# Eiropas Savienības L 304/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 304 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 24. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 304

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 24. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2292 (2022. gada 6. septembris), ar ko attiecībā uz prasībām par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2293 (2022. gada 18. novembris), ar ko attiecībā uz tādu trešo valstu sarakstu, kurām ir apstiprināts farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanas, farmakoloģiski aktīvo vielu un pesticīdu maksimālo atlieku līmeņu un kontaminantu maksimālo līmeņu kontroles plāns, groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/405 (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2022/2294 (2022. gada 23. novembris), ar ko attiecībā uz statistiku par veselības aprūpes iestādēm, veselības aprūpes cilvēkresursiem un veselības aprūpes izmantošanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2008 (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2295 (2022. gada 23. novembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā (
  1
  ) | 53 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/2296 (2022. gada 21. novembris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm | 67 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2297 (2022. gada 19. oktobris) par koncentrētās Saules enerģijas Eiropas Saules enerģijas pētniecības infrastruktūras (EU-SOLARIS ERIC) izveidi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7351)

   (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2298 (2022. gada 23. novembris), ar ko uz vēlāku laiku pārceļ datumu, līdz kuram lietošanai 8. produkta veida biocīdos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 ir apstiprināts propikonazols (
  1
  ) | 85 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2292 (2022. gada 6. septembris), ar ko attiecībā uz prasībām par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2293 (2022. gada 18. novembris), ar ko attiecībā uz tādu trešo valstu sarakstu, kurām ir apstiprināts farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanas, farmakoloģiski aktīvo vielu un pesticīdu maksimālo atlieku līmeņu un kontaminantu maksimālo līmeņu kontroles plāns, groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/405 (
  1
  )

1

31

*

Komisijas Regula (ES) 2022/2294 (2022. gada 23. novembris), ar ko attiecībā uz statistiku par veselības aprūpes iestādēm, veselības aprūpes cilvēkresursiem un veselības aprūpes izmantošanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2008 (
  1
  )

1

42

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2295 (2022. gada 23. novembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā (
  1
  )

1

53

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/2296 (2022. gada 21. novembris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

67

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2297 (2022. gada 19. oktobris) par koncentrētās Saules enerģijas Eiropas Saules enerģijas pētniecības infrastruktūras (EU-SOLARIS ERIC) izveidi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7351)

   (
  1
  )

EU-SOLARIS ERIC

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7351)

1

78

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2298 (2022. gada 23. novembris), ar ko uz vēlāku laiku pārceļ datumu, līdz kuram lietošanai 8. produkta veida biocīdos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 ir apstiprināts propikonazols (
  1
  )

1

85

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2022/1994 (2022. gada 17. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu ( OV L 273, 21.10.2022. ) | 87 |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2022/1439 (2022. gada 31. augusts), ar ko attiecībā uz informāciju, kas jāiesniedz attiecībā uz darbīgajām vielām, un attiecībā uz specifiskajām prasībām šādiem datiem par mikroorganismiem groza Regulu (ES) Nr. 283/2013 ( OV L 227, 1.9.2022. ) | 94 |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2022/1440 (2022. gada 31. augusts), ar ko attiecībā uz informāciju, kura jāiesniedz par augu aizsardzības līdzekļiem, un attiecībā uz specifiskajām prasībām šādiem datiem par mikroorganismus saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, groza Regulu (ES) Nr. 284/2013 ( OV L 227, 1.9.2022. ) | 97 |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2022/1441 (2022. gada 31. augusts), ar ko attiecībā uz mikroorganismus saturošu augu aizsardzības līdzekļu speciālajiem vienotajiem izvērtēšanas un atļauju piešķiršanas principiem groza Regulu (ES) Nr. 546/2011 ( OV L 227, 1.9.2022. ) | 100 |
| | * | Labojums Komisijas 2022. gada 10. jūnija Īstenošanas regulā (ES) 2022/1860, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 piemērošanai attiecībā uz ziņošanas standartiem, formātiem, biežumu, metodēm un kārtību ( OV L 262, 7.10.2022. ) | 102 |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2236 (2022. gada 20. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/858 I, II, IV un V pielikumu groza attiecībā uz tehniskajām prasībām neierobežotās sērijās ražotiem transportlīdzekļiem, mazās sērijās ražotiem transportlīdzekļiem, pilnībā automatizētiem mazās sērijās ražotiem transportlīdzekļiem un speciālajiem transportlīdzekļiem, kā arī attiecībā uz programmatūras atjaunināšanu ( OV L 296, 16.11.2022. ) | 103 |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/1299 (2022. gada 24. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē tirdzniecības vietu pozīciju pārvaldības kontroles saturu ( OV L 197, 26.7.2022. ) | 104 |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2059 (2022. gada 14. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē atpakaļejošas pārbaudes un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasību tehniskos datus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf un 325.b pantu ( OV L 276, 26.10.2022. ) | 105 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2022/1994 (2022. gada 17. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu ( OV L 273, 21.10.2022. )

( OV L 273, 21.10.2022. )

87

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2022/1439 (2022. gada 31. augusts), ar ko attiecībā uz informāciju, kas jāiesniedz attiecībā uz darbīgajām vielām, un attiecībā uz specifiskajām prasībām šādiem datiem par mikroorganismiem groza Regulu (ES) Nr. 283/2013 ( OV L 227, 1.9.2022. )

( OV L 227, 1.9.2022. )

94

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2022/1440 (2022. gada 31. augusts), ar ko attiecībā uz informāciju, kura jāiesniedz par augu aizsardzības līdzekļiem, un attiecībā uz specifiskajām prasībām šādiem datiem par mikroorganismus saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, groza Regulu (ES) Nr. 284/2013 ( OV L 227, 1.9.2022. )

( OV L 227, 1.9.2022. )

97

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2022/1441 (2022. gada 31. augusts), ar ko attiecībā uz mikroorganismus saturošu augu aizsardzības līdzekļu speciālajiem vienotajiem izvērtēšanas un atļauju piešķiršanas principiem groza Regulu (ES) Nr. 546/2011 ( OV L 227, 1.9.2022. )

( OV L 227, 1.9.2022. )

100

*

Labojums Komisijas 2022. gada 10. jūnija Īstenošanas regulā (ES) 2022/1860, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 piemērošanai attiecībā uz ziņošanas standartiem, formātiem, biežumu, metodēm un kārtību ( OV L 262, 7.10.2022. )

( OV L 262, 7.10.2022. )

102

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2236 (2022. gada 20. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/858 I, II, IV un V pielikumu groza attiecībā uz tehniskajām prasībām neierobežotās sērijās ražotiem transportlīdzekļiem, mazās sērijās ražotiem transportlīdzekļiem, pilnībā automatizētiem mazās sērijās ražotiem transportlīdzekļiem un speciālajiem transportlīdzekļiem, kā arī attiecībā uz programmatūras atjaunināšanu ( OV L 296, 16.11.2022. )

( OV L 296, 16.11.2022. )

103

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/1299 (2022. gada 24. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē tirdzniecības vietu pozīciju pārvaldības kontroles saturu ( OV L 197, 26.7.2022. )

( OV L 197, 26.7.2022. )

104

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2059 (2022. gada 14. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē atpakaļejošas pārbaudes un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasību tehniskos datus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf un 325.b pantu ( OV L 276, 26.10.2022. )

( OV L 276, 26.10.2022. )

105

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/2292

(2022. gada 6. septembris),

ar ko attiecībā uz prasībām par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (2017. gada 15. marts) (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 126. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) 2017/625 ir paredzēti noteikumi par to, kā dalībvalstu kompetentās iestādes veic oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku un preču sūtījumi no trešām valstīm vai to reģioniem, tos ievedot Savienībā, atbilst Savienības tiesību aktiem par pārtikas un barības nekaitīgumu. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) 2017/625 ir paredzēti noteikumi par to, kā dalībvalstu kompetentās iestādes veic oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku un preču sūtījumi no trešām valstīm vai to reģioniem, tos ievedot Savienībā, atbilst Savienības tiesību aktiem par pārtikas un barības nekaitīgumu.

| (2) | Regula (ES) 2017/625 pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu minētajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz produktīvo dzīvnieku un noteiktu preču ievešanu Savienībā. Šie nosacījumi var ietvert papildu prasības, proti, iespēju atļaut ievest dzīvniekus un preces tikai no tādām trešām valstīm, kas iekļautas sarakstos, kurus Komisija izveidojusi šajā nolūkā. Šīs papildu prasības ietver garantijas par atbilstību:






  — | pasākumiem vielu un atlieku grupu pārraudzīšanai dzīvniekos un precēs, kas paredzētas lietošanai pārtikā, saskaņā ar Padomes Direktīvām 96/23/EK (2) un 96/22/EK (3), |
| --- | --- | --- |

(2)

Regula (ES) 2017/625 pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu minētajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz produktīvo dzīvnieku un noteiktu preču ievešanu Savienībā. Šie nosacījumi var ietvert papildu prasības, proti, iespēju atļaut ievest dzīvniekus un preces tikai no tādām trešām valstīm, kas iekļautas sarakstos, kurus Komisija izveidojusi šajā nolūkā. Šīs papildu prasības ietver garantijas par atbilstību:

—

pasākumiem vielu un atlieku grupu pārraudzīšanai dzīvniekos un precēs, kas paredzētas lietošanai pārtikā, saskaņā ar Padomes Direktīvām 96/23/EK (2) un 96/22/EK (3),

| — | noteikumiem transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 (4), |
| --- | --- |

—

noteikumiem transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 (4),

| — | vispārīgiem principiem un prasībām, kas attiecas uz pārtiku kopumā un jo īpaši uz pārtikas nekaitīgumu Savienības un valstu mērogā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (5), |
| --- | --- |

—

vispārīgiem principiem un prasībām, kas attiecas uz pārtiku kopumā un jo īpaši uz pārtikas nekaitīgumu Savienības un valstu mērogā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (5),

| — | pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem paredzētiem vispārīgiem noteikumiem par pārtikas produktu higiēnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 (6), |
| --- | --- |

—

pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem paredzētiem vispārīgiem noteikumiem par pārtikas produktu higiēnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 (6),

| — | pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem paredzētiem īpašiem noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 (7), |
| --- | --- |

—

pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem paredzētiem īpašiem noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 (7),

| — | īpašiem noteikumiem par oficiālajām kontrolēm un darbībām, ko kompetentās iestādes veic attiecībā uz lietošanai pārtikā paredzētu konkrētu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/624 (8) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/627 (9). |
| --- | --- |

—

īpašiem noteikumiem par oficiālajām kontrolēm un darbībām, ko kompetentās iestādes veic attiecībā uz lietošanai pārtikā paredzētu konkrētu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/624 (8) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/627 (9).

| (3) | Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/625 (10) ir noteiktas šādas papildu prasības, un to piemēro no 2019. gada 14. decembra. Tā neattiecas uz prasībām, kas jau noteiktas Direktīvā 96/23/EK. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/625 (10) ir noteiktas šādas papildu prasības, un to piemēro no 2019. gada 14. decembra. Tā neattiecas uz prasībām, kas jau noteiktas Direktīvā 96/23/EK.

| (4) | Pašlaik trešās valstis, no kurām saistībā ar Savienības noteikumiem par sabiedrības veselību ir atļauts Savienībā ievest dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, ir iekļautas un uzskaitītas sarakstos, kuru pamatā ir dažādas prasības, tostarp kontroles plāna spēkā esība attiecībā uz farmakoloģiski aktīvajām vielām, pesticīdiem un kontaminantiem, kurā saskaņā ar Direktīvas 96/23/EK prasībām noteiktas garantijas konkrētu vielu grupu un to atlieku, kā arī kontaminantu uzraudzībai. |
| --- | --- |

(4)

Pašlaik trešās valstis, no kurām saistībā ar Savienības noteikumiem par sabiedrības veselību ir atļauts Savienībā ievest dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, ir iekļautas un uzskaitītas sarakstos, kuru pamatā ir dažādas prasības, tostarp kontroles plāna spēkā esība attiecībā uz farmakoloģiski aktīvajām vielām, pesticīdiem un kontaminantiem, kurā saskaņā ar Direktīvas 96/23/EK prasībām noteiktas garantijas konkrētu vielu grupu un to atlieku, kā arī kontaminantu uzraudzībai.

| (5) | Ar Regulu (ES) 2017/625 no 2019. gada 14. decembra tika atcelta Direktīva 96/23/EK, un tajā tika paredzēta konkrētu minētās direktīvas noteikumu pagaidu piemērošana līdz 2022. gada 14. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Ar Regulu (ES) 2017/625 no 2019. gada 14. decembra tika atcelta Direktīva 96/23/EK, un tajā tika paredzēta konkrētu minētās direktīvas noteikumu pagaidu piemērošana līdz 2022. gada 14. decembrim.

| (6) | Papildu prasību ieviešana, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvā 96/23/EK noteiktajiem pasākumiem attiecībā uz vielu un atlieku grupu uzraudzību lietošanai pārtikā paredzētos dzīvniekos un precēs, būtu jāapvieno ar papildu prasībām, kas jau noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2019/625. |
| --- | --- |

(6)

Papildu prasību ieviešana, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvā 96/23/EK noteiktajiem pasākumiem attiecībā uz vielu un atlieku grupu uzraudzību lietošanai pārtikā paredzētos dzīvniekos un precēs, būtu jāapvieno ar papildu prasībām, kas jau noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2019/625.

| (7) | Tāpēc ir lietderīgi noteikt visas šīs papildu prasības vienā deleģētajā regulā, tādējādi vienkāršojot to interpretāciju un piemērošanu un uzlabojot pārredzamību trešām valstīm. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc ir lietderīgi noteikt visas šīs papildu prasības vienā deleģētajā regulā, tādējādi vienkāršojot to interpretāciju un piemērošanu un uzlabojot pārredzamību trešām valstīm.

| (8) | Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir noteiktas prasības pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem, kuri Savienībā ieved dzīvnieku izcelsmes produktus. Tāpēc šajā regulā attiecībā uz oficiālajām kontrolēm noteiktajām papildu prasībām būtu jāatbilst tām, kas jau ir izklāstītas Regulā (EK) Nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(8)

Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir noteiktas prasības pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem, kuri Savienībā ieved dzīvnieku izcelsmes produktus. Tāpēc šajā regulā attiecībā uz oficiālajām kontrolēm noteiktajām papildu prasībām būtu jāatbilst tām, kas jau ir izklāstītas Regulā (EK) Nr. 853/2004.

| (9) | Nosakot prasības lietošanai pārtikā paredzētu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā, būtu jāatsaucas uz kombinētās nomenklatūras kodiem, kas noteikti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (11), lai varētu precīzi noteikt šīs preces un dzīvniekus. |
| --- | --- |

(9)

Nosakot prasības lietošanai pārtikā paredzētu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā, būtu jāatsaucas uz kombinētās nomenklatūras kodiem, kas noteikti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (11), lai varētu precīzi noteikt šīs preces un dzīvniekus.

| (10) | Lietošanai pārtikā paredzētu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešana Savienībā būtu jāatļauj, pamatojoties uz riska analīzi, vienīgi tad, ja trešās valstis vai to reģioni, kas ir šo dzīvnieku un preču izcelsmes vieta, var nodrošināt šo dzīvnieku un preču atbilstību pārtikas nekaitīguma prasībām un ja šīs trešās valstis vai to reģioni saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 2. punktu ir iekļauti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/405 (12) noteiktajos sarakstos. |
| --- | --- |

(10)

Lietošanai pārtikā paredzētu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešana Savienībā būtu jāatļauj, pamatojoties uz riska analīzi, vienīgi tad, ja trešās valstis vai to reģioni, kas ir šo dzīvnieku un preču izcelsmes vieta, var nodrošināt šo dzīvnieku un preču atbilstību pārtikas nekaitīguma prasībām un ja šīs trešās valstis vai to reģioni saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 2. punktu ir iekļauti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/405 (12) noteiktajos sarakstos.

| (11) | Papildus Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punktā noteiktajām prasībām būtu jānosaka īpašas prasības attiecībā uz konkrētiem lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvniekiem un precēm, lai nodrošinātu, ka trešās valstis vai to reģioni sniedz garantijas par oficiālo kontroļu efektivitāti attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu saistībā ar minētajiem dzīvniekiem un precēm. Trešās valstis vai to reģioni Īstenošanas regulā (ES) 2021/405 noteiktajos sarakstos būtu jāiekļauj tikai pēc tam, kad tās ir sniegušas pierādījumus un garantijas, ka to izcelsmes dzīvnieki un preces atbilst Savienības pārtikas nekaitīguma prasībām, kas noteiktas Regulās (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 852/2004, (EK) Nr. 853/2004, (ES) 2017/625, Deleģētajā regulā (ES) 2019/624 un Īstenošanas regulā (ES) 2019/627, vai prasībām, kas atzītas par tām līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

(11)

Papildus Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punktā noteiktajām prasībām būtu jānosaka īpašas prasības attiecībā uz konkrētiem lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvniekiem un precēm, lai nodrošinātu, ka trešās valstis vai to reģioni sniedz garantijas par oficiālo kontroļu efektivitāti attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu saistībā ar minētajiem dzīvniekiem un precēm. Trešās valstis vai to reģioni Īstenošanas regulā (ES) 2021/405 noteiktajos sarakstos būtu jāiekļauj tikai pēc tam, kad tās ir sniegušas pierādījumus un garantijas, ka to izcelsmes dzīvnieki un preces atbilst Savienības pārtikas nekaitīguma prasībām, kas noteiktas Regulās (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 852/2004, (EK) Nr. 853/2004, (ES) 2017/625, Deleģētajā regulā (ES) 2019/624 un Īstenošanas regulā (ES) 2019/627, vai prasībām, kas atzītas par tām līdzvērtīgām.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punktu Komisija var pieņemt lēmumu iekļaut trešās valstis Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 sarakstos, ja minētās trešās valstis sniedz attiecīgus pierādījumus un garantijas par atbilstību Savienības prasībām par farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu produktīvajos dzīvniekos un par to, ka Savienībā ievesto dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu sūtījumi atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajiem farmakoloģiski aktīvo vielu maksimālajiem atlieku daudzumiem, maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un maksimāli pieļaujamajiem kontaminantu līmeņiem. Tādējādi minētie produktīvie dzīvnieki, dzīvnieku izcelsmes produkti un kombinētie produkti nodrošina tādu pašu veselības aizsardzības līmeni, kāds paredzēts Savienības tiesību aktos par pārtiku un pārtikas nekaitīgumu. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punktu Komisija var pieņemt lēmumu iekļaut trešās valstis Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 sarakstos, ja minētās trešās valstis sniedz attiecīgus pierādījumus un garantijas par atbilstību Savienības prasībām par farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu produktīvajos dzīvniekos un par to, ka Savienībā ievesto dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu sūtījumi atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajiem farmakoloģiski aktīvo vielu maksimālajiem atlieku daudzumiem, maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un maksimāli pieļaujamajiem kontaminantu līmeņiem. Tādējādi minētie produktīvie dzīvnieki, dzīvnieku izcelsmes produkti un kombinētie produkti nodrošina tādu pašu veselības aizsardzības līmeni, kāds paredzēts Savienības tiesību aktos par pārtiku un pārtikas nekaitīgumu.

| (13) | Lai nodrošinātu tādu pašu veselības aizsardzības līmeni, jāsniedz pierādījumi un garantijas, iesniedzot farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu, kas atbilst konkrētām šajā regulā paredzētām prasībām. Lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību minētajām prasībām, Komisijai katru gadu būtu jāiesniedz atjaunināti kontroles plāni. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu tādu pašu veselības aizsardzības līmeni, jāsniedz pierādījumi un garantijas, iesniedzot farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu, kas atbilst konkrētām šajā regulā paredzētām prasībām. Lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību minētajām prasībām, Komisijai katru gadu būtu jāiesniedz atjaunināti kontroles plāni.

| (14) | Trešās valstis var iekļaut Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 I pielikuma sarakstā arī tad, ja tās sniedz atbilstīgus pierādījumus un garantijas, ka produktīvajiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, tostarp tiem, ko izmanto kombinētajos produktos, kurus ieved Savienībā, ir dalībvalsts vai trešās valsts izcelsme, kas iekļauta to trešo valstu sarakstā, kurām ir apstiprināti farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāni attiecībā uz minētajiem produktīvajiem dzīvniekiem, dzīvnieku izcelsmes produktiem un kombinētajiem produktiem. Lai varētu izmantot minēto sarakstu, būtu jāsniedz informācija par procedūrām, kas ieviestas, lai nodrošinātu attiecīgo produktīvo dzīvnieku vai dzīvnieku izcelsmes produktu izsekojamību un garantētu to izcelsmi. |
| --- | --- |

(14)

Trešās valstis var iekļaut Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 I pielikuma sarakstā arī tad, ja tās sniedz atbilstīgus pierādījumus un garantijas, ka produktīvajiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, tostarp tiem, ko izmanto kombinētajos produktos, kurus ieved Savienībā, ir dalībvalsts vai trešās valsts izcelsme, kas iekļauta to trešo valstu sarakstā, kurām ir apstiprināti farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāni attiecībā uz minētajiem produktīvajiem dzīvniekiem, dzīvnieku izcelsmes produktiem un kombinētajiem produktiem. Lai varētu izmantot minēto sarakstu, būtu jāsniedz informācija par procedūrām, kas ieviestas, lai nodrošinātu attiecīgo produktīvo dzīvnieku vai dzīvnieku izcelsmes produktu izsekojamību un garantētu to izcelsmi.

| (15) | Savienības tiesību aktos ir paredzēti noteikumi par farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu un noteikti to izmantošanas rezultātā radušos atlieku pieļaujamie daudzumi dzīvnieku izcelsmes produktos. Produktīvie dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti, tostarp tie, kurus izmanto kombinētajos produktos, Savienībā būtu jāieved no trešām valstīm tikai tad, ja tiek nodrošināts, ka kontroles attiecībā uz farmakoloģiski aktīvo vielu un to atlieku izmantošanu dzīvnieku izcelsmes produktos ir vismaz līdzvērtīgas tām, kas paredzētas Savienības kontroles plānos, kuri iekļauti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/1644 (13) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/1646 (14) minētajos valsts kontroles daudzgadu plānos. Minēto vielu un atlieku oficiālajām kontrolēm būtu jāpiemēro Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/808 (15) paredzētie noteikumi. |
| --- | --- |

(15)

Savienības tiesību aktos ir paredzēti noteikumi par farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu un noteikti to izmantošanas rezultātā radušos atlieku pieļaujamie daudzumi dzīvnieku izcelsmes produktos. Produktīvie dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti, tostarp tie, kurus izmanto kombinētajos produktos, Savienībā būtu jāieved no trešām valstīm tikai tad, ja tiek nodrošināts, ka kontroles attiecībā uz farmakoloģiski aktīvo vielu un to atlieku izmantošanu dzīvnieku izcelsmes produktos ir vismaz līdzvērtīgas tām, kas paredzētas Savienības kontroles plānos, kuri iekļauti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/1644 (13) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/1646 (14) minētajos valsts kontroles daudzgadu plānos. Minēto vielu un atlieku oficiālajām kontrolēm būtu jāpiemēro Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/808 (15) paredzētie noteikumi.

| (16) | Saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/22/EK produktīviem Savienībā ir aizliegts izmantot beta-agonistus un vielas ar hormonālu vai tireostatisku iedarbību. Līdzīgi arī Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (16) pielikuma 2. tabulā ir uzskaitītas farmakoloģiski aktīvās vielas, kuras ir aizliegts lietot Savienībā. Tikai tām trešām valstīm, kuras sniedz garantijas, ka produktīvie dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti, tostarp tie, ko izmanto kombinētajos produktos, atbilst šiem noteikumiem vai prasībām, kas atzītas par tiem līdzvērtīgām, būtu jāļauj ievest Savienībā šādus dzīvniekus un produktus. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/22/EK produktīviem Savienībā ir aizliegts izmantot beta-agonistus un vielas ar hormonālu vai tireostatisku iedarbību. Līdzīgi arī Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (16) pielikuma 2. tabulā ir uzskaitītas farmakoloģiski aktīvās vielas, kuras ir aizliegts lietot Savienībā. Tikai tām trešām valstīm, kuras sniedz garantijas, ka produktīvie dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti, tostarp tie, ko izmanto kombinētajos produktos, atbilst šiem noteikumiem vai prasībām, kas atzītas par tiem līdzvērtīgām, būtu jāļauj ievest Savienībā šādus dzīvniekus un produktus.

| (17) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (17) nosaka koordinētu Savienības kontroles programmu attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā, lai izvērtētu ietekmi uz patērētājiem un tiesību aktu piemērošanu ES. Šī Savienības kontroles programma veido neatņemamu daļu no pesticīdu atlieku valsts daudzgadu kontroles programmām, kas dalībvalstīm jāizstrādā. Produktīvie dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti, tostarp tie, kurus izmanto kombinētajos produktos, Savienībā būtu jāieved tikai no trešām valstīm, kas nodrošina, ka pesticīdu atlieku kontrole tiek veikta saskaņā ar tiem pašiem stingrajiem kritērijiem, kuri dalībvalstīm noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/1355 (18) noteiktajām pesticīdu atlieku valsts daudzgadu kontroles programmām. Tādējādi būtu jānodrošina, ka, izmantojot statistiski reprezentatīvu paraugu ņemšanu, tiek sniegti pierādījumi, ka ievešanai Savienībā paredzētie produkti atbilst Savienības tiesību aktiem par pesticīdu atliekām. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (17) nosaka koordinētu Savienības kontroles programmu attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā, lai izvērtētu ietekmi uz patērētājiem un tiesību aktu piemērošanu ES. Šī Savienības kontroles programma veido neatņemamu daļu no pesticīdu atlieku valsts daudzgadu kontroles programmām, kas dalībvalstīm jāizstrādā. Produktīvie dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti, tostarp tie, kurus izmanto kombinētajos produktos, Savienībā būtu jāieved tikai no trešām valstīm, kas nodrošina, ka pesticīdu atlieku kontrole tiek veikta saskaņā ar tiem pašiem stingrajiem kritērijiem, kuri dalībvalstīm noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/1355 (18) noteiktajām pesticīdu atlieku valsts daudzgadu kontroles programmām. Tādējādi būtu jānodrošina, ka, izmantojot statistiski reprezentatīvu paraugu ņemšanu, tiek sniegti pierādījumi, ka ievešanai Savienībā paredzētie produkti atbilst Savienības tiesību aktiem par pesticīdu atliekām.

