajat ylittävistä hakijoista tehdään perusteellinen turvallisuusriskejä koskeva arviointi, sekä VIS- että ETIAS-järjestelmän olisi voitava tarkistaa, onko VIS- ja ETIAS-hakemustiedostoissa olevien tietojen sekä ECRIS-TCN:n tietojen välillä vastaavuuksia sen suhteen, millä jäsenvaltioilla on tietoja kolmansien maiden kansalaisista, jotka on tuomittu viimeksi kuluneiden 25 vuoden aikana terrorismirikoksesta tai viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana jostakin muusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1240 (8) liitteessä luetellusta rikoksesta, jos siitä voi seurata kansallisen lainsäädännön mukaan vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus tai turvaamistoimenpide, jonka enimmäiskesto on vähintään kolme vuotta.

| (7) | Tätä tarkoitusta varten perustaessaan ECRIS-TCN:ään tietueen tuomiojäsenvaltion keskusviranomaisen olisi lisättävä liputus, joka osoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EY) N:o 767/2008 (9) ja (EU) 2018/1240 sovellettaessa, että asianomainen kolmannen maan kansalainen on tuomittu viimeksi kuluneiden 25 vuoden aikana terrorismirikoksesta tai viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana jostakin muusta asetuksen (EU) 2018/1240 liitteessä luetellusta rikoksesta, jos siitä voi seurata kansallisen lainsäädännön mukaan vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus tai turvaamistoimenpide, jonka enimmäiskesto on vähintään kolme vuotta, sekä tuomiojäsenvaltion koodi. |
| --- | --- |

(7)

Tätä tarkoitusta varten perustaessaan ECRIS-TCN:ään tietueen tuomiojäsenvaltion keskusviranomaisen olisi lisättävä liputus, joka osoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EY) N:o 767/2008 (9) ja (EU) 2018/1240 sovellettaessa, että asianomainen kolmannen maan kansalainen on tuomittu viimeksi kuluneiden 25 vuoden aikana terrorismirikoksesta tai viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana jostakin muusta asetuksen (EU) 2018/1240 liitteessä luetellusta rikoksesta, jos siitä voi seurata kansallisen lainsäädännön mukaan vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus tai turvaamistoimenpide, jonka enimmäiskesto on vähintään kolme vuotta, sekä tuomiojäsenvaltion koodi.

| (8) | Asetuksilla (EU) 2019/817 ja (EU) 2019/818 perustetun eurooppalaisen hakuportaalin olisi mahdollistettava ECRIS-TCN:ään tallennettujen tietojen haku. Tarvittaessa yhteentoimivuuden varmistamiseksi eurooppalaisen hakuportaalin olisi myös mahdollistettava ECRIS-TCN:ään tallennettujen tietojen haku samanaikaisesti muihin asiaan liittyviin EU:n tietojärjestelmiin tallennettujen tietojen kanssa. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksilla (EU) 2019/817 ja (EU) 2019/818 perustetun eurooppalaisen hakuportaalin olisi mahdollistettava ECRIS-TCN:ään tallennettujen tietojen haku. Tarvittaessa yhteentoimivuuden varmistamiseksi eurooppalaisen hakuportaalin olisi myös mahdollistettava ECRIS-TCN:ään tallennettujen tietojen haku samanaikaisesti muihin asiaan liittyviin EU:n tietojärjestelmiin tallennettujen tietojen kanssa.

| (9) | Asetuksilla (EU) 2019/817 ja (EU) 2019/818 perustettuun yhteiseen biometriseen tunnistuspalveluun on tarkoitus tallentaa sormenjälkimallit, ja sen olisi mahdollistettava ECRIS-TCN:ään tallennettuihin sormenjälkitietojen hakeminen. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksilla (EU) 2019/817 ja (EU) 2019/818 perustettuun yhteiseen biometriseen tunnistuspalveluun on tarkoitus tallentaa sormenjälkimallit, ja sen olisi mahdollistettava ECRIS-TCN:ään tallennettuihin sormenjälkitietojen hakeminen.

| (10) | Sormenjälkien tunnistaminen ei välttämättä ole aina mahdollista, joten ECRIS-TCN:ssä henkilö olisi voitava tunnistaa pelkästään alfanumeeristen tietojen perusteella. Kolmansien maiden kansalaisten osalta suurin tekninen haaste on se, etteivät alfanumeeriset tiedot ole aina tarkkoja. Epätarkkuutta voi esiintyä esimerkiksi siinä, kumpi on etu- ja sukunimi, nimien kirjoitusasussa ja translitteroinnissa tai syntymäajassa. Siten on tärkeää, että ECRIS-TCN pystyy löytämään alfanumeerisissa tiedoissa vastaavuuden myös silloin, kun kaikki tunnistamisessa käytettävät osatekijät eivät ole täysin samoja, mitä nimitetään epätarkaksi hauksi. Kolmansien maiden kansalaisten tunnistamista olisi helpotettava käyttämällä yhdessä tietojen laadun tarkistamista ja epätarkkoja hakuja tai muita hakukoneen tarjoamia keinoja, jotka soveltuvat järjestelmän tarkoitukseen. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön haun tuloksena saatujen tietueiden määrän tarkistuksia sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisesti. Muuten vaarannetaan yksilöiden oikeudet ja järjestelmän toiminta ja saatavuus. |
| --- | --- |

(10)

Sormenjälkien tunnistaminen ei välttämättä ole aina mahdollista, joten ECRIS-TCN:ssä henkilö olisi voitava tunnistaa pelkästään alfanumeeristen tietojen perusteella. Kolmansien maiden kansalaisten osalta suurin tekninen haaste on se, etteivät alfanumeeriset tiedot ole aina tarkkoja. Epätarkkuutta voi esiintyä esimerkiksi siinä, kumpi on etu- ja sukunimi, nimien kirjoitusasussa ja translitteroinnissa tai syntymäajassa. Siten on tärkeää, että ECRIS-TCN pystyy löytämään alfanumeerisissa tiedoissa vastaavuuden myös silloin, kun kaikki tunnistamisessa käytettävät osatekijät eivät ole täysin samoja, mitä nimitetään epätarkaksi hauksi. Kolmansien maiden kansalaisten tunnistamista olisi helpotettava käyttämällä yhdessä tietojen laadun tarkistamista ja epätarkkoja hakuja tai muita hakukoneen tarjoamia keinoja, jotka soveltuvat järjestelmän tarkoitukseen. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön haun tuloksena saatujen tietueiden määrän tarkistuksia sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisesti. Muuten vaarannetaan yksilöiden oikeudet ja järjestelmän toiminta ja saatavuus.

| (11) | Epätarkan haun tekevän hakukoneen olisi voitava rajoittaa hakutuloksia määrittämällä vastaavuudelle vähimmäispistemäärä ja haun tuottamien tietueiden luettelolle enimmäiskoko. Taso, jolla hakutulosta on pidettävä vastaavuutena, samoin kuin luettelo tietokentistä, joita epätarkassa haussa voidaan käyttää, olisi määritettävä toteuttamisvaiheessa tehtävien testien jälkeen. |
| --- | --- |

(11)

Epätarkan haun tekevän hakukoneen olisi voitava rajoittaa hakutuloksia määrittämällä vastaavuudelle vähimmäispistemäärä ja haun tuottamien tietueiden luettelolle enimmäiskoko. Taso, jolla hakutulosta on pidettävä vastaavuutena, samoin kuin luettelo tietokentistä, joita epätarkassa haussa voidaan käyttää, olisi määritettävä toteuttamisvaiheessa tehtävien testien jälkeen.

| (12) | ECRIS-TCN:n jokaisen tietojenkäsittelytapahtumalokin olisi taattava selkeä jäljitysketju eli sisällettävä asiakirja-aineistoa ja mahdollistettava kaikkien ECRIS-TCN:ssä suoritettujen toimien jäljittäminen. |
| --- | --- |

(12)

ECRIS-TCN:n jokaisen tietojenkäsittelytapahtumalokin olisi taattava selkeä jäljitysketju eli sisällettävä asiakirja-aineistoa ja mahdollistettava kaikkien ECRIS-TCN:ssä suoritettujen toimien jäljittäminen.

| (13) | ECRIS-TCN-tilastojen olisi mahdollistettava ECRIS-TCN:n ja ECRIS-viitesovelluksen kautta tapahtuvan rikosrekistereistä haettujen tietojen tallentamisen, säilyttämisen ja vaihdon valvonta. Näiden tilastojen olisi oltava peräisin seuraavista lähteistä: eu-LISA:n asetuksen (EU) 2019/818 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustamasta ja toteuttamasta raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkistosta, ECRIS-viitesovelluksesta tai kansallisesta ECRIS-ohjelmistosovelluksesta ja tuomittujen kolmansien maiden kansalaisten ja heidän tuomioidensa lukumäärän osalta jäsenvaltioiden rikosrekistereistä. |
| --- | --- |

(13)

ECRIS-TCN-tilastojen olisi mahdollistettava ECRIS-TCN:n ja ECRIS-viitesovelluksen kautta tapahtuvan rikosrekistereistä haettujen tietojen tallentamisen, säilyttämisen ja vaihdon valvonta. Näiden tilastojen olisi oltava peräisin seuraavista lähteistä: eu-LISA:n asetuksen (EU) 2019/818 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustamasta ja toteuttamasta raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkistosta, ECRIS-viitesovelluksesta tai kansallisesta ECRIS-ohjelmistosovelluksesta ja tuomittujen kolmansien maiden kansalaisten ja heidän tuomioidensa lukumäärän osalta jäsenvaltioiden rikosrekistereistä.

| (14) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistunut asetuksen (EU) 2019/816 hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa, eikä sitä sovelleta Tanskaan. Tanskan ei näin ollen tarvitse panna tätä päätöstä täytäntöön. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistunut asetuksen (EU) 2019/816 hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa, eikä sitä sovelleta Tanskaan. Tanskan ei näin ollen tarvitse panna tätä päätöstä täytäntöön.

| (15) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan sekä 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti Irlanti ei osallistunut asetuksen (EU) 2019/816 hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia, eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. Irlannin ei näin ollen tarvitse panna tätä päätöstä täytäntöön. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan sekä 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti Irlanti ei osallistunut asetuksen (EU) 2019/816 hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia, eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. Irlannin ei näin ollen tarvitse panna tätä päätöstä täytäntöön.

| (16) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat eurooppalaista rikosrekisteritietojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(16)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat eurooppalaista rikosrekisteritietojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaisia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tietojen tallentaminen ECRIS-TCN:ään

Tallentaessaan tietoja ECRIS-TCN:ään asetuksen (EU) 2019/816 5 artiklan mukaisesti tuomiojäsenvaltion keskusviranomaisen on käytettävä tämän päätöksen liitteessä olevassa I jaksossa esitettyjä tietomalleja.

Tietomalliin sisältyviä tietoelementtejä koskevien teknisten eritelmien on oltava kyseisen asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ECRIS-viitesovelluksen tietomallin mukaisia.

2 artikla

Tietojen käsittely

1.   Jos ECRIS-TCN:ään asetuksen (EU) 2019/816 5 artiklan mukaisesti perustettuun tietueeseen sisältyy sekä henkilön alfanumeerisia tietoja että sormenjälkitietoja, alfanumeeriset tiedot on yhdistettävä niitä vastaaviin sormenjälkitietoihin.

2.   Käytettävän sormenjälkikuvien kompressiosalgoritmin on oltava Yhdysvaltojen kansallisen standardi- ja teknologiainstituutin (National Institute of Standards and Technology, jäljempänä ’NIST’) suositusten mukainen.

Sormenjälkitiedot, joiden resoluutio on 500 ppi, on tiivistettävä käyttäen WSQ-algoritmia (ISO/IEC 19794–5:2005).

Sormenjälkitiedot, joiden resoluutio on 1 000 ppi, on tiivistettävä käyttäen JPEG 2000 -kuvakompressiostandardia (ISO/IEC 15444–1) ja koodausjärjestelmää.

Tavoitekompressiosuhde on 15:1.

3.   Ennen 4 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen sormenjälkitietojen korvaamista tai päivittämistä ECRIS-TCN:ssä tuomiojäsenvaltion keskusviranomaisen on todennettava henkilöllisyys onnistuneesti. Tätä korvaamista tai päivittämistä koskevat tekniset eritelmät on laadittava asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun ECRIS-TCN:n fyysisen arkkitehtuurin suunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti.

3 artikla

Alfanumeeristen tietojen laatu

1.   Tallentaessaan alfanumeerisia tietoja ECRIS-TCN:ään tai muuttaessaan niitä tuomiojäsenvaltion keskusviranomaisen on käytettävä ECRIS-viitesovellukseen integroitua tietojen laadun tarkistamismekanismia.

2.   Jäsenvaltioiden, jotka käyttävät asetuksen (EU) 2019/816 4 artiklan 4–7 kohdan mukaisesti kansallista ECRIS-ohjelmistosovellustaan, on varmistettava, että niiden kansallinen ECRIS-ohjelmistosovellus mahdollistaa saman alfanumeeristen tietojen laadun tarkistamisen kuin 1 kohdassa tarkoitettu mekanismi.

3.   Tietojen laadun tarkistamisprosessia on sovellettava kaikkien alfanumeeristen tietojen tallentamiseen tai muuttamiseen, ja sen on varmistettava seuraavien vähimmäisedellytysten täyttyminen:

| a) | kaikki pakolliset kentät on täytetty tai niiden arvo on ”ei tiedossa”; |
| --- | --- |

a)

kaikki pakolliset kentät on täytetty tai niiden arvo on ”ei tiedossa”;

| b) | kun etunimen arvona on ”ei tiedossa”, sukunimen arvona ei voi olla ”ei tiedossa” ja toisin päin, ellei samasta henkilöstä ole käytettävissä peitenimi, lisänimen etu- tai sukunimi tai sormenjäljet; |
| --- | --- |

b)

kun etunimen arvona on ”ei tiedossa”, sukunimen arvona ei voi olla ”ei tiedossa” ja toisin päin, ellei samasta henkilöstä ole käytettävissä peitenimi, lisänimen etu- tai sukunimi tai sormenjäljet;

| c) | tuomiojäsenvaltiolta saapuvaan viestiin sisältyvä tietoelementti ”kansalaisuus tai kansalaisuudet” on tarkistettava ennalta määritetyn maaluettelon avulla, mutta se voi sisältää toisen arvoista ”ei tiedossa” tai ”kansalaisuudeton”. |
| --- | --- |

c)

tuomiojäsenvaltiolta saapuvaan viestiin sisältyvä tietoelementti ”kansalaisuus tai kansalaisuudet” on tarkistettava ennalta määritetyn maaluettelon avulla, mutta se voi sisältää toisen arvoista ”ei tiedossa” tai ”kansalaisuudeton”.

4.   Uutta tietuetta ei luoda, jos sama jäsenvaltio on jo luonut ECRIS-TCN:ään tietueen, joka sisältää identtiset alfanumeeriset tiedot, etenkin jos saman jäsenvaltion määrittämä sama jäsenvaltion viitekoodi on jo olemassa.

Tietueiden identtisyyttä vertailtaessa huomioon on otettava vain alfanumeeriset tietoelementit, jotka on merkitty tällaisen vertailun kannalta merkityksellisiksi liitteessä olevassa I jaksossa esitetyssä tietomallissa.

Vertailtaviin tietueisiin sisältyviä tyhjiä alfanumeerisia tietoelementtejä ei oteta huomioon tässä vertailussa.

5.   Jos tietue sisältää alfanumeerisia tietoja, jotka eivät ole 3 ja 4 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia, ECRIS-TCN hylkää kyseisen tietueen kokonaisuudessaan, eikä sitä säilytetä tai käsitellä.

4 artikla

Sormenjälkitietojen laatu

1.   Tallentaessaan sormenjälkitietoja ECRIS-TCN:ään tai muuttaessaan niitä tuomiojäsenvaltion keskusviranomaisen on käytettävä ECRIS-viitesovellukseen integroitua tai eu-LISA:n sovelluksena tarjoamaa tietojen laadun tarkistamismekanismia. Asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 2 kohdassa säädettyjen eu-LISA:n vastuiden mukaisesti eu-LISA vastaa myös tämän tietojen laadun tarkistamismekanismin edelleen kehittämisestä, ylläpidosta ja päivittämisestä.

2.   ECRIS-TCN:n keskusjärjestelmään on perustettava sama tietojen laadun tarkistamismekanismi kuin 1 kohdassa tarkoitettu mekanismi, ja sitä on ylläpidettävä ja päivitettävä.

3.   Kansallista ECRIS-ohjelmistosovellustaan asetuksen (EU) 2019/816 4 artiklan 4–7 kohdan mukaisesti käyttävien jäsenvaltioiden on siinä tapauksessa, että ne eivät käytä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tietojen laatua koskevaa mekanismia, varmistettava, että niiden kansallinen ECRIS-ohjelmistosovellus takaa samat sormenjälkitietojen laadun tarkistamiseen sovellettavat vaatimukset ja metriikan kuin 1 kohdassa tarkoitettu mekanismi.

4.   Tässä artiklassa tarkoitettua laaduntarkistusta varten on käytettävä vähintään NIST:n määrittelemää sormenjälkikuvien laadun mittausohjelmiston (NFIQ) versiota 2.0.

5.   Tietojen laadun tarkistusprosessia on sovellettava kaikkiin ECRIS-TCN:ään tallennettuihin sormenjälkitietoihin tai siellä muutettuihin sormenjälkitietoihin, ja sen on varmistettava seuraavien vähimmäisedellytysten täyttyminen:

| a) | sormenjälkitiedot koostuvat enintään kymmenestä yksittäisestä sormenjäljestä: sormenjäljet on otettu pyöräyttämällä tai painamalla taikka molemmin tavoin; |
| --- | --- |

a)

sormenjälkitiedot koostuvat enintään kymmenestä yksittäisestä sormenjäljestä: sormenjäljet on otettu pyöräyttämällä tai painamalla taikka molemmin tavoin;

| b) | kaikki sormenjäljet yksilöidään; |
| --- | --- |

b)

kaikki sormenjäljet yksilöidään;

| c) | sormenjälkitiedot otetaan reaaliaikaisella skannauksella tai musteella paperille, edellyttäen että paperille musteella painetut sormenjäljet on skannattu riittävällä resoluutiolla ja samaa laatua käyttäen; |
| --- | --- |

c)

sormenjälkitiedot otetaan reaaliaikaisella skannauksella tai musteella paperille, edellyttäen että paperille musteella painetut sormenjäljet on skannattu riittävällä resoluutiolla ja samaa laatua käyttäen;

| d) | sormenjälkitiedot toimitetaan yhtenä tiedostona, joka sisältää digitaaliset sormenjälkikuvat (NIST-tiedosto) ja joka toimitetaan standardin ANSI/NIST-ITL 1–2011 vuoden 2015 päivityksen (tai uudemman version) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

sormenjälkitiedot toimitetaan yhtenä tiedostona, joka sisältää digitaaliset sormenjälkikuvat (NIST-tiedosto) ja joka toimitetaan standardin ANSI/NIST-ITL 1–2011 vuoden 2015 päivityksen (tai uudemman version) mukaisesti;

| e) | NIST-tiedostoon on voitava lisätä täydentäviä tietoja, kuten sormenjälkien rekisteröinnin olosuhteet, yksittäisten sormenjälkikuvien hankkimisessa käytetty menetelmä ja jäsenvaltioiden tietojen laadun tarkistusprosessin kuluessa arvioima laatuarvo; |
| --- | --- |

e)

NIST-tiedostoon on voitava lisätä täydentäviä tietoja, kuten sormenjälkien rekisteröinnin olosuhteet, yksittäisten sormenjälkikuvien hankkimisessa käytetty menetelmä ja jäsenvaltioiden tietojen laadun tarkistusprosessin kuluessa arvioima laatuarvo;

| f) | sormenjälkitietojen nimellisresoluutio on joko 500 tai 1000 pistettä tuumalla (ppi) (hyväksyttävä poikkeama on ± 10 ppi) ja harmaasävytaso 256; |
| --- | --- |

f)

sormenjälkitietojen nimellisresoluutio on joko 500 tai 1000 pistettä tuumalla (ppi) (hyväksyttävä poikkeama on ± 10 ppi) ja harmaasävytaso 256;

| g) | sormenjälkitiedot täyttävät laatukynnysarvot, jotka on määritettävä sen jälkeen, kun asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut asiaankuuluvat testit on tehty toteuttamisvaiheen aikana. |
| --- | --- |

g)

sormenjälkitiedot täyttävät laatukynnysarvot, jotka on määritettävä sen jälkeen, kun asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut asiaankuuluvat testit on tehty toteuttamisvaiheen aikana.

6.   Tehdessään ECRIS-TCN:ssä sormenjälkitietoja koskevia hakuja asetuksen (EU) 2019/816 7 artiklan mukaisesti niiden jäsenvaltioiden tunnistamiseksi, joilla on rikosrekisteritietoja tietystä kolmannen maan kansalaisesta, toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä mahdollisuuksien mukaan tämän artiklan 5 kohdan d ja f alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttäviä sormenjälkitietoja.

7.   ECRIS-TCN hylkää kokonaisuudessaan sormenjälkitiedot, jotka on tallennettu ECRIS-TCN:ään tai joita on muutettu siellä ja jotka eivät täytä 5 kohdassa esitettyjä edellytyksiä, eikä niitä säilytetä eikä käsitellä, lukuun ottamatta 8 kohdassa tarkoitettuja sormenjälkitietoja.

8.   Asetuksen (EU) 2019/816 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen tietueiden osalta sormenjälkitiedot, jotka eivät ole tämän artiklan 5 kohdassa määritettyjen edellytysten mukaisia, on säilytettävä ECRIS-TCN:ssä, mutta toimivaltaiset viranomaiset voivat käyttää niitä vain sellaisen kolmannen maan kansalaisen henkilöllisyyden vahvistamiseen, joka on tunnistettu alfanumeerisen haun tuloksena. Tallentaessaan tällaisia tietueita ECRIS-TCN:ään tuomiojäsenvaltion keskusviranomaisen on varmistettava, että nämä tietueet ovat selvästi erotettavissa muista tietueista.

5 artikla

Pääsy ECRIS-TCN:ään ja hakujen tekeminen

1.   Tehdessään ECRIS-TCN:ssä hakuja asetuksen (EU) 2019/816 7 artiklan mukaisesti niiden jäsenvaltioiden tunnistamiseksi, joilla on rikosrekisteritietoja tietystä kolmannen maan kansalaisesta, toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä tämän päätöksen liitteessä olevan II jakson mukaista tietomallia.

2.   Tehdessään 1 kohdassa tarkoitetun haun toimivaltaisten viranomaisten on täytettävä kaikki käytettävissä olevat tietoelementit, joilla kyseinen kolmannen maan kansalainen tunnistetaan. Ellei haku sisällä digitaalisia sormenjälkikuvia (NIST-tiedosto), liitteessä olevassa II jaksossa esitetyssä tietomallissa tähän tarkoitukseen merkityistä tietoelementeistä on valittava vähintään kolme.

3.   Asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toteuttamisvaiheessa tehdyn testauksen jälkeen on laadittava seuraavat tekniset eritelmät:

| a) | luettelo tietokentistä niiden tietojen osalta, joita voidaan käyttää epätarkassa haussa; |
| --- | --- |

a)

luettelo tietokentistä niiden tietojen osalta, joita voidaan käyttää epätarkassa haussa;

| b) | edellytykset, joilla hakutulosta pidetään vastaavuutena, kun otetaan huomioon liitteessä olevassa III jaksossa esitetyt ECRIS-TCN:n keskusjärjestelmän toimintaa koskevat vaatimukset ja väärien positiivisten ja väärien negatiivisten tunnistustulosten hyväksyttävä taso. |
| --- | --- |

b)

edellytykset, joilla hakutulosta pidetään vastaavuutena, kun otetaan huomioon liitteessä olevassa III jaksossa esitetyt ECRIS-TCN:n keskusjärjestelmän toimintaa koskevat vaatimukset ja väärien positiivisten ja väärien negatiivisten tunnistustulosten hyväksyttävä taso.

4.   Haun tuloksena saatavien tietueiden määrä saa olla enintään 10 jäsenvaltiota kohti. Haun tuloksena saatavien tietueiden määrälle voidaan tarvittaessa asettaa lisärajoituksia.

5.   Jollei asetuksessa (EU) 2019/816 toisin säädetä, keskusviranomaisilla on oltava aina pääsy kaikkiin ECRIS-TCN:ään tallentamiinsa tietoihin ja myös pääsy useisiin tietueisiin samanaikaisesti.

6.   eu-LISA:lle on toimitettava toimivaltaisten viranomaisten asetuksen (EU) 2019/816 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan ja 15 artiklan mukaisesti laatimat ECRIS-TCN:ään pääsyyn valtuutetun henkilöstön profiileja koskevat luettelot ja niihin tehtävät päivitykset.

6 artikla

Lokikirjanpito ja lokeihin pääsy

1.   eu-LISA ja toimivaltaiset viranomaiset vastaavat tarvittavan infrastruktuurin ja välineiden tarjoamisesta ECRIS-TCN:n tietojenkäsittelytapahtumien kirjaamiseksi lokiin asetuksen (EU) 2019/816 31 artiklan mukaisesti, etenkin välineistä lokien yhdistämiseksi ja hakujen tekemiseksi niissä.

eu-LISA, joka kuulee asetuksen (EU) 2019/816 39 artiklassa tarkoitettua ECRIS-TCN:n neuvoa-antavaa ryhmää (jäljempänä ’ECRIS-TCN:n neuvoa-antava ryhmä’), ja toimivaltaiset viranomaiset vastaavat myös lokeja koskevien vaatimustensa, käytäntöjensä ja menettelyjensä määrittämisestä, kirjausrekisterien muoto ja kirjausrekisterien jakamismenettely mukaan luettuina.

2.   eu-LISA ja toimivaltaiset viranomaiset vastaavat 1 kohdassa tarkoitettujen vaatimustensa ja menettelyjensä noudattamisesta. Tähän kuuluvat:

| a) | lokien tarkastaminen häiriöiden yhteydessä ja mahdollisuuksien mukaan ennakoivasti; |
| --- | --- |

a)

lokien tarkastaminen häiriöiden yhteydessä ja mahdollisuuksien mukaan ennakoivasti;

| b) | lokien hallinnointitehtävät, kuten arkistointi, turvallinen säilytys, erittäin hyvä saatavuus ja luvattomalta käytöltä suojaaminen asetuksen (EU) 2019/816 19 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

lokien hallinnointitehtävät, kuten arkistointi, turvallinen säilytys, erittäin hyvä saatavuus ja luvattomalta käytöltä suojaaminen asetuksen (EU) 2019/816 19 artiklan mukaisesti.

3.   eu-LISA vastaa lokien asettamisesta pyynnöstä toimivaltaisten viranomaisten saataville 1 kohdan toisessa alakohdassa määritetyn menettelyn mukaisesti.

4.   Toimivaltaiset viranomaiset vastaavat asetuksen (EU) 2019/816 31 artiklassa tarkoitetusta tietojenkäsittelytapahtumien kirjaamisesta lokeihinsa, lokien hallinnoinnista ja niiden toimittamisesta pyynnöstä eu-LISA:lle 1 kohdan toisessa alakohdassa määritetyn menettelyn mukaisesti.

5.   Kunkin ECRIS-TCN:n tietojenkäsittelytapahtumalokin on sisällettävä vähintään kronologinen rekisteri, johon sisältyy asiakirjatodisteita niiden toimintojen järjestyksestä, jotka ovat vaikuttaneet milloin tahansa tiettyyn toimeen, menettelyyn tai tapahtumaan.

6.   eu-LISA:n ja toimivaltaisten viranomaisten on laadittava luettelo ECRIS-TCN:n tietojenkäsittelytapahtumalokeihin pääsyyn valtuutetusta henkilöstöstä ja sen profiileista asetuksen (EU) 2019/816 31 artiklan mukaisesti.

7 artikla

Tilastot

1.   eu-LISA:n asetuksen (EU) 2019/818 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustama ja toteuttama raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkisto ja ECRIS-viitesovellus tuottavat tilastoja, jotka koskevat rikosrekistereistä haettujen tietojen tallentamista, säilyttämistä ja vaihtoa ECRIS-TCN:n ja ECRIS-viitesovelluksen kautta asetuksen (EU) 2019/816 32 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tilastoihin on sisällyttävä erityisesti seuraavat toimintaa koskevat tilastot:

| a) | järjestelmän käyttöä koskevista indikaattoreista:






  i) | kolmansien maiden kansalaisista (TCN) ja kaksoiskansalaisista (TCN/EU) luotujen tietueiden määrä; |
| --- | --- | --- |

a)

järjestelmän käyttöä koskevista indikaattoreista:

i)

kolmansien maiden kansalaisista (TCN) ja kaksoiskansalaisista (TCN/EU) luotujen tietueiden määrä;

| ii) | muutettujen tietueiden määrä kolmansien maiden kansalaisten ja kaksoiskansalaisten (TCN/EU) osalta; |
| --- | --- |

ii)

muutettujen tietueiden määrä kolmansien maiden kansalaisten ja kaksoiskansalaisten (TCN/EU) osalta;

| iii) | poistettujen tietueiden määrä kolmansien maiden kansalaisten ja kaksoiskansalaisten (TCN/EU) osalta; |
| --- | --- |

iii)

poistettujen tietueiden määrä kolmansien maiden kansalaisten ja kaksoiskansalaisten (TCN/EU) osalta;

| iv) | keskusviranomaisten perustamien omien tietueiden 5 artiklan 5 kohdan mukaisen katselun määrä; |
| --- | --- |

iv)

keskusviranomaisten perustamien omien tietueiden 5 artiklan 5 kohdan mukaisen katselun määrä;

| v) | hakujen määrä kolmansien maiden kansalaisten ja kaksoiskansalaisten (TCN/EU) osalta; |
| --- | --- |

v)

hakujen määrä kolmansien maiden kansalaisten ja kaksoiskansalaisten (TCN/EU) osalta;

| b) | tietoja koskevista indikaattoreista:






  i) | tietokannassa olevien tietueiden määrä; |
| --- | --- | --- |

b)

tietoja koskevista indikaattoreista:

i)

tietokannassa olevien tietueiden määrä;

| ii) | sormenjälkiä sisältävien tietueiden määrä; |
| --- | --- |

ii)

sormenjälkiä sisältävien tietueiden määrä;

| iii) | asetuksen (EU) 2019/816 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen liputuksen sisältävien tietueiden määrä, erikseen terrorismirikoksista tai muista asetuksen (EU) 2018/1240 liitteessä luetelluista rikoksista annetuista tuomioista; |
| --- | --- |

iii)

asetuksen (EU) 2019/816 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen liputuksen sisältävien tietueiden määrä, erikseen terrorismirikoksista tai muista asetuksen (EU) 2018/1240 liitteessä luetelluista rikoksista annetuista tuomioista;

| iv) | raportti alfanumeeristen tietojen olemassaolosta; |
| --- | --- |

iv)

raportti alfanumeeristen tietojen olemassaolosta;

| v) | raportti syntymäaikojen tarkkuudesta; |
| --- | --- |

v)

raportti syntymäaikojen tarkkuudesta;

| vi) | niiden tietueiden määrä, joita ei ole hyväksytty sisällytettäviksi; |
| --- | --- |

vi)

niiden tietueiden määrä, joita ei ole hyväksytty sisällytettäviksi;

| vii) | niiden sormenjälkitietojen määrä, joita ei ole tämän päätöksen 4 artiklan 7 kohdan nojalla hyväksytty sisällytettäviksi; |
| --- | --- |

vii)

niiden sormenjälkitietojen määrä, joita ei ole tämän päätöksen 4 artiklan 7 kohdan nojalla hyväksytty sisällytettäviksi;

| c) | vastaavuutta koskevista tehokkuusindikaattoreista:






  i) | tuloksena saatujen tietueiden määrä, kun tehdään tarkka haku tuomiojäsenvaltioista; |
| --- | --- | --- |

c)

vastaavuutta koskevista tehokkuusindikaattoreista:

i)

tuloksena saatujen tietueiden määrä, kun tehdään tarkka haku tuomiojäsenvaltioista;

| ii) | tuloksena saatujen tietueiden määrä, kun tehdään epätarkka haku tuomiojäsenvaltioista; |
| --- | --- |

ii)

tuloksena saatujen tietueiden määrä, kun tehdään epätarkka haku tuomiojäsenvaltioista;

| iii) | sellaisten tarkkojen hakujen määrä, jotka on suoritettu käyttämällä alfanumeerisia tietoja tai sormenjälkiä tai molempia; |
| --- | --- |

iii)

sellaisten tarkkojen hakujen määrä, jotka on suoritettu käyttämällä alfanumeerisia tietoja tai sormenjälkiä tai molempia;

| iv) | sellaisten epätarkkojen hakujen määrä, jotka on suoritettu käyttämällä alfanumeerisia tietoja tai sormenjälkiä tai molempia; |
| --- | --- |

iv)

sellaisten epätarkkojen hakujen määrä, jotka on suoritettu käyttämällä alfanumeerisia tietoja tai sormenjälkiä tai molempia;

| v) | tarkkojen hakujen tuottamien osumien määrä myöhempien ECRIS-pyyntöjen perusteella; |
| --- | --- |

v)

tarkkojen hakujen tuottamien osumien määrä myöhempien ECRIS-pyyntöjen perusteella;

| vi) | epätarkkojen hakujen tuottamien osumien määrä myöhempien ECRIS-pyyntöjen perusteella; |
| --- | --- |

vi)

epätarkkojen hakujen tuottamien osumien määrä myöhempien ECRIS-pyyntöjen perusteella;

| d) | muista indikaattoreista:






  i) | mikä toimivaltainen viranomainen suoritti haun; |
| --- | --- | --- |

d)

muista indikaattoreista:

i)

mikä toimivaltainen viranomainen suoritti haun;

| ii) | asetuksen (EU) 2019/816 7 artiklassa tarkoitettu hakujen tarkoitus haun suorittanutta toimivaltaista viranomaista kohden eriteltynä. |
| --- | --- |

ii)

asetuksen (EU) 2019/816 7 artiklassa tarkoitettu hakujen tarkoitus haun suorittanutta toimivaltaista viranomaista kohden eriteltynä.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetut tilastot on tarvittaessa laadittava erikseen kustakin toimivaltaisesta viranomaisesta.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tilastoihin on sisällyttävä erityisesti seuraavat tekniset tilastot palvelun laatua koskevista indikaattoreista:

| a) | pyyntöjen hyväksymis-/hylkäämissuhde; |
| --- | --- |

a)

pyyntöjen hyväksymis-/hylkäämissuhde;

| b) | järjestelmän saatavuus; |
| --- | --- |

b)

järjestelmän saatavuus;

| c) | vastausaikatilastot jokaisesta järjestelmän tukemasta käyttötapauksesta. |
| --- | --- |

c)

vastausaikatilastot jokaisesta järjestelmän tukemasta käyttötapauksesta.

5.   Edellä 1–4 kohdassa tarkoitetut tilastot on laadittava päivittäin.

6.   Asetuksen (EU) 2019/816 4 artiklan 4–7 kohdan mukaisesti kansallista ECRIS-ohjelmistosovellustaan käyttävien jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden kansallinen ECRIS-ohjelmistosovellus mahdollistaa samojen tilastojen laatimisen kuin ECRIS-viitesovellus.

8 artikla

ECRIS-TCN:n toimintaa koskevat vaatimukset

1.   ECRIS-TCN:n keskusjärjestelmän toimintaa koskevat vaatimukset tietueiden perustamista, muuttamista, poistamista ja katselua sekä tuomiojäsenvaltion hakemista varten esitetään liitteessä olevassa III jaksossa.

2.   eu-LISA valvoo sormenjälkitietojen tarkkuutta ECRIS-TCN:ssä keskitetysti jäsenvaltioiden ECRIS-TCN:ään tallentamien tietojen osalta edustavan tapausotoksen perusteella.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettua valvontaa harjoitetaan säännöllisesti ja ainakin kerran kuukaudessa. eu-LISA:n on laadittava tästä valvonnasta raportteja jäsenvaltioille.

4.   Menettely sormenjälkitietojen tarkkuuden mittaamiseksi on automatisoitava mahdollisimman pitkälle, eikä se saa mahdollistaa yksittäisten henkilöiden tunnistamista. Tämä menettely on määritettävä sen jälkeen, kun asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut asiaankuuluvat testit on tehty toteuttamisvaiheen aikana.

5.   Sormenjälkitietojen tarkkuuden valvonnassa on sovellettava tarkkuusindikaattoria ”rekisteröinnin epäonnistumisten määrä”, joka koskee laadultaan puutteellisten rekisteröintien osuutta.

Tätä indikaattoria koskeva tarkkuustavoite on määritettävä sen jälkeen, kun asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut asiaankuuluvat testit on tehty toteuttamisvaiheen aikana.

9 artikla

ECRIS-TCN:n saatavuutta ja toipuvuutta koskevat vaatimukset

1.   ECRIS-TCN:n keskusjärjestelmän vuosittaisen saatavuusasteen on oltava vähintään 97,6 prosenttia. Suunnitellut ylläpitotoimet on tehtävä eu-LISA:n ja keskusviranomaisten virka-ajan ulkopuolella.

2.   ECRIS-TCN:n toimintoja on ylläpidettävä mahdollisessa häiriö- tai vikatilanteessa eu-LISA:n ja jäsenvaltioiden vuosittain tehtävän toiminnan vaikutusanalyysiprosessin perusteella hyväksymien toipumisaikatavoitetta koskevien arvojen mukaisesti.

3.   eu-LISA:n on varmistettava, että ECRIS-TCN:ään sisältyvät tiedot voidaan palauttaa mahdollisessa häiriö- tai vikatilanteessa eu-LISA:n ja jäsenvaltioiden vuosittain tehtävän toiminnan vaikutusanalyysiprosessin perusteella hyväksymien toipumisaikatavoitetta koskevien arvojen mukaisesti.

10 artikla

ECRIS-TCN:n viestintäinfrastruktuuri

1.   Asetuksen (EU) 2019/816 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun viestintäinfrastruktuurin muodostaa Trans European Services for Telematics between Administrations (TESTA) EuroDomain Network -viestintäverkko, johon kuuluvat TESTA EuroDomain Access Point (TAP) ja TESTA European backbone. Niiden kehitystoimilla tai vaihtoehtoisilla suojatuilla verkoilla on turvattava, että käytössä oleva viestintäinfrastruktuuri täyttää jatkuvasti tarvittavat turvallisuusvaatimukset, jotka on määritetty asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ECRIS-TCN:n fyysisen arkkitehtuurin suunnitelmaan ja ECRIS-TCN-asetukseen sisältyvien periaatteiden mukaisesti.