| (18) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/931 (19) un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/932 (20) paredz izveidot uz risku balstītus kontroles plānus attiecībā uz kontaminantiem pārtikā un to saturu. Dzīvnieku izcelsmes produkti un kombinētie produkti Savienībā būtu ievedami tikai no tādām trešām valstīm, kas nodrošina, ka tiek veiktas kontaminantu kontroles, lai pierādītu, ka ievešanai Savienībā paredzētie dzīvnieku izcelsmes produkti un kombinētie produkti atbilst ES tiesību aktiem par kontaminantiem. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/931 (19) un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/932 (20) paredz izveidot uz risku balstītus kontroles plānus attiecībā uz kontaminantiem pārtikā un to saturu. Dzīvnieku izcelsmes produkti un kombinētie produkti Savienībā būtu ievedami tikai no tādām trešām valstīm, kas nodrošina, ka tiek veiktas kontaminantu kontroles, lai pierādītu, ka ievešanai Savienībā paredzētie dzīvnieku izcelsmes produkti un kombinētie produkti atbilst ES tiesību aktiem par kontaminantiem.

| (19) | Komisijas Lēmumā 2011/163/ES (21) saskaņā ar Direktīvu 96/23/EK ir noteikts to trešo valstu saraksts, no kurām Savienībā atļauts ievest noteiktas dzīvnieku sugas vai dzīvnieku izcelsmes produktus. |
| --- | --- |

(19)

Komisijas Lēmumā 2011/163/ES (21) saskaņā ar Direktīvu 96/23/EK ir noteikts to trešo valstu saraksts, no kurām Savienībā atļauts ievest noteiktas dzīvnieku sugas vai dzīvnieku izcelsmes produktus.

| (20) | Pēc Direktīvas 96/23/EK atcelšanas Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2293 (22) pilnīgi aizstāja Lēmumu 2011/163/ES. |
| --- | --- |

(20)

Pēc Direktīvas 96/23/EK atcelšanas Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2293 (22) pilnīgi aizstāja Lēmumu 2011/163/ES.

| (21) | Noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumus būtu jāatļauj ievest Savienībā tikai tad, ja minētās preces ir nosūtītas no uzņēmumiem, kas iekļauti sarakstā, kurš izveidots un regulāri atjaunināts saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, un iegūtas vai sagatavotas šādos uzņēmumos. Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību Savienības pārtikas higiēnas noteikumiem vai noteikumiem, kas atzīti par tiem vismaz līdzvērtīgiem, ir lietderīgi paredzēt, ka, sagatavojot un atjauninot minēto sarakstu, trešai valstij būtu jāsniedz garantijas papildus tām, kas paredzētas Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta i) un iv) punktā. |
| --- | --- |

(21)

Noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumus būtu jāatļauj ievest Savienībā tikai tad, ja minētās preces ir nosūtītas no uzņēmumiem, kas iekļauti sarakstā, kurš izveidots un regulāri atjaunināts saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, un iegūtas vai sagatavotas šādos uzņēmumos. Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību Savienības pārtikas higiēnas noteikumiem vai noteikumiem, kas atzīti par tiem vismaz līdzvērtīgiem, ir lietderīgi paredzēt, ka, sagatavojot un atjauninot minēto sarakstu, trešai valstij būtu jāsniedz garantijas papildus tām, kas paredzētas Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta i) un iv) punktā.

| (22) | Lai nodrošinātu pārredzamību pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un patērētājiem, Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta i) punktā minētie uzņēmumu saraksti būtu jādara publiski pieejami. Lai stiprinātu šādu pārredzamību, dalībvalstīm būtu jāatļauj dzīvnieku un preču sūtījumu ievešana tikai tad, ja oficiālos sertifikātus, kas šādiem sūtījumiem vajadzīgi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības noteikumiem, trešās valsts kompetentās iestādes izdod pēc minēto sarakstu publicēšanas. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu pārredzamību pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un patērētājiem, Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta i) punktā minētie uzņēmumu saraksti būtu jādara publiski pieejami. Lai stiprinātu šādu pārredzamību, dalībvalstīm būtu jāatļauj dzīvnieku un preču sūtījumu ievešana tikai tad, ja oficiālos sertifikātus, kas šādiem sūtījumiem vajadzīgi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības noteikumiem, trešās valsts kompetentās iestādes izdod pēc minēto sarakstu publicēšanas.

| (23) | Šādu prasību paredzēšana par iekļaušanu sarakstā nav jānosaka attiecībā uz precēm, kas paredzētas tranzītam, jo no pārtikas nekaitīguma viedokļa šīs preces rada zemu risku un netiek laistas Savienības tirgū. Turklāt šādas prasības nebūtu jāpiemēro uzņēmumiem, kas veic vienīgi primāro ražošanu, pārvadājumus, dzīvnieku izcelsmes produktu uzglabāšanu, kam nav nepieciešami kontrolētas temperatūras apstākļi, vai ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, kas minēti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI sadaļā. |
| --- | --- |

(23)

Šādu prasību paredzēšana par iekļaušanu sarakstā nav jānosaka attiecībā uz precēm, kas paredzētas tranzītam, jo no pārtikas nekaitīguma viedokļa šīs preces rada zemu risku un netiek laistas Savienības tirgū. Turklāt šādas prasības nebūtu jāpiemēro uzņēmumiem, kas veic vienīgi primāro ražošanu, pārvadājumus, dzīvnieku izcelsmes produktu uzglabāšanu, kam nav nepieciešami kontrolētas temperatūras apstākļi, vai ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, kas minēti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI sadaļā.

| (24) | Komisijas Regulā (ES) Nr. 210/2013 (23) ir noteikts, ka dīgstus ražojoši uzņēmumi kompetentajām iestādēm ir jāapstiprina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 6. pantu. Lai nodrošinātu atbilstību Savienības pārtikas higiēnas noteikumiem vai noteikumiem, kas atzīti par tiem vismaz līdzvērtīgiem, dīgstu ievešana Savienībā būtu jāatļauj vienīgi tad, ja tie ražoti uzņēmumos, kuri ir iekļauti saskaņā ar šo regulu sagatavotajos un atjauninātajos sarakstos. |
| --- | --- |

(24)

Komisijas Regulā (ES) Nr. 210/2013 (23) ir noteikts, ka dīgstus ražojoši uzņēmumi kompetentajām iestādēm ir jāapstiprina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 6. pantu. Lai nodrošinātu atbilstību Savienības pārtikas higiēnas noteikumiem vai noteikumiem, kas atzīti par tiem vismaz līdzvērtīgiem, dīgstu ievešana Savienībā būtu jāatļauj vienīgi tad, ja tie ražoti uzņēmumos, kuri ir iekļauti saskaņā ar šo regulu sagatavotajos un atjauninātajos sarakstos.

| (25) | Lai nodrošinātu atbilstību Savienības pārtikas higiēnas noteikumiem vai noteikumiem, kas atzīti par tiem vismaz līdzvērtīgiem, Savienībā būtu jāatļauj vienīgi tādu uzņēmumu produktu ievešana, kuri izgatavo svaigu gaļu, malto gaļu, gaļas izstrādājumus, gaļas produktus, mehāniski atdalītu gaļu un izejvielas, kas paredzētas želatīna un kolagēna ražošanai, ja šie uzņēmumi ir iekļauti sarakstos, kuri ir sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu. Turklāt izejvielām, no kā šos produktus izgatavo, vajadzētu būt piegādātām no tādiem uzņēmumiem (kautuvēm, medījamo dzīvnieku gaļas apstrādes uzņēmumiem, gaļas sadalīšanas uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuri apstrādā zvejas produktus), kas ir iekļauti sarakstos, kuri sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu atbilstību Savienības pārtikas higiēnas noteikumiem vai noteikumiem, kas atzīti par tiem vismaz līdzvērtīgiem, Savienībā būtu jāatļauj vienīgi tādu uzņēmumu produktu ievešana, kuri izgatavo svaigu gaļu, malto gaļu, gaļas izstrādājumus, gaļas produktus, mehāniski atdalītu gaļu un izejvielas, kas paredzētas želatīna un kolagēna ražošanai, ja šie uzņēmumi ir iekļauti sarakstos, kuri ir sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu. Turklāt izejvielām, no kā šos produktus izgatavo, vajadzētu būt piegādātām no tādiem uzņēmumiem (kautuvēm, medījamo dzīvnieku gaļas apstrādes uzņēmumiem, gaļas sadalīšanas uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuri apstrādā zvejas produktus), kas ir iekļauti sarakstos, kuri sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu.

| (26) | Dzīvu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu sūtījumu ievešana Savienībā būtu jāatļauj tikai no tādiem ražošanas apgabaliem trešās valstīs vai to reģionos, kuri ir iekļauti sarakstos, kas sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, lai nodrošinātu atbilstību piemērojamajām īpašajām prasībām attiecībā uz šiem produktiem, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004 un Īstenošanas regulā (ES) 2019/627, vai noteikumiem, kas atzīti par tiem vismaz līdzvērtīgiem. Minēto sarakstu publicēšanai būtu jānodrošina pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un patērētājiem pārredzamība attiecībā uz ražošanas apgabaliem, no kuriem Savienībā drīkst ievest dzīvas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus un jūras gliemežus. |
| --- | --- |

(26)

Dzīvu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu sūtījumu ievešana Savienībā būtu jāatļauj tikai no tādiem ražošanas apgabaliem trešās valstīs vai to reģionos, kuri ir iekļauti sarakstos, kas sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, lai nodrošinātu atbilstību piemērojamajām īpašajām prasībām attiecībā uz šiem produktiem, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004 un Īstenošanas regulā (ES) 2019/627, vai noteikumiem, kas atzīti par tiem vismaz līdzvērtīgiem. Minēto sarakstu publicēšanai būtu jānodrošina pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un patērētājiem pārredzamība attiecībā uz ražošanas apgabaliem, no kuriem Savienībā drīkst ievest dzīvas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus un jūras gliemežus.

| (27) | Lai nodrošinātu atbilstību Savienības prasībām, sevišķi īpašajām prasībām attiecībā uz zvejas produktiem, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004 un Īstenošanas regulā (ES) 2019/627, vai noteikumiem, kas atzīti par tām vismaz līdzvērtīgiem, zvejas produktu sūtījumu ievešana Savienībā būtu jāatļauj vienīgi tad, ja sūtījumi ir nosūtīti no tāda uzņēmuma uz sauszemes, tāda ar trešās valsts karogu kuģojoša refrižeratorkuģa, zivju pārstrādes kuģa vai saldētājkuģa, kas iekļauts sarakstos, kuri sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, vai tie ir iegūti vai sagatavoti šādā uzņēmumā vai kuģī. Šādu sarakstu publicēšanai būtu jānodrošina pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un patērētājiem pārredzamība attiecībā uz kuģiem, kuru zvejas produktus drīkst ievest Savienībā. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu atbilstību Savienības prasībām, sevišķi īpašajām prasībām attiecībā uz zvejas produktiem, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004 un Īstenošanas regulā (ES) 2019/627, vai noteikumiem, kas atzīti par tām vismaz līdzvērtīgiem, zvejas produktu sūtījumu ievešana Savienībā būtu jāatļauj vienīgi tad, ja sūtījumi ir nosūtīti no tāda uzņēmuma uz sauszemes, tāda ar trešās valsts karogu kuģojoša refrižeratorkuģa, zivju pārstrādes kuģa vai saldētājkuģa, kas iekļauts sarakstos, kuri sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, vai tie ir iegūti vai sagatavoti šādā uzņēmumā vai kuģī. Šādu sarakstu publicēšanai būtu jānodrošina pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un patērētājiem pārredzamība attiecībā uz kuģiem, kuru zvejas produktus drīkst ievest Savienībā.

| (28) | Risks, kas saistīts ar kombinētiem produktiem, ir atkarīgs no to sastāvdaļu veida un šo sastāvdaļu uzglabāšanas nosacījumiem. Tāpēc būtu jānosaka prasības attiecībā uz kombinēto produktu sūtījumiem, lai nodrošinātu, ka kombinētie produkti, kas rada risku, tiek ievesti Savienībā no trešām valstīm, no kurām saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/405 ir atļauta ievešana Savienībā. Kombinētie produkti, kas rada risku, ir produkti, kuri satur pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus, attiecībā uz kuriem Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā ir noteiktas īpašas prasības vai attiecībā uz kuriem ir vajadzīgs atlieku uzraudzības plāns. |
| --- | --- |

(28)

Risks, kas saistīts ar kombinētiem produktiem, ir atkarīgs no to sastāvdaļu veida un šo sastāvdaļu uzglabāšanas nosacījumiem. Tāpēc būtu jānosaka prasības attiecībā uz kombinēto produktu sūtījumiem, lai nodrošinātu, ka kombinētie produkti, kas rada risku, tiek ievesti Savienībā no trešām valstīm, no kurām saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/405 ir atļauta ievešana Savienībā. Kombinētie produkti, kas rada risku, ir produkti, kuri satur pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus, attiecībā uz kuriem Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā ir noteiktas īpašas prasības vai attiecībā uz kuriem ir vajadzīgs atlieku uzraudzības plāns.

| (29) | Pamatojoties uz to, cik paziņojumu ir saņemts ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 izveidotajā ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā, tādu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumi, kurus paredzēts laist tirgū lietošanai pārtikā, rada paaugstinātu neatbilstības risku attiecībā uz Savienības pārtikas nekaitīguma prasībām. Tāpēc šādu dzīvnieku un preču sūtījumi pirms to ievešanas Savienībā būtu jāsertificē atsevišķi katram sūtījumam. Šī sertifikācija var arī palīdzēt atgādināt trešo valstu vai to reģionu pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un kompetentajām iestādēm par piemērojamajām Savienības prasībām. Šim nolūkam Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235 (24) ir noteikti veterinārie sertifikāti vai oficiālo sertifikātu paraugi, vai abi. Tādu dzīvnieku un preču sūtījumiem, kuru galamērķis nav Savienība, būtu jāpievieno veterinārie sertifikāti vai oficiāli sertifikāti ar veterināro apliecinājumu, savukārt attiecībā uz šiem dzīvniekiem un precēm sabiedrības veselības apliecinājums nav vajadzīgs, jo tie netiks laisti Savienības tirgū. Attiecībā uz dažiem kombinētiem produktiem, kas rada zemu risku, ievedošā pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja privātam apliecinājumam būtu jāaizstāj sertifikācija, lai nodrošinātu samērīgu un uz risku balstītu pieeju. |
| --- | --- |

(29)

Pamatojoties uz to, cik paziņojumu ir saņemts ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 izveidotajā ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā, tādu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumi, kurus paredzēts laist tirgū lietošanai pārtikā, rada paaugstinātu neatbilstības risku attiecībā uz Savienības pārtikas nekaitīguma prasībām. Tāpēc šādu dzīvnieku un preču sūtījumi pirms to ievešanas Savienībā būtu jāsertificē atsevišķi katram sūtījumam. Šī sertifikācija var arī palīdzēt atgādināt trešo valstu vai to reģionu pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un kompetentajām iestādēm par piemērojamajām Savienības prasībām. Šim nolūkam Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235 (24) ir noteikti veterinārie sertifikāti vai oficiālo sertifikātu paraugi, vai abi. Tādu dzīvnieku un preču sūtījumiem, kuru galamērķis nav Savienība, būtu jāpievieno veterinārie sertifikāti vai oficiāli sertifikāti ar veterināro apliecinājumu, savukārt attiecībā uz šiem dzīvniekiem un precēm sabiedrības veselības apliecinājums nav vajadzīgs, jo tie netiks laisti Savienības tirgū. Attiecībā uz dažiem kombinētiem produktiem, kas rada zemu risku, ievedošā pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja privātam apliecinājumam būtu jāaizstāj sertifikācija, lai nodrošinātu samērīgu un uz risku balstītu pieeju.

| (30) | Ilgi uzglabājami kombinētie produkti, kas rada niecīgu risku, piemēram, tādi, kuros vienīgais dzīvnieku izcelsmes produkts, kas atrodas kombinētajā galaproduktā, ir pārtikas uzlabotāji, proti, D3 vitamīns, pārtikas piedevas, pārtikas fermenti vai pārtikas aromatizētāji, būtu jāatbrīvo no kontroles uz robežām un no privātā apliecinājuma prasībām. |
| --- | --- |

(30)

Ilgi uzglabājami kombinētie produkti, kas rada niecīgu risku, piemēram, tādi, kuros vienīgais dzīvnieku izcelsmes produkts, kas atrodas kombinētajā galaproduktā, ir pārtikas uzlabotāji, proti, D3 vitamīns, pārtikas piedevas, pārtikas fermenti vai pārtikas aromatizētāji, būtu jāatbrīvo no kontroles uz robežām un no privātā apliecinājuma prasībām.

| (31) | Šīs regulas noteikumu mērķis ir pilnībā aizstāt Deleģētās regulas (ES) 2019/625 noteikumus. Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/625 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(31)

Šīs regulas noteikumu mērķis ir pilnībā aizstāt Deleģētās regulas (ES) 2019/625 noteikumus. Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2019/625 būtu jāatceļ.

| (32) | Tā kā Direktīvas 96/23/EK I, II, III un IV pielikumu beidz piemērot 2022. gada 14. decembrī, šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 15. decembra. |
| --- | --- |

(32)

Tā kā Direktīvas 96/23/EK I, II, III un IV pielikumu beidz piemērot 2022. gada 14. decembrī, šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 15. decembra.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula papildina Regulu (ES) 2017/625 attiecībā uz prasībām par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā no trešām valstīm vai to reģioniem, lai nodrošinātu to atbilstību piemērojamajām prasībām, kas paredzētas Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajos noteikumos, vai prasībām, kas atzītas par tām vismaz līdzvērtīgām.

2.   Šīs regulas 1. punktā minētās prasības attiecas uz:

| a) | tādu produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču noteikšanu, kuru ievešanai Savienībā tiek piemērotas šādas prasības:






  i) | prasība, ka šādus produktīvos dzīvniekus un noteiktas lietošanai pārtikā paredzētas preces ieved no trešās valsts vai tās reģiona, kas norādīti sarakstos saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

a)

tādu produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču noteikšanu, kuru ievešanai Savienībā tiek piemērotas šādas prasības:

i)

prasība, ka šādus produktīvos dzīvniekus un noteiktas lietošanai pārtikā paredzētas preces ieved no trešās valsts vai tās reģiona, kas norādīti sarakstos saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| ii) | prasību, ka minētie produktīvie dzīvnieki un noteiktas lietošanai pārtikā paredzētas preces ir nosūtītas no tādiem uzņēmumiem, kā arī iegūtas vai sagatavotas tādos uzņēmumos, kuri atbilst Regulas (ES) 2017/625 126. panta 1. punktā minētajām piemērojamajām prasībām vai prasībām, kas atzītas par tām vismaz līdzvērtīgām, un kuras ir iekļautas sarakstos, kas sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) un iii) punktu; |
| --- | --- |

ii)

prasību, ka minētie produktīvie dzīvnieki un noteiktas lietošanai pārtikā paredzētas preces ir nosūtītas no tādiem uzņēmumiem, kā arī iegūtas vai sagatavotas tādos uzņēmumos, kuri atbilst Regulas (ES) 2017/625 126. panta 1. punktā minētajām piemērojamajām prasībām vai prasībām, kas atzītas par tām vismaz līdzvērtīgām, un kuras ir iekļautas sarakstos, kas sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) un iii) punktu;

| iii) | prasība, ka katram produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumam jāpievieno oficiāls sertifikāts vai oficiāls apliecinājums, vai jebkāds cits pierādījums par atbilstību Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem noteikumiem, piemēram, privāts apliecinājums saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

iii)

prasība, ka katram produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumam jāpievieno oficiāls sertifikāts vai oficiāls apliecinājums, vai jebkāds cits pierādījums par atbilstību Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem noteikumiem, piemēram, privāts apliecinājums saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta c) apakšpunktu;

| b) | prasības, ka produktīvos dzīvniekus un noteiktas lietošanai pārtikā paredzētas preces ieved Savienībā no tādas trešās valsts vai tās reģiona, kas norādīti sarakstos saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

prasības, ka produktīvos dzīvniekus un noteiktas lietošanai pārtikā paredzētas preces ieved Savienībā no tādas trešās valsts vai tās reģiona, kas norādīti sarakstos saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 2. punktu;

| c) | prasības, ka produktīvie dzīvnieki un noteiktas lietošanai pārtikā paredzētas preces no trešām valstīm ir nosūtītas no tādiem uzņēmumiem, kā arī iegūtas vai sagatavotas tādos uzņēmumos, kuri atbilst Regulas (ES) 2017/625 126. panta 1. punktā minētajām piemērojamajām prasībām vai prasībām, kas atzītas par tām vismaz līdzvērtīgām, un kuras ir iekļautas sarakstos, kas sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) un iii) punktu; |
| --- | --- |

c)

prasības, ka produktīvie dzīvnieki un noteiktas lietošanai pārtikā paredzētas preces no trešām valstīm ir nosūtītas no tādiem uzņēmumiem, kā arī iegūtas vai sagatavotas tādos uzņēmumos, kuri atbilst Regulas (ES) 2017/625 126. panta 1. punktā minētajām piemērojamajām prasībām vai prasībām, kas atzītas par tām vismaz līdzvērtīgām, un kuras ir iekļautas sarakstos, kas sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) un iii) punktu;

| d) | prasības attiecībā uz konkrētu turpmāk minēto preču ievešanu Savienībā nolūkā laist tās tirgū papildus prasībām, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. pantu:






  i) | svaiga gaļa, maltā gaļa, gaļas izstrādājumi, gaļas produkti, mehāniski atdalīta gaļa un izejvielas, kas paredzētas želatīna un kolagēna ražošanai; |
| --- | --- | --- |

d)

prasības attiecībā uz konkrētu turpmāk minēto preču ievešanu Savienībā nolūkā laist tās tirgū papildus prasībām, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. pantu:

i)

svaiga gaļa, maltā gaļa, gaļas izstrādājumi, gaļas produkti, mehāniski atdalīta gaļa un izejvielas, kas paredzētas želatīna un kolagēna ražošanai;

| ii) | dzīvas gliemenes, adatādaiņi, tunikāti un jūras gliemeži; |
| --- | --- |

ii)

dzīvas gliemenes, adatādaiņi, tunikāti un jūras gliemeži;

| iii) | zvejas produkti; |
| --- | --- |

iii)

zvejas produkti;

| iv) | kombinētie produkti; |
| --- | --- |

iv)

kombinētie produkti;

| e) | papildu prasības attiecībā uz oficiālajiem sertifikātiem, oficiālajiem apliecinājumiem un privātiem apliecinājumiem, kurus pievieno produktīvajiem dzīvniekiem un noteiktām lietošanai pārtikā paredzētām precēm, ko paredzēts ievest Savienībā; |
| --- | --- |

e)

papildu prasības attiecībā uz oficiālajiem sertifikātiem, oficiālajiem apliecinājumiem un privātiem apliecinājumiem, kurus pievieno produktīvajiem dzīvniekiem un noteiktām lietošanai pārtikā paredzētām precēm, ko paredzēts ievest Savienībā;

| f) | prasības attiecībā uz farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu produktīvajos dzīvniekos un to atliekām, kā arī kontaminantu un pesticīdu atlieku līmeņiem dzīvnieku izcelsmes produktos un kombinētajos produktos, ja minētos produktīvos dzīvniekus, dzīvnieku izcelsmes produktus un kombinētos produktus ieved Savienībā no trešām valstīm un ja tos ir paredzēts laist Savienības tirgū, un minētās prasības ir nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka šādi produktīvie dzīvnieki, dzīvnieku izcelsmes produkti un kombinētie produkti nodrošina cilvēka veselības aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs tam, kurš paredzēts attiecīgajos Savienības pārtikas nekaitīguma noteikumos; |
| --- | --- |

f)

prasības attiecībā uz farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu produktīvajos dzīvniekos un to atliekām, kā arī kontaminantu un pesticīdu atlieku līmeņiem dzīvnieku izcelsmes produktos un kombinētajos produktos, ja minētos produktīvos dzīvniekus, dzīvnieku izcelsmes produktus un kombinētos produktus ieved Savienībā no trešām valstīm un ja tos ir paredzēts laist Savienības tirgū, un minētās prasības ir nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka šādi produktīvie dzīvnieki, dzīvnieku izcelsmes produkti un kombinētie produkti nodrošina cilvēka veselības aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs tam, kurš paredzēts attiecīgajos Savienības pārtikas nekaitīguma noteikumos;

| g) | prasība, ka produktīvos dzīvniekus, dzīvnieku izcelsmes produktus un kombinētos produktus Savienībā ieved tikai no tādām trešām valstīm, kuras sniedz pierādījumus un garantijas par atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām, iesniedzot kontroles plānu. |
| --- | --- |

g)

prasība, ka produktīvos dzīvniekus, dzīvnieku izcelsmes produktus un kombinētos produktus Savienībā ieved tikai no tādām trešām valstīm, kuras sniedz pierādījumus un garantijas par atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām, iesniedzot kontroles plānu.