2.   Tämän artiklan 1 kohdan ja ECRIS-TCN-asetuksen 3 artiklan 15 kohdan ja 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti ECRIS-TCN:n kansallinen keskusyhteyspiste on TESTA EuroDomain Access Point (TAP) niin kauan kuin ECRIS-TCN:n viestintäinfrastruktuurin muodostaa TESTA EuroDomain Network.

11 artikla

Rajapintaohjelmisto

Rajapintaohjelmistoa koskevat tekniset eritelmät on laadittava asetuksen (EU) 2019/816 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ECRIS-TCN:n fyysisen arkkitehtuurin suunnitelmaan sisältyvien periaatteiden mukaisesti.

12 artikla

Teknisten eritelmien laatiminen

eu-LISA, joka kuulee ECRIS-TCN:n neuvoa-antavaa ryhmää, vastaa 1 artiklassa, 2 artiklan 3 kohdassa, 4 artiklan 5 kohdan g alakohdassa, 5 artiklan 3 ja 4 kohdassa, 8 artiklan 4 ja 5 kohdassa sekä 11 artiklassa tarkoitettujen ECRIS-TCN:n yksityiskohtaisten teknisten eritelmien laatimisesta tässä päätöksessä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 135, 22.5.2019, s. 85.

1

(2)  Neuvoston puitepäätös 2009/315/YOS, tehty 26 päivänä helmikuuta 2009, jäsenvaltioiden välisen rikosrekisteritietojen vaihdon järjestämisestä ja sisällöstä (EUVL L 93, 7.4.2009, s. 23), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston puitepäätöksen 2009/315/YOS muuttamisesta kolmansien maiden kansalaisia koskevan tietojenvaihdon ja eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) osalta sekä neuvoston päätöksen 2009/316/YOS korvaamisesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/884 (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 143).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1726, annettu 14 päivänä marraskuuta 2018, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavasta Euroopan unionin virastosta (eu-LISA) sekä asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksen 2007/533/YOS muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 99).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/817, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, kehyksen vahvistamisesta rajoja ja viisumipolitiikkaa koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 ja (EU) 2018/1861 sekä neuvoston päätösten 2004/512/EY ja 2008/633/YOS muuttamisesta annettu (EUVL L 135, 22.5.2019, s. 27).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/818, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, kehyksen vahvistamisesta poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä sekä turvapaikka- ja muuttoliikeasioita koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/816 muuttamisesta (EUVL L 135, 22.5.2019, s. 85).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1133, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2021, asetusten (EU) N:o 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän tarkoituksia varten tapahtuvan muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytysten vahvistamisen osalta (EUVL L 248, 13.7.2021, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1151, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2021, asetusten (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten (EUVL L 249, 14.7.2021, s. 7).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1240, annettu 12 päivänä syyskuuta 2018, Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 1077/2011, (EU) N:o 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 ja (EU) 2017/2226 muuttamisesta (EUVL L 236, 19.9.2018, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 767/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (VIS-asetus) (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60).

9

---

LIITE

I.   Tietojen täyttäminen ECRIS-TCN:n tietomalliin ”Lähetä tietoja” -viestin osalta

Tuomiojäsenvaltion keskusviranomaisen on käytettävä alla olevassa taulukossa esitettyä tietomallia tallentaessaan tietoja ECRIS-TCN:ään tai muuttaessaan niitä asetuksen (EU) 2019/816 mukaisesti. Mukaan voidaan tarvittaessa ottaa myös muita teknisiä elementtejä.

| Tietoelementti | Tiedon tyyppi | ”Ei tiedossa” -arvo mahdollinen |
| --- | --- | --- |
| [Tuomiojäsenvaltio]: Jäsenvaltio | Pakollinen | N/A (1) |
| [Tuomiojäsenvaltio]: Jäsenvaltioiden keskusviranomaiset | Pakollinen | N/A |
| [Yhteyshenkilö]: Etunimi (-nimet) | Valinnainen | N/A |
| [Yhteyshenkilö]: Sukunimi | Valinnainen | N/A |
| [Yhteyshenkilö]: Toinen sukunimi | Valinnainen | N/A |
| [Yhteyshenkilö]: Puhelinnumero | Valinnainen | N/A |
| [Yhteyshenkilö]: Faksi | Valinnainen | N/A |
| [Yhteyshenkilö]: Sähköposti | Pakollinen | N/A |
| Viranomaisen käyttäjätunnus | Pakollinen | N/A |
| Jäsenvaltion viitekoodi (*1) | Pakollinen | Ei |
| Yksilöllinen tunniste (2) | Pakollinen | Ei |
| ECRIS-viitesovelluksesta tai kansallisesta ECRIS-ohjelmistosovelluksesta ECRIS-TCN:n keskusjärjestelmään lähetettävän tietueen lähettämisen aikaleima | Pakollinen | N/A |
| Sukunimi (-nimet) (*1) | Pakollinen | Kyllä |
| Etunimi (-nimet) (*1) | Pakollinen | Kyllä |
| Täydellinen nimi (*1) | Valinnainen | Ei |
| Syntymäaika (*1) | Pakollinen | Kyllä |
| Syntymäpaikka: [Paikka]: Maa (*1) | Pakollinen | Kyllä |
| Syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan nimi (*1) | Pakollinen | Kyllä |
| Syntymäpaikka: [Paikka]: Maaryhmittely (*1) | Valinnainen | Ei |
| Syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan koodi (*1) | Valinnainen | Ei |
| Kansalaisuus tai kansalaisuudet (*1) | Pakollinen | Kyllä |
| Sukupuoli (*1) | Pakollinen | Kyllä |
| Aiempi sukunimi (-nimet) (*1) | Pakollinen, jos sovelletaan (3) | Kyllä |
| Aiempi etunimi (-nimet) (*1) | Pakollinen, jos sovelletaan (4) | Kyllä |
| Äidin sukunimi (-nimet) (*1) | Valinnainen | Ei |
| Äidin etunimi (-nimet) (*1) | Valinnainen | Ei |
| Isän sukunimi (-nimet) (*1) | Valinnainen | Ei |
| Isän etunimi (-nimet) (*1) | Valinnainen | Ei |
| Henkilötunnus (*1) | Valinnainen | Ei |
| [Henkilöllisyysasiakirja]: Tunnistusluokka (*1) | Valinnainen | Ei |
| [Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan numero (*1) | Valinnainen | Ei |
| [Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan tyyppi (*1) | Valinnainen | Ei |
| [Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi | Valinnainen | Ei |
| [Henkilöllisyysasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi (*1) | Valinnainen | Ei |
| [Matkustusasiakirja] (5): Matkustusasiakirjan numero (*1) | Valinnainen | Ei |
| [Matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan tyyppi (*1) | Valinnainen | Ei |
| [Matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi (*1) | Valinnainen | Ei |
| [Matkustusasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi (*1) | Valinnainen | Ei |
| Peitenimi | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen etunimi (-nimet) | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen sukunimi (-nimet) | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen täydellinen nimi | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen sukupuoli | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: Maa | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan nimi | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: Maaryhmittely | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan koodi | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Syntymäaika | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen kansalaisuus tai kansalaisuudet | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen äidin etunimi (-nimet) | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen äidin sukunimi (-nimet) | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen isän etunimi (-nimet) | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimen isän sukunimi (-nimet) | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan numero | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan tyyppi | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan numero | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan tyyppi | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi | Valinnainen | Ei |
| [Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi | Valinnainen | Ei |
| Digitaaliset sormenjälkikuvat (NIST-tiedosto) | Valinnainen | Ei |
| Digitaalisen sormenjälkikuvan viitenumero | Pakollinen, jos toimitetaan digitaalisia sormenjälkikuvia | Ei |
| Asetuksen (EU) 2019/816 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti perustettua tietuetta osoittava parametri (vanhojen tietojen parametri) | Pakollinen, jos toimitetaan digitaalisia sormenjälkikuvia | Ei |
| Asetuksen (EU) 2019/816 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti lisätty liputus | Valinnainen | Ei |

Tietoelementti

Tiedon tyyppi

”Ei tiedossa” -arvo mahdollinen

[Tuomiojäsenvaltio]: Jäsenvaltio

Pakollinen

N/A (1)

[Tuomiojäsenvaltio]: Jäsenvaltioiden keskusviranomaiset

Pakollinen

N/A

[Yhteyshenkilö]: Etunimi (-nimet)

Valinnainen

N/A

[Yhteyshenkilö]: Sukunimi

Valinnainen

N/A

[Yhteyshenkilö]: Toinen sukunimi

Valinnainen

N/A

[Yhteyshenkilö]: Puhelinnumero

Valinnainen

N/A

[Yhteyshenkilö]: Faksi

Valinnainen

N/A

[Yhteyshenkilö]: Sähköposti

Pakollinen

N/A

Viranomaisen käyttäjätunnus

Pakollinen

N/A

Jäsenvaltion viitekoodi (*1)

Pakollinen

Ei

Yksilöllinen tunniste (2)

Pakollinen

Ei

ECRIS-viitesovelluksesta tai kansallisesta ECRIS-ohjelmistosovelluksesta ECRIS-TCN:n keskusjärjestelmään lähetettävän tietueen lähettämisen aikaleima

Pakollinen

N/A

Sukunimi (-nimet) (*1)

Pakollinen

Kyllä

Etunimi (-nimet) (*1)

Pakollinen

Kyllä

Täydellinen nimi (*1)

Valinnainen

Ei

Syntymäaika (*1)

Pakollinen

Kyllä

Syntymäpaikka: [Paikka]: Maa (*1)

Pakollinen

Kyllä

Syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan nimi (*1)

Pakollinen

Kyllä

Syntymäpaikka: [Paikka]: Maaryhmittely (*1)

Valinnainen

Ei

Syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan koodi (*1)

Valinnainen

Ei

Kansalaisuus tai kansalaisuudet (*1)

Pakollinen

Kyllä

Sukupuoli (*1)

Pakollinen

Kyllä

Aiempi sukunimi (-nimet) (*1)

Pakollinen, jos sovelletaan (3)

Kyllä

Aiempi etunimi (-nimet) (*1)

Pakollinen, jos sovelletaan (4)

Kyllä

Äidin sukunimi (-nimet) (*1)

Valinnainen

Ei

Äidin etunimi (-nimet) (*1)

Valinnainen

Ei

Isän sukunimi (-nimet) (*1)

Valinnainen

Ei

Isän etunimi (-nimet) (*1)

Valinnainen

Ei

Henkilötunnus (*1)

Valinnainen

Ei

[Henkilöllisyysasiakirja]: Tunnistusluokka (*1)

Valinnainen

Ei

[Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan numero (*1)

Valinnainen

Ei

[Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan tyyppi (*1)

Valinnainen

Ei

[Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi

Valinnainen

Ei

[Henkilöllisyysasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi (*1)

Valinnainen

Ei

[Matkustusasiakirja] (5): Matkustusasiakirjan numero (*1)

Valinnainen

Ei

[Matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan tyyppi (*1)

Valinnainen

Ei

[Matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi (*1)

Valinnainen

Ei

[Matkustusasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi (*1)

Valinnainen

Ei

Peitenimi

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen etunimi (-nimet)

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen sukunimi (-nimet)

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen täydellinen nimi

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen sukupuoli

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: Maa

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan nimi

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: Maaryhmittely

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan koodi

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Syntymäaika

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen kansalaisuus tai kansalaisuudet

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen äidin etunimi (-nimet)

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen äidin sukunimi (-nimet)

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen isän etunimi (-nimet)

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimen isän sukunimi (-nimet)

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan numero

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan tyyppi

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan numero

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan tyyppi

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi

Valinnainen

Ei

[Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi

Valinnainen

Ei

Digitaaliset sormenjälkikuvat (NIST-tiedosto)

Valinnainen

Ei

Digitaalisen sormenjälkikuvan viitenumero

Pakollinen, jos toimitetaan digitaalisia sormenjälkikuvia

Ei

Asetuksen (EU) 2019/816 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti perustettua tietuetta osoittava parametri (vanhojen tietojen parametri)

Pakollinen, jos toimitetaan digitaalisia sormenjälkikuvia

Ei

Asetuksen (EU) 2019/816 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti lisätty liputus

Valinnainen

Ei

II   Pääsy ECRIS-TCN:ään ja hakujen tekeminen - ”Etsi tuomiojäsenvaltiota” -viestin tietomalli

Toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä alla olevassa taulukossa esitettyä tietomallia, kun ne käyttävät ECRIS-TCN:ää asetuksen (EU) 2019/816 7 artiklan mukaisesti niiden jäsenvaltioiden tunnistamiseksi, joilla on rikosrekisteritietoja tietystä kolmannen maan kansalaisesta.

| Tietoelementti | Tiedon tyyppi |
| --- | --- |
| Pyynnön esittänyt toimivaltainen viranomainen | Pakollinen |
| Viranomaisen käyttäjätunnus | Pakollinen |
| Hakuviestin tarkoitus | Pakollinen |
| Jäsenvaltion viitekoodi | Valinnainen |
| ECRIS-viitesovelluksesta tai kansallisesta ECRIS-ohjelmistosovelluksesta ECRIS-TCN:n keskusjärjestelmään lähetettävien hakutietojen lähettämisen aikaleima | Pakollinen |
| Tarkka haku / epätarkka haku | Pakollinen |
| Sukunimi (-nimet) (*2) | Valinnainen |
| Etunimi (-nimet) (*2) | Valinnainen |
| Täydellinen nimi | Valinnainen |
| Syntymäaika (*2) | Valinnainen |
| Syntymäpaikka: [Paikka]: maa (*2) | Valinnainen |
| Syntymäpaikka: [Paikka]: paikkakunnan nimi | Valinnainen |
| Syntymäpaikka: [Paikka]: Maaryhmittely | Valinnainen |
| Syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan koodi | Valinnainen |
| Kansalaisuus tai kansalaisuudet (*2) | Valinnainen |
| Sukupuoli | Valinnainen |
| Aiempi sukunimi (-nimet) (*2) | Valinnainen |
| Aiempi etunimi (-nimet) (*2) | Valinnainen |
| Äidin sukunimi (-nimet) | Valinnainen |
| Äidin etunimi (-nimet) | Valinnainen |
| Isän sukunimi (-nimet) | Valinnainen |
| Isän etunimi (-nimet) | Valinnainen |
| Henkilötunnus  (*2) | Valinnainen |
| [Henkilöllisyysasiakirja]: Tunnistusluokka | Valinnainen |
| [Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan numero | Valinnainen |
| [Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan tyyppi | Valinnainen |
| [Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi | Valinnainen |
| [Henkilöllisyysasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi | Valinnainen |
| [Matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan numero | Valinnainen |
| [Matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan tyyppi | Valinnainen |
| [Matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi | Valinnainen |
| [Matkustusasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi | Valinnainen |
| Peitenimi | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen etunimi (-nimet) (*2) | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen sukunimi (-nimet) (*2) | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen täydellinen nimi | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen sukupuoli | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: maa | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: paikkakunnan nimi | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimi [syntymäpaikka: [Paikka]: maaryhmittely | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan koodi | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Syntymäaika | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen kansalaisuus tai kansalaisuudet | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen äidin etunimi (-nimet) | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen äidin sukunimi (-nimet) | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen isän etunimi (-nimet) | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimen isän sukunimi (-nimet) | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan numero | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan tyyppi | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan numero | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan tyyppi | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi | Valinnainen |
| [Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi | Valinnainen |
| Digitaaliset sormenjälkikuvat (NIST-tiedosto) | Valinnainen |

Tietoelementti

Tiedon tyyppi

Pyynnön esittänyt toimivaltainen viranomainen

Pakollinen

Viranomaisen käyttäjätunnus

Pakollinen

Hakuviestin tarkoitus

Pakollinen

Jäsenvaltion viitekoodi

Valinnainen

ECRIS-viitesovelluksesta tai kansallisesta ECRIS-ohjelmistosovelluksesta ECRIS-TCN:n keskusjärjestelmään lähetettävien hakutietojen lähettämisen aikaleima

Pakollinen

Tarkka haku / epätarkka haku

Pakollinen

Sukunimi (-nimet) (*2)

Valinnainen

Etunimi (-nimet) (*2)

Valinnainen

Täydellinen nimi

Valinnainen

Syntymäaika (*2)

Valinnainen

Syntymäpaikka: [Paikka]: maa (*2)

Valinnainen

Syntymäpaikka: [Paikka]: paikkakunnan nimi

Valinnainen

Syntymäpaikka: [Paikka]: Maaryhmittely

Valinnainen

Syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan koodi

Valinnainen

Kansalaisuus tai kansalaisuudet (*2)

Valinnainen

Sukupuoli

Valinnainen

Aiempi sukunimi (-nimet) (*2)

Valinnainen

Aiempi etunimi (-nimet) (*2)

Valinnainen

Äidin sukunimi (-nimet)

Valinnainen

Äidin etunimi (-nimet)

Valinnainen

Isän sukunimi (-nimet)

Valinnainen

Isän etunimi (-nimet)

Valinnainen

Henkilötunnus  (*2)

Valinnainen

[Henkilöllisyysasiakirja]: Tunnistusluokka

Valinnainen

[Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan numero

Valinnainen

[Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan tyyppi

Valinnainen

[Henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi

Valinnainen

[Henkilöllisyysasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi

Valinnainen

[Matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan numero

Valinnainen

[Matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan tyyppi

Valinnainen

[Matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi

Valinnainen

[Matkustusasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi

Valinnainen

Peitenimi

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen etunimi (-nimet) (*2)

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen sukunimi (-nimet) (*2)

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen täydellinen nimi

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen sukupuoli

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: maa

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: paikkakunnan nimi

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimi [syntymäpaikka: [Paikka]: maaryhmittely

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen syntymäpaikka: [Paikka]: Paikkakunnan koodi

Valinnainen

[Lisänimi]: Syntymäaika

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen kansalaisuus tai kansalaisuudet

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen äidin etunimi (-nimet)

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen äidin sukunimi (-nimet)

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen isän etunimi (-nimet)

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimen isän sukunimi (-nimet)

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan numero

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan tyyppi

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Henkilöllisyysasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimi [henkilöllisyysasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan numero

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan tyyppi

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Matkustusasiakirjan myöntäneen viranomaisen nimi

Valinnainen

[Lisänimi]: Lisänimi [matkustusasiakirja]: Tarvittaessa myöntävän maan kolmikirjaiminen koodi

Valinnainen

Digitaaliset sormenjälkikuvat (NIST-tiedosto)

Valinnainen

III   ECRIS-TCN:n toimintaa koskevat vaatimukset

ECRIS-TCN:n toimintaa koskevien vaatimusten olisi vastattava vähintään alla olevassa taulukossa esitettyjä arvoja.

| Käyttötapaus | Vastausaika atomisten toimintojen perusteella 95 %:ssa pyynnöistä | Enimmäisvastausaika atomisten toimintojen perusteella |
| --- | --- | --- |
| Luo TCN-tietue / Muuta TCN-tietuetta (ilman sormenjälkiä) | 30 sekuntia | 60 sekuntia |
| Luo TCN-tietue / Muuta TCN-tietuetta (sormenjäljet mukana) | Vastaanottokuittaus: 30 sekuntia
  Suoritus loppuun: 5 min | Vastaanottokuittaus: 60 sekuntia
  Suoritus loppuun: 10 min |
| Poista TCN-tietue (sormenjäljet mukana tai niitä ilman) | 30 sekuntia | 60 sekuntia |
| Katsele saman jäsenvaltion luomaa tietuetta (sormenjäljet mukana tai niitä ilman) | 15 sekuntia | 30 sekuntia |
| Etsi tuomiojäsenvaltiota (tarkka haku; ilman sormenjälkiä) | 15 sekuntia | 30 sekuntia |
| Etsi tuomiojäsenvaltiota (sormenjäljet mukana) | 30 sekuntia | 60 sekuntia |
| Etsi tuomiojäsenvaltiota (epätarkka haku; sormenjäljet mukana tai niitä ilman) | 30 sekuntia | 60 sekuntia |
| Tarkista sormenjälkitietojen laatu | 10 sekuntia | 20 sekuntia |

Käyttötapaus

Vastausaika atomisten toimintojen perusteella 95 %:ssa pyynnöistä

Enimmäisvastausaika atomisten toimintojen perusteella

Luo TCN-tietue / Muuta TCN-tietuetta (ilman sormenjälkiä)

30 sekuntia

60 sekuntia

Luo TCN-tietue / Muuta TCN-tietuetta (sormenjäljet mukana)

Vastaanottokuittaus: 30 sekuntia

Suoritus loppuun: 5 min

Vastaanottokuittaus: 60 sekuntia

Suoritus loppuun: 10 min

Poista TCN-tietue (sormenjäljet mukana tai niitä ilman)

30 sekuntia

60 sekuntia

Katsele saman jäsenvaltion luomaa tietuetta (sormenjäljet mukana tai niitä ilman)

15 sekuntia

30 sekuntia

Etsi tuomiojäsenvaltiota (tarkka haku; ilman sormenjälkiä)

15 sekuntia

30 sekuntia

Etsi tuomiojäsenvaltiota (sormenjäljet mukana)

30 sekuntia

60 sekuntia

Etsi tuomiojäsenvaltiota (epätarkka haku; sormenjäljet mukana tai niitä ilman)

30 sekuntia

60 sekuntia

Tarkista sormenjälkitietojen laatu

10 sekuntia

20 sekuntia

---

(1)  Merkintä ”N/A” tarkoittaa ”ei sovelleta” (not applicable).