3.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | dzīvniekiem un precēm, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā, tomēr šo regulu piemēro gadījumos, kad, ievedot šos dzīvniekus un preces Savienībā, to galamērķis nav zināms un vēl nevar izslēgt, ka tās būs paredzētas lietošanai pārtikā; |
| --- | --- |

a)

dzīvniekiem un precēm, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā, tomēr šo regulu piemēro gadījumos, kad, ievedot šos dzīvniekus un preces Savienībā, to galamērķis nav zināms un vēl nevar izslēgt, ka tās būs paredzētas lietošanai pārtikā;

| b) | lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvniekiem un precēm, kuri tiek vesti pa Savienības teritoriju tikai tranzītā, nelaižot tos tirgū; |
| --- | --- |

b)

lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvniekiem un precēm, kuri tiek vesti pa Savienības teritoriju tikai tranzītā, nelaižot tos tirgū;

| c) | tādu lietošanai pārtikā paredzētu preču paraugiem, kas domāti produktu analīzei un kvalitātes testēšanai un ko tirgū nelaiž. |
| --- | --- |

c)

tādu lietošanai pārtikā paredzētu preču paraugiem, kas domāti produktu analīzei un kvalitātes testēšanai un ko tirgū nelaiž.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ievešana Savienībā” ir ievešana Savienībā, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 40. punktā; |
| --- | --- |

1)

“ievešana Savienībā” ir ievešana Savienībā, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 40. punktā;

| 2) | “sūtījums” ir sūtījums, kas definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 37. punktā; |
| --- | --- |

2)

“sūtījums” ir sūtījums, kas definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 37. punktā;

| 3) | “dzīvnieki” ir dzīvnieki, kas definēti Regulas (ES) 2017/625 3. panta 9. punktā; |
| --- | --- |

3)

“dzīvnieki” ir dzīvnieki, kas definēti Regulas (ES) 2017/625 3. panta 9. punktā;

| 4) | “preces” ir preces, kas definētas Regulas (ES) 2017/625 3. panta 11. punktā; |
| --- | --- |

4)

“preces” ir preces, kas definētas Regulas (ES) 2017/625 3. panta 11. punktā;

| 5) | “līdzvērtīgs” ir līdzvērtīgs, kā definēts Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

5)

“līdzvērtīgs” ir līdzvērtīgs, kā definēts Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā;

| 6) | “uzņēmums” ir uzņēmums, kas definēts Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

6)

“uzņēmums” ir uzņēmums, kas definēts Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

| 7) | “oficiālais sertifikāts” ir Regulas (ES) 2017/625 3. panta 27. punktā definētais oficiālais sertifikāts; |
| --- | --- |

7)

“oficiālais sertifikāts” ir Regulas (ES) 2017/625 3. panta 27. punktā definētais oficiālais sertifikāts;

| 8) | “oficiāls apliecinājums” ir Regulas (ES) 2017/625 3. panta 28. punktā definētais oficiālais apliecinājums; |
| --- | --- |

8)

“oficiāls apliecinājums” ir Regulas (ES) 2017/625 3. panta 28. punktā definētais oficiālais apliecinājums;

| 9) | “privāts apliecinājums” ir apliecinājums, ko parakstījis pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks, kurš preces ieved Savienībā; |
| --- | --- |

9)

“privāts apliecinājums” ir apliecinājums, ko parakstījis pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks, kurš preces ieved Savienībā;

| 10) | “laišana tirgū” ir laišana tirgū, kā definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 8. punktā; |
| --- | --- |

10)

“laišana tirgū” ir laišana tirgū, kā definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 8. punktā;

| 11) | “svaiga gaļa” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.10. punktā definētā svaigā gaļa; |
| --- | --- |

11)

“svaiga gaļa” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.10. punktā definētā svaigā gaļa;

| 12) | “maltā gaļa” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.13. punktā definētā maltā gaļa; |
| --- | --- |

12)

“maltā gaļa” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.13. punktā definētā maltā gaļa;

| 13) | “gaļas izstrādājumi” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.15. punktā definētie gaļas izstrādājumi; |
| --- | --- |

13)

“gaļas izstrādājumi” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.15. punktā definētie gaļas izstrādājumi;

| 14) | “gaļas produkti” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.1. punktā definētie gaļas produkti; |
| --- | --- |

14)

“gaļas produkti” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.1. punktā definētie gaļas produkti;

| 15) | “mehāniski atdalīta gaļa” ir mehāniski atdalīta gaļa, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.14. punktā; |
| --- | --- |

15)

“mehāniski atdalīta gaļa” ir mehāniski atdalīta gaļa, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.14. punktā;

| 16) | “želatīns” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.7. punktā definētais želatīns; |
| --- | --- |

16)

“želatīns” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.7. punktā definētais želatīns;

| 17) | “kolagēns” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.8. punktā definētais kolagēns; |
| --- | --- |

17)

“kolagēns” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.8. punktā definētais kolagēns;

| 18) | “ļoti rafinēti dzīvnieku izcelsmes produkti” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI sadaļas 1. punktā minētie ļoti rafinētie produkti; |
| --- | --- |

18)

“ļoti rafinēti dzīvnieku izcelsmes produkti” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI sadaļas 1. punktā minētie ļoti rafinētie produkti;

| 19) | “gliemenes” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 2.1. punktā definētās gliemenes; |
| --- | --- |

19)

“gliemenes” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 2.1. punktā definētās gliemenes;

| 20) | “zvejas produkti” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 3.1. punktā definētie zvejas [zvejniecības] produkti; |
| --- | --- |

20)

“zvejas produkti” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 3.1. punktā definētie zvejas [zvejniecības] produkti;

| 21) | “kombinētais produkts” ir pārtikas produkts, kura sastāvā ir gan augu izcelsmes produkti, gan pārstrādāti dzīvnieku izcelsmes produkti; |
| --- | --- |

21)

“kombinētais produkts” ir pārtikas produkts, kura sastāvā ir gan augu izcelsmes produkti, gan pārstrādāti dzīvnieku izcelsmes produkti;

| 22) | “farmakoloģiski aktīvā viela” ir farmakoloģiski aktīvā viela, kā definēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/2090 (25) 2. panta a) punktā; |
| --- | --- |

22)

“farmakoloģiski aktīvā viela” ir farmakoloģiski aktīvā viela, kā definēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/2090 (25) 2. panta a) punktā;

25

| 23) | “kontaminants” ir kontaminants [piesārņotājs], kā definēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 315/93 (26) 1. panta 1. punkta otrajā daļā; |
| --- | --- |

23)

“kontaminants” ir kontaminants [piesārņotājs], kā definēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 315/93 (26) 1. panta 1. punkta otrajā daļā;

26

| 24) | “pesticīdu atliekas” ir pesticīdu atliekas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 396/2005 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

24)

“pesticīdu atliekas” ir pesticīdu atliekas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 396/2005 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā;

| 25) | “dzīvnieku izcelsmes produkts” ir dzīvnieku izcelsmes produkts, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 8.1. punktā; |
| --- | --- |

25)

“dzīvnieku izcelsmes produkts” ir dzīvnieku izcelsmes produkts, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 8.1. punktā;

| 26) | “farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns” ir kontroles plāns par farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu, farmakoloģiski aktīvo vielu maksimālajiem atlieku līmeņiem, pesticīdu maksimālajiem atlieku līmeņiem un kontaminantu maksimālajiem atlieku līmeņiem produktīvajos dzīvniekos, dzīvnieku izcelsmes produktos, tostarp tajos, ko izmanto kombinētajos produktos; |
| --- | --- |

26)

“farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns” ir kontroles plāns par farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu, farmakoloģiski aktīvo vielu maksimālajiem atlieku līmeņiem, pesticīdu maksimālajiem atlieku līmeņiem un kontaminantu maksimālajiem atlieku līmeņiem produktīvajos dzīvniekos, dzīvnieku izcelsmes produktos, tostarp tajos, ko izmanto kombinētajos produktos;

| 27) | “kukaiņi” ir pārtika, kuras sastāvā ir kukaiņi vai to daļas, kura ir izolēta vai ražota no kukaiņiem vai to daļām, tostarp jebkurā tādu kukaiņu dzīves stadijā, kas paredzēti lietošanai pārtikā un attiecīgā gadījumā atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (27) un iekļauti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (28) noteiktajā jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā (“jauno pārtikas produktu Savienības saraksts”); |
| --- | --- |

27)

“kukaiņi” ir pārtika, kuras sastāvā ir kukaiņi vai to daļas, kura ir izolēta vai ražota no kukaiņiem vai to daļām, tostarp jebkurā tādu kukaiņu dzīves stadijā, kas paredzēti lietošanai pārtikā un attiecīgā gadījumā atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (27) un iekļauti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (28) noteiktajā jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā (“jauno pārtikas produktu Savienības saraksts”);

27

28

| 28) | “tranzīts” ir tranzīts, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 44. punktā; |
| --- | --- |

28)

“tranzīts” ir tranzīts, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 44. punktā;

| 29) | “rāpuļu gaļa” ir neapstrādātas vai pārstrādātas ēdamās daļas, kas iegūtas no saimniecībā audzētiem rāpuļiem, kuri pieder pie Alligator missisippiensis, Crocodylus johnstoni, Crocodylus niloticus, Crocodylus porosus, Timon lepidus, Python reticulatus, Python molurus bivittatus vai Pelodiscus sinensis sugas, kuras attiecīgā gadījumā ir atļautas saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2283 un iekļautas Savienības jauno pārtikas produktu sarakstā; |
| --- | --- |

29)

“rāpuļu gaļa” ir neapstrādātas vai pārstrādātas ēdamās daļas, kas iegūtas no saimniecībā audzētiem rāpuļiem, kuri pieder pie Alligator missisippiensis, Crocodylus johnstoni, Crocodylus niloticus, Crocodylus porosus, Timon lepidus, Python reticulatus, Python molurus bivittatus vai Pelodiscus sinensis sugas, kuras attiecīgā gadījumā ir atļautas saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2283 un iekļautas Savienības jauno pārtikas produktu sarakstā;

Alligator missisippiensis

Crocodylus johnstoni

Crocodylus niloticus

Crocodylus porosus

Timon lepidus

Python reticulatus

Python molurus bivittatus

Pelodiscus sinensis sugas

| 30) | “gliemeži” ir gliemeži, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 6.2. punktā, un jebkuras citu lietošanai pārtikā paredzētu gliemežu sugas, kas pieder pie Helicidae, Hygromiidae vai Sphincterochilidae dzimtas; |
| --- | --- |

30)

“gliemeži” ir gliemeži, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 6.2. punktā, un jebkuras citu lietošanai pārtikā paredzētu gliemežu sugas, kas pieder pie Helicidae, Hygromiidae vai Sphincterochilidae dzimtas;

Helicidae

Hygromiidae

Sphincterochilidae

| 31) | “pārtika” ir pārtika, kā definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. pantā; |
| --- | --- |

31)

“pārtika” ir pārtika, kā definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. pantā;

| 32) | “barība” ir barība, kā definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

32)

“barība” ir barība, kā definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 4. punktā;

| 33) | “revīzija” ir revīzija, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 30. punktā; |
| --- | --- |

33)

“revīzija” ir revīzija, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 30. punktā;

| 34) | “kompetentās iestādes” ir kompetentās iestādes, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

34)

“kompetentās iestādes” ir kompetentās iestādes, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 3. punktā;

| 35) | “dīgsti” ir dīgsti, kā definēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 208/2013 (29) 2. panta a) punktā; |
| --- | --- |

35)

“dīgsti” ir dīgsti, kā definēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 208/2013 (29) 2. panta a) punktā;

29

| 36) | “primārā ražošana” ir primārā ražošana, kā definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 17. punktā; |
| --- | --- |

36)

“primārā ražošana” ir primārā ražošana, kā definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 17. punktā;

| 37) | “kautuve” ir kautuve, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.16. punktā; |
| --- | --- |

37)

“kautuve” ir kautuve, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.16. punktā;

| 38) | “savvaļas dzīvnieku gaļas apstrādes uzņēmums” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.18. punktā definētais savvaļas dzīvnieku gaļas apstrādes uzņēmums; |
| --- | --- |

38)

“savvaļas dzīvnieku gaļas apstrādes uzņēmums” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.18. punktā definētais savvaļas dzīvnieku gaļas apstrādes uzņēmums;

| 39) | “gaļas sadalīšanas uzņēmums” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.17. punktā definētais gaļas sadalīšanas uzņēmums; |
| --- | --- |

39)

“gaļas sadalīšanas uzņēmums” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 1.17. punktā definētais gaļas sadalīšanas uzņēmums;

| 40) | “ražošanas apgabals” ir ražošanas apgabals, kas definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 2.5. punktā; |
| --- | --- |

40)

“ražošanas apgabals” ir ražošanas apgabals, kas definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 2.5. punktā;

| 41) | “zivju pārstrādes kuģis” ir zivju pārstrādes kuģis, kas Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 3.2. punktā definēts kā zivju pārstrādes kuģis; |
| --- | --- |

41)

“zivju pārstrādes kuģis” ir zivju pārstrādes kuģis, kas Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 3.2. punktā definēts kā zivju pārstrādes kuģis;

| 42) | “saldētājkuģis” ir saldētājkuģis, kas definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 3.3. punktā; |
| --- | --- |

42)

“saldētājkuģis” ir saldētājkuģis, kas definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 3.3. punktā;

| 43) | “refrižeratorkuģis” ir kuģis, kas aprīkots tā, lai varētu uzglabāt un pārvadāt kravas uz paletēm vai beramkravas (beztaras kravas) kravas telpās vai kamerās, kur tiek kontrolēta temperatūra; |
| --- | --- |

43)

“refrižeratorkuģis” ir kuģis, kas aprīkots tā, lai varētu uzglabāt un pārvadāt kravas uz paletēm vai beramkravas (beztaras kravas) kravas telpās vai kamerās, kur tiek kontrolēta temperatūra;

| 44) | “piena produkti” ir piena produkti, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.2. punktā; |
| --- | --- |

44)

“piena produkti” ir piena produkti, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.2. punktā;

| 45) | “olu produkti” ir olu produkti, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.3. punktā; |
| --- | --- |

45)

“olu produkti” ir olu produkti, kā definēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.3. punktā;

| 46) | “pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs" ir pārtikas apritē iesaistīts tirgus dalībnieks [uzņēmējs, kas iesaistīts pārtikas apritē], kā definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

46)

“pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs" ir pārtikas apritē iesaistīts tirgus dalībnieks [uzņēmējs, kas iesaistīts pārtikas apritē], kā definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 3. punktā;

| 47) | “operators” ir operators, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 29. punktā; |
| --- | --- |

47)

“operators” ir operators, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 29. punktā;

| 48) | “robežkontroles punkts” ir robežkontroles punkts, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 38. punktā. |
| --- | --- |

48)

“robežkontroles punkts” ir robežkontroles punkts, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 38. punktā.

II NODAĻA

NOSACĪJUMI IEVEŠANAI SAVIENĪBĀ ATTIECĪBĀ UZ IZCELSMES TREŠĀM VALSTĪM VAI TO REĢIONIEM

3. pants

Produktīvie dzīvnieki un preces, kam jābūt no trešām valstīm vai to reģioniem, kas iekļauti Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā

Turpmāk norādīto produktīvo dzīvnieku un lietošanai pārtikā paredzēto preču sūtījumus Savienībā ieved tikai no tādas trešās valsts vai tās reģiona, kas iekļauti Īstenošanas regulā (ES) 2021/405 noteiktajā sarakstā attiecībā uz minētajiem dzīvniekiem un precēm:

| a) | dzīvi dzīvnieki, kuriem kombinētās nomenklatūras kodi (“KN kodi”) ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 1. nodaļā, ja šie dzīvie dzīvnieki ir produktīvie dzīvnieki; |
| --- | --- |

a)

dzīvi dzīvnieki, kuriem kombinētās nomenklatūras kodi (“KN kodi”) ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 1. nodaļā, ja šie dzīvie dzīvnieki ir produktīvie dzīvnieki;

| b) | lietošanai pārtikā paredzēti dzīvnieku izcelsmes produkti, tostarp rāpuļu gaļa un nedzīvi veseli kukaiņi, kukaiņu daļas vai pārstrādāti kukaiņi, kuriem Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā ir noteikti šādi kodi:






  i) | KN kodi 2.–5., 15., 16. vai 29. nodaļā; vai |
| --- | --- | --- |

b)

lietošanai pārtikā paredzēti dzīvnieku izcelsmes produkti, tostarp rāpuļu gaļa un nedzīvi veseli kukaiņi, kukaiņu daļas vai pārstrādāti kukaiņi, kuriem Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā ir noteikti šādi kodi:

i)

KN kodi 2.–5., 15., 16. vai 29. nodaļā; vai

| ii) | harmonizētās sistēmas pozīcijas (“HS pozīcijas”) 0901, 1702, 2105, 2106, 2301, 3001, 3002, 3302, 3501, 3502, 3503, 3504, 3507, 3913, 3926, 4101, 4102, 4103 vai 9602; |
| --- | --- |

ii)

harmonizētās sistēmas pozīcijas (“HS pozīcijas”) 0901, 1702, 2105, 2106, 2301, 3001, 3002, 3302, 3501, 3502, 3503, 3504, 3507, 3913, 3926, 4101, 4102, 4103 vai 9602;

| c) | dzīvi gliemeži, izņemot jūras gliemežus, uz kuriem ir sniegta atsauce ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā noteikto KN kodu 0307 60 00; |
| --- | --- |

c)

dzīvi gliemeži, izņemot jūras gliemežus, uz kuriem ir sniegta atsauce ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā noteikto KN kodu 0307 60 00;

| d) | putekšņu milti, uz kuriem attiecas KN kods ex 1212 99 95 Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā. |
| --- | --- |

d)

putekšņu milti, uz kuriem attiecas KN kods ex 1212 99 95 Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā.

4. pants

Papildu prasības produktīvo dzīvnieku un preču ievešanai Savienībā no trešās valsts vai tās reģiona

Papildus Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām Komisija lemj par trešo valstu vai to reģionu iekļaušanu minētās regulas 126. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā tikai tad, ja Komisija ir atzinusi turpmāk norādītās prasības par vismaz līdzvērtīgām attiecīgajām Savienības prasībām attiecībā uz šīs regulas 3. pantā minētajiem produktīvajiem dzīvniekiem un precēm:

| a) | trešās valsts tiesību aktus par:






  i) | dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu; |
| --- | --- | --- |

a)

trešās valsts tiesību aktus par:

i)

dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu;

| ii) | veterināro zāļu lietošanu, tostarp noteikumus par to aizliegšanu vai atļaušanu, izplatīšanu, laišanu tirgū un noteikumus par to ievadīšanu un pārbaudi; |
| --- | --- |

ii)

veterināro zāļu lietošanu, tostarp noteikumus par to aizliegšanu vai atļaušanu, izplatīšanu, laišanu tirgū un noteikumus par to ievadīšanu un pārbaudi;

| iii) | barības sagatavošanu un lietošanu, tostarp piedevu lietošanas un ārstnieciskās dzīvnieku barības sagatavošanas un lietošanas procedūrām, kā arī barības un galaproduktu sagatavošanā izmantoto izejvielu higiēnas kvalitāti; |
| --- | --- |

iii)

barības sagatavošanu un lietošanu, tostarp piedevu lietošanas un ārstnieciskās dzīvnieku barības sagatavošanas un lietošanas procedūrām, kā arī barības un galaproduktu sagatavošanā izmantoto izejvielu higiēnas kvalitāti;

| b) | ražošanas, izgatavošanas, apstrādāšanas, uzglabāšanas un nosūtīšanas higiēnas nosacījumus, kurus pašlaik piemēro nosūtīšanai uz Savienību paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem; |
| --- | --- |

b)

ražošanas, izgatavošanas, apstrādāšanas, uzglabāšanas un nosūtīšanas higiēnas nosacījumus, kurus pašlaik piemēro nosūtīšanai uz Savienību paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem;

| c) | jebkuru pieredzi par trešās valsts dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecību un jebkurus saistībā ar to ievešanu Savienībā veikto oficiālo kontroļu rezultātus; |
| --- | --- |

c)

jebkuru pieredzi par trešās valsts dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecību un jebkurus saistībā ar to ievešanu Savienībā veikto oficiālo kontroļu rezultātus;

| d) | Komisijas veikto revīziju rezultātus trešā valstī, ja tādi ir pieejami, attiecībā uz citiem produktīvajiem dzīvniekiem un precēm, saistībā ar kuriem trešā valsts jau ir iekļauta sarakstā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 2. punktu, jo īpaši kompetento iestāžu novērtējuma rezultātus trešā valstī, kurā veiktas revīzijas, un tādu kompetento iestāžu darbību novērtējuma rezultātus, kuras tās veikušas, ņemot vērā ieteikumus, kuri tām tika sniegti pēc šādām Komisijas revīzijām; |
| --- | --- |

d)

Komisijas veikto revīziju rezultātus trešā valstī, ja tādi ir pieejami, attiecībā uz citiem produktīvajiem dzīvniekiem un precēm, saistībā ar kuriem trešā valsts jau ir iekļauta sarakstā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 2. punktu, jo īpaši kompetento iestāžu novērtējuma rezultātus trešā valstī, kurā veiktas revīzijas, un tādu kompetento iestāžu darbību novērtējuma rezultātus, kuras tās veikušas, ņemot vērā ieteikumus, kuri tām tika sniegti pēc šādām Komisijas revīzijām;

| e) | attiecīgā gadījumā Komisijas apstiprinātas zoonožu kontroles programmas esību, īstenošanu un paziņošanu; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā Komisijas apstiprinātas zoonožu kontroles programmas esību, īstenošanu un paziņošanu;

| f) | trešās valsts prasības attiecībā uz farmakoloģiski aktīvajām vielām, pesticīdiem un kontaminantiem saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

f)

trešās valsts prasības attiecībā uz farmakoloģiski aktīvajām vielām, pesticīdiem un kontaminantiem saskaņā ar 6. pantu.

5. pants

Dzīvnieki un produkti, uz kuriem attiecas 6. līdz 12. pants

1.   6. līdz 12. pantā paredzētās prasības attiecas uz šādiem dzīvniekiem un produktiem:

| a) | dzīvi dzīvnieki, kuriem KN kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 1. nodaļā, ja šie dzīvnieki ir produktīvie dzīvnieki; |
| --- | --- |

a)

dzīvi dzīvnieki, kuriem KN kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 1. nodaļā, ja šie dzīvnieki ir produktīvie dzīvnieki;

| b) | dzīvnieku izcelsmes produkti, kuriem KN kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 2.–5., 15. un 16. nodaļā un kuriem harmonizētās sistēmas apakšpozīcijas (“HS apakšpozīcijas”) ir noteiktas HS pozīcijās 0901, 2105, 3501, 3502 un 3504; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku izcelsmes produkti, kuriem KN kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 2.–5., 15. un 16. nodaļā un kuriem harmonizētās sistēmas apakšpozīcijas (“HS apakšpozīcijas”) ir noteiktas HS pozīcijās 0901, 2105, 3501, 3502 un 3504;

| c) | kombinētie produkti, kuriem KN kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas III sadaļas 15. nodaļā un IV sadaļas 16. līdz 22. nodaļā. |
| --- | --- |

c)

kombinētie produkti, kuriem KN kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas III sadaļas 15. nodaļā un IV sadaļas 16. līdz 22. nodaļā.

2.   6. līdz 12. pantā paredzētās prasības nepiemēro:

| — | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XIV iedaļas I nodaļas 1. punktā minētajam želatīnam un izejvielām želatīna ražošanai un |
| --- | --- |

—

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XIV iedaļas I nodaļas 1. punktā minētajam želatīnam un izejvielām želatīna ražošanai un

| — | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XV iedaļas I nodaļas 1. punktā minētajam kolagēnam un izejvielām kolagēna ražošanai, un |
| --- | --- |

—

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XV iedaļas I nodaļas 1. punktā minētajam kolagēnam un izejvielām kolagēna ražošanai, un

| — | ļoti rafinētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, un |
| --- | --- |

—

ļoti rafinētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, un

| — | kukaiņiem, vardēm, varžu kājām, gliemežiem, rāpuļiem un rāpuļu gaļai. |
| --- | --- |

—

kukaiņiem, vardēm, varžu kājām, gliemežiem, rāpuļiem un rāpuļu gaļai.

6. pants

Papildu prasības attiecībā uz produktīvo dzīvnieku, dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu ievešanu Savienībā attiecībā uz farmakoloģiski aktīvajām vielām un to atliekām, kontaminantiem un pesticīdu atliekām

1.   Papildus Regulā (ES) 2017/625 noteiktajām prasībām produktīvo dzīvnieku, dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu sūtījumus Savienībā ieved tikai no trešās valsts, kurā ir izstrādāts farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, kurā noteiktas garantijas attiecībā uz atbilstību:

| a) | Savienības prasībām par farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu, farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem, maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un maksimāli pieļaujamajiem kontaminantu līmeņiem; un |
| --- | --- |

a)

Savienības prasībām par farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu, farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem, maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un maksimāli pieļaujamajiem kontaminantu līmeņiem; un

| b) | papildu prasībām, kas noteiktas šīs regulas 9.–12. pantā. |
| --- | --- |

b)

papildu prasībām, kas noteiktas šīs regulas 9.–12. pantā.

2.   Papildus Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punktā noteiktajām prasībām Komisija lemj par trešās valsts iekļaušanu minētās regulas 126. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā tikai tad, ja minētā trešā valsts pieprasījumā par iekļaušanu trešo valstu sarakstā, kas minētajai trešai valstij jāiesniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 2. punktu, sniedz pierādījumus un garantijas par atbilstību šā panta 1. punktā noteiktajām prasībām, kā arī informāciju, kas norādīta šīs regulas I pielikuma II daļā.

3.   Pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi trešās valsts iekļaušanu atzīto trešo valstu sarakstā, tā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punktu nodrošina, ka trešā valsts turpina ievērot šā panta 1. punktā noteiktās prasības.

4.   Piemērojot 3. punktu, Komisija ņem vērā atjauninātos pierādījumus un garantijas par atbilstību 1. punktā noteiktajām prasībām, tostarp informāciju par trešās valsts farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu saskaņā ar I pielikuma II daļu, un ko minētā trešā valsts iesniedz līdz katra gada 31. martam.

7. pants

Trešās valsts iekļaušana to trešo valstu sarakstā, kuras atbilst Savienības prasībām par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to atliekām, kontaminantiem un pesticīdu atliekām

Papildus Regulā (ES) 2017/625 paredzētajiem nosacījumiem produktīvo dzīvnieku, dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu sūtījumus Savienībā ieved tikai no tādas trešās valsts, kura atbilst 6. panta 1. punktā noteiktajām prasībām un ir iekļauta Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 I pielikumā dotajā to trešo valstu sarakstā, no kurām atļauts Savienībā ievest attiecīgos produktīvos dzīvniekus vai dzīvnieku izcelsmes produktus.

8. pants

Atkāpe no prasībām attiecībā uz produktīvo dzīvnieku, dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu ievešanu Savienībā

1.   Atkāpjoties no 7. panta, produktīvo dzīvnieku, dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu sūtījumus var ievest Savienībā no trešām valstīm, kurām nav apstiprināta farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna, bet kuras nodrošina, ka produktīvajiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, tostarp tiem, ko izmanto kombinētajos produktos, kurus ieved Savienībā, ir tādas dalībvalsts vai trešās valsts izcelsme, kura attiecībā uz minētajiem produktīvajiem dzīvniekiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem ir iekļauta Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 I pielikuma sarakstā.

2.   Papildus Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punktā noteiktajām prasībām Komisija lemj par trešās valsts iekļaušanu minētās regulas 126. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā tikai tad, ja minētās trešās valsts kompetentā iestāde sniedz Komisijai pierādījumus un garantijas par atbilstību šā panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Šādi pierādījumi un garantijas ietver informāciju par procedūrām, kas šajā trešā valstī ir ieviestas, lai garantētu minēto produktīvo dzīvnieku un minēto dzīvnieku izcelsmes produktu izsekojamību un izcelsmi.

3.   Ja trešā valsts saskaņā ar 1. un 2. punktu ir iekļauta atzīto trešo valstu sarakstā attiecībā uz konkrētiem produktīvajiem dzīvniekiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem, ierakstu par šo trešo valsti papildina ar šādu piezīmi:

“Trešā valsts, kas Savienībā ieved tikai konkrētus produktīvos dzīvniekus vai dzīvnieku izcelsmes produktus kā tādus vai kā kombinēto produktu sastāvdaļas, kuru izcelsme ir a) citās trešās valstīs, no kurām atļauts Savienībā ievest šādus produktīvos dzīvniekus vai dzīvnieku izcelsmes produktus, vai b) dalībvalstīs saskaņā ar 8. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2292.”

To trešo valstu gadījumā, kuras dzīvnieku veselības prasību dēļ Savienībā nedrīkst ievest konkrētus produktīvos dzīvniekus vai dzīvnieku izcelsmes produktus kā tādus, ierakstu par šo trešo valsti papildina ar šādu piezīmi:

“Trešā valsts, kas Savienībā ieved tikai kombinētos produktus, kuru sastāvā ir pārstrādāti dzīvnieku izcelsmes produkti, kuru izcelsme ir a) citās trešās valstīs, no kurām atļauts Savienībā ievest šādus dzīvnieku izcelsmes produktus, vai b) dalībvalstīs saskaņā ar 8. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2292.”

4.   Ievešanai Savienībā paredzētu apvalku ražošanā trešās valstis var izmantot dzīvnieku izcelsmes izejvielas, kas iegūtas no dalībvalstīm vai citām trešām valstīm vai to reģioniem, no kuriem Savienībā atļauts ievest svaigu gaļu vai konkrētus gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas un kuri ir norādīti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 (30) vai Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 attiecīgajos šādas svaigas gaļas un gaļas produktu sarakstos. Trešās valstis, kuras ieved Savienībā apvalkus, apvalku sakarā tiek norādītas Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 I pielikumā. Turklāt uzņēmumus, no kuriem apvalki tiks ievesti Savienībā, norāda sarakstā saskaņā ar šīs regulas 13. panta 1. punktu.

5.   Pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi trešās valsts iekļaušanu šajā pantā minētajos atzīto trešo valstu sarakstos, tā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 4. punktu nodrošina, ka trešā valsts turpina ievērot šā panta 1. punktā noteiktās prasības.

III NODAĻA

NOSACĪJUMI IEVEŠANAI SAVIENĪBĀ ATTIECĪBĀ UZ FARMAKOLOĢISKI AKTĪVO VIELU IZMANTOŠANU UN TO ATLIEKĀM, KONTAMINANTIEM UN PESTICĪDU ATLIEKĀM

9. pants

Prasības attiecībā uz farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanu produktīvajos dzīvniekos un šo vielu atliekām dzīvnieku izcelsmes produktos un kombinētajos produktos

1.   Produktīvos dzīvniekus, dzīvnieku izcelsmes produktus un kombinētos produktus Savienībā ieved tikai no trešām valstīm, kas garantē, ka Deleģētās regulas (ES) 2022/1644 I pielikumā minētās farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanas un minēto vielu atlieku kontroles ir vismaz līdzvērtīgas tām, kas prasītas Īstenošanas regulas (ES) 2022/1646 4. pantā minētajos dalībvalstu daudzgadu kontroles plānos.

2.   Ja trešā valsts attiecībā uz produktīvajiem dzīvniekiem atļauj izmantot farmakoloģiski aktīvās vielas, kuras attiecībā uz šādiem dzīvniekiem Savienībā nav atļauts izmantot, produktīvos dzīvniekus, dzīvnieku izcelsmes produktus un kombinētos produktus Savienībā ieved tikai tad, ja minētā trešā valsts garantē, ka minētajos dzīvniekos un produktos nav minēto vielu atlieku. Analīzes metodes, ko izmanto, lai pierādītu šādu atlieku neesamību, atbilst Īstenošanas regulas (ES) 2021/808 I pielikumā noteiktajām prasībām vai tām līdzvērtīgām prasībām.

10. pants

Prasības attiecībā uz dažu vielu aizliegšanu

1.   Produktīvos dzīvniekus, dzīvnieku izcelsmes produktus un kombinētos produktus Savienībā ieved tikai no tādām trešām valstīm, kas garantē atbilstību Direktīvā 96/22/EK noteiktajam aizliegumam izmantot beta-agonistus un jebkādus stilbēnus, tireostatiskus, estrogēnus, androgēniskas un gestagēnas vielas lauksaimniecības dzīvniekiem un Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 2. tabulā uzskaitīto vielu izmantošanas aizliegumam.

2.   Produktīvos dzīvniekus, dzīvnieku izcelsmes produktus un kombinētos produktus no trešām valstīm, kas atļauj izmantot 1. punktā minētās vielas attiecībā uz produktīvajiem dzīvniekiem vai kam nav noteikumu par minēto vielu izmantošanu, Savienībā ieved tikai tad, ja minētās trešās valstis sniedz garantijas, ka:

| a) | tās ir izveidojušas nošķirtu ražošanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka saistībā ar produktīvajiem dzīvniekiem, dzīvnieku izcelsmes produktiem un kombinētajiem produktiem, kas paredzēti ievešanai Savienībā, netiek izmantotas 1. punktā minētās vielas, un |
| --- | --- |

a)

tās ir izveidojušas nošķirtu ražošanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka saistībā ar produktīvajiem dzīvniekiem, dzīvnieku izcelsmes produktiem un kombinētajiem produktiem, kas paredzēti ievešanai Savienībā, netiek izmantotas 1. punktā minētās vielas, un

| b) | tās ir izveidojušas piemērotu dzīvnieku identifikācijas un izsekojamības sistēmu, kā arī sistēmu 1. punktā minēto vielu izplatīšanas kontrolei un veterināro zāļu ievadīšanas dokumentēšanai. |
| --- | --- |

b)

tās ir izveidojušas piemērotu dzīvnieku identifikācijas un izsekojamības sistēmu, kā arī sistēmu 1. punktā minēto vielu izplatīšanas kontrolei un veterināro zāļu ievadīšanas dokumentēšanai.

11. pants

Prasības attiecībā uz pesticīdu atliekām dzīvnieku izcelsmes produktos un kombinētajos produktos

Dzīvnieku izcelsmes produktus un kombinētos produktus Savienībā ieved tikai no tādām trešām valstīm, kas garantē, ka tiek veiktas pesticīdu atlieku reprezentatīvas kontroles, lai pierādītu, ka minētie produkti atbilst Regulā (EK) Nr. 396/2005 noteiktajiem maksimālajiem atlieku līmeņiem. Minētās garantijas ir vismaz līdzvērtīgas garantijām, kas paredzētas Īstenošanas regulā (ES) 2021/1355 minētajās daudzgadu valsts kontroles programmās attiecībā uz pesticīdu atliekām.

12. pants

Prasības attiecībā uz kontaminantiem dzīvnieku izcelsmes produktos un kombinētajos produktos

Dzīvnieku izcelsmes produktus un kombinētos produktus ieved Savienībā tikai no tādām trešām valstīm, kas garantē, ka šie produkti atbilst maksimāli pieļaujamajām kontaminantu pielaidēm, kuras noteiktas, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 315/93. Minētās garantijas ir vismaz līdzvērtīgas tām garantijām, kas paredzētas valsts kontroles daudzgadu plānos, kuri izstrādāti saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2022/931 un Īstenošanas regulu (ES) 2022/932.

IV NODAĻA

NOSACĪJUMI IEVEŠANAI SAVIENĪBĀ ATTIECĪBĀ UZ UZŅĒMUMIEM

13. pants

Prasības uzņēmumiem

1.   Turpmāk minēto preču sūtījumus ieved Savienībā vienīgi tad, ja šie sūtījumi ir nosūtīti no tādiem uzņēmumiem, kā arī iegūti vai sagatavoti tādos uzņēmumos, kuri ir iekļauti sarakstos, kas sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) un iii) punktu:

| a) | dzīvnieku izcelsmes produkti, attiecībā uz kuriem prasības ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā un kuriem Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā ir noteikti šādi kodi:






  i) | KN kodi 2.–5., 15. vai 16. nodaļā vai |
| --- | --- | --- |

a)

dzīvnieku izcelsmes produkti, attiecībā uz kuriem prasības ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā un kuriem Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā ir noteikti šādi kodi:

i)

KN kodi 2.–5., 15. vai 16. nodaļā vai

| ii) | HS apakšpozīcijas pozīcijās 1702, 2105, 2106, 2301, 2932, 3001, 3002, 3501, 3502, 3503, 3504, 4101, 4102 vai 4103; |
| --- | --- |

ii)

HS apakšpozīcijas pozīcijās 1702, 2105, 2106, 2301, 2932, 3001, 3002, 3501, 3502, 3503, 3504, 4101, 4102 vai 4103;

| b) | dīgsti, kas ietilpst šādās HS apakšpozīcijās: 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90 vai 1214 90, kuras noteiktas Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā. |
| --- | --- |

b)

dīgsti, kas ietilpst šādās HS apakšpozīcijās: 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90 vai 1214 90, kuras noteiktas Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā.

2.   Šā panta 1. punktā minētos uzņēmumus var iekļaut Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunktā minētajos sarakstos vienīgi tad, ja papildus Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) un iv) punktā noteiktajām garantijām trešā valsts, kurā atrodas uzņēmumi, sniedz šādas garantijas:

| a) | šādi uzņēmumi un uzņēmumi, kuri apstrādā dzīvnieku izcelsmes izejvielas, ko izmanto 1. punkta a) apakšpunktā minēto dzīvnieku izcelsmes produktu izgatavošanā, atbilst Regulas (ES) 2017/625 126. panta 1. punktā minētajām piemērojamajām prasībām, jo īpaši Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, vai prasībām, kas atzītas par tām vismaz līdzvērtīgām; |
| --- | --- |

a)

šādi uzņēmumi un uzņēmumi, kuri apstrādā dzīvnieku izcelsmes izejvielas, ko izmanto 1. punkta a) apakšpunktā minēto dzīvnieku izcelsmes produktu izgatavošanā, atbilst Regulas (ES) 2017/625 126. panta 1. punktā minētajām piemērojamajām prasībām, jo īpaši Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, vai prasībām, kas atzītas par tām vismaz līdzvērtīgām;

| b) | attiecīgā gadījumā uzņēmums apstrādā tikai tādas dzīvnieku izcelsmes izejvielas, kas iegūtas no trešām valstīm ar apstiprinātu atlieku pārraudzības plānu šai produktu kategorijai saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2022/1644 un Īstenošanas regulu (ES) 2022/1646, vai no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā uzņēmums apstrādā tikai tādas dzīvnieku izcelsmes izejvielas, kas iegūtas no trešām valstīm ar apstiprinātu atlieku pārraudzības plānu šai produktu kategorijai saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2022/1644 un Īstenošanas regulu (ES) 2022/1646, vai no dalībvalstīm;

| c) | tai ir faktiskas pilnvaras apturēt uzņēmumu veikto dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanu Savienībā, ja uzņēmumi nepilda attiecīgās Savienības prasības vai prasības, kas atzītas par tām vismaz līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

c)

tai ir faktiskas pilnvaras apturēt uzņēmumu veikto dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanu Savienībā, ja uzņēmumi nepilda attiecīgās Savienības prasības vai prasības, kas atzītas par tām vismaz līdzvērtīgām.

3.   Komisija nodrošina dalībvalstīm jaunus un atjauninātus sarakstus, ko tā saņem no trešās valsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta iii) punktu, un publicē šos sarakstus savā tīmekļvietnē.

4.   Dalībvalstis atļauj ievest Savienībā 1. punktā minētos sūtījumus tikai tad, ja oficiālos sertifikātus, kuri uz piemērojamo Savienības noteikumu pamata ir jāpievieno šādiem sūtījumiem, trešās valsts kompetentās iestādes sāk izdot no dienas, kad Komisija publicējusi 1. punktā minētos uzņēmumu sarakstus.

14. pants

Uzņēmumi, kuriem nepiemēro 13. panta 1. punkta prasības

Šīs regulas 13. panta 1. punktā noteiktās prasības nepiemēro uzņēmumiem, kuri veic tikai šādas darbības:

| a) | primāro ražošanu; |
| --- | --- |

a)

primāro ražošanu;

| b) | pārvadājumus; |
| --- | --- |

b)

pārvadājumus;

| c) | tādu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu uzglabāšanu, kam nav nepieciešami kontrolētas temperatūras apstākļi; |
| --- | --- |

c)

tādu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu uzglabāšanu, kam nav nepieciešami kontrolētas temperatūras apstākļi;

| d) | ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas HS pozīcijās 2930, 2932, 3503, 3507 vai 3913; |
| --- | --- |

d)

ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas HS pozīcijās 2930, 2932, 3503, 3507 vai 3913;

| e) | želatīna kapsulu ražošanu, kas minētas Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas pozīcijās 3913, 3926 vai 9602. |
| --- | --- |

e)

želatīna kapsulu ražošanu, kas minētas Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas pozīcijās 3913, 3926 vai 9602.

V NODAĻA

PAPILDU PRASĪBAS NOTEIKTU LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTU PREČU IEVEŠANAI SAVIENĪBĀ

15. pants

Prasības svaigas gaļas, maltās gaļas, gaļas izstrādājumu, mehāniski atdalītas gaļas un gaļas produktu, kā arī izejvielu, kas paredzētas želatīna un kolagēna ražošanai, sūtījumiem

Turpmāk minēto dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus Savienībā ieved vienīgi tad, ja tie ir izgatavoti no izejvielām, kas iegūtas kautuvēs, medījamo dzīvnieku gaļas apstrādes uzņēmumos, gaļas sadalīšanas uzņēmumos un zvejas produktu apstrādes uzņēmumos, kas iekļauti tajos uzņēmumu sarakstos, kuri ir sagatavoti un atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunktu:

| a) | svaiga gaļa; |
| --- | --- |

a)

svaiga gaļa;

| b) | maltā gaļa; |
| --- | --- |

b)

maltā gaļa;

| c) | gaļas izstrādājumi; |
| --- | --- |

c)

gaļas izstrādājumi;

| d) | mehāniski atdalīta gaļa un gaļas produkti, izņemot apvalkus, kas definēti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 (31) 2. panta 45. punktā; |
| --- | --- |

d)

mehāniski atdalīta gaļa un gaļas produkti, izņemot apvalkus, kas definēti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 (31) 2. panta 45. punktā;

31

| e) | izejvielas želatīna un kolagēna ražošanai, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XIV sadaļas I nodaļas 4. punkta a) apakšpunktā un XV sadaļas I nodaļas 4. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

e)

izejvielas želatīna un kolagēna ražošanai, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XIV sadaļas I nodaļas 4. punkta a) apakšpunktā un XV sadaļas I nodaļas 4. punkta a) apakšpunktā.

16. pants

Prasības dzīvu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu sūtījumiem

1.   Neskarot šīs regulas 14. pantu, tādu dzīvu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu sūtījumus, kuriem KN kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas pozīcijā 0307, Savienībā ieved tikai no tādiem ražošanas apgabaliem trešās valstīs, kas iekļauti sarakstos, kurus trešās valsts kompetentās iestādes ir sagatavojušas saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunktu un kurus ir publicējusi Komisija.

2.   Turpmāk minētos produktus Savienībā drīkst ievest, pat ja tie ievākti apgabalos, kurus ražotājas trešās valsts kompetentās iestādes nav klasificējušas saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 18. panta 6. punktu:

| a) | pectinidae, izņemot, ja ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 57. pantu izveidoto uzraudzības programmu dati ļauj kompetentajām iestādēm klasificēt zvejas vietas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas IX nodaļas 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

pectinidae, izņemot, ja ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 57. pantu izveidoto uzraudzības programmu dati ļauj kompetentajām iestādēm klasificēt zvejas vietas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas IX nodaļas 2. punktā;

| b) | jūras gliemeži, kas nav filtrētāji, un adatādaiņi, kas nav filtrētāji. |
| --- | --- |

b)

jūras gliemeži, kas nav filtrētāji, un adatādaiņi, kas nav filtrētāji.

17. pants

Ražošanas apgabalu iekļaušana sarakstos

1.   Pirms trešās valsts kompetentās iestādes sagatavo šīs regulas 16. panta 1. punktā minētos sarakstus, īpaša uzmanība jāpievērš garantijām, kuras trešās valsts kompetentās iestādes var sniegt attiecībā uz atbilstību Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 par ražošanas apgabalu klasifikāciju un kontroli 52. panta prasībām.

2.   Pirms 16. panta 1. punktā minēto sarakstu sagatavošanas Komisija veic apmeklējumu nolūkā izdarīt pārbaudi uz vietas.

3.   Kad 16. panta 1. punktā minētie saraksti ir sagatavoti un kad trešās valsts kompetentās iestādes sniedz pietiekamas garantijas par to atbildības jomā esošo ražošanas apgabalu klasifikāciju un pārbaudi, tad pirms jauna ražošanas apgabala pievienošanas jau esošam sarakstam, kas izveidots saskaņā ar 13. pantu, nav nepieciešams Komisijas veikts apmeklējums nolūkā izdarīt pārbaudi uz vietas.

18. pants

Īpašas prasības zvejas produktiem

Tādu zvejas produktu sūtījumus, kuriem KN kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas pozīcijās 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307, 0308, 0309, 1504, 1516, 1517, 1603, 1604, 1605 vai 2106, laišanai tirgū Savienībā ieved tikai tad, ja tie ir iegūti vai jebkurā ražošanas posmā sagatavoti tādā uzņēmumā uz sauszemes, uz tāda zivju pārstrādes kuģa vai saldētājkuģa, vai uzglabāti tādā saldētavā vai uz refrižeratorkuģa, kas iekļauti sarakstā, kurš sagatavots un atjaunināts saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunktu un kuru ir publicējusi Komisija.

19. pants

Īpašas prasības attiecībā uz kuģu iekļaušanu sarakstā

1.   Kuģi var iekļaut Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktā minētajos uzņēmumu sarakstos, ja kuģa karoga trešās valsts kompetentās iestādes un kompetentās iestādes no citas trešās valsts, kurām kuģa karoga trešās valsts kompetentās iestādes ir deleģējušas pienākumu veikt attiecīgā kuģa pārbaudi, iesniedz Komisijai kopīgu paziņojumu, kurā norādīts, ka ir izpildītas visas turpmāk minētās prasības:

| a) | abas trešās valstis ir iekļautas tādu trešo valstu vai to reģionu, no kuriem atļauts Savienībā ievest zvejas produktus, sarakstā, kas sagatavots saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

abas trešās valstis ir iekļautas tādu trešo valstu vai to reģionu, no kuriem atļauts Savienībā ievest zvejas produktus, sarakstā, kas sagatavots saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punktu;

| b) | no attiecīgā kuģa visi zvejas produkti, kas paredzēti laišanai Savienības tirgū, ir izkrauti tieši tajā trešā valstī, kurai kuģa karoga trešā valsts ir deleģējusi pienākumu attiecīgo kuģi pārbaudīt; |
| --- | --- |

b)

no attiecīgā kuģa visi zvejas produkti, kas paredzēti laišanai Savienības tirgū, ir izkrauti tieši tajā trešā valstī, kurai kuģa karoga trešā valsts ir deleģējusi pienākumu attiecīgo kuģi pārbaudīt;

| c) | deleģētās kompetentās iestādes ir kuģi pārbaudījušas un paziņojušas, ka tas atbilst piemērojamajām Savienības prasībām; |
| --- | --- |

c)

deleģētās kompetentās iestādes ir kuģi pārbaudījušas un paziņojušas, ka tas atbilst piemērojamajām Savienības prasībām;

| d) | deleģētās kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka tās kuģi regulāri pārbaudīs, lai nodrošinātu, ka tas turpina ievērot piemērojamās Savienības prasības. |
| --- | --- |

d)

deleģētās kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka tās kuģi regulāri pārbaudīs, lai nodrošinātu, ka tas turpina ievērot piemērojamās Savienības prasības.

2.   Kuģi var iekļaut Regulas (ES) 2017/625 127. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktā minētajos uzņēmumu sarakstos, pamatojoties uz kopīgu paziņojumu, ko iesniedz kuģa karoga trešās valsts kompetentās iestādes un dalībvalsts kompetentās iestādes, kurām kuģa karoga trešās valsts kompetentās iestādes ir deleģējušas pienākumu veikt attiecīgā kuģa pārbaudi, ja ir izpildītas visas turpmāk minētās prasības:

| a) | no attiecīgā kuģa visi zvejas produkti, kas paredzēti laišanai Savienības tirgū, ir izkrauti tieši tajā trešā valstī, kurai kuģa karoga dalībvalsts ir deleģējusi pienākumu attiecīgo kuģi pārbaudīt; |
| --- | --- |

a)

no attiecīgā kuģa visi zvejas produkti, kas paredzēti laišanai Savienības tirgū, ir izkrauti tieši tajā trešā valstī, kurai kuģa karoga dalībvalsts ir deleģējusi pienākumu attiecīgo kuģi pārbaudīt;

| b) | deleģētās kompetentās iestādes ir kuģi pārbaudījušas un paziņojušas, ka tas atbilst piemērojamajām Savienības prasībām; |
| --- | --- |

b)

deleģētās kompetentās iestādes ir kuģi pārbaudījušas un paziņojušas, ka tas atbilst piemērojamajām Savienības prasībām;

| c) | deleģētās kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka tās kuģi regulāri pārbaudīs, lai nodrošinātu, ka tas turpina ievērot piemērojamās Savienības prasības. |
| --- | --- |

c)

deleģētās kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka tās kuģi regulāri pārbaudīs, lai nodrošinātu, ka tas turpina ievērot piemērojamās Savienības prasības.

20. pants

Prasības kombinēto produktu sūtījumiem

1.   Tādu kombinēto produktu sūtījumus, uz kuriem ir sniegta atsauce ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā noteiktajiem KN kodiem pozīcijās 1517, 1518, 1601 00, 1602, 1603 00, 1604, 1605, 1702, 1704, 1806, 1901, 1902, 1904, 1905, 2001, 2004, 2005, 2008, 2101, 2103, 2104, 2105 00, 2106, 2202 vai 2208, Savienībā laišanai tirgū ieved tikai tad, ja ikviens kombinēto produktu sastāvā esošais pārstrādātais dzīvnieku izcelsmes produkts ir ražots uzņēmumos, kuri atrodas trešās valstīs vai to reģionos un kuriem ir atļauts ievest Savienībā šādus pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus saskaņā ar šīs regulas 13. pantu, vai uzņēmumos, kuri atrodas dalībvalstīs.

2.   Kamēr Komisija gatavo konkrētu tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstu, kuriem ir atļauts ievest kombinētos produktus Savienībā, kombinēto produktu sūtījumus no trešām valstīm vai to reģioniem Savienībā drīkst ievest tad, ja tie atbilst šādiem noteikumiem:

| a) | kombinēto produktu, kas minēti 1. punktā un kas jāpārvadā vai jāuzglabā kontrolētā temperatūrā, izcelsmes vieta ir trešās valstis vai to reģioni, no kuriem saskaņā ar 3. pantu ir atļauts ievest Savienībā katru kombinēto produktu sastāvā esošo pārstrādāto dzīvnieku izcelsmes produktu; |
| --- | --- |

a)

kombinēto produktu, kas minēti 1. punktā un kas jāpārvadā vai jāuzglabā kontrolētā temperatūrā, izcelsmes vieta ir trešās valstis vai to reģioni, no kuriem saskaņā ar 3. pantu ir atļauts ievest Savienībā katru kombinēto produktu sastāvā esošo pārstrādāto dzīvnieku izcelsmes produktu;

| b) | šā panta 1. punktā minēto kombinēto produktu, kuri nav jāpārvadā vai jāuzglabā kontrolētā temperatūrā un kuri satur jebkādu daudzumu produktu uz jaunpiena bāzes vai gaļas produktu, izcelsmes vieta ir trešās valstis vai to reģioni, no kuriem saskaņā ar 3. pantu ir atļauts Savienībā ievest kombinēto produktu sastāvā esošos produktus uz jaunpiena bāzes vai gaļas produktus; |
| --- | --- |

b)

šā panta 1. punktā minēto kombinēto produktu, kuri nav jāpārvadā vai jāuzglabā kontrolētā temperatūrā un kuri satur jebkādu daudzumu produktu uz jaunpiena bāzes vai gaļas produktu, izcelsmes vieta ir trešās valstis vai to reģioni, no kuriem saskaņā ar 3. pantu ir atļauts Savienībā ievest kombinēto produktu sastāvā esošos produktus uz jaunpiena bāzes vai gaļas produktus;

| c) | šā panta 1. punktā minēto kombinēto produktu, kuri nav jāpārvadā vai jāuzglabā kontrolētā temperatūrā un kuri satur pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus, kas nav produkti uz jaunpiena bāzes vai gaļas produkti un kam piemērojamās prasības ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā, izcelsmes vieta ir trešās valstis vai to reģioni, no kuriem saskaņā ar šīs regulas 3. pantu ir atļauts ievest Savienībā gaļas produktus, piena produktus, zvejas produktus vai olu produktus, pamatojoties uz Savienības dzīvnieku un sabiedrības veselības prasībām, un kuri ir norādīti sarakstā saistībā ar vismaz vienu no šiem dzīvnieku izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

c)

šā panta 1. punktā minēto kombinēto produktu, kuri nav jāpārvadā vai jāuzglabā kontrolētā temperatūrā un kuri satur pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus, kas nav produkti uz jaunpiena bāzes vai gaļas produkti un kam piemērojamās prasības ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā, izcelsmes vieta ir trešās valstis vai to reģioni, no kuriem saskaņā ar šīs regulas 3. pantu ir atļauts ievest Savienībā gaļas produktus, piena produktus, zvejas produktus vai olu produktus, pamatojoties uz Savienības dzīvnieku un sabiedrības veselības prasībām, un kuri ir norādīti sarakstā saistībā ar vismaz vienu no šiem dzīvnieku izcelsmes produktiem.