(2)  Jäsenvaltion viitekoodin ja tuomiojäsenvaltion ISO-koodin yhdistelmä

(3)  Koskee ainoastaan niitä tapauksia, joissa henkilöllä on aiempi nimi (nimiä) tai sukunimi (-nimiä), esimerkiksi tyttönimi.

(4)  Ks. edellä oleva alaviite.

(5)  Matkustusasiakirjalla tarkoitetaan passia tai muuta vastaavaa asiakirjaa, joka oikeuttaa sen haltijan ulkorajojen ylittämiseen ja johon voidaan liittää viisumi, sellaisina kuin ne luetellaan ulkorajojen ylittämiseen oikeuttavia matkustusasiakirjoja, joihin voidaan liittää viisumi, koskevasta luettelosta ja tämän luettelon vahvistamista varten luotavasta järjestelmästä 25 päivänä lokakuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 1105/2011/EU (EUVL L 287, 4.11.2011, s. 9).

(*1)  olemassa olevan tietueen alfanumeerinen tietoelementti, jota verrataan 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettavan tietueen asianomaiseen tietoelementtiin.

(*2)  tietoelementti, joka voidaan valita 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhdeksi kolmesta vähimmäistietoelementistä ECRIS-TCN-järjestelmässä tehtävää hakua varten.

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 16.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 322/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 322/122

---

EUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN VALALIITON LENTOLIIKENNETTÄ KOSKEVAN SOPIMUKSEN MUKAISESTI PERUSTETUN EUROOPAN UNIONIN JA SVEITSIN LENTOLIIKENNEKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2022,

annettu 24 päivänä marraskuuta 2022,

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen liitteen korvaamisesta [2022/2471]

EUROOPAN UNIONIN JA SVEITSIN LENTOLIIKENNEKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen lentoliikenteestä, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 23 artiklan 4 kohdan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Korvataan sopimuksen liite tämän päätöksen liitteellä 1 päivästä tammikuuta 2023.

Tehty Bernissä ja Brysselissä 24 päivänä marraskuuta 2022.

Sekakomitean puolesta

Euroopan unionin valtuuskunnan johtaja

Filip CORNELIS

Sveitsin valtuuskunnan johtaja

Christian HEGNER

---

LIITE

Tämän sopimuksen soveltamiseksi

| — | Euroopan unioni korvaa 1 päivänä joulukuuta 2009 voimaan tulleen Lissabonin sopimuksen nojalla Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on, |
| --- | --- |

—

Euroopan unioni korvaa 1 päivänä joulukuuta 2009 voimaan tulleen Lissabonin sopimuksen nojalla Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on,

| — | aina kun tässä liitteessä mainituissa säädöksissä viitataan Euroopan yhteisön, joka on korvattu Euroopan unionilla, jäsenvaltioihin, tai niissä vaaditaan yhteyttä näihin valtioihin, viittausten katsotaan sopimusta sovellettaessa koskevan myös Sveitsiä tai vaatimusta, joka koskee yhteyttä Sveitsiin, |
| --- | --- |

—

aina kun tässä liitteessä mainituissa säädöksissä viitataan Euroopan yhteisön, joka on korvattu Euroopan unionilla, jäsenvaltioihin, tai niissä vaaditaan yhteyttä näihin valtioihin, viittausten katsotaan sopimusta sovellettaessa koskevan myös Sveitsiä tai vaatimusta, joka koskee yhteyttä Sveitsiin,

| — | sopimuksen 4, 15, 18, 27 ja 35 artiklassa olevat viittaukset neuvoston asetuksiin (ETY) N:o 2407/92 ja N:o (ETY) 2408/92 katsotaan viittauksiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1008/2008, |
| --- | --- |

—

sopimuksen 4, 15, 18, 27 ja 35 artiklassa olevat viittaukset neuvoston asetuksiin (ETY) N:o 2407/92 ja N:o (ETY) 2408/92 katsotaan viittauksiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1008/2008,

| — | seuraavissa yhteisön direktiiveissä ja asetuksissa käytetty käsite ”yhteisön lentoliikenteen harjoittaja” tarkoittaa myös lentoliikenteen harjoittajia, joilla on liikennöintilupa ja joiden pääasiallinen toimipaikka tai mahdollinen rekisteröity kotipaikka sijaitsee Sveitsissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 säännösten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 15 artiklan soveltamista. Viittaukset neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2407/92 katsotaan viittauksiksi asetukseen (EY) N:o 1008/2008, |
| --- | --- |

—

seuraavissa yhteisön direktiiveissä ja asetuksissa käytetty käsite ”yhteisön lentoliikenteen harjoittaja” tarkoittaa myös lentoliikenteen harjoittajia, joilla on liikennöintilupa ja joiden pääasiallinen toimipaikka tai mahdollinen rekisteröity kotipaikka sijaitsee Sveitsissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 säännösten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 15 artiklan soveltamista. Viittaukset neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2407/92 katsotaan viittauksiksi asetukseen (EY) N:o 1008/2008,

| — | seuraavissa säädöksissä olevat viittaukset perussopimuksen 81 ja 82 artiklaan tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklaan katsotaan viittauksiksi tämän sopimuksen 8 ja 9 artiklaan. |
| --- | --- |

—

seuraavissa säädöksissä olevat viittaukset perussopimuksen 81 ja 82 artiklaan tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklaan katsotaan viittauksiksi tämän sopimuksen 8 ja 9 artiklaan.

1.   Lentoliikenteen vapauttaminen ja muut siviili-ilmailua koskevat säännöt

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (uudelleen laadittu toisinto) (EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1)

| — | Asetus (EU) 2020/696 (EUVL L 165, 27.5.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2020/696 (EUVL L 165, 27.5.2020, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2114 (EUVL L 426, 17.12.2020, s. 1); asetusta (EU) 2020/2114 sovelletaan Sveitsiin kokonaisuudessaan 18.12.2020 |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2114 (EUVL L 426, 17.12.2020, s. 1); asetusta (EU) 2020/2114 sovelletaan Sveitsiin kokonaisuudessaan 18.12.2020

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2115 (EUVL L 426, 17.12.2020, s. 4); asetusta (EU) 2020/2115 sovelletaan Sveitsiin kokonaisuudessaan 18.12.2020. |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2115 (EUVL L 426, 17.12.2020, s. 4); asetusta (EU) 2020/2115 sovelletaan Sveitsiin kokonaisuudessaan 18.12.2020.

Neuvoston direktiivi 2000/79/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, Euroopan lentoyhtiöiden liiton (AEA), Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF), Euroopan ohjaamomiehistöyhdistyksen (ECA), Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden yhdistyksen (ERA) ja Kansainvälisen tilauslentoyhtiöiden järjestön (IACA) tekemän, siviili-ilmailun liikkuvien työntekijöiden työajan järjestämistä koskevan eurooppalaisen sopimuksen täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EYVL L 302, 1.12.2000, s. 57)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/88/EY, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista (EUVL L 299, 18.11.2003, s. 9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 437/2003, annettu 27 päivänä helmikuuta 2003, matkustajien, rahdin ja postin lentokuljetuksia koskevista tilastotiedoista (EUVL L 66, 11.3.2003, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission asetus (EY) N:o 1358/2003 (EUVL L 49, 17.2.2007, s. 9) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 1358/2003 (EUVL L 49, 17.2.2007, s. 9)

Komission asetus (EY) N:o 1358/2003, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2003, matkustajien, rahdin ja postin lentokuljetuksia koskevista tilastotiedoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 437/2003 täytäntöönpanosta sekä liitteiden I ja II muuttamisesta (EUVL L 194, 1.8.2003, s. 9), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission asetus (EY) N:o 158/2007 (EUVL L 49, 17.2.2007, s. 9) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 158/2007 (EUVL L 49, 17.2.2007, s. 9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 785/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, lentoliikenteen harjoittajia ja ilma-alusten käyttäjiä koskevista vakuutusvaatimuksista (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EU) N:o 285/2010 (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 19) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 285/2010 (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 19)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1118 (EUVL L 243, 29.7.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1118 (EUVL L 243, 29.7.2020, s. 1)

Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18 päivänä tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 14, 22.1.1993, s. 1) (1–12 artikla), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Asetus (EY) N:o 793/2004 (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 50) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 793/2004 (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 50)

| — | Asetus (EU) 2020/459 (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2020/459 (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1477 (EUVL L 338, 15.10.2020, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1477 (EUVL L 338, 15.10.2020, s. 4)

| — | Asetus (EU) 2021/250 (EUVL L 58, 19.2.2021, s. 1); asetuksen (ETY) N:o 95/93, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksen (EU) 2021/250 1 artiklan 6 kohdalla, 10 a artiklan 1 ja 4 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 20.2.2021 alkaen |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2021/250 (EUVL L 58, 19.2.2021, s. 1); asetuksen (ETY) N:o 95/93, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksen (EU) 2021/250 1 artiklan 6 kohdalla, 10 a artiklan 1 ja 4 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 20.2.2021 alkaen

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1889 (EUVL L 384, 29.10.2021, s. 20) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1889 (EUVL L 384, 29.10.2021, s. 20)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/255 (EUVL L 42, 23.2.2022, s. 1). |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/255 (EUVL L 42, 23.2.2022, s. 1).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/12/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, lentoasemamaksuista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 70, 14.3.2009, s. 11)

Neuvoston direktiivi 96/67/EY, annettu 15 päivänä lokakuuta 1996, pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla (EYVL L 272, 25.10.1996, s. 36) (1–9, 11–23 ja 25 artikla)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 80/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä koskevista käytännesäännöistä ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2299/89 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 35, 4.2.2009, s. 47)

2.   Kilpailusäännöt

Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 1, 4.1.2003, s. 1) (1–13 ja 15–45 artikla)

(Siltä osin kuin kyseisellä asetuksella on sopimuksen soveltamisen kannalta merkitystä. Asetuksen lisääminen ei vaikuta tämän sopimuksen mukaiseen työnjakoon.)

Komission asetus (EY) N:o 773/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission asetus (EY) N:o 622/2008 (EUVL L 171, 1.7.2008, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 622/2008 (EUVL L 171, 1.7.2008, s. 3)

Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (”EY:n sulautuma-asetus”) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1) (1–18 artikla, 19 artiklan 1 ja 2 kohta ja 20–23 artikla)

Sulautuma-asetuksen 4 artiklan 5 kohdan osalta Euroopan yhteisön ja Sveitsin välillä sovelletaan seuraavaa:

| (1) | Kun on kyse asetuksen (EY) N:o 139/2004 3 artiklassa määritellystä keskittymästä, joka ei ole kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettu yhteisönlaajuinen keskittymä ja jota voidaan tarkastella vähintään kolmen EY:n jäsenvaltion ja Sveitsin valaliiton kansallisen kilpailulainsäädännön perusteella, kyseisen asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt tai yritykset voivat ennen toimivaltaisille viranomaisille ilmoittamista ilmoittaa EY:n komissiolle perustellulla lausunnolla, että komission olisi tutkittava keskittymä. |
| --- | --- |

(1)

Kun on kyse asetuksen (EY) N:o 139/2004 3 artiklassa määritellystä keskittymästä, joka ei ole kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettu yhteisönlaajuinen keskittymä ja jota voidaan tarkastella vähintään kolmen EY:n jäsenvaltion ja Sveitsin valaliiton kansallisen kilpailulainsäädännön perusteella, kyseisen asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt tai yritykset voivat ennen toimivaltaisille viranomaisille ilmoittamista ilmoittaa EY:n komissiolle perustellulla lausunnolla, että komission olisi tutkittava keskittymä.

| (2) | Euroopan komissio toimittaa kaikki asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan 5 kohdan ja edellä olevan kohdan mukaiset lausunnot viipymättä Sveitsin valaliitolle. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan komissio toimittaa kaikki asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan 5 kohdan ja edellä olevan kohdan mukaiset lausunnot viipymättä Sveitsin valaliitolle.

| (3) | Jos Sveitsin valaliitto on ilmoittanut olevansa eri mieltä asian käsittelyn siirtämistä koskevasta pyynnöstä, Sveitsin toimivaltaiset kilpailuviranomaiset säilyttävät toimivaltansa eikä asiaa tämän kohdan nojalla siirretä pois Sveitsin valaliitolta. |
| --- | --- |

(3)

Jos Sveitsin valaliitto on ilmoittanut olevansa eri mieltä asian käsittelyn siirtämistä koskevasta pyynnöstä, Sveitsin toimivaltaiset kilpailuviranomaiset säilyttävät toimivaltansa eikä asiaa tämän kohdan nojalla siirretä pois Sveitsin valaliitolta.

Sulautuma-asetuksen 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa, 9 artiklan 2 ja 6 kohdassa ja 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen osalta:

| (1) | Euroopan komissio toimittaa kaikki asiaa koskevat asiakirjat 4 artiklan 4 ja 5 kohdan, 9 artiklan 2 ja 6 kohdan sekä 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti viipymättä Sveitsin toimivaltaiselle kilpailuviranomaiselle. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio toimittaa kaikki asiaa koskevat asiakirjat 4 artiklan 4 ja 5 kohdan, 9 artiklan 2 ja 6 kohdan sekä 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti viipymättä Sveitsin toimivaltaiselle kilpailuviranomaiselle.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa, 9 artiklan 2 ja 6 kohdassa sekä 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen laskeminen Sveitsin valaliiton osalta alkaa siitä päivästä, jona Sveitsin toimivaltainen kilpailuviranomainen vastaanottaa asiaa koskevat asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa, 9 artiklan 2 ja 6 kohdassa sekä 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen laskeminen Sveitsin valaliiton osalta alkaa siitä päivästä, jona Sveitsin toimivaltainen kilpailuviranomainen vastaanottaa asiaa koskevat asiakirjat.

Komission asetus (EY) N:o 802/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 133, 30.4.2004, s. 1) (1–24 artikla), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EY) N:o 1792/2006 (EUVL L 362, 20.12.2006, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 1792/2006 (EUVL L 362, 20.12.2006, s. 1)

| — | Komission asetus (EY) N:o 1033/2008 (EUVL L 279, 22.10.2008, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 1033/2008 (EUVL L 279, 22.10.2008, s. 3)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1269/2013 (EUVL L 336, 14.12.2013, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1269/2013 (EUVL L 336, 14.12.2013, s. 1)

Komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (kodifioitu toisinto) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17)

Neuvoston asetus (EY) N:o 487/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta lentoliikenteen alan sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin (kodifioitu toisinto) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 148, 11.6.2009, s. 1)

3.   Ilmailun turvallisuus

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1087 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1087 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 1)

Lentoturvallisuusvirastolla on myös Sveitsissä lentoturvallisuusvirastolle asetuksen säännösten mukaan myönnetyt valtuudet.

Komissiolla on myös Sveitsissä valtuudet, jotka on myönnetty komissiolle päätöksiä varten 2 artiklan 6 ja 7 kohdan, 41 artiklan 6 kohdan, 62 artiklan 5 kohdan, 67 artiklan 2 ja 3 kohdan, 70 artiklan 4 kohdan, 71 artiklan 2 kohdan, 76 artiklan 4 kohdan, 84 artiklan 1 kohdan, 85 artiklan 9 kohdan, 104 artiklan 3 kohdan i alakohdan, 105 artiklan 1 kohdan ja 106 artiklan 1 ja 6 kohdan mukaisesti.

Sen estämättä, mitä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen liitteen toisessa luetelmakohdassa määrätään horisontaalisesta mukautuksesta, asetuksen (EU) 2018/1139 127 artiklassa mainituissa asetuksen (EU) N:o 182/2011 säännöksissä esitettyjen viittausten ”jäsenvaltioihin” ei katsota koskevan Sveitsiä.

Asetuksen ei mitenkään katsota siirtävän Euroopan lentoturvallisuusvirastolle valtaa toimia kansainvälisten sopimusten perusteella Sveitsin puolesta muussa tarkoituksessa kuin sen avustamiseksi tällaisiin sopimuksiin perustuvien velvoitteiden täyttämisessä.

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen tekstiä koskevat seuraavat mukautukset:

| a) | Muutetaan 68 artikla seuraavasti:






  i) | lisätään 1 kohdan a) alakohdassa ilmaisun ”unionin” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsin”; |
| --- | --- | --- |

a)

Muutetaan 68 artikla seuraavasti:

i)

lisätään 1 kohdan a) alakohdassa ilmaisun ”unionin” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsin”;

| ii) | lisätään kohta seuraavasti:






  ”4. | Jos unioni neuvottelee kolmannen maan kanssa sellaisen sopimuksen tekemisestä, jonka mukaan jäsenvaltio tai lentoturvallisuusvirasto voi antaa todistuksia kyseisen kolmannen maan ilmailuviranomaisten myöntämien todistusten perusteella, se pyrkii saamaan Sveitsille tarjouksen vastaavanlaisesta sopimuksesta kyseisen kolmannen maan kanssa. Sveitsi pyrkii puolestaan tekemään kolmansien maiden kanssa unionin tekemiä sopimuksia vastaavat sopimukset.” |
| --- | --- | --- |

ii)

lisätään kohta seuraavasti:

”4.

| b) | Lisätään 95 artiklaan kohta seuraavasti:






  ”3. | Poiketen siitä, mitä Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, Sveitsin kansalaisia, joilla on täydet kansalaisoikeudet, voidaan ottaa palvelukseen viraston pääjohtajan tekemällä sopimuksella.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 95 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.

| c) | Lisätään 96 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”Sveitsi soveltaa virastoon liitteen A lisäyksen mukaisesti Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa, joka on tämän liitteen liitteenä A.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään 96 artiklaan kohta seuraavasti:

”Sveitsi soveltaa virastoon liitteen A lisäyksen mukaisesti Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa, joka on tämän liitteen liitteenä A.”

| d) | Lisätään 102 artiklaan kohta seuraavasti:






  ”5. | Sveitsi osallistuu hallintoneuvoston työskentelyyn täysimääräisesti, ja sillä on äänioikeutta lukuun ottamatta hallintoneuvostossa samat oikeudet ja velvoitteet kuin unionin jäsenvaltioilla.” |
| --- | --- | --- |

d)

Lisätään 102 artiklaan kohta seuraavasti:

”5.

| e) | Lisätään 120 artiklaan kohta seuraavasti:






  ”13. | Sveitsi osallistuu 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun rahoitusosuuteen seuraavan kaavan mukaisesti:
  S (0.2/100) + S [1 - (a+b) 0.2/100] c/C
  jossa:







  S | = | se osa viraston talousarviosta, jota ei kateta 1 kohdan c ja d alakohdassa mainituilla maksuilla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | = | assosioituneiden valtioiden lukumäärä |
| b | = | EU:n jäsenvaltioiden lukumäärä |
| c | = | Sveitsin rahoitusosuus ICAOn talousarvioon |
| C | = | EU:n jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden kokonaisrahoitusosuus ICAOn talousarvioon.” |

e)

Lisätään 120 artiklaan kohta seuraavasti:

”13.