3.   Trešās valstis vai to reģioni, kas ieved kombinētos produktus Savienībā, Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 I pielikumā ir uzskaitīti kā valstis un reģioni, kam saskaņā ar šīs regulas 6. pantu ir apstiprināts kontroles plāns attiecībā uz sugām vai precēm, no kurām iegūti kombinētajos produktos esošie pārstrādātie dzīvnieku izcelsmes produkti, izņemot kolagēnu, želatīnu un ļoti rafinētus dzīvnieku izcelsmes produktus.

4.   Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro ilgi glabājamiem kombinētajiem produktiem, kas satur tikai pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus vai kombinētus produktus, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1332/2008 (32), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (33), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 (34), vai kuri satur tikai D3 vitamīnu.

VI NODAĻA

NOSACĪJUMI IEVEŠANAI SAVIENĪBĀ ATTIECĪBĀ UZ SERTIFIKĀCIJU UN ATESTĀCIJU

21. pants

Oficiālie sertifikāti

1.   Katru turpmāk minēto produktu sūtījumu ieved Savienībā tikai tad, ja sūtījumam ir pievienots oficiāls sertifikāts, izņemot sūtījumus, kuru galamērķis nav Savienība:

| a) | dzīvi dzīvnieki, kuriem KN kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas I iedaļas 1. nodaļā, ja šie dzīvnieki ir produktīvie dzīvnieki; |
| --- | --- |

a)

dzīvi dzīvnieki, kuriem KN kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas I iedaļas 1. nodaļā, ja šie dzīvnieki ir produktīvie dzīvnieki;

| b) | lietošanai pārtikā paredzēti dzīvnieku izcelsmes produkti, kuriem Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā ir noteikti šādi kodi:






  i) | KN kodi 2.–5., 15., 16. vai 29. nodaļā; vai |
| --- | --- | --- |

b)

lietošanai pārtikā paredzēti dzīvnieku izcelsmes produkti, kuriem Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā ir noteikti šādi kodi:

i)

KN kodi 2.–5., 15., 16. vai 29. nodaļā; vai

| ii) | HS pozīcijas 0901, 1702, 2105, 2106, 2301, 3001, 3002, 3501, 3502, 3503, 3504, 3507, 3913, 3926, 4101, 4102, 4103 vai 9602; |
| --- | --- |

ii)

HS pozīcijas 0901, 1702, 2105, 2106, 2301, 3001, 3002, 3501, 3502, 3503, 3504, 3507, 3913, 3926, 4101, 4102, 4103 vai 9602;

| c) | dīgsti un sēklas, kas paredzētas dīgstu ražošanai un uz kurām ir sniegta atsauce ar šādām HS apakšpozīcijām: Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90, 0712 34, 0712 35, 0712 50, 0712 60, 0713 10, 0713 33, 0712 34, 0713 39, 0713 40, 0713 90, 0910 99, 1201 10, 1201 90, 1207 50, 1207 99, 1209 10, 1209 21, 1209 91 vai 1214 90; |
| --- | --- |

c)

dīgsti un sēklas, kas paredzētas dīgstu ražošanai un uz kurām ir sniegta atsauce ar šādām HS apakšpozīcijām: Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas 0704 90, 0706 90, 0708 10, 0708 20, 0708 90, 0712 34, 0712 35, 0712 50, 0712 60, 0713 10, 0713 33, 0712 34, 0713 39, 0713 40, 0713 90, 0910 99, 1201 10, 1201 90, 1207 50, 1207 99, 1209 10, 1209 21, 1209 91 vai 1214 90;

| d) | putekšņu milti, uz kuriem ir sniegta atsauce ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā noteikto KN kodu 1212 99 95; |
| --- | --- |

d)

putekšņu milti, uz kuriem ir sniegta atsauce ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā noteikto KN kodu 1212 99 95;

| e) | dzīvi gliemeži, izņemot jūras gliemežus, uz kuriem ir sniegta atsauce ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā noteikto KN kodu 0307 60 00; |
| --- | --- |

e)

dzīvi gliemeži, izņemot jūras gliemežus, uz kuriem ir sniegta atsauce ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā noteikto KN kodu 0307 60 00;

| f) | kombinētie produkti, uz kuriem ir sniegta atsauce šīs regulas 20. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, izņemot ilgi uzglabājamus kombinētos produktus, kas nesatur produktus uz jaunpiena bāzes vai pārstrādātus gaļas produktus, izņemot želatīnu, kolagēnu vai ļoti rafinētus dzīvnieku izcelsmes produktus. |
| --- | --- |

f)

kombinētie produkti, uz kuriem ir sniegta atsauce šīs regulas 20. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, izņemot ilgi uzglabājamus kombinētos produktus, kas nesatur produktus uz jaunpiena bāzes vai pārstrādātus gaļas produktus, izņemot želatīnu, kolagēnu vai ļoti rafinētus dzīvnieku izcelsmes produktus.

2.   Ja zvejas produktu sūtījumi Savienībā tiek ievesti tieši no refrižeratorkuģa, zivju pārstrādes kuģa vai saldētājkuģa, kas kuģo ar trešās valsts karogu, Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 14. panta 3. punktā minēto oficiālo sertifikātu drīkst parakstīt kapteinis.

3.   Oficiāls sertifikāts nav vajadzīgs, lai Savienībā ievestu Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrās daļas HS pozīcijās 3913, 3926 vai 9602 iekļautās želatīna kapsulas, ja šīs kapsulas nav iegūtas no atgremotāju kauliem.

4.   Šīs regulas 1. punktā minētie oficiālie sertifikāti apliecina, ka produkti atbilst:

| a) | Regulā (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 852/2004 un (EK) Nr. 853/2004 noteiktajām prasībām vai noteikumiem, kas atzīti par tām līdzvērtīgiem; |
| --- | --- |

a)

Regulā (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 852/2004 un (EK) Nr. 853/2004 noteiktajām prasībām vai noteikumiem, kas atzīti par tām līdzvērtīgiem;

| b) | visām šajā regulā noteiktajām īpašajām prasībām attiecībā uz ievešanu Savienībā. |
| --- | --- |

b)

visām šajā regulā noteiktajām īpašajām prasībām attiecībā uz ievešanu Savienībā.

5.   Šīs regulas 1. punktā minētajos oficiālajos sertifikātos var iekļaut informāciju, kas nepieciešama saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem par sabiedrības un dzīvnieku veselības jautājumiem.

6.   Šīs regulas 1. punkta c) apakšpunktā minēto oficiālo sertifikātu attiecībā uz dīgstiem un sēklām, kas paredzētas dīgstu ražošanai, pārvadā kopā ar sūtījumu, līdz tas sasniedz oficiālajā sertifikātā norādīto galamērķi. Ja sūtījums tiek sadalīts, oficiālā sertifikāta kopiju pievieno katrai sūtījuma daļai.

7.   Nosūtītājas trešās valsts kompetentās iestādes var sertificēt dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kuriem vajadzīgs sabiedrības veselības apliecinājums, vai dīgstu sūtījumus no citas trešās valsts, ja nosūtītājas trešās valsts kompetentās iestādes var nodrošināt sūtījumu atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām attiecībā uz ievešanu Savienībā.

22. pants

Privāts apliecinājums

1.   Šādiem sūtījumiem pievieno privātu apliecinājumu, kas apliecina, ka sūtījumi atbilst Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punktā minētajām piemērojamajām prasībām, un ko sagatavojis un parakstījis Savienībā ievedošais pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs:

| a) | tādu šīs regulas 20. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētu kombinētu produktu sūtījumiem, kuri nesatur produktus uz jaunpiena bāzes vai pārstrādātu gaļu, izņemot želatīnu, kolagēnu vai ļoti rafinētus dzīvnieku izcelsmes produktus; un |
| --- | --- |

a)

tādu šīs regulas 20. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētu kombinētu produktu sūtījumiem, kuri nesatur produktus uz jaunpiena bāzes vai pārstrādātu gaļu, izņemot želatīnu, kolagēnu vai ļoti rafinētus dzīvnieku izcelsmes produktus; un

| b) | šīs regulas 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto kombinēto produktu sūtījumiem. |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto kombinēto produktu sūtījumiem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, tādiem kombinētajiem produktiem, kuri atbrīvoti no oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 48. panta h) punktu, privāto apliecinājumu kombinētajiem produktiem pievieno brīdī, kad tos laiž tirgū.

3.   Šīs regulas 1. punktā minētais privātais apliecinājums nodrošina sūtījumu izsekojamību, un tajā ietver:

| a) | informāciju par Savienībā ievesto preču nosūtītāju un saņēmēju; |
| --- | --- |

a)

informāciju par Savienībā ievesto preču nosūtītāju un saņēmēju;

| b) | sarakstu ar kombinēto produktu sastāvā esošajiem augu izcelsmes produktiem un pārstrādātiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuri norādīti dilstošā secībā pēc svara, kas reģistrēts laikā, kad tie tika izmantoti kombinēto produktu izgatavošanā; |
| --- | --- |

b)

sarakstu ar kombinēto produktu sastāvā esošajiem augu izcelsmes produktiem un pārstrādātiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuri norādīti dilstošā secībā pēc svara, kas reģistrēts laikā, kad tie tika izmantoti kombinēto produktu izgatavošanā;

| c) | apstiprinājuma numuru, kurš uzņēmumam(-iem), kas izgatavo kombinētā produkta sastāvā iekļautos pārstrādātos dzīvnieku izcelsmes produktus, piešķirts, izsniedzot apstiprinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. panta 3. punktu, un kuru norāda Savienībā ievedošais pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs. |
| --- | --- |

c)

apstiprinājuma numuru, kurš uzņēmumam(-iem), kas izgatavo kombinētā produkta sastāvā iekļautos pārstrādātos dzīvnieku izcelsmes produktus, piešķirts, izsniedzot apstiprinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. panta 3. punktu, un kuru norāda Savienībā ievedošais pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs.

4.   Šīs regulas 1. punktā minētais privātais apliecinājums apliecina, ka:

| a) | trešā valsts vai tās reģions, kur ražo kombinētos produktus, ir norādīts sarakstā vismaz attiecībā uz vienu no šādām dzīvnieku izcelsmes produktu kategorijām:






  i) | gaļas produkti; |
| --- | --- | --- |

a)

trešā valsts vai tās reģions, kur ražo kombinētos produktus, ir norādīts sarakstā vismaz attiecībā uz vienu no šādām dzīvnieku izcelsmes produktu kategorijām:

i)

gaļas produkti;

| ii) | piena produkti vai produkti uz jaunpiena bāzes; |
| --- | --- |

ii)

piena produkti vai produkti uz jaunpiena bāzes;

| iii) | zvejas produkti; |
| --- | --- |

iii)

zvejas produkti;

| iv) | olu produkti; |
| --- | --- |

iv)

olu produkti;

| b) | uzņēmums, kas ražo kombinētos produktus, izpilda higiēnas standartus, kuri atzīti par līdzvērtīgiem Regulā (EK) Nr. 852/2004 noteiktajiem standartiem; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums, kas ražo kombinētos produktus, izpilda higiēnas standartus, kuri atzīti par līdzvērtīgiem Regulā (EK) Nr. 852/2004 noteiktajiem standartiem;

| c) | kombinētie produkti nav jāuzglabā vai jāpārvadā kontrolētā temperatūrā; |
| --- | --- |

c)

kombinētie produkti nav jāuzglabā vai jāpārvadā kontrolētā temperatūrā;

| d) | kombinēto produktu sastāvā esošo pārstrādāto dzīvnieku izcelsmes produktu izcelsmes vieta ir trešās valstis vai to reģioni, no kuriem atļauts ievest Savienībā katru pārstrādāto dzīvnieku izcelsmes produktu, vai dalībvalstis, un šie produkti ir iegūti no sarakstos iekļauta(-iem) uzņēmuma(-iem); |
| --- | --- |

d)

kombinēto produktu sastāvā esošo pārstrādāto dzīvnieku izcelsmes produktu izcelsmes vieta ir trešās valstis vai to reģioni, no kuriem atļauts ievest Savienībā katru pārstrādāto dzīvnieku izcelsmes produktu, vai dalībvalstis, un šie produkti ir iegūti no sarakstos iekļauta(-iem) uzņēmuma(-iem);

| e) | kombinētajos produktos izmantotie pārstrādātie dzīvnieku izcelsmes produkti ir apstrādāti vismaz tā, kā paredzēts Deleģētās regulas (ES) 2020/692, 163. panta 1. punktā, un ir norādīts īss visu to procesu un temperatūras apraksts, kam kombinētie produkti tikuši pakļauti. |
| --- | --- |

e)

kombinētajos produktos izmantotie pārstrādātie dzīvnieku izcelsmes produkti ir apstrādāti vismaz tā, kā paredzēts Deleģētās regulas (ES) 2020/692, 163. panta 1. punktā, un ir norādīts īss visu to procesu un temperatūras apraksts, kam kombinētie produkti tikuši pakļauti.

VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

23. pants

Atsauces

Atsauces uz Direktīvas 96/23/EK 29. pantu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

24. pants

Atcelšana

Deleģēto regulu (ES) 2019/625 atceļ.

Atsauces uz atcelto deleģēto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

25. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To sāk piemērot 2022. gada 15. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 6. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva 96/23/EK (1996 gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/624 (2019. gada 8. februāris), ar ko paredz konkrētus noteikumus par oficiālo kontroļu veikšanu attiecībā uz gaļas ražošanu un dzīvu gliemeņu ražošanas un pārvietošanas teritorijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 131, 17.5.2019., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/627 (2019. gada 15. marts), ar ko nosaka vienotu praktisku kārtību lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālo kontroļu veikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 un attiecībā uz oficiālajām kontrolēm groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 2074/2005 (OV L 131, 17.5.2019., 51. lpp.).

9

(10)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/625 (2019. gada 4. marts), ar ko attiecībā uz prasībām par lietošanai pārtikā paredzētu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 131, 17.5.2019., 18. lpp.).

10

(11)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

11

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 atļauts Savienībā ievest noteiktus dzīvniekus un preces, kuri paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 114, 31.3.2021., 118. lpp.).

12

(13)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1644 (2022. gada 7. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 papildina ar konkrētām prasībām oficiālo kontroļu veikšanai attiecībā uz tādu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanu, kas atļautas kā veterinārās zāles vai barības piedevas, un par aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanu un to atliekām (OV L 248, 26.9.2022., 3. lpp.).

13

(14)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1646 (2022. gada 23. septembris) par vienotu praktisku kārtību oficiālo kontroļu veikšanai attiecībā uz veterināru zāļu vai barības piedevu statusā atļautu farmakoloģiski aktīvu vielu un aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvu vielu un to atlieku lietošanu, par valsts daudzgadu kontroles plānu konkrēto saturu un īpašu to sagatavošanas kārtību (OV L 248, 26.9.2022., 32. lpp.).

14

(15)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/808 (2021. gada 22. marts) par produktīviem dzīvniekiem izmantotu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu, kā arī par paraugu ņemšanas metodēm un ar ko atceļ Lēmumus 2002/657/EK un 98/179/EK (OV L 180, 21.5.2021., 84. lpp.).

15

(16)  Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

17

(18)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1355 (2021. gada 12. augusts) par pesticīdu atlieku valstu daudzgadu kontroles programmām, kas dalībvalstīm jāizstrādā (OV L 291, 13.8.2021., 120. lpp.).

18

(19)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/931 (2022. gada 23. marts), ar ko, noteicot noteikumus par oficiālo pārtikas kontaminantu kontroļu veikšanu, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 162, 17.6.2022., 7. lpp.).

19

(20)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/932 (2022. gada 9. jūnijs) par vienotu praktisku kārtību, kā veicamas pārtikas kontaminantu oficiālās kontroles, par valsts daudzgadu kontroles plānu konkrēto papildu saturu un par šo plānu sagatavošanas īpašo papildu kārtību (OV L 162, 17.6.2022., 13. lpp.).

20

(21)  Komisijas Lēmums 2011/163/ES (2011. gada 16. marts), ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 70, 17.3.2011., 40. lpp.).

21

(22)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2293 (2022. gada 18. novembris), ar ko attiecībā uz to trešo valstu sarakstu, kurām ir apstiprināts farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanas kontroles plāns, farmakoloģiski aktīvo vielu un pesticīdu maksimālajiem atlieku līmeņiem un kontaminantu maksimālajiem līmeņiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/405 (Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 31.. lpp.).

22

(23)  Komisijas Regula (ES) Nr. 210/2013 (2013. gada 11. marts) par dīgstus ražojošu uzņēmumu apstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 (OV L 68, 12.3.2013., 24. lpp.).

23

(24)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro, oficiālo un veterināro/oficiālo sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti noteiktu kategoriju dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 599/2004, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 636/2014 un (ES) 2019/628, Direktīvu 98/68/EK un Lēmumu 2000/572/EK, 2003/779/EK un 2007/240/EK (OV L 442, 30.12.2020., 1. lpp.).

24

(25)  Komisijas Deleģētā Regula (ES) 2019/2090 (2019. gada 19. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 papildina attiecībā uz gadījumiem, kad ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība Savienības noteikumiem, kas piemērojami tādu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, kuras atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, vai Savienības noteikumiem, kas piemērojami aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām (OV L 317, 9.12.2019., 28. lpp.).

25

(26)  Padomes Regula (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.).

27

(28)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2017. gada 20. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

28

(29)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 208/2013 (2013. gada 11. marts) par izsekojamības prasībām attiecībā uz dīgstiem un sēklām, no kurām paredzēts ražot dīgstus (OV L 68, 12.3.2013., 16. lpp.).

29

(30)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).

30

(31)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (OV L 354, 31.12.2008., 7. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.).

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1601/91, Regulu (EK) Nr. 2232/96 un Regulu (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvu 2000/13/EK (OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.).

34

---

I PIELIKUMS

Šajā pielikumā izklāstīta informācija par farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu un atjaunināto farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu, kas trešām valstīm jāiesniedz, lai tās iekļautu un paturētu iekļautas 7. pantā minētajā sarakstā.

I DAĻA

Vispārīgās prasības attiecībā uz farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna un atjauninātā farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna iesniegšanu

| 1. | Farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānā, kas trešai valstij jāiesniedz kopā ar savu pieprasījumu par konkrētu produktīvo dzīvnieku vai dzīvnieku izcelsmes produktu iekļaušanu 7. pantā minētajā sarakstā, iekļauj šā pielikuma II daļā norādīto informāciju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pēc trešās valsts iekļaušanas 1. punktā minētajā sarakstā tā katru gadu iesniedz atjauninātu farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu ar šā pielikuma III daļā norādīto informāciju, lai to paturētu iekļautu minētajā sarakstā |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jebkurā laikā drīkst iesniegt papildu informāciju, lai papildinātu 1. un 2. punktā minēto farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu un atjaunināto farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iesniedzot farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu un atjaunināto farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu, ņem vērā attiecīgos vadlīniju dokumentus par aizliegtajām vielām, veterināro zāļu atliekām, pesticīdu atliekām un kontaminantiem, ko Komisija darījusi publiski pieejamus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu nosūta Komisijai elektroniski, 4. punktā minētajos vadlīniju dokumentos aprakstītajā formātā vai citā formātā, ar noteikumu, ka tajos attiecīgā gadījumā ir iekļauta visa II un III daļā minētā informācija. |
| --- | --- |

5.

II DAĻA

Trešās valsts farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns – nepieciešamā informācija

A.   Farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna tvērums

| 1) | Produktīvo dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu kategoriju saraksts, ieskaitot tos, ko izmanto par kombinēto produktu sastāvdaļām, uz kurām attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, ieskaitot ziņas par dzīvnieku sugām un pasugām. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Informācija par to produktīvo dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu izcelsmi, uz kuriem attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, jo īpaši par to, vai tie trešā valstī ir ražoti tikai no dzīvniekiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuru izcelsme ir minētajā valstī, vai arī tie ietver dzīvniekus vai dzīvnieku izcelsmes produktus, kuru izcelsme ir citās trešās valstīs vai dalībvalstīs. Ja produktīvie dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti nav ražoti trešā valstī, kas iesniedz farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu, sniedz informāciju par izcelsmes valstīm un minēto dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu paredzēto nolūku, jo īpaši paskaidrojot, vai dzīvnieku izcelsmes produkti paredzēti ievešanai Savienībā kā tādi vai kā kombinēto produktu sastāvdaļas. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Iepriekšējā gada valsts ražošanas dati par dzīvnieku sugām un dzīvnieku izcelsmes produktiem, uz kuriem attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Paskaidrojums par to, vai attiecībā uz attiecīgajiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns aptver kopējo valsts produkciju vai daļu no valsts produkcijas (piemēram, konkrētu saimniecību/ražotāju produkcija un noteiktu uzņēmumu apgrozījums, kuru paredzēts ievest Savienībā). Ja tas aptver tikai daļu no valsts ražošanas apjoma, sniedz tās sistēmas aprakstu, kas nodrošina, ka Savienības tirgū atļauts ievest tikai tos dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus no šīs nošķirtās populācijas, uz ko attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns. |
| --- | --- |

4)

B.   Atbildīgās kompetentās iestādes un to juridiskās pilnvaras

| 1) | Kompetento iestāžu kontaktinformācija: centrālās(-o) kompetentās(-o) iestādes(-žu) nosaukums un adrese, kā arī kontaktpunkta informācija korespondencei par farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāniem (piemēram, e-pasta adreses, tālruņa numuri). |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kompetento iestāžu struktūras apraksts, tostarp attiecīgā gadījumā dažādie organizācijas līmeņi (piemēram, centrālais, reģionālais, vietējais), iesaistītie departamenti un organizatoriskās shēmas. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Apraksts par farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna īstenošanā iesaistīto kompetento iestāžu lomu, tostarp par aspektiem, kas saistīti ar farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna izstrādi, farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna īstenošanas koordināciju un pārraudzību, paraugu vākšanu, rezultātu apkopošanu un novērtēšanu, vajadzības gadījumā tādu koriģējošu pasākumu piemērošanu, kas ir efektīvi, samērīgi un atturoši, lai novērstu neatbilstības atkārtošanos, un atjaunināta farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna iesniegšanu Komisijai. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna juridiskais pamats, tostarp atsauces uz īpašiem noteikumiem, kas kompetentajām iestādēm dod tiesības iekļūt attiecīgajās telpās, ņemt paraugus, veikt turpmākas izmeklēšanas, ja tiek atklāti neatbilstīgi rezultāti, un šādos gadījumos piemērot korektīvus pasākumus, piemēram, dzīvnieku pārvietošanas ierobežojumus, dzīvnieku iznīcināšanu vai naudas sodu uzlikšanu. |
| --- | --- |

4)

C.   Farmakoloģiski aktīvās vielas

| 1) | Farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna prasības, jo īpaši tas, vai šādas prasības ir tās, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) 2022/1646, 4. pantā, vai līdzvērtīgas prasības. Pēdējā gadījumā sniedz sīkāku informāciju par to, kā šīs prasības attiecas uz visiem šā pielikuma II daļas C līdz K punktā uzskaitītajiem punktiem. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna aptverto vielu grupu saraksts attiecībā uz katru dzīvnieku sugu, kā norādīts:






  a) | Deleģētās regulas (ES) 2022/1646 II pielikuma A.1. punktā attiecībā uz A grupas vielām, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2022/1644 I pielikumā; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

Deleģētās regulas (ES) 2022/1646 II pielikuma A.1. punktā attiecībā uz A grupas vielām, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2022/1644 I pielikumā;

| b) | Deleģētās regulas (ES) 2022/1644 II pielikuma B.1. punktā attiecībā uz B grupas vielām, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2022/1644 I pielikumā. Attiecībā uz B grupas vielām, izvēloties grupas, uz kurām attiecas kontroles plāns, ņem vērā šādu vielu atļaušanu un lietošanu, kā arī riskus, kas saistīti ar atliekām dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, kurus paredzēts ievest Savienībā. |
| --- | --- |

b)

Deleģētās regulas (ES) 2022/1644 II pielikuma B.1. punktā attiecībā uz B grupas vielām, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2022/1644 I pielikumā. Attiecībā uz B grupas vielām, izvēloties grupas, uz kurām attiecas kontroles plāns, ņem vērā šādu vielu atļaušanu un lietošanu, kā arī riskus, kas saistīti ar atliekām dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, kurus paredzēts ievest Savienībā.

| 3) | Kontroles plāna aptverto vielu grupās to vielu un to marķieratlieku saraksts, kuras jāanalizē attiecībā uz konkrētām dzīvnieku sugām un produktiem īpašajās matricās, tostarp pamatojums to izvēlei, pamatojoties uz riska kritērijiem, kas noteikti Deleģētās regulas (ES) 2022/1644 II pielikumā. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Paraugu skaits pa dzīvnieku sugām un produktiem katrai vielu grupai, uz ko attiecas kontroles plāns, pamatojoties uz Īstenošanas regulas (ES) 2022/1646 I pielikumā noteikto kontroles biežumu, vai kas sniedz līdzvērtīgas garantijas. To kritēriju apraksts, pēc kuriem atlasa paraugu ņemšanas punktus un dzīvniekus vai dzīvnieku izcelsmes produktus, no kuriem ņem paraugus, pamatojoties uz Deleģētās regulas (ES) 2022/1644 II pielikumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Paraugu ņemšanas stratēģijas apraksts, paskaidrojot, kā tajā ņemti vērā Deleģētās regulas (ES) 2022/1644 III pielikuma noteikumi]. |
| --- | --- |

5)

D.   Pesticīdi

| 1) | Saskaņā ar Īstenošanas regulā (ES) 2021/1355 noteiktajām prasībām pārbaudīto vielu saraksts farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānā un attiecīgo paraugu skaits katrā produktīvo dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu kategorijā, uz kuriem attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns. |
| --- | --- |

1)

| 2) | To vielu izvēles pamatojums, uz kurām attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, jo īpaši pamatojums tam, ka pārbaudīto vielu klāsts ir reprezentatīvs attiecībā uz izmantotajiem pesticīdiem. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kontroles sniedz garantijas par ievešanai Savienībā paredzētās dzīvnieku izcelsmes pārtikas atbilstību Regulā (EK) Nr. 396/2005 minētajiem maksimālajiem atlieku līmeņiem. Šīs garantijas nodrošina attiecībā uz visiem pesticīdiem, kas atļauti trešā valstī, jo īpaši tiem pesticīdiem, kas ir atļauti trešā valstī, bet nav atļauti Savienībā. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Pamatojums plāna aptverto pesticīdu izvēlei, ņemot vērā riskus, ko rada dzīvnieku barība un vide, un pesticīdi, kuriem Savienībā ir noteikti maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi, kā arī pamatojums par plānoto paraugu skaitu, pamatojoties uz ticamības līmeni, kas panākts, nosakot konkrētu procentuālo daļu no maksimāli pieļaujamo atlieku līmeņu pārsniegšanas, kas noteikti Savienības tiesību aktos attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, kurus paredzēts ievest Savienībā. |
| --- | --- |

4)

E.   Piesārņotāji

| 1) | Saskaņā ar Īstenošanas regulā (ES) 2022/931 un Īstenošanas regulā (ES) 2022/932 noteiktajām prasībām pārbaudīto kontaminantu saraksts farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānā un attiecīgo paraugu skaits katrā produktīvo dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu kategorijā, uz kuriem attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Pamatojums to kontaminantu atlasei, uz kuriem attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, ņemot vērā riskus, ko rada dzīvnieku barība un vide, kā arī kontaminanti, kuriem Savienībā ir noteiktas maksimālās robežvērtības dzīvnieku izcelsmes produktos, uz kuriem attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns. |
| --- | --- |

2)

F.   Analītiskās metodes un laboratorijas

| 1) | Saraksts ar oficiālajām laboratorijām vai laboratorijām, ar kurām noslēgts līgums, vai abiem minētajiem laboratoriju veidiem, kas iesaistītas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna analīžu veikšanā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Katras oficiālās laboratorijas, kas veic farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna analīzes, akreditācijas statuss, tostarp akreditācijas joma. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Par katru laboratoriju – visu farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānā izmantoto metožu saraksts, norādot, vai tās ir vai nav iekļautas akreditācijas jomā attiecībā uz konkrētajām matricām, uz kurām attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Attiecībā uz katru laboratoriju – farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānā izmantoto metožu saraksts, norādot, vai tās ir validētas saskaņā ar attiecīgajiem Savienības noteikumiem vai līdzvērtīgiem noteikumiem, vai nav validētas attiecībā uz konkrētajām tabulām, uz kurām attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, norādot validēšanai izmantoto standartu. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Par katru saskaņā ar farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu pārbaudīto vielu – analītisko metožu un regulatīvo standartu saraksts, ko izmanto analītisko rezultātu interpretēšanai, un analītisko metožu veiktspējas prasības, tostarp informācija par:






  a) | analizēto vielu un marķieratliekām; |
| --- | --- | --- |

5)

a)

analizēto vielu un marķieratliekām;

| b) | analizētajām matricām; |
| --- | --- |

b)

analizētajām matricām;

| c) | analītiskās metodes identifikāciju (piemēram, ELISA, LC-MS/MS, AAS); |
| --- | --- |

c)

analītiskās metodes identifikāciju (piemēram, ELISA, LC-MS/MS, AAS);

| d) | analītiskās metodes veidu (skrīnings vai apstiprinājums); |
| --- | --- |

d)

analītiskās metodes veidu (skrīnings vai apstiprinājums);

| e) | attiecībā uz izmantotajām skrīninga un apstiprinājuma metodēm – noteikšanas robežām un kvantitatīvās noteikšanas robežām vai attiecīgā gadījumā izšķiršanas robežu apstiprināšanai (CCα) un skrīninga noteikšanas spēju (CCß), kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/808 2. panta otrās daļas 14. un 15. punktā; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz izmantotajām skrīninga un apstiprinājuma metodēm – noteikšanas robežām un kvantitatīvās noteikšanas robežām vai attiecīgā gadījumā izšķiršanas robežu apstiprināšanai (CCα) un skrīninga noteikšanas spēju (CCß), kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/808 2. panta otrās daļas 14. un 15. punktā;

| f) | koncentrāciju, virs kuras rezultātu uzskata par neatbilstošu farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna vajadzībām. Jo īpaši norāda atšķirības ar Savienības tiesību aktos noteiktajām robežām. |
| --- | --- |

f)

koncentrāciju, virs kuras rezultātu uzskata par neatbilstošu farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna vajadzībām. Jo īpaši norāda atšķirības ar Savienības tiesību aktos noteiktajām robežām.

G.   Farmakoloģiski aktīvās vielas, kas atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas izmantošanai produktīvajiem dzīvniekiem, un aizliegumi lietot šādiem dzīvniekiem

| 1) | Valsts tiesību akti, kas reglamentē veterināro zāļu laišanu tirgū un lietošanas nosacījumus attiecībā uz produktīvo dzīvnieku sugām, uz kurām attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, tostarp atsauces uz attiecīgajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Atļauto veterināro zāļu saraksts produktīvo dzīvnieku sugām, uz kurām attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, katram produktam norādot zāļu nosaukumu, tajā esošo farmakoloģiski aktīvo(-ās) vielu(-as) un mērķsugas. Sarakstā norāda tās vielas, kuras ir atļautas trešā valstī, bet kuras nav atļauts izmantot Savienībā. Sarakstā iekļauj arī farmakoloģiski aktīvas barības piedevas, piemēram, antibiotikas, kokcidiostatus un histomonostatus. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Sistēmas apraksts, lai nodrošinātu, ka katrai vielai, ko trešā valstī ir atļauts izmantot dzīvnieku sugām, uz kurām attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, bet kuras nav atļauts izmantot Savienībā, nav tādu atlieku tādā koncentrācijā, ko var ticami kvantitatīvi noteikt šādos dzīvniekos vai dzīvnieku izcelsmes produktos, kurus paredzēts ievest Savienībā. Sniedz pierādījumus, ka šādas vielas ir testētas, izmantojot attiecīgo dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna attiecīgās matricas. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Paziņojums par to, vai kādu no Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 2. tabulā iekļautajām vielām ir atļauts izmantot produktīvo dzīvnieku sugām, uz kurām attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns. Ja šādas vielas ir atļautas, iesniedz tās sistēmas aprakstu, kas nodrošina, ka dzīvniekus, kuriem izmantotas šādas vielas, un no tiem iegūtus produktus nav atļauts ievest Savienībā. Ja trešā valstī šādu vielu izmantošana produktīvajiem dzīvniekiem ir aizliegta, norāda atsauci uz šā aizlieguma valsts juridisko pamatu. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Apstiprinājumu, ka stilbēna vielas (t. i., stilbēnus, stilbēna atvasinājumus, to sāļus un esterus) vai tireostatiskas vielas nav atļauts izmantot produktīvo dzīvnieku sugām, uz kurām attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, neatkarīgi no to atbilstības ievešanai Savienībā, un atsauce uz šā aizlieguma valsts juridisko pamatu. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Paziņojums par to, vai estrogēniskas, androgēniskas vai gestagēniskas iedarbības vielas un beta-agonisti ir atļauti augšanas veicināšanai produktīvo dzīvnieku sugām, uz kurām attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns. Ja šādas vielas ir atļautas, iesniedz detalizētu aprakstu par ieviesto sistēmu, kas nodrošina, ka apstrādātos dzīvniekus nav atļauts ievest Savienībā. Ja šādas vielas nav atļautas vai ir skaidri aizliegtas, sniedz atsauci uz aizlieguma valsts juridisko pamatu. |
| --- | --- |

6)

H.   Konkrēta informācija par liellopiem, kazām un aitām un no tiem iegūtiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, tostarp pienu

| 1) | Paziņojums par to, vai 17-beta estradiols un tā esterveida atvasinājumi ir atļauti un izmantoti veterinārajās zālēs jebkādam nolūkam attiecīgajām sugām, tostarp zootehniskai vai terapeitiskai ārstēšanai. Ja šādas vielas ir atļautas, iesniedz tās sistēmas aprakstu, kas nodrošina, ka dzīvniekus, kuriem izmantotas šādas vielas, un no tiem iegūtus produktus nav atļauts ievest Savienībā. Ja šādas vielas ir aizliegtas, sniedz atsauci uz aizlieguma valsts juridisko pamatu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | To liellopu, kazu un aitu, kā arī no tiem iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu, tostarp piena, ko drīkst ievest Savienībā no trešās valsts, kas ir iekļauta Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 -I pielikumā minētajā to trešo valstu sarakstā, kurām ir farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, izcelsme ir minētajā trešā valstī vai Savienības dalībvalstīs, vai citās trešās valstīs, kuras īsteno Savienības apstiprinātu farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu. |
| --- | --- |

2)

I.   Konkrēta informācija par medu

| 1) | Ja pretmikrobu vielas ir atļautas medus bišu slimību ārstēšanai vai profilaksei, tās sistēmas apraksts, kas garantē, ka Savienībā ievedamajā medū nav atlieku kvantitatīvi nosakāmā koncentrācijā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Medus, ko paredzēts ievest Savienībā no trešās valsts, kas ir iekļauta Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 I pielikumā minētajā trešo valstu sarakstā, kurām ir farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, izcelsme ir minētajā trešā valstī vai Savienības dalībvalstīs, vai citās trešās valstīs, kuras īsteno Savienības apstiprinātu farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu. |
| --- | --- |

2)

J.   Konkrēta informācija par akvakultūru

| 1) | Ja krāsvielas ir atļautas slimību ārstēšanai un profilaksei jebkurā ražošanas posmā, apraksts par izmantotajām krāsvielām un zvejas produktiem (tostarp vēžveidīgajiem), kuru ārstēšana ir atļauta, kā arī par ieviesto sistēmu, kas garantē, ka akvakultūras produktos, kurus paredzēts ievest Savienībā, nav atlieku kvantitatīvi nosakāmā koncentrācijā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Akvakultūras produktu, ko paredzēts ievest Savienībā no trešās valsts, kas ir iekļauta Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 I pielikumā minētajā to trešo valstu sarakstā, kurām ir farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, izcelsme ir minētajā trešā valstī vai Savienības dalībvalstīs, vai citās trešās valstīs, kuras īsteno Savienības apstiprinātu farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu. |
| --- | --- |

2)

K.   Konkrēta informācija par zirgiem

| 1) | Tās sistēmas apraksts, kas nodrošina, ka zirgus, kuri ārstēti ar vielām, kas Savienībā aizliegtas vai nav atļautas lietošanai produktīvajos dzīvniekos, un no šādiem dzīvniekiem iegūtus lietošanai pārtikā paredzētus produktus nevar ievest Savienībā. Apraksta šādus šādas sistēmas elementus:






  a) | zirgu identifikācija un izsekojamība; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

zirgu identifikācija un izsekojamība;

| b) | veterināro zāļu ievadīšanas uzskaite; |
| --- | --- |

b)

veterināro zāļu ievadīšanas uzskaite;

| c) | uzskaites dati, kas norāda visus ārstēšanas veidus ar farmakoloģiski aktīvajām vielām. |
| --- | --- |

c)

uzskaites dati, kas norāda visus ārstēšanas veidus ar farmakoloģiski aktīvajām vielām.

| 2) | Ja zirgus ārstē ar vielām, kas saskaņā ar Savienības noteikumiem tiek uzskatītas par būtiskām, – tās sistēmas apraksts, kas nodrošina, ka no šādiem dzīvniekiem iegūtu pārtiku nevar ievest Savienībā, kamēr nav pagājuši seši mēneši kopš pēdējās ārstēšanas. |
| --- | --- |

2)

| 3) | To produktīvo zirgu izcelsme, kurus atļauts ievest Savienībā, ir tās trešās valsts teritorijā, kura plāno Savienībā ievest zirgus, vai citās valstīs, kuras īsteno Komisijas apstiprinātu farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānu. |
| --- | --- |

3)

L.   Konkrēta informācija, kas jāsniedz 8. panta 1. un 2. punktā minētajām trešām valstīm

| 1) | Trešās valsts kompetentās iestādes paziņojums, kurā apstiprināts, ka tādu dzīvnieku izcelsmes produktu izcelsme, kas paredzēti ievešanai Savienībā kā tādi vai kā kombinēto produktu sastāvdaļas, ir tikai trešās valstīs, kuras iekļautas to trešo valstu sarakstā, kurām attiecībā uz minētajiem produktīvajiem dzīvniekiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem ir apstiprināti farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāni, un ka procedūras, ko tā ieviesusi šim nolūkam, ir pietiekamas, lai garantētu minēto dzīvnieku izcelsmes produktu izsekojamību un izcelsmi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Trešās valsts kompetentās iestādes visaptverošs apraksts par procedūrām, kas ieviestas trešā valstī, lai pamatotu 1. punktā minēto paziņojumu. |
| --- | --- |

2)

M.   Konkrēta informācija par apvalkiem

Tās sistēmas apraksts, kas izveidota, lai nodrošinātu, ka apvalku apstrādē neizmanto antimikrobiālas vielas, kuru lietošana produktīvajiem dzīvniekiem Savienībā ir aizliegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 2. tabulu.

III DAĻA

Atjauninātais valsts farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns – nepieciešamā informācija

A.   Atjauninātajā farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānā veiktās izmaiņas

| 1) | Atjaunināti ražošanas dati par dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, uz kuriem attiecas farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, un ietekme uz plānoto paraugu skaitu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ziņas par visām izmaiņām, kas notikušas kopš iepriekšējās ikgadējās farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna iesniegšanas un kas maina informāciju, kura iepriekš sniegta saskaņā ar II daļas A līdz M punktu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ja izmaiņas nav veiktas, attiecīgā gadījumā II daļas A līdz M punktā iekļauj paziņojumu, ka izmaiņas nav notikušas. |
| --- | --- |

3)

B.   Iepriekšējā gada farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna īstenošanas rezultāti

| 1) | Iepriekšējā gada farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāna īstenošanas rezultāti un atjauninātais farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Pamatojums neatbilstībām starp to paraugu vai vielu skaitu, ko bijis plānots analizēt, un faktiski analizēto paraugu un/vai vielu skaitu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ziņas par rezultātiem, kas neatbilst farmakoloģiski aktīvo vielu Savienības maksimālajiem atlieku daudzumiem, maksimālajiem pesticīdu atlieku daudzumiem vai maksimālajiem kontaminantu daudzumiem, arī attiecībā uz katru no šiem neatbilstīgajiem rezultātiem norādot paraugu ņemšanas datumus, analītisko rezultātu pieejamības datumus, identificētās marķieratliekas, izmērītās koncentrācijas, izmantotās analītiskās metodes un iesaistītās laboratorijas. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Par katru neatbilstošo rezultātu – apraksts par kompetento iestāžu veikto turpmāko izmeklēšanu rezultātiem, neatbilstības iemeslu un pasākumiem, kas veikti, lai novērstu atkārtošanos. |
| --- | --- |

4)

---

II PIELIKUMS

Atbilstības tabula, kas minēta 24. panta otrajā daļā

| Deleģētā regula (ES) 2019/625 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | 4. pants |
| 5. pants | 13. pants |
| 6. pants | 14. pants |
| 7. pants | 15. pants |
| 8. pants | 16. pants |
| 9. pants | 17. pants |
| 10. pants | 18. pants |
| 11. pants | 19. pants |
| 12. pants | 20. pants |
| 13. pants | 21. pants |
| 14. pants | 22. pants |

Deleģētā regula (ES) 2019/625

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

5. pants

13. pants

6. pants

14. pants

7. pants

15. pants

8. pants

16. pants

9. pants

17. pants

10. pants

18. pants

11. pants

19. pants

12. pants

20. pants

13. pants

21. pants

14. pants

22. pants

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2293

(2022. gada 18. novembris),

ar ko attiecībā uz tādu trešo valstu sarakstu, kurām ir apstiprināts farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanas, farmakoloģiski aktīvo vielu un pesticīdu maksimālo atlieku līmeņu un kontaminantu maksimālo līmeņu kontroles plāns, groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/405

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (1), un jo īpaši tās 29. panta 1. punkta ceturto daļu un 29. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (2), un jo īpaši tās 127. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2017/625 nosaka noteikumus par oficiālajām kontrolēm un citām kontroles darbībām, ko dalībvalstu kompetentās iestādes veic, lai pārliecinātos par atbilstību Savienības tiesību aktiem, cita starpā tādā jomā kā pārtikas drošums jebkurā ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmā. Jo īpaši tajā ir paredzēts, ka Savienībā atļauts ievest tikai tādus noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumus, kas nāk no trešajām valstīm vai to reģioniem, kuri iekļauti Komisijas īpaši šim nolūkam izstrādātā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2017/625 nosaka noteikumus par oficiālajām kontrolēm un citām kontroles darbībām, ko dalībvalstu kompetentās iestādes veic, lai pārliecinātos par atbilstību Savienības tiesību aktiem, cita starpā tādā jomā kā pārtikas drošums jebkurā ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmā. Jo īpaši tajā ir paredzēts, ka Savienībā atļauts ievest tikai tādus noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumus, kas nāk no trešajām valstīm vai to reģioniem, kuri iekļauti Komisijas īpaši šim nolūkam izstrādātā sarakstā.

| (2) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2292 (3) Regulu (ES) 2017/625 papildina attiecībā uz nosacījumiem par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā no trešajām valstīm vai to reģioniem, lai nodrošinātu šādu sūtījumu atbilstību piemērojamajām prasībām, kas izriet no Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem noteikumiem par pārtikas nekaitīgumu, vai prasībām, kas atzītas par vismaz līdzvērtīgām tiem. Konkrētāk, Deleģētā regula (ES) 2022/2292 identificē dzīvniekus un lietošanai pārtikā paredzētas preces, uz kuriem attiecas prasība, ka tiem jābūt no tādas trešās valsts vai tās reģiona, kas norādīts sarakstā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2292 (3) Regulu (ES) 2017/625 papildina attiecībā uz nosacījumiem par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā no trešajām valstīm vai to reģioniem, lai nodrošinātu šādu sūtījumu atbilstību piemērojamajām prasībām, kas izriet no Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem noteikumiem par pārtikas nekaitīgumu, vai prasībām, kas atzītas par vismaz līdzvērtīgām tiem. Konkrētāk, Deleģētā regula (ES) 2022/2292 identificē dzīvniekus un lietošanai pārtikā paredzētas preces, uz kuriem attiecas prasība, ka tiem jābūt no tādas trešās valsts vai tās reģiona, kas norādīts sarakstā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (4) nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kuriem saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktu ir atļauts Savienībā ievest noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku un preču sūtījumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (4) nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kuriem saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 126. panta 2. punkta a) apakšpunktu ir atļauts Savienībā ievest noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku un preču sūtījumus.

| (4) | Direktīva 96/23/EK ar Regulu (ES) 2017/625 tika atcelta, bet regula paredz, ka minētās direktīvas 29. panta 1. un 2. punktu turpina piemērot līdz 2022. gada 14. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Direktīva 96/23/EK ar Regulu (ES) 2017/625 tika atcelta, bet regula paredz, ka minētās direktīvas 29. panta 1. un 2. punktu turpina piemērot līdz 2022. gada 14. decembrim.

| (5) | Komisijas Lēmumā 2011/163/ES (5) ir noteikts tādu trešo valstu saraksts, kam ir apstiprināti farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanas, farmakoloģiski aktīvo vielu maksimālo atlieku līmeņu, pesticīdu maksimālo atlieku līmeņu un kontaminantu maksimālo līmeņu kontroles plāni, kuri minēti Direktīvas 96/23/EK 29. panta 1. punktā saistībā ar minētās direktīvas I pielikumu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Lēmumā 2011/163/ES (5) ir noteikts tādu trešo valstu saraksts, kam ir apstiprināti farmakoloģiski aktīvo vielu izmantošanas, farmakoloģiski aktīvo vielu maksimālo atlieku līmeņu, pesticīdu maksimālo atlieku līmeņu un kontaminantu maksimālo līmeņu kontroles plāni, kuri minēti Direktīvas 96/23/EK 29. panta 1. punktā saistībā ar minētās direktīvas I pielikumu.

| (6) | Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 7. pants paredz, ka papildus Regulā (ES) 2017/625 paredzētajiem nosacījumiem produktīvo dzīvnieku, dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu sūtījumus Savienībā atļauts ievest tikai no tādas trešās valsts, kas ir iekļauta to trešo valstu sarakstā, no kurām atļauts Savienībā ievest attiecīgos produktīvos dzīvniekus vai lietošanai pārtikā paredzētus dzīvnieku izcelsmes produktus. |
| --- | --- |

(6)

Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 7. pants paredz, ka papildus Regulā (ES) 2017/625 paredzētajiem nosacījumiem produktīvo dzīvnieku, dzīvnieku izcelsmes produktu un kombinēto produktu sūtījumus Savienībā atļauts ievest tikai no tādas trešās valsts, kas ir iekļauta to trešo valstu sarakstā, no kurām atļauts Savienībā ievest attiecīgos produktīvos dzīvniekus vai lietošanai pārtikā paredzētus dzīvnieku izcelsmes produktus.

| (7) | Pārredzamības un konsekvences nodrošināšanas labad, kā arī lai atvieglotu noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanu Savienībā, būtu lietderīgi visus trešo valstu sarakstus, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka uz Savienību eksportētās preces un dzīvnieki, kad tos ieved Savienībā, atbilst relevantajām prasībām, kuras minētas Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punktā, noteikt ar vienu īstenošanas aktu. Tāpēc Lēmums 2011/163/ES būtu jāatceļ, un minētā lēmuma pielikumā sniegtais saraksts būtu jāiekļauj Īstenošanas regulā (ES) 2021/405. |
| --- | --- |

(7)

Pārredzamības un konsekvences nodrošināšanas labad, kā arī lai atvieglotu noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanu Savienībā, būtu lietderīgi visus trešo valstu sarakstus, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka uz Savienību eksportētās preces un dzīvnieki, kad tos ieved Savienībā, atbilst relevantajām prasībām, kuras minētas Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punktā, noteikt ar vienu īstenošanas aktu. Tāpēc Lēmums 2011/163/ES būtu jāatceļ, un minētā lēmuma pielikumā sniegtais saraksts būtu jāiekļauj Īstenošanas regulā (ES) 2021/405.

| (8) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2021/405 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2021/405 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Deleģēto regulu (ES) 2022/2292 piemēro no 2022. gada 15. decembra, tāpēc arī šī regula būtu jāpiemēro no tā paša datuma. |
| --- | --- |

(9)

Deleģēto regulu (ES) 2022/2292 piemēro no 2022. gada 15. decembra, tāpēc arī šī regula būtu jāpiemēro no tā paša datuma.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) 2021/405

Īstenošana regulu (ES) 2021/405 groza šādi:

| 1) | pēc 2. panta iekļauj šādu 2.a pantu:

  “2.a pants
  Tādu trešo valstu saraksts, kurām attiecībā uz konkrētiem produktīvajiem dzīvniekiem un lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem ir apstiprināti farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāni

  1.   Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 (*1) 6. panta 1. punktā minētie farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāni, ko Komisijai iesniegušas tās trešās valstis vai to reģioni, kuri ir norādīti šīs regulas –I pielikuma tabulā sniegtajā sarakstā, tiek apstiprināti attiecībā uz tiem produktīvajiem dzīvniekiem un lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas attiecīgajā tabulā atzīmēti ar “X”.


  2.   Tādas trešās valstis vai to reģioni, kas pieprasījuši savu iekļaušanu Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 6. panta 2. punktā minētajā sarakstā, taču nav iesnieguši farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānus, un savā pieprasījumā norādījuši, ka eksportam uz Savienību paredzēto produktu ražošanā plāno izmantot izejmateriālus tikai no tādām dalībvalstīm vai citām trešajām valstīm, kuras attiecībā uz šādu izejmateriālu importu Savienībā ir apstiprinātas saskaņā ar šā panta 1. punktu, šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā attiecībā uz konkrēto sugu vai preci tiek atzīmētas ar “Δ”.


  3.   Tādas trešās valstis vai to reģioni, kas pieprasījuši savu iekļaušanu Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 6. panta 2. punktā minētajā sarakstā, taču nav iesnieguši farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānus attiecībā uz liellopiem, aitām/kazām, cūkām, zirgiem, trušiem vai mājputniem, un savā pieprasījumā norādījuši, ka uz Savienību plāno eksportēt kombinētos produktus, kuru ražošanā izmanto pārstrādātus minēto sugu dzīvnieku izcelsmes produktus, kas iegūti kādā dalībvalstī vai kādā trešajā valstī vai tās reģionā, kurā tiek īstenots farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā attiecībā uz pieprasījumā norādīto sugu tiek atzīmētas ar “O”.