S (0.2/100) + S [1 - (a+b) 0.2/100] c/C

jossa:

S

=

se osa viraston talousarviosta, jota ei kateta 1 kohdan c ja d alakohdassa mainituilla maksuilla

a

=

assosioituneiden valtioiden lukumäärä

b

=

EU:n jäsenvaltioiden lukumäärä

c

=

Sveitsin rahoitusosuus ICAOn talousarvioon

C

=

EU:n jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden kokonaisrahoitusosuus ICAOn talousarvioon.”

| f) | Lisätään 122 artiklaan kohta seuraavasti:






  ”6. | Unionin toteuttamaa viraston toimintaan osallistuvien sveitsiläisten osanottajien varainhoidon valvontaa koskevat säännökset ovat tämän liitteen liitteenä B.” |
| --- | --- | --- |

f)

Lisätään 122 artiklaan kohta seuraavasti:

”6.

| g) | Asetuksen liitettä I laajennetaan siten, että se sisältää seuraavat ilma-alukset ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä 3 päivänä elokuuta 2012 annetun komission asetuksen (EU) N:o 748/2012 (1) 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvina tuotteina: | A/c - [HB-JES] – tyyppi Gulfstream G-V |
| --- | --- | --- |

g)

Asetuksen liitettä I laajennetaan siten, että se sisältää seuraavat ilma-alukset ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä 3 päivänä elokuuta 2012 annetun komission asetuksen (EU) N:o 748/2012 (1) 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvina tuotteina:

A/c - [HB-JES] – tyyppi Gulfstream G-V

| | A/c - [HB-ZDF] – tyyppi MD900. |
| --- | --- |

A/c - [HB-ZDF] – tyyppi MD900.

| h) | Asetuksen 132 artiklan 1 kohdassa oleva viittaus asetukseen (EU) 2016/679 on ymmärrettävä Sveitsin osalta viittaukseksi asianomaiseen kansalliseen lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

h)

Asetuksen 132 artiklan 1 kohdassa oleva viittaus asetukseen (EU) 2016/679 on ymmärrettävä Sveitsin osalta viittaukseksi asianomaiseen kansalliseen lainsäädäntöön.

| i) | Asetuksen 140 artiklan 6 kohtaa ei sovelleta Sveitsiin. |
| --- | --- |

i)

Asetuksen 140 artiklan 6 kohtaa ei sovelleta Sveitsiin.

Komission asetus (EU) N:o 1178/2011, annettu 3 päivänä marraskuuta 2011, siviili-ilmailun lentomiehistöä koskevien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen säätämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla (EUVL L 311, 25.11.2011, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EU) N:o 290/2012 (EUVL L 100, 5.4.2012, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 290/2012 (EUVL L 100, 5.4.2012, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) N:o 70/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 25) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 70/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 25)

| — | Komission asetus (EU) N:o 245/2014 (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 33) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 245/2014 (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 33)

| — | Komission asetus (EU) 2015/445 (EUVL L 74, 18.3.2015, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/445 (EUVL L 74, 18.3.2015, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2016/539 (EUVL L 91, 7.4.2016, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/539 (EUVL L 91, 7.4.2016, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2018/1065 (EUVL L 192, 30.7.2018, s. 21) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/1065 (EUVL L 192, 30.7.2018, s. 21)

| — | Komission asetus (EU) 2018/1119 (EUVL L 204, 13.8.2018, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/1119 (EUVL L 204, 13.8.2018, s. 13)

| — | Komission asetus (EU) 2018/1974 (EUVL L 326, 20.12.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/1974 (EUVL L 326, 20.12.2018, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2019/27 (EUVL L 8, 10.1.2019, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2019/27 (EUVL L 8, 10.1.2019, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/430 (EUVL L 75, 19.3.2019, s. 66) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/430 (EUVL L 75, 19.3.2019, s. 66)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1747 (EUVL L 268, 22.10.2019, s. 23) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1747 (EUVL L 268, 22.10.2019, s. 23)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/359 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 82) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/359 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 82)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/723 (EUVL L 170, 2.6.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/723 (EUVL L 170, 2.6.2020, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2193 (EUVL L 434, 23.12.2020, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2193 (EUVL L 434, 23.12.2020, s. 13)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1310 (EUVL L 284, 9.8.2021, s. 15) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1310 (EUVL L 284, 9.8.2021, s. 15)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2227 (EUVL L 448, 15.12.2021, s. 39) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2227 (EUVL L 448, 15.12.2021, s. 39)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/844 (EUVL L 148, 31.5.2022, s. 24) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/844 (EUVL L 148, 31.5.2022, s. 24)

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/723, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2020, kolmannen maan myöntämän lentäjien sertifioinnin hyväksymistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EU) N:o 1178/2011 muuttamisesta (EUVL L 170, 2.6.2020, s. 1)

Neuvoston asetus (ETY) N:o 3922/91, annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla (EYVL L 373, 31.12.1991, s. 4) (1–3 artikla, 4 artiklan 2 kohta, (5–11 artikla ja 13 artikla), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Asetus (EY) N:o 1899/2006 (EUVL L 377, 27.12.2006, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1899/2006 (EUVL L 377, 27.12.2006, s. 1)

| — | Asetus (EY) N:o 1900/2006 (EUVL L 377, 27.12.2006, s. 176) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1900/2006 (EUVL L 377, 27.12.2006, s. 176)

| — | Komission asetus (EY) N:o 8/2008 (EUVL L 10, 12.1.2008, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 8/2008 (EUVL L 10, 12.1.2008, s. 1)

| — | Komission asetus (EY) N:o 859/2008 (EUVL L 254, 20.9.2008, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 859/2008 (EUVL L 254, 20.9.2008, s. 1)

Kumotaan asetuksen (EU) 2018/1139 139 artiklan mukaisesti asetus (ETY) N:o 3922/91 niiden, asetuksen (EU) 2018/1139 32 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla hyväksyttyjen yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamispäivästä, jotka koskevat lentokoneilla harjoitettavaan taksilentotoimintaan, kiireelliseen lääkintälentotoimintaan ja yhden ohjaajan kaupalliseen ilmakuljetustoimintaan sovellettavia lentoaikarajoituksia ja lepovaatimuksia.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 996/2010, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010, siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnasta ja ehkäisemisestä ja direktiivin 94/56/EY kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 295, 12.11.2010. s. 35), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Asetus (EU) N:o 376/2014 (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 18) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) N:o 376/2014 (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 18)

| — | Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1)

Komission asetus (EY) N:o 104/2004, annettu 22 päivänä tammikuuta 2004, Euroopan lentoturvallisuusviraston valituslautakunnan organisaatiota ja kokoonpanoa koskevista säännöistä (EUVL L 16, 23.1.2004, s. 20)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2111/2005, annettu 14 päivänä joulukuuta 2005, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevan yhteisön luettelon laatimisesta ja lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan ilmoittamisesta lentomatkustajille sekä direktiivin 2004/36/EY 9 artiklan kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 344, 27.12.2005, s. 15), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1)

Komission asetus (EY) N:o 473/2006, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2006, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 II luvussa tarkoitetun yhteisön luettelon laatimissäännöistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 84, 23.3.2006, s. 8)

Komission asetus (EY) N:o 474/2006, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2006, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 luvussa II tarkoitetusta yhteisön luettelosta (EUVL L 84, 23.3.2006, s. 14), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna seuraavalla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/862 (EUVL L 151, 2.6.2022, s. 45) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/862 (EUVL L 151, 2.6.2022, s. 45)

Komission asetus (EU) N:o 1332/2011, annettu 16 päivänä joulukuuta 2011, ilmatilan käyttöä koskevista yhteisistä vaatimuksista ja toimintamenetelmistä yhteentörmäysten välttämiseksi ilmassa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 336, 20.12.2011, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission asetus (EU) 2016/583 (EUVL L 101, 16.4.2016, s. 7) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/583 (EUVL L 101, 16.4.2016, s. 7)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 646/2012, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2012, sakkoja ja uhkasakkoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 187, 17.7.2012, s. 29)

Komission asetus (EU) N:o 748/2012, annettu 3 päivänä elokuuta 2012, ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä (EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EU) N:o 7/2013 (EUVL L 4, 9.1.2013, s. 36) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 7/2013 (EUVL L 4, 9.1.2013, s. 36)

| — | Komission asetus (EU) N:o 69/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 12) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 69/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 12)

| — | Komission asetus (EU) 2015/1039 (EUVL L 167, 1.7.2015, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/1039 (EUVL L 167, 1.7.2015, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2016/5 (EUVL L 3, 6.1.2016, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/5 (EUVL L 3, 6.1.2016, s. 3)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2019/897 (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/897 (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/570 (EUVL L 132, 27.4.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/570 (EUVL L 132, 27.4.2020, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2021/699 (EUVL L 145, 28.4.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2021/699 (EUVL L 145, 28.4.2021, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1088 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1088 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 3)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/201 (EUVL L 33, 15.2.2022, s. 7) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/201 (EUVL L 33, 15.2.2022, s. 7)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/203 (EUVL L 33, 15.2.2022, s. 46) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/203 (EUVL L 33, 15.2.2022, s. 46)

Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EU) N:o 800/2013 (EUVL L 227, 24.8.2013, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 800/2013 (EUVL L 227, 24.8.2013, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) N:o 71/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 27) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 71/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 27)

| — | Komission asetus (EU) N:o 83/2014 (EUVL L 28, 31.1.2014, s. 17) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 83/2014 (EUVL L 28, 31.1.2014, s. 17)

| — | Komission asetus (EU) N:o 379/2014 (EUVL L 123, 24.4.2014, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 379/2014 (EUVL L 123, 24.4.2014, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2015/140 (EUVL L 24, 30.1.2015, s. 5) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/140 (EUVL L 24, 30.1.2015, s. 5)

| — | Komission asetus (EU) 2015/1329 (EUVL L 206, 1.8.2015, s. 21) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/1329 (EUVL L 206, 1.8.2015, s. 21)

| — | Komission asetus (EU) 2015/640 (EUVL L 106, 24.4.2015, s. 18) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/640 (EUVL L 106, 24.4.2015, s. 18)

| — | Komission asetus (EU) 2015/2338 (EUVL L 330, 16.12.2015, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/2338 (EUVL L 330, 16.12.2015, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2016/1199 (EUVL L 198, 23.7.2016, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/1199 (EUVL L 198, 23.7.2016, s. 13)

| — | Komission asetus (EU) 2017/363 (EUVL L 55, 2.3.2017, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2017/363 (EUVL L 55, 2.3.2017, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2018/394 (EUVL L 71, 14.3.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/394 (EUVL L 71, 14.3.2018, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2018/1042 (EUVL L 188, 25.7.2018, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/745 (EUVL L 176, 5.6.2020, s. 11) |
| --- | --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/1042 (EUVL L 188, 25.7.2018, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/745 (EUVL L 176, 5.6.2020, s. 11)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1975 (EUVL L 326, 20.12.2018, s. 53) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1975 (EUVL L 326, 20.12.2018, s. 53)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1387 (EUVL L 229, 5.9.2019, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1176 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 10) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1387 (EUVL L 229, 5.9.2019, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1176 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 10)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1384 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 106) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1384 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 106)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2036 (EUVL L 416, 11.12.2020, s. 24); asetuksen (EU) 2020/2036 liitteen 4–6 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 31.12.2020 alkaen |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2036 (EUVL L 416, 11.12.2020, s. 24); asetuksen (EU) 2020/2036 liitteen 4–6 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 31.12.2020 alkaen

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1062 (EUVL L 229, 29.6.2021, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1062 (EUVL L 229, 29.6.2021, s. 3)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1296 (EUVL L 282, 5.8.2021, s. 5) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1296 (EUVL L 282, 5.8.2021, s. 5)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2237 (EUVL L 450, 16.12.2021, s. 21) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2237 (EUVL L 450, 16.12.2021, s. 21)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/414 (EUVL L 85, 14.3.2022, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/414 (EUVL L 85, 14.3.2022, s. 4)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/790 (EUVL L 141, 20.5.2022, s. 13). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/790 (EUVL L 141, 20.5.2022, s. 13).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 628/2013, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan lentoturvallisuusviraston työmenetelmistä standardointitarkastuksia suoritettaessa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 sääntöjen soveltamisen seurannasta ja komission asetuksen (EY) N:o 736/2006 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 179, 29.6.2013, s. 46)

Komission asetus (EU) N:o 139/2014, annettu 12 päivänä helmikuuta 2014, lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 44, 14.2.2014, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EU) 2017/161 (EUVL L 27, 1.2.2017, s. 99) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2017/161 (EUVL L 27, 1.2.2017, s. 99)

| — | Komission asetus (EU) 2018/401 (EUVL L 72, 15.3.2018, s. 17) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/401 (EUVL L 72, 15.3.2018, s. 17)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1234 (EUVL L 282, 31.8.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1234 (EUVL L 282, 31.8.2020, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2148 (EUVL L 428, 18.12.2020, s. 10) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2148 (EUVL L 428, 18.12.2020, s. 10)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/208 (EUVL L 35, 17.2.2022, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/208 (EUVL L 35, 17.2.2022, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/697 (EUVL L 130, 4.5.2022, s. 1). |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/697 (EUVL L 130, 4.5.2022, s. 1).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/2153, annettu 16 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perimistä maksuista ja palkkioista sekä asetuksen (EU) N:o 319/2014 kumoamisesta (EUVL L 327, 17.12.2019, s. 36)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 376/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, poikkeamien ilmoittamisesta, analysoinnista ja seurannasta siviili-ilmailun alalla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 996/2010 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/42/EY, komission asetusten (EY) N:o 1321/2007 ja (EY) N:o 1330/2007 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 18), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2082, annettu 26 päivänä marraskuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 täytäntöönpanoa koskevista järjestelyistä yhteisen eurooppalaisen riskiluokitusjärjestelmän osalta (EUVL L 426, 29.11.2021, s. 32)

Komission asetus (EU) N:o 452/2014, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014, kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajien lentotoimintaan liittyvien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 133, 6.5.2014, s. 12), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission asetus (EU) 2016/1158 (EUVL L 192, 16.7.2016, s. 21) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/1158 (EUVL L 192, 16.7.2016, s. 21)

Komission asetus (EU) N:o 1321/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, ilma-alusten sekä ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpidosta ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 362, 17.12.2014, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EU) 2015/1088 (EUVL L 176, 7.7.2015, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/1088 (EUVL L 176, 7.7.2015, s. 4)

| — | Komission asetus (EU) 2015/1536 (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 16) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/1536 (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 16)

| — | Komission asetus (EU) 2017/334 (EUVL L 50, 28.2.2017, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2017/334 (EUVL L 50, 28.2.2017, s. 13)

| — | Komission asetus (EU) 2018/750 (EUVL L 126, 23.5.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/750 (EUVL L 126, 23.5.2018, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2018/1142 (EUVL L 207, 16.8.2018, s. 2) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/1142 (EUVL L 207, 16.8.2018, s. 2)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1383 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1383 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1384 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 106) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1384 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 106)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/270 (EUVL L 56, 27.2.2020, s. 20) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/270 (EUVL L 56, 27.2.2020, s. 20)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1159 (EUVL L 257, 6.8.2020, s. 14) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1159 (EUVL L 257, 6.8.2020, s. 14)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/685 (EUVL L 143, 27.4.2021, s. 6) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/685 (EUVL L 143, 27.4.2021, s. 6)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/700 (EUVL L 145, 28.4.2021, s. 20); asetuksen (EU) 2021/700 1 artiklan 1 kohtaa ja liitteessä I olevaa 5, 6 ja 8 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 18.5.2021 alkaen |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/700 (EUVL L 145, 28.4.2021, s. 20); asetuksen (EU) 2021/700 1 artiklan 1 kohtaa ja liitteessä I olevaa 5, 6 ja 8 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 18.5.2021 alkaen

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1963 (EUVL L 400, 12.11.2021, s. 18) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1963 (EUVL L 400, 12.11.2021, s. 18)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/410 (EUVL L 84, 11.3.2022, s. 20). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/410 (EUVL L 84, 11.3.2022, s. 20).

Komission asetus (EU) 2015/340, annettu 20 päivänä helmikuuta 2015, lennonjohtajien lupakirjoja ja todistuksia koskevista teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 923/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 805/2011 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 63, 6.3.2015, s. 1)

Komission asetus (EU) 2015/640, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2015, lentotoiminnan lajin mukaisista täydentävistä yksityiskohtaisista lentokelpoisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta (EUVL L 106, 24.4.2015, s. 18) sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/133 (EUVL L 25, 29.1.2019, s. 14) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/133 (EUVL L 25, 29.1.2019, s. 14)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1159 (EUVL L 257, 6.8.2020, s. 14) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1159 (EUVL L 257, 6.8.2020, s. 14)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/97 (EUVL L 31, 29.1.2021, s. 208); asetuksen (EU) 2021/97 1 artiklaa sovelletaan Sveitsissä 26.2.2021 alkaen, lukuun ottamatta liitteessä I olevaa 1 kohtaa, jota sovelletaan Sveitsissä 16.2.2021 alkaen. |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/97 (EUVL L 31, 29.1.2021, s. 208); asetuksen (EU) 2021/97 1 artiklaa sovelletaan Sveitsissä 26.2.2021 alkaen, lukuun ottamatta liitteessä I olevaa 1 kohtaa, jota sovelletaan Sveitsissä 16.2.2021 alkaen.