  4.   Tādas trešās valstis vai to reģioni, kas pieprasījuši savu iekļaušanu Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 6. panta 2. punktā minētajā sarakstā un kas šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā attiecībā uz kategorijām “akvakultūra”, “piens” vai “olas” atzīmēti ar “X”, un kas savā pieprasījumā norādījuši, ka plāno ražot kombinētos produktus, šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā attiecībā uz atlikušajām no minētajām kategorijām, kuras nav atzīmētas ar “X”, papildus tiek atzīmētas ar “O”.


  5.   Tādas trešās valstis vai to reģioni, kas pieprasījuši savu iekļaušanu Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 6. panta 2. punktā minētajā sarakstā un kas šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā attiecībā uz kategorijām “liellopi”, “aitas/kazas”, “cūkas”, “zirgi”, “mājputni”, “akvakultūra”, “piens”, “olas”, “truši”, “savvaļas medījumdzīvnieki” vai “saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki” atzīmēti ar “X”, un kas ražo kombinētos produktus, kuru sastāvā ir pārstrādāti produkti no gliemenēm, kuru izcelsme ir vai nu dalībvalstīs, vai trešajās valstīs vai to reģionos, kas norādīti šīs regulas VIII pielikumā sniegtajā sarakstā, šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā papildus tiek atzīmēti ar “P”.



  (*1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2292 (2022. gada 6. septembris), ar ko attiecībā uz prasībām par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 304, 24.11.2022., 1.. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

pēc 2. panta iekļauj šādu 2.a pantu:

“2.a pants

Tādu trešo valstu saraksts, kurām attiecībā uz konkrētiem produktīvajiem dzīvniekiem un lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem ir apstiprināti farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāni

1.   Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 (*1) 6. panta 1. punktā minētie farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāni, ko Komisijai iesniegušas tās trešās valstis vai to reģioni, kuri ir norādīti šīs regulas –I pielikuma tabulā sniegtajā sarakstā, tiek apstiprināti attiecībā uz tiem produktīvajiem dzīvniekiem un lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas attiecīgajā tabulā atzīmēti ar “X”.

2.   Tādas trešās valstis vai to reģioni, kas pieprasījuši savu iekļaušanu Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 6. panta 2. punktā minētajā sarakstā, taču nav iesnieguši farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānus, un savā pieprasījumā norādījuši, ka eksportam uz Savienību paredzēto produktu ražošanā plāno izmantot izejmateriālus tikai no tādām dalībvalstīm vai citām trešajām valstīm, kuras attiecībā uz šādu izejmateriālu importu Savienībā ir apstiprinātas saskaņā ar šā panta 1. punktu, šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā attiecībā uz konkrēto sugu vai preci tiek atzīmētas ar “Δ”.

3.   Tādas trešās valstis vai to reģioni, kas pieprasījuši savu iekļaušanu Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 6. panta 2. punktā minētajā sarakstā, taču nav iesnieguši farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plānus attiecībā uz liellopiem, aitām/kazām, cūkām, zirgiem, trušiem vai mājputniem, un savā pieprasījumā norādījuši, ka uz Savienību plāno eksportēt kombinētos produktus, kuru ražošanā izmanto pārstrādātus minēto sugu dzīvnieku izcelsmes produktus, kas iegūti kādā dalībvalstī vai kādā trešajā valstī vai tās reģionā, kurā tiek īstenots farmakoloģiski aktīvo vielu, pesticīdu un kontaminantu kontroles plāns, šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā attiecībā uz pieprasījumā norādīto sugu tiek atzīmētas ar “O”.

4.   Tādas trešās valstis vai to reģioni, kas pieprasījuši savu iekļaušanu Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 6. panta 2. punktā minētajā sarakstā un kas šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā attiecībā uz kategorijām “akvakultūra”, “piens” vai “olas” atzīmēti ar “X”, un kas savā pieprasījumā norādījuši, ka plāno ražot kombinētos produktus, šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā attiecībā uz atlikušajām no minētajām kategorijām, kuras nav atzīmētas ar “X”, papildus tiek atzīmētas ar “O”.

5.   Tādas trešās valstis vai to reģioni, kas pieprasījuši savu iekļaušanu Deleģētās regulas (ES) 2022/2292 6. panta 2. punktā minētajā sarakstā un kas šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā attiecībā uz kategorijām “liellopi”, “aitas/kazas”, “cūkas”, “zirgi”, “mājputni”, “akvakultūra”, “piens”, “olas”, “truši”, “savvaļas medījumdzīvnieki” vai “saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki” atzīmēti ar “X”, un kas ražo kombinētos produktus, kuru sastāvā ir pārstrādāti produkti no gliemenēm, kuru izcelsme ir vai nu dalībvalstīs, vai trešajās valstīs vai to reģionos, kas norādīti šīs regulas VIII pielikumā sniegtajā sarakstā, šīs regulas –I pielikumā sniegtajā tabulā papildus tiek atzīmēti ar “P”.

(*1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2292 (2022. gada 6. septembris), ar ko attiecībā uz prasībām par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 304, 24.11.2022., 1.. lpp.).”;"

*1

| 2) | regulas 3. pantā vārdus “un kuri norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”; |
| --- | --- |

2)

regulas 3. pantā vārdus “un kuri norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”;

| 3) | regulas 6. panta pirmajā daļā vārdus “un kuri norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”; |
| --- | --- |

3)

regulas 6. panta pirmajā daļā vārdus “un kuri norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”;

| 4) | regulas 7. panta pirmajā daļā vārdus “un kuri attiecībā uz olām norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecībā uz olām norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”; |
| --- | --- |

4)

regulas 7. panta pirmajā daļā vārdus “un kuri attiecībā uz olām norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecībā uz olām norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”;

| 5) | regulas 10. panta otrajā daļā vārdus “un kuri norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”; |
| --- | --- |

5)

regulas 10. panta otrajā daļā vārdus “un kuri norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”;

| 6) | regulas 11. pantā vārdus “un kuri attiecībā uz apvalkiem norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecībā uz apvalkiem norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”; |
| --- | --- |

6)

regulas 11. pantā vārdus “un kuri attiecībā uz apvalkiem norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecībā uz apvalkiem norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”;

| 7) | regulas 15. pantā vārdus “un kuri attiecībā uz pienu norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecībā uz pienu norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”; |
| --- | --- |

7)

regulas 15. pantā vārdus “un kuri attiecībā uz pienu norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecībā uz pienu norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”;

| 8) | regulas 16. pantā vārdus “un kuri attiecībā uz pienu norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecībā uz pienu norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”; |
| --- | --- |

8)

regulas 16. pantā vārdus “un kuri attiecībā uz pienu norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecībā uz pienu norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”;

| 9) | regulas 21. pantā vārdus “kas attiecībā uz medu norādītas Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “kas attiecībā uz medu norādītas šīs regulas –I pielikuma sarakstā”; |
| --- | --- |

9)

regulas 21. pantā vārdus “kas attiecībā uz medu norādītas Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “kas attiecībā uz medu norādītas šīs regulas –I pielikuma sarakstā”;

| 10) | regulas 25. panta a) punktā vārdus “un kuri attiecīgā gadījumā norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecīgā gadījumā norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”; |
| --- | --- |

10)

regulas 25. panta a) punktā vārdus “un kuri attiecīgā gadījumā norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecīgā gadījumā norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”;

| 11) | regulas 25. panta c) punktā vārdus “un kuri attiecīgā gadījumā norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecīgā gadījumā norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”; |
| --- | --- |

11)

regulas 25. panta c) punktā vārdus “un kuri attiecīgā gadījumā norādīti Lēmuma 2011/163/ES sarakstā” aizstāj ar vārdiem “un kuri attiecīgā gadījumā norādīti šīs regulas –I pielikuma sarakstā”;

| 12) | šīs regulas pielikumā sniegto tekstu iekļauj pirms I pielikuma kā –I pielikumu. |
| --- | --- |

12)

šīs regulas pielikumā sniegto tekstu iekļauj pirms I pielikuma kā –I pielikumu.

2. pants

Atcelšana

Lēmumu 2011/163/ES atceļ.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To sāk piemērot no 2022. gada 15. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.

1

(2)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2292 (2022. gada 6. septembris), ar ko attiecībā uz prasībām par produktīvo dzīvnieku un noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1.. lpp.).

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 atļauts Savienībā ievest noteiktus dzīvniekus un preces, kuri paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 114, 31.3.2021., 118. lpp.).

4

(5)  Komisijas Lēmums 2011/163/ES (2011. gada 16. marts), ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 70, 17.3.2011., 40. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Tādu trešo valstu vai to reģionu saraksts, kam ir apstiprināti kontroles plāni attiecībā uz noteiktiem produktīvajiem dzīvniekiem un lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kā minēts 2.a un 3. pantā, 6. panta pirmajā daļā, 7. panta pirmajā daļa 10. panta otrajā daļā, 11., 15., 16. un 21. pantā un 25. panta a) un c) punktā

| Valsts ISO kods | Trešā valsts
   (1)
  vai tās reģioni | Liellopi | Aitas/kazas | Cūkas | Zirgi | Mājputni | Akvakultūra
   (17) | Piens | Olas | Truši | Savvaļas medījumdzīvnieki | Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki | Medus | Apvalki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andora | X | X | Δ | X | | P | | | | | | X | |
| AE | Apvienotie Arābu Emirāti | | | | | | Δ
  P | X (2)

  O | O | | | | X (3) | |
| AL | Albānija | | X | | | | X (14)

  P | O | X | | | | | X |
| AM | Armēnija | | | | | | X (14)

  P | O | O | | | | X | |
| AR | Argentīna | X | X | | X | X | X (14)

  P | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Austrālija | X | X | | X | | X
  M | X | X | | X | X | X | X |
| BA | Bosnija un Hercegovina | X | X | X | | X | X (14)

  P | X | X | | | | X | |
| BD | Bangladeša | | | | | | X
  P | O | O | | | | | |
| BF | Burkinafaso | | | | | | | | | | | | X | |
| BJ | Benina | | | | | | | | | | | | X | |
| BN | Bruneja | | | | | | X (15)

  P | O | O | | | | | |
| BR | Brazīlija | X | | | X | X | X
  P | O | O | | | | X | X |
| BW | Botsvāna | X | | | | | P | | | | | | | |
| BY | Baltkrievija | | | | X (8) | | X (14)

  P | X | X | | | | X | X |
| BZ | Beliza | | | | | | X (15)

  P | O | O | | | | | |
| CA | Kanāda | X | X | X | X | X | X
  M | X | X | X | X | X | X | |
| CH | Šveice (7) | X | X | X | X | X | X (14)

  M | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Čīle | X | X (5) | X | | X | X (14)

  M | X | O | | X | | X | X |
| CM | Kamerūna | | | | | | | | | | | | X | |
| CN | Ķīna | | | | | X | X
  P | O | X | X | | | X | X |
| CO | Kolumbija | | | | | | X
  P | X | Δ | | | | | X |
| CR | Kostarika | | | | | | X
  P | O | O | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X (15)

  P | O | O | | | | X | |
| DO | Dominikānas Republika | | | | | | | | | | | | X | |
| EC | Ekvadora | | | | | | X
  P | O | O | | | | | |
| EG | Ēģipte | | | | | | | | | | | | | X |
| ET | Etiopija | | | | | | | | | | | | X | |
| FK | Folklenda (Malvinu) Salas | X | X (5) | | | | X (14)

  P | O | O | | | | | |
| FO | Fēru Salas | | | | | | X (14)

  P | O | O | | | | | |
| GB | Apvienotā Karaliste (6) | X | X | X | X | X | X (14)

  Δ
  M | X | X | X | X | X | X | X |
| GE | Gruzija | | | | | | | | | | | | X | |
| GG | Gērnsija | | | | | | O
  M | X | O | | | | | |
| GL | Grenlande | | X (5) | | | | M | | | | | X | | |
| GT | Gvatemala | | | | | | X (15)

  P | O | O | | | | X | |
| HK | Honkonga | | | | | | Δ
  P | | Δ | | | | | |
| HN | Hondurasa | | | | | | X
  P | O | O | | | | | |
| ID | Indonēzija | | | | | | X
  P | O | O | | | | | |
| IL | Izraēla (4) | | | | | X | X (14)

  P | X | X | | | | X | |
| IM | Menas Sala | X | X | X | | | X (14)

  M | X | O | | | | X | |
| IN | Indija | | | | | O | X
  P | O | X | | | | X | X |
| IR | Irāna | | | | | | X (15)

  X (16)

  P | O | O | | | | | X |
| JE | Džērsija | X | | | | | M | X | O | | | | | |
| JM | Jamaika | | | | | | M | | | | | | X | |
| JP | Japāna | X | | X | | X | X (14)

  M | X | X | | | | Δ | X |
| KE | Kenija | | | | | | X (14)

  P | O | O | | | | | |
| KR | Dienvidkoreja | | | | | X | X
  M | O | O | | | | Δ | |
| LB | Libāna | | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Šrilanka | | | | | | X
  P | O | O | | | | | |
| MA | Maroka | | | | | X | X (14)

  Δ
  M | O | O | | | | | X |
| MD | Moldova | | | | | X | X (14)

  P | X | X | | | | X | |
| ME | Melnkalne | X | X (5) | X | | X | X (14)

  P | X | X | | | | X | |
| MG | Madagaskara | | | | | | X
  P | O | O | | | | X | |
| MK | Ziemeļmaķedonija | X | X | X | | X | X (14)

  P | X | X | | X | | X | |
| MM | Mjanma | | | | | | X
  P | O | O | | | | X | |
| MN | Mongolija | | | | | | | | | | | | | X |
| MU | Maurīcija | | | | | | X (14)

  P | O | O | | | | Δ | |
| MX | Meksika | | | Δ | | | X
  P | O | X | | | | X | |
| MY | Malaizija | | | | | Δ | X
  P | O | O | | | | | |
| MZ | Mozambika | | | | | | X (15)

  P | O | O | | | | | |
| NA | Namībija | X | X (5) | | | | P | | | | X | | | |
| NC | Jaunkaledonija | | | | | | X (15)

  P | O | O | | | X | X | |
| NG | Nigērija | | | | | | X (15)

  P | O | O | | | | | |
| NI | Nikaragva | | | | | | X (15)

  P | O | O | | | | X | |
| NZ | Jaunzēlande | X | X | O | X | O | X (14)

  M | X | O | O | X | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X
  P | O | O | | | | | |
| PE | Peru | | | | | | X
  M | O | O | | | | | |
| PH | Filipīnas | | | | | | X
  P | O | O | | | | | |
| PK | Pakistāna | | | | | | | | | | | | | X |
| PM | Senpjēra un Mikelona | | | | | X | P | | | | | | | |
| PN | Pitkērnas Salas | | | | | | | | | | | | X | |
| PY | Paragvaja | X | | | | | P | | | | | | | X |
| RS | Serbija | X | X | X | X (8) | X | X (14)

  P | X | X | X | X | | X | X |
| RU | Krievija | X | X | X | | X | O
  P | X | X | | | X (9) | X | X |
| RW | Ruanda | | | | | | | | | | | | X | |
| SA | Saūda Arābija | | | | | | X
  P | O | O | | | | | |
| SG | Singapūra | Δ | Δ | Δ | X (10) | Δ | X (14)

  P | Δ | Δ | | X (10) | X (10) | | |
| SM | Sanmarīno | X | | Δ | | | O
  P | X | O | | | | X | |
| SV | Salvadora | | | | | | | | | | | | X | |
| SY | Sīrija | | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Svatini | X | | | | | P | | | | | | | |
| TG | Togo | | | | | | | | | | | | X | |
| TH | Taizeme | O | | O | | X | X
  M | O | Δ | | | | X | |
| TN | Tunisija | | | | | | X (14)

  M | O | O | | | | | X |
| TR | Turcija | | | | | X | X (14)

  M | X | X | | | | X | X |
| TW | Taivāna | | | | | | X
  P | O | X | | | | X | |
| TZ | Tanzānija | | | | | | X (15)

  P | O | O | | | | X | |
| UA | Ukraina | X | | X | | X | X (14)

  M | X | X | X | | | X | X |
| UG | Uganda | | | | | | | | | | | | X | |
| US | Amerikas Savienotās valstis | X | X (11) | X | | X | X
  M | X | X | X | X | X | X | |
| UY | Urugvaja | X | X | | X | | X (14)

  M | X | O | | X | | X | X |
| UZ | Uzbekistāna | | | | | | | | | | | | | X |
| VE | Venecuēla | | | | | | X (15)

  P | O | O | | | | | |
| VN | Vjetnama | | | | | | X
  M | O | O | | | | X | |
| WF | Volisa un Futunas Salas | | | | | | | | | | | | X | |
| XK | Kosova (12) | | | | | Δ | | | | | | | | |
| ZA | Dienvidāfrika | | | | | | P | | | | X | X (13) | | |
| ZM | Zambija | | | | | | | | | | | | X | |

Valsts ISO kods

Trešā valsts
   (1)
  vai tās reģioni

Liellopi

Aitas/kazas

Cūkas

Zirgi

Mājputni

Akvakultūra
   (17)

Piens

Olas

Truši

Savvaļas medījumdzīvnieki

Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki

Medus

Apvalki

AD

Andora

X

X

Δ

X

P

X

AE

Apvienotie Arābu Emirāti

Δ

P

X (2)

O

O

X (3)

AL

Albānija

X

X (14)

P

O

X

X

AM

Armēnija

X (14)

P

O

O

X

AR

Argentīna

X

X

X

X

X (14)

P

X

X

X

X

X

X

X

AU

Austrālija

X

X

X

X

M

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnija un Hercegovina

X

X

X

X

X (14)

P

X

X

X

BD

Bangladeša

X

P

O

O

BF

Burkinafaso

X

BJ

Benina

X

BN

Bruneja

X (15)

P

O

O

BR

Brazīlija

X

X

X

X

P

O

O

X

X

BW

Botsvāna

X

P

BY

Baltkrievija

X (8)

X (14)

P

X

X

X

X

BZ

Beliza

X (15)

P

O

O

CA

Kanāda

X

X

X

X

X

X

M

X

X

X

X

X

X

CH

Šveice (7)

X

X

X

X

X

X (14)

M

X

X

X

X

X

X

X

CL

Čīle

X

X (5)

X

X

X (14)

M

X

O

X

X

X

CM

Kamerūna

X

CN

Ķīna

X

X

P

O

X

X

X

X

CO

Kolumbija

X

P

X

Δ

X

CR

Kostarika

X

P

O

O

CU

Kuba

X (15)

P

O

O

X

DO

Dominikānas Republika

X

EC

Ekvadora

X

P

O

O

EG

Ēģipte

X

ET

Etiopija

X

FK

Folklenda (Malvinu) Salas

X

X (5)

X (14)

P

O

O

FO

Fēru Salas

X (14)

P

O

O

GB

Apvienotā Karaliste (6)

X

X

X

X

X

X (14)

Δ

M

X

X

X

X

X

X

X

GE

Gruzija

X

GG

Gērnsija

O

M

X

O

GL

Grenlande

X (5)

M

X

GT

Gvatemala

X (15)

P

O

O

X

HK

Honkonga

Δ

P

Δ

HN

Hondurasa

X

P

O

O

ID

Indonēzija

X

P

O

O

IL

Izraēla (4)

X

X (14)

P

X

X

X

IM

Menas Sala

X

X

X

X (14)

M

X

O

X

IN

Indija

O

X

P

O

X

X

X

IR

Irāna

X (15)

X (16)

P

O

O

X

JE

Džērsija

X

M

X

O

JM

Jamaika

M

X

JP

Japāna

X

X

X

X (14)

M

X

X

Δ

X

KE

Kenija

X (14)

P

O

O

KR

Dienvidkoreja

X

X

M

O

O

Δ

LB

Libāna

X

LK

Šrilanka

X

P

O

O

MA

Maroka

X

X (14)

Δ

M

O

O

X

MD

Moldova

X

X (14)

P

X

X

X

ME

Melnkalne

X

X (5)

X

X

X (14)

P

X

X

X

MG

Madagaskara

X

P

O

O

X

MK

Ziemeļmaķedonija

X

X

X

X

X (14)

P

X

X

X

X

MM

Mjanma

X

P

O

O

X

MN

Mongolija

X

MU

Maurīcija

X (14)

P

O

O

Δ

MX

Meksika

Δ

X

P

O

X

X

MY

Malaizija

Δ

X

P

O

O

MZ

Mozambika

X (15)

P

O

O

NA

Namībija

X

X (5)

P

X

NC

Jaunkaledonija

X (15)

P

O

O

X

X

NG

Nigērija

X (15)

P

O

O

NI

Nikaragva

X (15)

P

O

O

X

NZ

Jaunzēlande

X

X

O

X

O

X (14)

M

X

O

O

X

X

X

X

PA

Panama

X

P

O

O

PE

Peru

X

M

O

O

PH

Filipīnas

X

P

O

O

PK

Pakistāna

X

PM

Senpjēra un Mikelona

X

P

PN

Pitkērnas Salas

X

PY

Paragvaja

X

P

X

RS

Serbija

X

X

X

X (8)

X

X (14)

P

X

X

X

X

X

X

RU

Krievija

X

X

X

X

O

P

X

X

X (9)

X

X

RW

Ruanda

X

SA

Saūda Arābija

X

P

O

O

SG

Singapūra

Δ

Δ

Δ

X (10)

Δ

X (14)

P

Δ

Δ

X (10)

X (10)

SM

Sanmarīno

X

Δ

O

P

X

O

X

SV

Salvadora

X

SY

Sīrija

X

SZ

Svatini

X

P

TG

Togo

X

TH

Taizeme

O

O

X

X

M

O

Δ

X

TN

Tunisija

X (14)

M

O

O

X

TR

Turcija

X

X (14)

M

X

X

X

X

TW

Taivāna

X

P

O

X

X

TZ

Tanzānija

X (15)

P

O

O

X

UA

Ukraina

X

X

X

X (14)

M

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

US

Amerikas Savienotās valstis

X

X (11)

X

X

X

M

X

X

X

X

X

X

UY

Urugvaja

X

X

X

X (14)

M

X

O

X

X

X

UZ

Uzbekistāna

X

VE

Venecuēla

X (15)

P

O

O

VN

Vjetnama

X

M

O

O

X

WF

Volisa un Futunas Salas

X

XK

Kosova (12)

Δ

ZA

Dienvidāfrika

P

X

X (13)

ZM

Zambija

X

---

(1)  Trešo valstu un teritoriju saraksts (kurā ir ne tikai Savienības atzītas trešās valstis).

1

(2)  Tikai kamieļa piens.

2

(3)  Tikai Rāselhaimas reģions.

3

(4)  Šajā dokumentā – Izraēlas Valsts, izņemot teritorijas, kas Izraēlas Valsts pārvaldē atrodas kopš 1967. gada 5. jūnija, proti, Golānas augstienes, Gazas joslu, Austrumjeruzalemi un pārējo Rietumkrastu.

4

(5)  Tikai aitas.

5

(6)  Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu šajā pielikumā atsauces uz Apvienoto Karalisti neietver Ziemeļīriju.

6

(7)  Saskaņā ar 1999. gada 21. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.).

7

(8)  Kaušanai paredzētu dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku eksports uz Savienību (tikai produktīvie dzīvnieki).

8

(9)  Tikai ziemeļbrieži.

9

(10)  Tikai attiecībā uz svaigas Jaunzēlandes izcelsmes gaļas sūtījumiem, kas paredzēti Savienībai un bijuši izkrauti Singapūrā ar vai bez uzglabāšanas; tranzīta caur Singapūru laikā tie atkal tikuši iekrauti apstiprinātā objektā.

10

(11)  Tikai kazas.

11

(12)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

12

(13)  Tikai skrējējputni.

13

(14)  Tikai zivis.

14

(15)  Tikai vēžveidīgie.

15

(16)  Tikai ikri un kaviārs.

16

(17)  Akvakultūra aptver zivis, arī zušus, un zivju produktus (piemēram, ikrus un kaviāru) un vēžveidīgo produktus. Trešās valstis vai to reģioni, kas attiecībā uz dzīvām, atdzesētām, saldētām vai pārstrādātām gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem un jūras vēderkājiem iekļauti sarakstā VIII pielikumā, šajā slejā ir atzīmēti ar “M”
  ”.