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1018, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 mukaisesti pakollisesti ilmoitettavien siviili-ilmailun poikkeamien luokittelua koskevan luettelon vahvistamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 163, 30.6.2015, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/3 (EUVL L 1, 5.1.2022, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/3 (EUVL L 1, 5.1.2022, s. 3)

Komission päätös (EU) 2016/2357, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 ja sen täytäntöönpanosääntöjen tosiasiallisen noudattamisen puuttumisesta Kreikan ilmailuakatemian (HATA) myöntämien todistusten sekä niiden perusteella myönnettyjen 66 osan mukaisten lupakirjojen osalta (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 8645) (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 72)

Komission asetus (EU) 2018/395, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2018, ilmapalloilla harjoitettavaa lentotoimintaa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 mukaisia ilmapallojen ohjaamomiehistön lupakirjoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 71, 14.3.2018, s. 10), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/357 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 34) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/357 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 34)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1874 (EUVL L 378, 26.10.2021, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1874 (EUVL L 378, 26.10.2021, s. 4)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1976, annettu 14 päivänä joulukuuta 2018, purjelentokoneilla harjoitettavaa lentotoimintaa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 mukaisia purjelentokoneiden ohjaamomiehistön lupakirjoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 326, 20.12.2018, s. 64), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/358 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 57) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/358 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 57)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1874 (EUVL L 378, 26.10.2021, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1874 (EUVL L 378, 26.10.2021, s. 4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/494, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2019, tietyistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvistä lentoturvallisuusnäkökohdista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 85 I, 27.3.2019, s. 11)

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/945, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2019, miehittämättömistä ilma-alusjärjestelmistä ja kolmansien maiden miehittämättömien ilma-alusjärjestelmien käyttäjistä (EUVL L 152, 11.6.2019, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1058, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2020 (EUVL L 232, 20.7.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1058, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2020 (EUVL L 232, 20.7.2020, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/851, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2022 (EUVL L 150, 1.6.2022, s. 21) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/851, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2022 (EUVL L 150, 1.6.2022, s. 21)

Siltä osin kuin on kyse asetuksen (EU) 2019/945 2 artiklan 1 kohdassa luetelluista tuotteista, Sveitsin on sovellettava kyseisessä asetuksessa tarkoitettuja säädöksiä sellaisina kuin ne sisältyvät tähän liitteeseen, myös kuten jäljempänä esitetään, minkä lisäksi liitteen toista luetelmakohtaa sovelletaan myös seuraaviin säädöksiin:

| — | Asetuksen (EU) 2019/945 3 artiklan 9 kohdassa, 15 artiklassa, 19 artiklan 2 kohdassa ja 39 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu asetus (EY) N:o 765/2008 (2) |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/945 3 artiklan 9 kohdassa, 15 artiklassa, 19 artiklan 2 kohdassa ja 39 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu asetus (EY) N:o 765/2008 (2)

| — | Asetuksen (EU) 2019/945 3 artiklan 20 kohdassa ja 37 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu asetus (EU) N:o 1025/2012 (3) |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/945 3 artiklan 20 kohdassa ja 37 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu asetus (EU) N:o 1025/2012 (3)

| — | Asetuksen (EU) 2019/945 4 artiklan 2 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdan c alakohdassa sekä liitteessä olevan 1 osan 10 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2009/48/EY (4) |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/945 4 artiklan 2 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdan c alakohdassa sekä liitteessä olevan 1 osan 10 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2009/48/EY (4)

| — | Asetuksen (EU) 2019/945 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2006/42/EY (5)







  — | Direktiivin 2006/42/EY 1 artiklan 2 kohdan k alakohdassa ja liitteessä I olevassa 1.5.1 kohdassa tarkoitettu direktiivi 73/23/ETY (6) ottaen huomioon, että direktiivi 73/23/ETY on kumottu ja viittauksia siihen on pidettävä viittauksina direktiivin 2014/35/EU (7) asiaankuuluviin säännöksiin, |
| --- | --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/945 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2006/42/EY (5)

—

Direktiivin 2006/42/EY 1 artiklan 2 kohdan k alakohdassa ja liitteessä I olevassa 1.5.1 kohdassa tarkoitettu direktiivi 73/23/ETY (6) ottaen huomioon, että direktiivi 73/23/ETY on kumottu ja viittauksia siihen on pidettävä viittauksina direktiivin 2014/35/EU (7) asiaankuuluviin säännöksiin,

| — | Asetus (EU) 2019/1020 (8), mukaan lukien asetuksen (EU) 2019/945 5 artiklan 3 kohdassa sekä 35 artiklassa ja 36 artiklan 1 kohdassa olevat viittaukset siihen, ottaen huomioon, että viittauksia asetuksen (EY) N:o 765/2008 poistettuihin säännöksiin on pidettävä viittauksina asetuksen (EU) 2019/1020 (9) asiaankuuluviin säännöksiin, ja mukaan lukien seuraavat:






  — | Asetuksen (EU) 2019/1020 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu asetus (EU) 2019/515 (10) tuoteyhteyspisteiden osalta |
| --- | --- | --- |

—

Asetus (EU) 2019/1020 (8), mukaan lukien asetuksen (EU) 2019/945 5 artiklan 3 kohdassa sekä 35 artiklassa ja 36 artiklan 1 kohdassa olevat viittaukset siihen, ottaen huomioon, että viittauksia asetuksen (EY) N:o 765/2008 poistettuihin säännöksiin on pidettävä viittauksina asetuksen (EU) 2019/1020 (9) asiaankuuluviin säännöksiin, ja mukaan lukien seuraavat:

—

Asetuksen (EU) 2019/1020 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu asetus (EU) 2019/515 (10) tuoteyhteyspisteiden osalta

| — | Asetuksen (EU) 2019/1020 11 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu asetus (EY) N:o 765/2008 |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/1020 11 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu asetus (EY) N:o 765/2008

| — | Asetuksen (EU) 2019/1020 20 artiklan 4 ja 34 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2001/95/EY (11) |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/1020 20 artiklan 4 ja 34 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2001/95/EY (11)

Asetuksen (EU) 2019/1020 1 artiklan 1 kohdassa (virkkeen loppuosa), 3 artiklan 1 kohdassa, 3 artiklan 2 kohdassa, 3 artiklan 9 kohdassa, 3 artiklan 12 kohdassa (virkkeen alkuosa), 3 artiklan 21 kohdassa, 4 artiklan 1 kohdassa (virkkeen loppuosa), 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa, 4 artiklan 2 kohdan d alakohdassa, 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklassa, 21 artiklan 1 kohdassa (virkkeen loppuosa), 29 artiklan 2 kohdassa ja 31 artiklan 2 kohdan p alakohdassa olevien viittausten ”unioniin” katsotaan viittaavan myös Sveitsiin.

Asetuksen (EU) 2019/1020 14 artiklan 2 kohdassa ja 17 artiklassa olevat viittaukset unioniin oikeuteen on ymmärrettävä Sveitsin osalta viittauksiksi asianomaiseen kansalliseen lainsäädäntöön.

Asetuksen (EU) 2019/945 1 artiklan 2 kohdassa, 2 artiklan 3 kohdassa, 3 artiklan 14 kohdassa, 3 artiklan 15 kohdassa, 3 artiklan 18 kohdassa, 3 artiklan 19 kohdassa, 6 artiklan 1 kohdassa, 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, 8 artiklan 1 kohdassa, 8 artiklan 2 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa, 35 artiklan 1 kohdassa, 36 artiklan 3 kohdassa, 38 artiklan 2 kohdassa ja 41 artiklan 3 kohdassa olevien viittausten ”unioniin” ja mainitun asetuksen 5 jakson otsikossa olevan ensimmäisen viittauksen ”unioniin” katsotaan viittaavan myös Sveitsiin.

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/947, annettu 24 päivänä toukokuuta 2019, säännöistä ja menetelmistä miehittämättömien ilma-alusten käytössä (EUVL L 152, 11.6.2019, s. 45), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/639, annettu 12 päivänä toukokuuta 2020 (EUVL L 150, 13.5.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/639, annettu 12 päivänä toukokuuta 2020 (EUVL L 150, 13.5.2020, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/746, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2020 (EUVL L 176, 5.6.2020, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/746, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2020 (EUVL L 176, 5.6.2020, s. 13)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1166, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2021 (EUVL L 253, 16.7.2021, s. 49) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1166, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2021 (EUVL L 253, 16.7.2021, s. 49)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/425, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2022 (EUVL L 87, 15.3.2022, s. 20) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/425, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2022 (EUVL L 87, 15.3.2022, s. 20)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/525, annettu 1 päivänä huhtikuuta 2022 (EUVL L 105, 4.4.2022, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/525, annettu 1 päivänä huhtikuuta 2022 (EUVL L 105, 4.4.2022, s. 3)

Siltä osin kuin on kyse miehittämättömistä ilma-alusjärjestelmistä, Sveitsin on sovellettava asetuksessa (EU) 2019/947 tarkoitettuja säädöksiä sellaisina kuin ne sisältyvät tähän liitteeseen, myös kuten jäljempänä esitetään, minkä lisäksi liitteen toista luetelmakohtaa sovelletaan myös seuraavaan säädökseen:

| — | Asetuksen (EU) 2019/947 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 14 artiklan 5 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu direktiivi 2009/48/EY (12) |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/947 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 14 artiklan 5 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu direktiivi 2009/48/EY (12)

Asetuksen (EU) 2019/947 liitteen B osan UAS.SPEC.050:ssä olevassa 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa olevan viittauksen asetukseen (EU) 2016/679 (13) katsotaan Sveitsin osalta viittaavan asianomaiseen kansalliseen lainsäädäntöön.

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1128, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2019, eurooppalaiseen keskusrekisteriin tallennettujen turvallisuussuositusten ja niihin saatujen vastausten käyttöoikeuksista ja päätöksen 2012/780/EU kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 177, 2.7.2019, s. 112)

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2034, annettu 6 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 täydentämisestä yhteisen eurooppalaisen riskiluokitusjärjestelmän osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 416, 11.12.2020, s. 1)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/664, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2021, U-spacen sääntelykehyksestä (EUVL L 139, 23.4.2021, s. 161)

4.   Ilmailun turvaaminen

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 300/2008, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008, yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2320/2002 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 97, 9.4.2008, s. 72), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission asetus (EU) N:o 18/2010 (EUVL L 7, 12.1.2010, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 18/2010 (EUVL L 7, 12.1.2010, s. 3)

Komission asetus (EY) N:o 272/2009, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 liitteessä vahvistettujen siviili-ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täydentämisestä (EUVL L 91, 3.4.2009, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EU) N:o 297/2010 (EUVL L 90, 10.4.2010, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 297/2010 (EUVL L 90, 10.4.2010, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) N:o 720/2011 (EUVL L 193, 23.7.2011, s. 19) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 720/2011 (EUVL L 193, 23.7.2011, s. 19)

| — | Komission asetus (EU) N:o 1141/2011 (EUVL L 293, 11.11.2011, s. 22) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1141/2011 (EUVL L 293, 11.11.2011, s. 22)

| — | Komission asetus (EU) N:o 245/2013 (EUVL L 77, 20.3.2013, s. 5) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 245/2013 (EUVL L 77, 20.3.2013, s. 5)

Komission asetus (EU) N:o 1254/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2009, perusteista, joilla jäsenvaltiot saavat poiketa siviili-ilmailun turvaamista koskevista yhteisistä perusvaatimuksista ja ottaa käyttöön vaihtoehtoisia turvatoimenpiteitä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 338, 19.12.2009, s. 17), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission asetus (EU) 2016/2096 (EUVL L 326, 1.12.2016, s. 7) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/2096 (EUVL L 326, 1.12.2016, s. 7)

Komission asetus (EU) N:o 72/2010, annettu 26 päivänä tammikuuta 2010, siviili-ilmailun turvaamisen alalla suoritettavissa komission tarkastuksissa noudatettavista menettelyistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 23, 27.1.2010, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/472 (EUVL L 85, 1.4.2016, s. 28) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/472 (EUVL L 85, 1.4.2016, s. 28)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1998, annettu 5 päivänä marraskuuta 2015, yksityiskohtaisista toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 299, 14.11.2015, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2426 (EUVL L 334, 22.12.2015, s. 5) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2426 (EUVL L 334, 22.12.2015, s. 5)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/815 (EUVL L 122, 13.5.2017, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/815 (EUVL L 122, 13.5.2017, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/55 (EUVL L 10, 13.1.2018, s. 5) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/55 (EUVL L 10, 13.1.2018, s. 5)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/103 (EUVL L 21, 24.1.2019, s. 13), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/103 (EUVL L 21, 24.1.2019, s. 13), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/413 (EUVL L 73, 15.3.2019, s. 98) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/413 (EUVL L 73, 15.3.2019, s. 98)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1583 (EUVL L 246, 26.9.2019, s. 15), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1583 (EUVL L 246, 26.9.2019, s. 15), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/111 (EUVL L 21, 27.1.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/111 (EUVL L 21, 27.1.2020, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/255 (EUVL L 58, 19.2.2021, s. 23); asetuksen (EU) 2021/255 liitteen 15, 18–19 ja 32 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 11.3.2021 alkaen |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/255 (EUVL L 58, 19.2.2021, s. 23); asetuksen (EU) 2021/255 liitteen 15, 18–19 ja 32 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 11.3.2021 alkaen

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/421 (EUVL L 87, 15.3.2022, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/421 (EUVL L 87, 15.3.2022, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/463 (EUVL L 94, 23.3.2022, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/463 (EUVL L 94, 23.3.2022, s. 3)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1174 (EUVL L 183, 8.7.2022, s. 35), lukuun ottamatta uutta asetuksen (EU) 2015/1998 liitteen 11.1.1 kohdan b alakohtaa, sellaisena kuin se on vahvistettu asetuksen (EU) 2022/1174 liitteen 35 kohdassa. |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1174 (EUVL L 183, 8.7.2022, s. 35), lukuun ottamatta uutta asetuksen (EU) 2015/1998 liitteen 11.1.1 kohdan b alakohtaa, sellaisena kuin se on vahvistettu asetuksen (EU) 2022/1174 liitteen 35 kohdassa.

Komission täytäntöönpanopäätös C(2015) 8005, annettu 16 päivänä marraskuuta 2015, asetuksen (EY) N:o 300/2008 18 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja tietoja sisältävistä yksityiskohtaisista toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi (ei julkaistu EUVL:ssä), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2017) 3030 |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2017) 3030

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2018) 4857 |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2018) 4857

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2019) 132, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2020) 4241 |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2019) 132, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2020) 4241

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2021) 0996 |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2021) 0996

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2022) 4638. |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2022) 4638.

Komission päätös (EU) 2021/2147, annettu 3 päivänä joulukuuta 2021, ”EU Stamp” -merkinnän saaneiden siviili-ilmailun turvalaitteiden hyväksymisestä (EUVL L 433, 6.12.2021, s. 25)

5.   Ilmaliikenteen hallinta

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34)

Komissiolla on Sveitsissä komissiolle 6, 8, 10, 11 ja 12 artiklan mukaisesti myönnetyt valtuudet.

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”yhteisön tason kuulemismenettelyn” ilmaisulla ”yhteisön tason kuulemismenettelyn, johon Sveitsi osallistuu”.

Sen estämättä, mitä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen liitteen toisessa luetelmakohdassa esitetään horisontaalisesta mukautuksesta, asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklassa tai kyseisessä säännöksessä mainituissa päätöksen 1999/468/EY säännöksissä esitettyjen viittausten ”jäsenvaltioihin” ei katsota koskevan Sveitsiä.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (palveluntarjonta-asetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34)

Komissiolla on Sveitsiä kohtaan komissiolle 9 a, 9 b, 15, 15 a, 16 ja 17 artiklan mukaisesti myönnetyt valtuudet.

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen tekstiä koskevat seuraavat mukautukset:

| a) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:
  Lisätään 2 kohdassa ilmaisun ”yhteisössä” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsissä” sekä ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsiin”. |
| --- | --- |

a)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

Lisätään 2 kohdassa ilmaisun ”yhteisössä” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsissä” sekä ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsiin”.

| b) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:
  Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”Yhteisön” ja 6 kohdassa ilmaisun ”yhteisön” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsin”. |
| --- | --- |

b)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”Yhteisön” ja 6 kohdassa ilmaisun ”yhteisön” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsin”.

| c) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:
  Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”yhteisön” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsin”. |
| --- | --- |

c)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”yhteisön” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsin”.

| d) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:
  Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”yhteisössä” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsissä”. |
| --- | --- |

d)

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”yhteisössä” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsissä”.

| e) | Korvataan 16 artiklan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Komissio osoittaa päätöksensä jäsenvaltioille sekä ilmoittaa siitä palvelun tarjoajalle, mikäli asia koskee tätä oikeudellisesti.” |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 16 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34)

Komissiolla on Sveitsiä kohtaan komissiolle 3 a, 6 ja 10 artiklan mukaisesti myönnetyt valtuudet.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta (yhteentoimivuusasetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 26), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34)

Komissiolla on Sveitsissä komissiolle 4 ja 7 artiklan sekä 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnetyt valtuudet.

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen tekstiä koskevat seuraavat mukautukset:

| a) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:
  Lisätään 2 kohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsiin”. |
| --- | --- |

a)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

Lisätään 2 kohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsiin”.

| b) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:
  Lisätään 4 kohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”taikka Sveitsiin”. |
| --- | --- |

b)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

Lisätään 4 kohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”taikka Sveitsiin”.

| c) | Muutetaan liite III seuraavasti:
  Lisätään 3 kohdan toisessa ja viimeisessä luetelmakohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”taikka Sveitsiin”.
  Asetuksen (EU) 2018/1139 139 artiklan mukaisesti asetus (EY) N:o 552/2004 on kumottu 11 päivästä syyskuuta 2018. Kyseisen asetuksen 4, 5, 6, 6 a ja 7 artiklaa ja sen liitteitä III ja IV sovelletaan kuitenkin asetuksen (EU) 2018/1139 47 artiklassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten soveltamispäivään asti ja siltä osin kuin kyseisissä säädöksissä käsitellään asetuksen (EY) N:o 552/2004 asiaa koskevien säännösten kohdetta ja joka tapauksessa enintään 12 päivään syyskuuta 2023. |
| --- | --- |

c)

Muutetaan liite III seuraavasti:

Lisätään 3 kohdan toisessa ja viimeisessä luetelmakohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”taikka Sveitsiin”.

Asetuksen (EU) 2018/1139 139 artiklan mukaisesti asetus (EY) N:o 552/2004 on kumottu 11 päivästä syyskuuta 2018. Kyseisen asetuksen 4, 5, 6, 6 a ja 7 artiklaa ja sen liitteitä III ja IV sovelletaan kuitenkin asetuksen (EU) 2018/1139 47 artiklassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten soveltamispäivään asti ja siltä osin kuin kyseisissä säädöksissä käsitellään asetuksen (EY) N:o 552/2004 asiaa koskevien säännösten kohdetta ja joka tapauksessa enintään 12 päivään syyskuuta 2023.

Komission asetus (EY) N:o 2150/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, ilmatilan joustavaa käyttöä koskevista yhteisistä säännöistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 342, 24.12.2005, s. 20)

Komission asetus (EY) N:o 1033/2006, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2006, lentoa edeltävän vaiheen lentosuunnitelmia koskeviin menettelyihin liittyvistä vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 186, 7.7.2006, s. 46), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 428/2013 (EUVL L 127, 9.5.2013, s. 23) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 428/2013 (EUVL L 127, 9.5.2013, s. 23)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2120 (EUVL L 329, 3.12.2016, s. 70) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2120 (EUVL L 329, 3.12.2016, s. 70)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/139 (EUVL L 25, 30.1.2018, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/139 (EUVL L 25, 30.1.2018, s. 4)

Komission asetus (EY) N:o 1032/2006, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2006, lennonjohtoyksiköiden väliseen lentoja koskevien tietojen ilmoittamiseen, lentojen koordinointiin ja niiden siirtämiseen tarkoitettujen lentotietojen vaihdon automaattisten järjestelmien vaatimuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 186, 7.7.2006, s. 27), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission asetus (EY) N:o 30/2009 (EUVL L 13, 17.1.2009, s. 20) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 30/2009 (EUVL L 13, 17.1.2009, s. 20)

Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 1361/2008 (EUVL L 352, 31.12.2008, s. 12) |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 1361/2008 (EUVL L 352, 31.12.2008, s. 12)

| — | Neuvoston asetus (EU) N:o 721/2014 (EUVL L 192, 1.7.2014, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EU) N:o 721/2014 (EUVL L 192, 1.7.2014, s. 1)

Komission asetus (EY) N:o 633/2007, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2007, lennonjohtoyksiköiden välillä tapahtuvaan lentoja koskevien tietojen ilmoittamiseen, lentojen koordinointiin ja niiden siirtämiseen käytettävän lentotietosanomien siirtoyhteyskäytännön soveltamisvaatimuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 146, 8.6.2007, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission asetus (EU) N:o 283/2011 (EUVL L 77, 23.3.2011, s. 23) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 283/2011 (EUVL L 77, 23.3.2011, s. 23)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/665 (EUVL L 139, 23.4.2021, s. 184) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/665 (EUVL L 139, 23.4.2021, s. 184)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1338 (EUVL L 289, 12.8.2021, s. 12). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1338 (EUVL L 289, 12.8.2021, s. 12).

Komission asetus (EY) N:o 29/2009, annettu 16 päivänä tammikuuta 2009, tiedonsiirtopalveluja koskevista vaatimuksista yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 13, 17.1.2009, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/310 (EUVL L 56, 27.2.2015, s. 30) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/310 (EUVL L 56, 27.2.2015, s. 30)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1170 (EUVL L 183, 9.7.2019, s. 6) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1170 (EUVL L 183, 9.7.2019, s. 6)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/208 (EUVL L 43, 17.2.2020, s. 72) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/208 (EUVL L 43, 17.2.2020, s. 72)

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen tekstiä koskee seuraava mukautus:

| | Lisätään liitteessä I olevaan A osaan ilmaisu ”Sveitsin UIR”. |
| --- | --- |

Lisätään liitteessä I olevaan A osaan ilmaisu ”Sveitsin UIR”.

Komission asetus (EY) N:o 262/2009, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2009, S-moodikyselykoodien koordinoitua jakamista ja käyttöä koskevista vaatimuksista yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 84, 31.3.2009, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2345 (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 11) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2345 (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 11)

Komission asetus (EU) N:o 255/2010, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010, ilmaliikennevirtojen säätelyä koskevista yhteisistä säännöistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 80, 26.3.2010, s. 10), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1006 (EUVL L 165, 23.6.2016, s. 8) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1006 (EUVL L 165, 23.6.2016, s. 8)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2159 (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 45) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2159 (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 45)

Komission päätös N:o C(2010)5134, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2010, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn tarkastuselimen nimeämisestä (ei julkaistu EUVL:ssä)

Komission asetus (EU) N:o 176/2011, annettu 24 päivänä helmikuuta 2011, ennen toiminnallisen ilmatilan lohkon perustamista ja muuttamista annettavista tiedoista (EUVL L 51, 25.2.2011, s. 2)

Commission Decision No C(2011) 4130 of 7 July 2011 on the nomination of the Network Manager for the air traffic management (ATM) network functions of the single European sky (7 päivänä heinäkuuta 2011 annettu komission päätös N:o C(2011) 4130, joka koskee verkon hallinnoijan nimittämistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan verkkotoimintoja varten, suomenkielistä toisintoa ei ole) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (ei julkaistu EUVL:ssä)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1206/2011, annettu 22 päivänä marraskuuta 2011, ilma-alusten tunnistamista koskevista vaatimuksista yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan valvomiseksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 305, 23.11.2011, s. 23), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1)

Tätä sopimusta sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1206/2011 tekstiä koskee seuraava mukautus:

| | Lisätään liitteeseen I ilmaisu ”Sveitsin UIR”. |
| --- | --- |

Lisätään liitteeseen I ilmaisu ”Sveitsin UIR”.

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1207/2011, annettu 22 päivänä marraskuuta 2011, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan valvonnan suorituskykyä ja yhteentoimivuutta koskevista vaatimuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 305, 23.11.2011, s. 35), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1028/2014 (EUVL L 284, 30.9.2014, s. 7) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1028/2014 (EUVL L 284, 30.9.2014, s. 7)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/386 (EUVL L 59, 7.3.2017, s. 34) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/386 (EUVL L 59, 7.3.2017, s. 34)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2 (EUVL L 1, 5.1.2022, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2 (EUVL L 1, 5.1.2022, s. 1)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012, yhteisistä lentosäännöistä, lennonvarmistuspalveluja ja -menetelmiä koskevista operatiivisista säännöksistä sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1035/2011 ja asetusten (EY) N:o 1265/2007, (EY) N:o 1794/2006, (EY) N:o 730/2006, (EY) N:o 1033/2006 ja (EU) N:o 255/2010 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EU) 2015/340 (EUVL L 63, 6.3.2015, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/340 (EUVL L 63, 6.3.2015, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1185 (EUVL L 196, 21.7.2016, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1185 (EUVL L 196, 21.7.2016, s. 3)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/835 (EUVL L 124, 17.5.2017, s. 35) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/835 (EUVL L 124, 17.5.2017, s. 35)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/886 (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 14) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/886 (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 14)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/666 (EUVL L 139, 23.4.2021, s. 187). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/666 (EUVL L 139, 23.4.2021, s. 187).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1079/2012, annettu 16 päivänä marraskuuta 2012, puheviestinnässä käytettäviä kanavavälejä koskevista vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 320, 17.11.2012, s. 14), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 657/2013 (EUVL L 190, 11.7.2013, s. 37) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 657/2013 (EUVL L 190, 11.7.2013, s. 37)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2345 (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 11) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2345 (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 11)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2160 (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 47) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2160 (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 47)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 409/2013, annettu 3 päivänä toukokuuta 2013, yhteisten hankkeiden määrittelemisestä, hallintorakenteiden perustamisesta ja kannustimien yksilöimisestä Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteuttamisen tueksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 123, 4.5.2013, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/116 (EUVL L 36, 2.2.2021, s. 10) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/116 (EUVL L 36, 2.2.2021, s. 10)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/116, annettu 1 päivänä helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 550/2004 säädetyn eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteutusta tukevan ensimmäisen yhteishankkeen perustamisesta, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 muuttamisesta ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 716/2014 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 36, 2.2.2021, s. 10)

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen liitettä koskevat seuraavat mukautukset:

| a) | lisätään 1.2.1.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

a)

lisätään 1.2.1.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten”

| b) | lisätään 2.2.1.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

b)

lisätään 2.2.1.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten”

| c) | lisätään 2.2.2.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

c)

lisätään 2.2.2.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten”

| d) | lisätään 2.2.3.bb kohdan jälkeen kohta seuraavasti: ”cc) Geneva; dd) Zürich Kloten”. |
| --- | --- |

d)

lisätään 2.2.3.bb kohdan jälkeen kohta seuraavasti: ”cc) Geneva; dd) Zürich Kloten”.

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1048, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, ilmatilan käyttöä koskevista vaatimuksista ja toimintamenetelmistä suorituskykyyn perustuvassa navigoinnissa (EUVL L 189, 26.7.2018, s. 3)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/123, annettu 24 päivänä tammikuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 28, 31.1.2019, s. 1)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1880 (EUVL L 380, 27.10.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1880 (EUVL L 380, 27.10.2021, s. 1).

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/709, annettu 6 päivänä toukokuuta 2019, verkon hallinnoijan nimittämisestä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan verkkotoimintoja varten (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 3228) (EUVL L 120, 8.5.2019, s. 27)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2167, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallintaverkon toimintoja koskevan verkon strategiasuunnitelman hyväksymisestä vuosiksi 2020–2029 (EUVL L 328, 18.12.2019, s. 89)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2168, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, verkon hallintoneuvoston puheenjohtajan, jäsenten ja heidän varajäsentensä sekä Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikön jäsenten ja heidän varajäsentensä nimittämisestä ilmaliikenteen hallintaverkon toimintoja varten kolmanneksi viiteajanjaksoksi 2020–2024 (EUVL L 328, 18.12.2019, s. 90)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2012, annettu 29 päivänä marraskuuta 2019, tiedonsiirtopalveluja koskevista vaatimuksista yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa annetun asetuksen (EY) N:o 29/2009 14 artiklan mukaisista vapautuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 312, 3.12.2019, s. 95)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7)

6.   Ympäristö ja melu

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/30/EY, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2002, meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista yhteisön lentoasemilla koskevien sääntöjen ja menettelyjen vahvistamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1–12 ja 14–18 artikla) (EUVL L 85, 28.3.2002, s. 40)

(Sovelletaan Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevan asiakirjan liitteen I muutoksia, jotka johtuvat liitteessä II olevan 8 luvun (Liikennepolitiikka) G jakson (Ilmaliikenne) 2 kohdasta).

Neuvoston direktiivi 89/629/ETY, annettu 4 päivänä joulukuuta 1989, siviilikäytössä olevien ääntä hitaammin lentävien suihkukoneiden aiheuttaman melun rajoittamisesta (EUVL L 363, 13.12.1989, s. 27)

(1–8 artikla)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/93/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 (toinen painos 1988) niteessä 1 olevan II osan 3 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen sääntelystä (kodifioitu toisinto) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 374, 27.12.2006, s. 1)

7.   Kuluttajansuoja

Neuvoston direktiivi 90/314/ETY, annettu 13 päivänä kesäkuuta 1990, matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista (EYVL L 158, 23.6.1990, s. 59) (1–10 artikla)

Neuvoston direktiivi 93/13/ETY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993, kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista (EYVL L 95, 21.4.1993, s. 29) (1–11 artikla), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Direktiivi 2011/83/EU (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64) |
| --- | --- |

—

Direktiivi 2011/83/EU (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64)

Neuvoston asetus (EY) N:o 2027/97, annettu 9 päivänä lokakuuta 1997, matkustajien ja heidän matkatavaroidensa ilmakuljetusta koskevasta lentoliikenteen harjoittajien korvausvastuusta (EUVL L 285, 17.10.1997, s. 1) (1–8 artikla), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Asetus (EY) N:o 889/2002 (EYVL L 140, 30.5.2002, s. 2) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 889/2002 (EYVL L 140, 30.5.2002, s. 2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 261/2004, annettu 11 päivänä helmikuuta 2004, matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 295/91 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 46, 17.2.2004, s. 1) (1-18 artikla)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeuksista lentoliikenteessä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 1)

8.   Sekalaiset

Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51)

(14 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 14 artiklan 2 kohta)

9.   Liitteet:

| A | : | Pöytäkirja Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista |
| --- | --- | --- |
| B | : | Euroopan unionin toteuttama Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston toimintaan osallistuvia sveitsiläisiä osanottajia koskeva varainhoidon valvonta |

A

:

Pöytäkirja Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista

B

:

Euroopan unionin toteuttama Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston toimintaan osallistuvia sveitsiläisiä osanottajia koskeva varainhoidon valvonta

---

(1)  
  EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 765/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/1020 (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25. lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä (EU) 2015/1535 (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/48/EY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, lelujen turvallisuudesta (EUVL L 170, 30.6.2009, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä (EU) 2021/903 (EUVL L 197, 4.6.2021, s. 110).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/42/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, koneista ja direktiivin 95/16/EY muuttamisesta (uudelleenlaadittu) (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 24), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU) 2019/1243 (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 241).

(6)  Neuvoston direktiivi 73/23/ETY, annettu 19 päivänä helmikuuta 1973, tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 77, 26.3.1973, s. 29), kumottu seuraavalla:

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/95/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006 (EYVL L 374, 27.12.2006, s. 10), kumottu seuraavalla: |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/95/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006 (EYVL L 374, 27.12.2006, s. 10), kumottu seuraavalla:

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/35/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014 (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 357). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/35/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014 (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 357).

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/35/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, tietyllä jännitealueella toimivien sähkölaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 357).

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1020, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

(9)  Ks. markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta 20 päivänä kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1020 39 artikla.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/515, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyjen tavaroiden vastavuoroisesta tunnustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 764/2008 kumoamisesta (EUVL L 91, 29.3.2019, s. 1).

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/95/EY, annettu 3 päivänä joulukuuta 2001, yleisestä tuoteturvallisuudesta (EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 596/2009 (EUVL L 188, 18.7.2009, s. 14).

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/48/EY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, lelujen turvallisuudesta (EUVL L 170, 30.6.2009, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä (EU) 2021/903 (EUVL L 197, 4.6.2021, s. 110).

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

LIITE A

PÖYTÄKIRJA EUROOPAN UNIONIN ERIOIKEUKSISTA JA VAPAUKSISTA

KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka

(2)

KATSOVAT, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 343 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen 191 artiklan mukaisesti Euroopan unionilla ja Euratomilla on jäsenvaltioiden alueella sellaiset erioikeudet ja vapaudet, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien toteuttamiseksi,

OVAT SOPINEET seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen:

I LUKU

EUROOPAN UNIONIN OMAISUUS, VARAT JA LIIKETOIMET

EUROOPAN UNIONIN OMAISUUS, VARAT JA LIIKETOIMET

1 artikla

Unionin tilat ja rakennukset ovat loukkaamattomia. Niihin ei voi kohdistua etsintää, pakkoluovutusta, menetetyksi tuomitsemista eikä pakkolunastusta. Unionin omaisuus ja varat eivät voi olla minkään hallinnollisen tai oikeudellisen pakkotoimenpiteen kohteena ilman unionin tuomioistuimen lupaa.

2 artikla

Unionin arkistot ovat loukkaamattomia.

3 artikla

Unioni, sen varat, tulot ja muu omaisuus ovat vapautetut kaikista välittömistä veroista.

Jäsenvaltioiden hallitusten on toteutettava aina kun se on mahdollista aiheelliset toimenpiteet hyvittääkseen tai maksaakseen takaisin irtaimen tai kiinteän omaisuuden hintaan sisältyvät välilliset verot ja myyntiverot, kun unioni suorittaa virkakäyttöönsä huomattavia hankintoja, joiden hintaan sisältyy tällaisia veroja. Näiden määräysten soveltaminen ei kuitenkaan saa johtaa kilpailun vääristymiseen unionissa.

Vapautus ei koske sellaisia veroja ja maksuja, jotka ovat ainoastaan korvausta yleishyödyllisistä palveluista.

4 artikla

Unioni on vapautettu kaikista tulleista, tuonti- ja vientikielloista sekä tuonti- ja vientirajoituksista unionin virkakäyttöön tarkoitettujen tavaroiden osalta; tämän vapautuksen nojalla maahan tuotuja tavaroita ei saa luovuttaa maksua vastaan eikä ilmaiseksi sen maan alueella, johon ne on tuotu, muuten kuin tämän maan hallituksen kanssa sovituin edellytyksin.

Myös unionin julkaisut ovat vapautetut tulleista, tuonti- ja vientikielloista sekä tuonti- ja vientirajoituksista.

II LUKU

VIESTINTÄYHTEYDET JA KULKULUVAT

VIESTINTÄYHTEYDET JA KULKULUVAT

5 artikla

Kunkin jäsenvaltion alueella unionin toimielimet saavat virallisissa viestintäyhteyksissään sekä kaikkien asiakirjojensa toimittamisessa saman kohtelun, jonka kyseinen valtio myöntää diplomaattisille edustustoilleen.

Unionin toimielinten virallista kirjeenvaihtoa ja muita virallisia tiedonantoja ei saa sensuroida.

6 artikla

Unionin toimielinten puheenjohtajat ja presidentit voivat antaa unionin toimielinten jäsenille ja muulle henkilöstölle kulkulupia, joiden muodosta neuvosto päättää yksinkertaisella enemmistöllä ja jotka jäsenvaltioiden viranomaiset tunnustavat päteviksi matkustusasiakirjoiksi. Näitä kulkulupia annetaan virkamiehille ja muulle henkilöstölle Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja unionin muuta henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa vahvistetuin edellytyksin.

Komissio voi tehdä sopimuksia näiden kulkulupien tunnustamiseksi päteviksi matkustusasiakirjoiksi kolmansien valtioiden alueella.

III LUKU

EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET

EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET

7 artikla

Euroopan parlamentin jäsenten vapaalle liikkuvuudelle heidän matkustaessaan Euroopan parlamentin kokouspaikkaan tai heidän palatessaan sieltä ei aseteta hallinnollisia tai muita esteitä.

Euroopan parlamentin jäsenet saavat tullien ja valuutanvaihtovalvonnan osalta:

| a) | omalta hallitukseltaan samat helpotukset, jotka myönnetään ulkomailla tilapäisissä virkatehtävissä matkustaville korkeille virkamiehille; |
| --- | --- |

a)

omalta hallitukseltaan samat helpotukset, jotka myönnetään ulkomailla tilapäisissä virkatehtävissä matkustaville korkeille virkamiehille;

| b) | toisten jäsenvaltioiden hallituksilta samat helpotukset, jotka myönnetään vieraiden valtioiden edustajille tilapäisissä virkatehtävissä. |
| --- | --- |

b)

toisten jäsenvaltioiden hallituksilta samat helpotukset, jotka myönnetään vieraiden valtioiden edustajille tilapäisissä virkatehtävissä.

8 artikla

Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella.

9 artikla

Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on

| a) | oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

a)

oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| b) | toisen jäsenvaltion alueella vapaudenriistoa koskeva koskemattomuus ja lainkäytöllinen koskemattomuus. |
| --- | --- |

b)

toisen jäsenvaltion alueella vapaudenriistoa koskeva koskemattomuus ja lainkäytöllinen koskemattomuus.

Koskemattomuus koskee jäseniä myös silloin, kun he matkustavat Euroopan parlamentin istuntoihin tai palaavat niistä.

Koskemattomuuteen ei voida vedota silloin, kun jäsen tavataan itse teosta, eikä se estä Euroopan parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuuden yhden jäsenen osalta.

IV LUKU

JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJAT, JOTKA OSALLISTUVAT EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN TYÖHÖN

JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJAT, JOTKA OSALLISTUVAT EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN TYÖHÖN

10 artikla

Jäsenvaltioiden edustajilla, jotka osallistuvat unionin toimielinten työhön, sekä näiden neuvonantajilla sekä teknisillä asiantuntijoilla on tavanomaiset erioikeudet, vapaudet ja helpotukset heidän hoitaessaan tehtäviään sekä matkustaessaan kokouspaikalle ja palatessaan sieltä.

Tätä artiklaa sovelletaan myös unionin neuvoa-antavien elinten jäseniin.

V LUKU

EUROOPAN UNIONIN VIRKAMIEHET JA MUU HENKILÖSTÖ

EUROOPAN UNIONIN VIRKAMIEHET JA MUU HENKILÖSTÖ

11 artikla

Unionin virkamiehillä ja muulla henkilöstöllä on heidän kansalaisuudestaan riippumatta jokaisen jäsenvaltion alueella seuraavat erioikeudet ja vapaudet:

| a) | lainkäytöllinen koskemattomuus heidän virallisessa ominaisuudessaan suorittamiensa toimien osalta, mukaan lukien heidän suulliset lausumansa sekä kirjalliset esityksensä, jollei sellaisissa perussopimusten määräyksissä, jotka toisaalta koskevat virkamiesten ja muun henkilöstön vastuuta unionia kohtaan ja toisaalta Euroopan unionin tuomioistuimen toimivaltaa unionin ja sen virkamiesten ja muun henkilöstön välisissä riidoissa, toisin määrätä. Tämä koskemattomuus jatkuu heidän tehtäviensä päättymisen jälkeenkin; |
| --- | --- |

a)

lainkäytöllinen koskemattomuus heidän virallisessa ominaisuudessaan suorittamiensa toimien osalta, mukaan lukien heidän suulliset lausumansa sekä kirjalliset esityksensä, jollei sellaisissa perussopimusten määräyksissä, jotka toisaalta koskevat virkamiesten ja muun henkilöstön vastuuta unionia kohtaan ja toisaalta Euroopan unionin tuomioistuimen toimivaltaa unionin ja sen virkamiesten ja muun henkilöstön välisissä riidoissa, toisin määrätä. Tämä koskemattomuus jatkuu heidän tehtäviensä päättymisen jälkeenkin;

| b) | maahanmuuttoa koskevat rajoitukset tai ulkomaalaisten rekisteröintiä koskevat muodollisuudet eivät koske heitä, heidän puolisoitaan eikä heidän huollettavana olevia perheenjäseniään; |
| --- | --- |

b)

maahanmuuttoa koskevat rajoitukset tai ulkomaalaisten rekisteröintiä koskevat muodollisuudet eivät koske heitä, heidän puolisoitaan eikä heidän huollettavana olevia perheenjäseniään;

| c) | valuutta- ja valuutanvaihtosääntelyssä samat helpotukset, jotka tavallisesti myönnetään kansainvälisten järjestöjen virkamiehille; |
| --- | --- |

c)

valuutta- ja valuutanvaihtosääntelyssä samat helpotukset, jotka tavallisesti myönnetään kansainvälisten järjestöjen virkamiehille;

| d) | oikeus tuoda maahan tullitta huonekalunsa ja henkilökohtainen käyttöomaisuutensa, kun he ensimmäisen kerran ryhtyvät hoitamaan tehtäviään kyseisessä maassa, ja heillä on oikeus viedä uudelleen nämä huonekalut ja tämä omaisuus tullitta virkatehtävien päättyessä, jollei sen valtion hallitus, jossa tätä oikeutta käytetään, aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja; |
| --- | --- |

d)

oikeus tuoda maahan tullitta huonekalunsa ja henkilökohtainen käyttöomaisuutensa, kun he ensimmäisen kerran ryhtyvät hoitamaan tehtäviään kyseisessä maassa, ja heillä on oikeus viedä uudelleen nämä huonekalut ja tämä omaisuus tullitta virkatehtävien päättyessä, jollei sen valtion hallitus, jossa tätä oikeutta käytetään, aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja;

| e) | oikeus tuoda maahan tullitta henkilökohtaiseen käyttöönsä auto, jonka he ovat hankkineet kyseisen maan sisämarkkinoita koskevin ehdoin joko siinä maassa, jossa he ovat viimeksi asuneet, tai maassa, jonka kansalaisia he ovat, sekä viedä se uudelleen tullitta, jollei kyseisen valtion hallitus aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja. |
| --- | --- |

e)

oikeus tuoda maahan tullitta henkilökohtaiseen käyttöönsä auto, jonka he ovat hankkineet kyseisen maan sisämarkkinoita koskevin ehdoin joko siinä maassa, jossa he ovat viimeksi asuneet, tai maassa, jonka kansalaisia he ovat, sekä viedä se uudelleen tullitta, jollei kyseisen valtion hallitus aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja.

12 artikla

Niillä edellytyksillä ja noudattaen sitä menettelyä, jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla ja asianomaisia toimielimiä kuultuaan, unionin virkamiehet ja muu henkilöstö ovat velvollisia maksamaan unionille veroa unionin heille maksamista palkoista ja palkkioista.

He eivät maksa kansallista veroa unionin maksamista palkoista ja palkkiosta.

13 artikla

Sovellettaessa tuloverotusta, varallisuusverotusta ja perintöverotusta sekä kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi unionin jäsenvaltioiden välillä tehtyjä yleissopimuksia unionin niiden virkamiesten ja sen muun henkilöstön kotipaikan, jotka hoitaakseen tehtäväänsä unionin palveluksessa muuttavat asumaan muun jäsenvaltion alueelle kuin siihen jäsenvaltioon, jossa heidän verotuksellinen kotipaikkansa oli heidän ryhtyessä hoitamaan tehtäviään unionissa, katsotaan sekä maassa, jossa he tosiasiallisesti asuvat että maassa, jossa heillä on verotuksellinen kotipaikka, olevan edelleen viimeksi mainitussa maassa, jos se on unionin jäsenvaltio. Tätä määräystä sovelletaan myös puolisoon, jos tämä ei harjoita omaa ansiotoimintaa, sekä tässä artiklassa tarkoitettujen henkilöiden huollettavina oleviin lapsiin.

Edellisessä kohdassa tarkoitetuille henkilöille kuuluva irtain omaisuus, joka sijaitsee siinä maassa, jossa nämä henkilöt oleskelevat, on vapautettu perintöverosta kyseisessä maassa; määrättäessä perintöveroa tällaisen omaisuuden katsotaan olevan jäsenvaltiossa, jossa kyseisillä henkilöillä on verotuksellinen kotipaikka, jollei kolmansien maiden oikeuksista ja kaksinkertaista verotusta koskevien kansainvälisten yleissopimusten määräysten soveltamisesta mahdollisesti muuta johdu.

Tämän artiklan määräyksiä sovellettaessa ei oteta huomioon sellaista kotipaikkaa, joka on hankittu ainoastaan tehtävien hoitamiseksi muiden kansainvälisten järjestöjen palveluksessa.

14 artikla

Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla ja asianomaisia toimielimiä kuultuaan unionin virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevan sosiaalietuusjärjestelmän.

15 artikla

Euroopan parlamentti ja neuvosto määrittävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla ja asianomaisia toimielimiä kuultuaan ne unionin virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmät, joihin sovelletaan kokonaisuudessaan tai osittain 11 artiklan, 12 artiklan toisen kohdan sekä 13 artiklan määräyksiä.

Virkamiesten ja muun näihin ryhmiin kuuluvan henkilöstön nimet, ura-alueet ja osoitteet toimitetaan määräajoin tiedoksi jäsenvaltioiden hallituksille.

VI LUKU

KOLMANSIEN MAIDEN EUROOPAN UNIONIIN PERUSTETTUJEN EDUSTUSTOJEN ERIOIKEUDET JA VAPAUDET

KOLMANSIEN MAIDEN EUROOPAN UNIONIIN PERUSTETTUJEN EDUSTUSTOJEN ERIOIKEUDET JA VAPAUDET

16 artikla

Jäsenvaltio, jonka alueella unionin päämaja sijaitsee, myöntää unioniin akkreditoiduille kolmansien valtioiden edustustoille tavanomaiset diplomaattiset erioikeudet ja vapaudet.

VII LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

YLEISET MÄÄRÄYKSET

17 artikla

Unionin virkamiehille ja muulle henkilöstölle myönnetään erioikeudet, vapaudet ja helpotukset yksinomaan unionin etuun liittyen.

Kunkin unionin toimielimen on kumottava virkamiehelle tai muulle henkilöstölle myönnetty vapaus silloin kun toimielin katsoo, että tämä kumoaminen ei ole ristiriidassa unionin edun kanssa.

18 artikla

Tämän pöytäkirjan soveltamiseksi unionin toimielimet toimivat yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden vastuussa olevien viranomaisten kanssa.

19 artikla

Komission jäseniin sovelletaan 11–14 artiklaa sekä 17 artiklaa.

20 artikla

Euroopan unionin tuomioistuimen tuomareihin, julkisasiamiehiin, kirjaajiin sekä avustaviin esittelijöihin sovelletaan 11–14 artiklaa sekä 17 artiklaa, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin tuomioistuimen perussääntöä koskevan pöytäkirjan 3 artiklan soveltamista, joka koskee tuomareiden ja julkisasiamiesten lainkäytöllistä koskemattomuutta.

21 artikla

Tätä pöytäkirjaa sovelletaan myös Euroopan investointipankkiin, sen toimielinten jäseniin, sen henkilöstöön sekä sen toimintaan osallistuviin jäsenvaltioiden edustajiin, tämän kuitenkaan rajoittamatta pankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan määräysten soveltamista.

Euroopan investointipankki vapautetaan myös kaikista veroista ja veronluonteisista maksuista sen pääomaa korotettaessa sekä erilaisista niihin mahdollisesti liittyvistä muodollisuuksista valtiossa, jossa pankin päämaja sijaitsee. Pankin lakkauttamisen tai selvitystilaan asettamisen yhteydessä ei kanneta veroa. Pankin tai sen toimielinten perussäännön mukaisesti harjoittama toiminta ei liioin ole liikevaihtoveron alaista.

22 artikla

Tätä pöytäkirjaa sovelletaan myös Euroopan keskuspankkiin, sen toimielinten jäseniin ja sen henkilöstöön, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmästä ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan määräysten soveltamista.

Euroopan keskuspankki vapautetaan kaikista veroista ja veronluonteisista maksuista sen pääomaa korotettaessa sekä erilaisista siihen mahdollisesti liittyvistä muodollisuuksista valtiossa, jossa pankin päämaja sijaitsee. Pankin ja sen toimielinten Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön mukaisesti harjoittama toiminta ei ole liikevaihtoveron alaista.

---

LIITTEEN A lisäys

YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT EUROOPAN UNIONIN ERIOIKEUKSISTA JA VAPAUKSISTA TEHDYN PÖYTÄKIRJAN SOVELTAMISESTA SVEITSISSÄ

1.   Soveltamisen ulottaminen Sveitsiin

Aina kun Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa, jäljempänä ’pöytäkirja’, viitataan jäsenvaltioihin, viittausten katsotaan koskevan myös Sveitsiä, jollei seuraavissa määräyksissä muuta sovita.

2.   Lentoturvallisuusviraston vapauttaminen välillisistä veroista (arvonlisävero mukaan luettuna)

Sveitsin ulkopuolelle vietävät tavarat ja palvelut eivät kuulu Sveitsin arvonlisäveron piiriin. Tavarat ja palvelut, jotka toimitetaan lentoturvallisuusvirastolle Sveitsissä lentoturvallisuusviraston virkakäyttöön, vapautetaan arvonlisäverosta pöytäkirjan 3 artiklan toisen kappaleen mukaisesti maksamalla se takaisin. Vapautus arvonlisäverosta myönnetään, jos tavaroiden ja palvelujen laskussa tai vastaavassa asiakirjassa mainittu tosiasiallinen ostohinta on yhteensä vähintään 100 Sveitsin frangia (verot mukaan luettuna).

Arvonlisäveron palautusta varten Sveitsin veroviranomaisten arvonlisäveroasioista vastaavalle osastolle (l’Administration fédérale des contributions, Division principale de la TVA) esitetään tähän tarkoitetut sveitsiläiset lomakkeet. Hakemukset käsitellään periaatteessa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun korvaushakemus ja siihen liittyvät tarvittavat tositteet on jätetty käsiteltäväksi.

3.   Yksityiskohtaiset säännöt lentoturvallisuusviraston henkilöstöä koskevien määräysten soveltamisesta

Pöytäkirjan 12 artiklan toisen kappaleen osalta todetaan, että Sveitsi vapauttaa oman lainsäädäntönsä periaatteita noudattaen liittovaltion ja kantonien veroista sekä kunnallisista veroista palkat ja palkkiot, jotka Euroopan unioni maksaa asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 (1) 2 artiklassa tarkoitetuille lentoturvallisuusviraston virkamiehille ja muulle henkilöstölle ja joista unioni perii veroa omaan lukuunsa.

Sveitsiä ei katsota jäsenvaltioksi edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla sovellettaessa pöytäkirjan 13 artiklaa.

Euroopan unionin virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavaan sosiaaliturvajärjestelmään kuuluvat lentoturvallisuusviraston virkamiehet ja muu henkilöstö sekä heidän perheenjäsenensä eivät ole velvoitettuja kuulumaan Sveitsin sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.

Euroopan unionin tuomioistuimella on yksinomainen toimivalta kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät lentoturvallisuusviraston tai komission ja niiden henkilöstön välisiin suhteisiin neuvoston asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (2) ja muiden työehdoista annettujen Euroopan unionin säädösten soveltamisen osalta.

---

(1)  Neuvoston asetus (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1969, niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä (EYVL L 74, 27.3.1969, s. 1). Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1749/2002 (EYVL L 264, 2.10.2002, s. 13).

(2)  Neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, annettu 29 päivänä helmikuuta 1968, Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta ja komission virkamiehiin väliaikaisesti sovellettavista erityistoimenpiteistä (Muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot) (EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1). Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2104/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 7).

---

LIITE B

EUROOPAN LENTOTURVALLISUUSVIRASTON TOIMINTAAN OSALLISTUVIA SVEITSILÄISIÄ OSANOTTAJIA KOSKEVA VARAINHOIDON VALVONTA

1 artikla

Suora viestintä

Lentoturvallisuusvirasto ja komissio ovat suoraan yhteydessä kaikkiin niihin Sveitsiin sijoittautuneisiin henkilöihin tai elimiin, jotka osallistuvat lentoturvallisuusviraston toimintaan joko sopimuspuolina, lentoturvallisuusviraston jonkin ohjelman osanottajina, lentoturvallisuusviraston tai yhteisön talousarviosta suoritettujen maksujen saajina tai alihankkijoina. Nämä voivat toimittaa suoraan komissiolle ja lentoturvallisuusvirastolle asiaan liittyvät tiedot ja kaiken aineiston, jotka ne ovat velvollisia toimittamaan tässä päätöksessä tarkoitettujen asiakirjojen sekä niitä sovellettaessa tehtyjen sopimusten ja päätösten perusteella.

2 artikla

Tarkastukset

1.   Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1), lentoturvallisuusviraston hallintoneuvoston 26 päivänä maaliskuuta 2003 hyväksymän varainhoitoasetuksen sekä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (2) sekä muiden tässä päätöksessä tarkoitettujen asiakirjojen mukaisesti sopimuksissa ja päätöksissä, jotka tehdään Sveitsiin sijoittautuneiden edunsaajien kanssa, voidaan määrätä, että lentoturvallisuusviraston ja komission virkailijat tai muut näiden valtuuttamat henkilöt voivat milloin tahansa suorittaa kyseisten edunsaajien tai niiden alihankkijoiden toimitiloissa tieteellisiä, rahoitukseen liittyviä, teknisiä tai muita tarkastuksia.

2.   Tarkastusten suorittamiseksi lentoturvallisuusviraston ja komission virkailijoilla ja muilla näiden valtuuttamilla henkilöillä on oltava asianmukaiset mahdollisuudet tutustua toimitiloihin, töihin ja asiakirjoihin sekä kaikkiin, myös sähköisessä muodossa oleviin, tietoihin. Tämä oikeus toistetaan selvästi sopimuksissa, jotka tehdään tässä päätöksessä tarkoitettuja asiakirjoja sovellettaessa.

3.   Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on samat oikeudet kuin komissiolla.

4.   Tarkastukset voidaan tehdä viiden vuoden kuluessa tämän päätöksen voimassaolon päättymisestä tai asianomaisissa sopimuksissa tai päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti.

5.   Sveitsin valtiontalouden tarkastusvirastolle (Contrôle fédéral des finances) ilmoitetaan ennakolta Sveitsissä suoritettavista tarkastuksista. Ilmoittaminen ei kuitenkaan ole laissa säädetty edellytys tarkastusten suorittamiselle.

3 artikla

Paikalla tehtävät tarkastukset

1.   Tämän sopimuksen yhteydessä komissiolla (Euroopan petostentorjuntavirasto, OLAF) on valtuudet suorittaa Sveitsissä paikalla tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2185/96 (3) säädettyjen ehtojen mukaisesti.

2.   Komissio valmistelee ja johtaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset yhdessä Sveitsin valtiontalouden tarkastusviraston tai muiden sen nimeämien Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joille on ilmoitettava hyvissä ajoin tarkastusten ja todentamisten aihe, tavoite ja oikeusperusta, jotta tarkastukseen voidaan antaa kaikki tarvittava apu. Tätä varten Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten virkailijat voivat osallistua paikalla tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin.

3.   Jos asiasta vastaavat Sveitsin viranomaiset niin toivovat, ne voivat suorittaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset yhdessä komission kanssa.

4.   Jos ohjelman osanottajat vastustavat paikalla suoritettavaa tarkastusta tai todentamista, Sveitsin viranomaisten on tarjottava kansallisten säännöstensä mukaisesti komission tarkastajille tarvittavaa apua, jotta nämä voivat suorittaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset.

5.   Komissio ilmoittaa mahdollisimman pian Sveitsin valtiontalouden tarkastusvirastolle kaikki väärinkäytöksiä koskevat tosiseikat ja epäilyt, jotka ovat tulleet sen tietoon suoritettaessa paikalla tehtävää tarkastusta tai todentamista. Komission on aina ilmoitettava edellä tarkoitetulle viranomaiselle tarkastusten ja todentamisten tulokset.

4 artikla

Tiedottaminen ja kuuleminen

1.   Tämän liitteen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi Sveitsin ja yhteisön toimivaltaiset viranomaiset vaihtavat tietoja säännöllisesti ja järjestävät kuulemisia toisen osapuolen niin pyytäessä.

2.   Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat lentoturvallisuusvirastolle ja komissiolle viipymättä kaikista tietoonsa saamista seikoista, jotka antavat aihetta epäillä, että tässä sopimuksessa tarkoitettuja asiakirjoja sovellettaessa tehtyjen sopimusten tekemiseen ja täytäntöönpanoon liittyy väärinkäytöksiä.

5 artikla

Tietojen salassapito

Kaikki tämän liitteen nojalla toimitetut ja saadut tiedot, niiden muodosta riippumatta, kuuluvat ammattisalaisuuden piiriin ja niillä on sama tietosuoja, joka vastaaville tiedoille on säädetty Sveitsin lainsäädännössä ja yhteisön toimielimiin sovellettavissa vastaavissa säännöksissä. Kyseisiä tietoja saa ilmaista vain niille henkilöille, joiden on ne tehtäviensä vuoksi tunnettava yhteisön toimielimissä, jäsenvaltioissa tai Sveitsissä, ja niitä saa käyttää vain sopimuspuolten taloudellisten etujen tehokkaan suojaamisen varmistamiseksi.

6 artikla

Hallinnolliset toimenpiteet ja seuraamukset

Rajoittamatta Sveitsin rikoslain soveltamista lentoturvallisuusvirasto ja komissio voivat määrätä hallinnollisia toimenpiteitä ja seuraamuksia 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (4) mukaisesti.

7 artikla

Perintä ja täytäntöönpano

Lentoturvallisuusviraston tai komission tekemät, tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat päätökset, jotka koskevat jonkin muun subjektin kuin valtion maksuvelvoitetta, ovat Sveitsissä täytäntöönpanokelpoisia.

Täytäntöönpanomääräyksen antaa Sveitsin hallituksen nimeämä ja lentoturvallisuusvirastolle tai komissiolle ilmoittama viranomainen, joka tarkastaa ainoastaan määräyksen oikeellisuuden. Täytäntöönpanoon sovelletaan Sveitsin menettelysääntöjä. Täytäntöönpanomääräyksen muodostavan päätöksen lainvoimaisuutta valvoo Euroopan unionin tuomioistuin.

Euroopan unionin tuomioistuimen välityslausekkeen nojalla antamat tuomiot ovat täytäntöönpanokelpoisia samoilla ehdoilla.

---

(1)  
  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

1

(2)  
  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

2

(3)  
  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

3

(4)  
  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

4

---