17

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/42

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2022/2294

(2022. gada 23. novembris),

ar ko attiecībā uz statistiku par veselības aprūpes iestādēm, veselības aprūpes cilvēkresursiem un veselības aprūpes izmantošanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2008

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2008 (2008. gada 16. decembris) attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu un II pielikuma d) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1338/2008 ir izklāstīti veselības aprūpes jomā aptvertie temati, par kuriem sniedzami dati un metadati Eiropas statistikas sagatavošanai. Jo īpaši ar īstenošanas pasākumiem būtu jānosaka dati un metadati par veselības aprūpes iestādēm, veselības aprūpes cilvēkresursiem, veselības aprūpes izmantošanu, individuālajiem un kolektīvajiem pakalpojumiem un datu sniegšanas pārskata periodiem, intervāliem un termiņiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1338/2008 ir izklāstīti veselības aprūpes jomā aptvertie temati, par kuriem sniedzami dati un metadati Eiropas statistikas sagatavošanai. Jo īpaši ar īstenošanas pasākumiem būtu jānosaka dati un metadati par veselības aprūpes iestādēm, veselības aprūpes cilvēkresursiem, veselības aprūpes izmantošanu, individuālajiem un kolektīvajiem pakalpojumiem un datu sniegšanas pārskata periodiem, intervāliem un termiņiem.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1338/2008 6. panta 1. punktu Komisija 2015. un 2018. gadā sāka izmēģinājuma pētījumus, kurus dalībvalstis ir brīvprātīgi pabeigušas. Komisija ar dalībvalstīm apsprieda arī statistikas lietotāju vajadzības. Minēto izmēģinājuma pētījumu un diskusiju rezultātā nonāca pie secinājuma, ka ir nepieciešami Savienības mēroga dati, kuri vajadzīgi, lai stiprinātu pierādījumu bāzi par veselības aprūpes informāciju, tādējādi sniedzot ieguldījumu lēmumu pieņemšanā par sabiedrības veselību un sociālo politiku. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1338/2008 6. panta 1. punktu Komisija 2015. un 2018. gadā sāka izmēģinājuma pētījumus, kurus dalībvalstis ir brīvprātīgi pabeigušas. Komisija ar dalībvalstīm apsprieda arī statistikas lietotāju vajadzības. Minēto izmēģinājuma pētījumu un diskusiju rezultātā nonāca pie secinājuma, ka ir nepieciešami Savienības mēroga dati, kuri vajadzīgi, lai stiprinātu pierādījumu bāzi par veselības aprūpes informāciju, tādējādi sniedzot ieguldījumu lēmumu pieņemšanā par sabiedrības veselību un sociālo politiku.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1338/2008 6. panta 2. punktu Komisija veica izmaksu un ieguvumu analīzi, ņemot vērā ieguvumus no mainīgo lielumu pieejamības par veselības aprūpes iestādēm, veselības aprūpes cilvēkresursiem un veselības aprūpes izmantošanu attiecībā pret datu vākšanas izmaksām. No minētās analīzes izriet, ka šie mainīgie lielumi būtu jāvāc, lai nodrošinātu Savienības mēroga datu salīdzināmību un pieejamību. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1338/2008 6. panta 2. punktu Komisija veica izmaksu un ieguvumu analīzi, ņemot vērā ieguvumus no mainīgo lielumu pieejamības par veselības aprūpes iestādēm, veselības aprūpes cilvēkresursiem un veselības aprūpes izmantošanu attiecībā pret datu vākšanas izmaksām. No minētās analīzes izriet, ka šie mainīgie lielumi būtu jāvāc, lai nodrošinātu Savienības mēroga datu salīdzināmību un pieejamību.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (2) 7. pantu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (2) 7. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šajā regulā paredzēti noteikumi Eiropas statistikas izstrādei un sagatavošanai veselības aprūpes iestāžu, veselības aprūpes cilvēkresursu un veselības aprūpes izmantošanas un individuālo un kolektīvo pakalpojumu jomā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1338/2008 II pielikuma d) punkta pirmajā, otrajā un trešajā ievilkumā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro I pielikumā sniegtās definīcijas.

3. pants

Nepieciešamie dati

Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) datus mainīgo lielumu sarakstam, raksturlielumus un dalījumus saskaņā ar II pielikumu.

Eurostat

4. pants

Metadati

Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) vajadzīgos pārskata metadatus un kvalitātes ziņojumus, īpaši attiecībā uz:

Eurostat

| a) | datu avotiem un to aptvērumu; |
| --- | --- |

a)

datu avotiem un to aptvērumu;

| b) | izmantotajām apkopošanas metodēm; |
| --- | --- |

b)

izmantotajām apkopošanas metodēm;

| c) | informāciju par dalībvalstu veselības aprūpes iestāžu, veselības aprūpes cilvēkresursu un veselības aprūpes izmantošanas iezīmēm, kas atšķiras no I pielikumā noteiktajām definīcijām un II pielikumā noteiktajiem mainīgajiem lielumiem; |
| --- | --- |

c)

informāciju par dalībvalstu veselības aprūpes iestāžu, veselības aprūpes cilvēkresursu un veselības aprūpes izmantošanas iezīmēm, kas atšķiras no I pielikumā noteiktajām definīcijām un II pielikumā noteiktajiem mainīgajiem lielumiem;

| d) | informāciju par visām I un II pielikumā minēto statistikas jēdzienu izmaiņām. |
| --- | --- |

d)

informāciju par visām I un II pielikumā minēto statistikas jēdzienu izmaiņām.

5. pants

Pārskata periods

1.   Pārskata periods ir kalendārais gads.

2.   Pirmais pārskata gads ir 2021. gads.

3.   Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, pirmais pārskata gads II pielikuma 1., 6. un 7. punktā minētajiem datiem par nodarbinātību veselības nozarē, stacionāro aprūpi un ķirurģiskajām procedūrām ir 2023. gads.

6. pants

Datu un metadatu sniegšana Komisijai (Eurostat)

1.   Dalībvalstis katru gadu 14 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām sniedz Komisijai (Eurostat) attiecīgi 3. un 4. pantā minētos datus un pārskata metadatus.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, dalībvalstis sniedz II pielikuma 6. un 7. punktā minētos datus un pārskata metadatus par stacionāro aprūpi un ķirurģiskajām procedūrām 20 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām.

3.   Datus un pārskata metadatus nosūta Komisijai (Eurostat), izmantojot vienoto kontaktpunktu, vai izguves nolūkā tos dara pieejamus Komisijai (Eurostat) elektroniski.

7. pants

Datu avoti

1.   Datus apkopo galvenokārt no administratīviem ierakstiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 223/2009 17.a pantā, un tie attiecas uz visu dalībvalsti.

2.   Ja administratīvie ieraksti nav pieejami vai to kvalitāte vai aptvērums ir nepietiekams, ir pieļaujama citu avotu, metožu vai inovatīvu pieeju izmantošana, ciktāl tās ļauj sagatavot datus, kas ir salīdzināmi un atbilst šajā regulā paredzētajām prasībām.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 23. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 354, 31.12.2008., 70. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

2. pantā minētās definīcijas

| 1. | “Praktizējoši ārsti” ir ārsti, kas ir ieguvuši medicīnisko izglītību medicīnas fakultātēs vai līdzīgās iestādēs un ir licencēti praktizēt. Praktizējoši ārsti sniedz pakalpojumus individuāliem pacientiem, ģimenēm un kopienām. Tas attiecas arī uz ārstiem stažieriem un ārstiem rezidentiem, kas ir ieguvuši medicīnisko izglītību medicīnas fakultātēs vai līdzīgās iestādēs un kas sniedz pakalpojumus citu ārstu uzraudzībā. |
| --- | --- |
| 2. | “Praktizējošu ārstu kategorija” ir ārstu dominējošā (galvenā) prakses joma. |
| 3. | “Ģimenes ārsti” ir ārsti, kas uzņemas atbildību par pastāvīgas un vispusīgas medicīniskās aprūpes sniegšanu indivīdiem, ģimenēm un kopienām. |
| 4. | “Citas plaša profila ārstniecības personas (nespeciālisti)” ir ārsti, kas savā praksē neaprobežojas tikai ar konkrētām slimību kategorijām vai ārstēšanas metodēm. Minētās personas nespecializējas konkrētā jomā. |
| 5. | “Pediatri” ir ārsti, kas nodarbojas ar bērnu attīstību, medicīnisko aprūpi un slimību ārstēšanu. |
| 6. | “Dzemdību speciālisti” ir ārsti, kas specializējas grūtniecībā un dzemdībās. “Ginekologi” ir ārsti, kas specializējas sievietēm un meitenēm raksturīgās funkcijās un slimībās, īpaši tādās, kas ietekmē reproduktīvo sistēmu. |
| 7. | “Psihiatri” ir ārsti, kas specializējas psihisko slimību profilaksē, diagnostikā un ārstēšanā. |
| 8. | “Neķirurģisko speciālistu grupa” ir ārsti, kas specializējas fizisku traucējumu un slimību diagnostikā un neķirurģiskā ārstēšanā. |
| 9. | “Ķirurģisko speciālistu grupa” ir ārsti, kas specializējas ķirurģisko metožu izmantošanā traucējumu un slimību ārstēšanai. |
| 10. | “Citi citur neklasificēti speciālisti” ir ārsti speciālisti, uz kuriem neattiecas 5.–9. definīcija. |
| 11. | “Sīkāk nedefinēti ārsti” ir ārstniecības personas, kas nav klasificējamas citās kategorijās (3.–10. definīcijā). |
| 12. | “Praktizējošas vecmātes” ir personas, kam ir atzīta vecmātes kvalifikācija, ir licence praktizēt un sniegt pakalpojumus tieši pacientiem. Vecmāte ir vecmātes profesijas speciālists vai jaunākais speciālists. Vecmātes profesijas speciālisti sniedz aprūpi un konsultācijas sievietēm grūtniecības, dzemdību un pēcdzemdību periodā. Vecmātes profesijas speciālisti sniedz dzemdību palīdzību dzemdībās, strādājot neatkarīgi vai sadarbībā ar ārstiem, māsām un citiem veselības aprūpes darbiniekiem, un sniedz konsultācijas un palīdzību vecākiem saistībā ar zīdaiņa aprūpi. Vecmātes profesijas jaunākie speciālisti sniedz dzemdību palīdzību dzemdībās vai palīdz vecmātes profesijas speciālistiem vai ārstiem sniegt dzemdību palīdzību dzemdībās. Vecmātes profesijas jaunākie speciālisti sniedz pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpi un norādes vecākiem zīdaiņa aprūpē. |
| 13. | “Praktizējošas māsas” ir personas, kam ir atzīta māsas kvalifikācija, ir licence praktizēt un sniegt pakalpojumus tieši pacientiem. Māsa ir māsas profesijas speciālists vai jaunākais speciālists. Māsas profesijas speciālisti uzņemas atbildību par pacientu aprūpes plānošanu un vadību, tostarp par citu veselības aprūpes darbinieku uzraudzību, un strādā patstāvīgi vai komandās ar ārstiem un citām personām profilaktisko un ārstniecisko pasākumu praktiskā piemērošanā. Māsas profesijas jaunākie speciālisti parasti strādā ārstu, māsu un citu veselības jomas speciālistu uzraudzībā un palīdz īstenot minēto speciālistu izstrādātos veselības aprūpes, ārstēšanas un nosūtījumu plānus. |
| 14. | “Praktizējoši zobārsti” ir personas, kam ir atzīta zobārsta kvalifikācija, ir licence praktizēt un sniegt pakalpojumus pacientiem. Zobārsti diagnosticē un ārstē zobu, smaganu un saistīto mutes dobuma struktūru slimības, ievainojumus un malformācijas. Zobārsti atjauno normālu mutes dobuma funkciju, izmantojot plašu ārstniecisko metožu klāstu, piemēram, ķirurģisko iejaukšanos un citas specializētas metodes, un sniedzot konsultācijas par mutes dobuma veselību. Tas attiecas arī uz zobārstiem stažieriem un zobārstiem rezidentiem, kas ir ieguvuši izglītību zobārstniecībā medicīnas un zobārstniecības fakultātēs vai līdzīgās iestādēs un kas sniedz pakalpojumus citu zobārstu uzraudzībā. |
| 15. | “Praktizējoši farmaceiti” ir personas, kam ir atzīta farmaceita kvalifikācija un ir licence praktizēt. Farmaceiti veido medikamentu maisījumus un izsniedz tos pēc ārstu, zobārstu vai citu pilnvarotu ārstniecības personu izrakstītām receptēm. Farmaceiti sagatavo, izsniedz vai pārdod ārstniecības līdzekļus un zāles pacientiem un sniedz konsultācijas. |
| 16. | “Medicīnas studiju absolventi” ir personas, kas ziņotājvalstī ir ieguvušas medicīnisko izglītību medicīnas fakultātēs vai līdzīgās iestādēs, t. i., personas, kas ir pabeigušas medicīnisko pamatizglītību. |
| 17. | “Zobārstniecības studiju absolventi” ir personas, kas ziņotājvalstī ieguvušas atzītu zobārsta kvalifikāciju. |
| 18. | “Farmācijas studiju absolventi” ir personas, kas ziņotājvalstī ieguvušas atzītu farmaceita kvalifikāciju. |
| 19. | “Vecmātes profesijas studiju absolventi” ir personas, kas ziņotājvalstī ieguvušas atzītu vecmātes profesijas kvalifikāciju. |
| 20. | “Māszinību absolventi” ir personas, kas ziņotājvalstī ieguvušas atzītu māsas profesijas kvalifikāciju. |
| 21. | “Slimnīcas” ir licencētas iestādes, kurās galvenokārt sniedz medicīniskos, diagnostikas un ārstēšanas pakalpojumus, ieskaitot ārstu, kopšanas un citus veselības aprūpes pakalpojumus, stacionētajiem pacientiem un kurās sniedz specializētos izmitināšanas pakalpojumus, kas nepieciešami stacionētajiem pacientiem; pakalpojumu klāsts var ietvert dienas stacionāra aprūpes, ambulatorās un mājas veselības aprūpes pakalpojumus. |
| 22. | “Slimnīcu gultasvietas” ir gultasvietas, kas tiek regulāri uzturētas, nodrošinātas ar personālu un nekavējoties pieejamas stacionēto pacientu aprūpei. Šajā jēdzienā ietilpst gan aizņemtās, gan neaizņemtās gultasvietas. Izņēmums ir funkcionālās gultas un gultasvietas tās pašas dienas aprūpei (aprūpe dienas stacionārā un ambulatorā aprūpe), provizoriskās un pagaidu gultasvietas. Slimnīcu gultasvietas var iedalīt pēc aprūpes kategorijas (23. un 24. definīcija) un pēc aprūpes funkcijas (25.–28. definīcija). |
| 23. | “Somatiskā aprūpe” ir ar ķermeni saistīta veselības aprūpe, kas atšķiras no psihiatriskās aprūpes. |
| 24. | “Psihiatriskā aprūpe” ir uz psihi vērsta veselības aprūpe, piemēram, garīgu un uzvedības traucējumu ārstēšanai. |
| 25. | “Ārstnieciskā aprūpe” ir veselības aprūpes pakalpojumi, kas galvenokārt vērsti uz simptomu atvieglošanu vai slimības vai traumas smaguma mazināšanu, vai uz aizsardzību pret to pastiprināšanos vai komplikācijām, kas varētu apdraudēt dzīvību vai normālo funkciju. |
| 26. | “Rehabilitācijas aprūpe” ir pakalpojumi, kas vērsti uz ķermeņa funkciju un struktūru stabilizēšanu, uzlabošanu vai atjaunošanu, ķermeņa funkciju un struktūru neesības vai zaudēšanas kompensēšanu, darbību un līdzdalības uzlabošanu un veselības traucējumu, medicīnisko komplikāciju un risku novēršanu. |
| 27. | “Ilgtermiņa aprūpe (veselība)” ir vairāki medicīniskie un personu aprūpes pakalpojumi, kas galvenokārt vērsti uz sāpju un ciešanu mazināšanu un tādu pacientu veselības stāvokļa pasliktināšanās mazināšanu vai ierobežošanu, kuriem nepieciešama ilgtermiņa aprūpe. |
| 28. | “Slimnīcu gultasvietas somatiskai aprūpei ar citur neklasificētu funkciju” ir tādas gultasvietas slimnīcās, kuras nav klasificētas kā tādas, kas paredzētas ārstnieciskajai aprūpei, rehabilitācijas aprūpei vai ilgtermiņa aprūpei. |
| 29. | “Slimnīcu gultasvietas psihiatriskajai aprūpei” ir tādas gultasvietas slimnīcās, kuras paredzētas pacientu ar garīgās veselības traucējumiem stacionēšanai. Neiekļauj ilgtermiņa sociālās aprūpes gultasvietas. |
| 30. | “Ilgtermiņa stacionārās aprūpes iestādes” ir iestādes, kurās galvenokārt sniedz ilgtermiņa stacionārās aprūpes pakalpojumus, kas ietver kopšanu, pieskatīšanu un citu veidu aprūpi, ievērojot iemītnieku vajadzības; būtisks procesa un nodrošinātās aprūpes elements ir veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu kombinācija (veselības aprūpes pakalpojumi galvenokārt ietver kopšanas aprūpi kopā ar personu aprūpes pakalpojumiem). |
| 31. | “Gultasvietas ilgtermiņa stacionārās aprūpes iestādēs” ir tādas gultasvietas ilgtermiņa stacionārās aprūpes iestādēs, kas ir pieejamas personām, kam nepieciešama ilgtermiņa aprūpe. |
| 32. | “Magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas iekārtas” ir tādas iekārtas, kurās izmantota attēldiagnostikas metode un kuras paredzētas ķermeņa iekšējo struktūru vizualizēšanai, izmantojot magnētiskos un elektromagnētiskos laukus, kuri izraisa ūdeņraža atomu rezonanses efektu. Elektromagnētisko emisiju, ko rada šie atomi, reģistrē un apstrādā specializēts dators ķermeņa struktūru attēlu veidošanai. |
| 33. | “Datortomogrāfijas skeneris” (pazīstams arī kā datorizētas aksiālās tomogrāfijas skeneris) ir rentgena iekārta, kas ar datora palīdzību apvieno daudzus rentgena uzņēmumus, lai veidotu šķērsgriezuma uzņēmumus un, ja nepieciešams, ķermeņa iekšējo orgānu un struktūru trīsdimensiju attēlus. |
| 34. | “Ambulatorā aprūpe” ir veselības aprūpes pakalpojumu sniegšana tieši ambulatoriem pacientiem, kam nav nepieciešami stacionārie pakalpojumi, ieskaitot aprūpi, ko sniedz vispārējās medicīnas ārstniecības personu un medicīnas speciālistu praksēs un iestādēs, kas specializējas dienas stacionāra pacientu ārstēšanā un mājas aprūpes pakalpojumu sniegšanā. |
| 35. | “Imunizācija pret gripu” ir vakcinācija, kas aizsargā pret gripas vīrusu izraisītu infekciju. |
| 36. | “Krūts vēža skrīninga (mamogrāfijas) programma” ir organizēta skrīninga programma, kas paredzēta krūts vēža agrīnai atklāšanai, izmantojot divpusēju mamogrāfiju. |
| 37. | “Dzemdes kakla vēža skrīninga programma” ir organizēta skrīninga programma, kas paredzēta dzemdes kakla vēža agrīnai atklāšanai. |
| 38. | “Stacionētais pacients” ir pacients, kas saņem ārstēšanu un/vai aprūpi veselības aprūpes iestādē, ir oficiāli stacionēts un kam nepieciešama nakšņošana. “Stacionārā aprūpe” ir stacionētā pacienta aprūpe. |
| 39. | “Ambulatorais pacients” ir pacients, kas veselības aprūpes iestādē saņem medicīniskos pakalpojumus un papildpakalpojumus un kas nav oficiāli stacionēts un kam nav nepieciešama nakšņošana. “Ambulatorā aprūpe” ir ambulatorā pacienta aprūpe. |
| 40. | “Dienas stacionāra pacients” ir pacients, kas saņem plānveida medicīniskos un paramedicīniskos pakalpojumus, ko veselības aprūpes iestādē sniedz pacientiem, kuri ir oficiāli stacionēti diagnostikas, ārstēšanas vai cita veida veselības aprūpes nolūkā un kurus izraksta tajā pašā dienā. “Dienas stacionāra aprūpe” ir dienas stacionāra pacienta aprūpe. |
| 41. | “Stacionētā pacienta izrakstīšana” ir stacionētā pacienta (oficiāla) izrakstīšana no slimnīcas. Izslēdz veselus jaundzimušos. |
| 42. | “Stacionētā pacienta pavadītās gultasvietas dienas” ir dienas, ko stacionētais pacients pavada slimnīcā. Izslēdz veselus jaundzimušos. |
| 43. | “Dienas stacionāra pacienta izrakstīšana” ir dienas stacionāra pacienta izrakstīšana. Tā ir tāda pacienta izrakstīšana, kas tika oficiāli stacionēts slimnīcā, lai saņemtu plānotos medicīniskos un paramedicīniskos pakalpojumus, un kas tika izrakstīts tajā pašā dienā. Izslēdz veselus jaundzimušos. |
| 44. | “Iedzīvotājs” ir ģeogrāfiskā apgabala pastāvīgais iedzīvotājs, kas ir vai nu i) persona, kas pirms atsauces datuma pastāvīgi dzīvojusi savā pastāvīgajā dzīvesvietā vismaz 12 mēnešus; vai ii) persona, kas pastāvīgajā dzīvesvietā ir ieradusies 12 mēnešu laikā pirms atsauces datuma ar nodomu tajā pavadīt vismaz vienu gadu. Ja i) vai ii) punktā minētos kritērijus nevar piemērot, “pastāvīgā dzīvesvieta” ir juridiskā vai reģistrētā dzīvesvieta. |
| 45. | “Nerezidents” ir persona, kas nav ziņotājvalsts iedzīvotājs. |
| 46. | “Ķirurģiskās procedūras” ir medicīniskas iejaukšanās, kuras ietver incīziju ar instrumentiem un kuras parasti veic operāciju zālē un ietver anestēziju un/vai elpināšanas palīdzību. Ķirurģiskās procedūras var veikt stacionētajiem pacientiem, dienas stacionāra pacientiem vai atsevišķos gadījumos ambulatorajiem pacientiem. |
| 47. | “Kataraktas operācija” ir ķirurģiska procedūra, kurā tiek izņemta acs lēca un vairumā gadījumu aizstāta ar mākslīgu lēcu. |
| 48. | “Tonsilektomija” ir mandeļu ķirurģiska izņemšana. |
| 49. | “Transluminālā koronārā angioplastija” ir procedūra, kurā atver bloķētas koronārās artērijas, lai uzlabotu asins plūsmu uz sirds muskuli. |
| 50. | “Koronāro artēriju šuntēšanas operācija” ir ķirurģiska operācija, kurā pacienta koronāro artēriju ateromatozās blokādes tiek apietas ar iegūtiem vēnu vai arteriāliem kanāliem. |
| 51. | “Holecistektomija” ir ķirurģiska procedūra žultspūšļa izņemšanai. |
| 52. | “Cirkšņa trūces operācija” ir cirkšņa trūces ķirurģiska korekcija. Cirkšņa trūce ir sprauga, vājā vieta vai izspiešanās vēdera sienas vēderplēvē cirkšņa apvidū starp vēdera dobumu un augšstilbu. |
| 53. | “Ķeizargrieziens” ir ķirurģiskas dzemdības, kuru laikā auglis tiek izņemts, veicot griezienus vēdera dobumā un dzemdē. |
| 54. | “Gūžas locītavas endoprotezēšana” ir ķirurģiska procedūra, kurā gūžas locītavas bojātās daļas tiek izņemtas un aizstātas ar endoprotēzi. |
| 55. | “Ceļa locītavas pilnīga aizstāšana” ir ķirurģiska procedūra, kurā slimo ceļa locītavu aizstāj ar endoprotēzi. |
| 56. | “Krūts dziedzera daļēja izgriešana” ir krūts audu daļas ķirurģiska izņemšana, kad ir izveidojies slimīgs audzējs/jaunveidojums, cista, tumors vai labdabīgas vai ļaundabīgas neoplazmas. |
| 57. | “Pilnīga mastektomija” ir visas krūts ķirurģiska izņemšana. |

1.

“Praktizējoši ārsti” ir ārsti, kas ir ieguvuši medicīnisko izglītību medicīnas fakultātēs vai līdzīgās iestādēs un ir licencēti praktizēt. Praktizējoši ārsti sniedz pakalpojumus individuāliem pacientiem, ģimenēm un kopienām. Tas attiecas arī uz ārstiem stažieriem un ārstiem rezidentiem, kas ir ieguvuši medicīnisko izglītību medicīnas fakultātēs vai līdzīgās iestādēs un kas sniedz pakalpojumus citu ārstu uzraudzībā.

2.

“Praktizējošu ārstu kategorija” ir ārstu dominējošā (galvenā) prakses joma.

3.

“Ģimenes ārsti” ir ārsti, kas uzņemas atbildību par pastāvīgas un vispusīgas medicīniskās aprūpes sniegšanu indivīdiem, ģimenēm un kopienām.

4.

“Citas plaša profila ārstniecības personas (nespeciālisti)” ir ārsti, kas savā praksē neaprobežojas tikai ar konkrētām slimību kategorijām vai ārstēšanas metodēm. Minētās personas nespecializējas konkrētā jomā.

5.

“Pediatri” ir ārsti, kas nodarbojas ar bērnu attīstību, medicīnisko aprūpi un slimību ārstēšanu.

6.

“Dzemdību speciālisti” ir ārsti, kas specializējas grūtniecībā un dzemdībās. “Ginekologi” ir ārsti, kas specializējas sievietēm un meitenēm raksturīgās funkcijās un slimībās, īpaši tādās, kas ietekmē reproduktīvo sistēmu.

7.

“Psihiatri” ir ārsti, kas specializējas psihisko slimību profilaksē, diagnostikā un ārstēšanā.

8.

“Neķirurģisko speciālistu grupa” ir ārsti, kas specializējas fizisku traucējumu un slimību diagnostikā un neķirurģiskā ārstēšanā.

9.

“Ķirurģisko speciālistu grupa” ir ārsti, kas specializējas ķirurģisko metožu izmantošanā traucējumu un slimību ārstēšanai.

10.

“Citi citur neklasificēti speciālisti” ir ārsti speciālisti, uz kuriem neattiecas 5.–9. definīcija.

11.

“Sīkāk nedefinēti ārsti” ir ārstniecības personas, kas nav klasificējamas citās kategorijās (3.–10. definīcijā).

12.

“Praktizējošas vecmātes” ir personas, kam ir atzīta vecmātes kvalifikācija, ir licence praktizēt un sniegt pakalpojumus tieši pacientiem. Vecmāte ir vecmātes profesijas speciālists vai jaunākais speciālists. Vecmātes profesijas speciālisti sniedz aprūpi un konsultācijas sievietēm grūtniecības, dzemdību un pēcdzemdību periodā. Vecmātes profesijas speciālisti sniedz dzemdību palīdzību dzemdībās, strādājot neatkarīgi vai sadarbībā ar ārstiem, māsām un citiem veselības aprūpes darbiniekiem, un sniedz konsultācijas un palīdzību vecākiem saistībā ar zīdaiņa aprūpi. Vecmātes profesijas jaunākie speciālisti sniedz dzemdību palīdzību dzemdībās vai palīdz vecmātes profesijas speciālistiem vai ārstiem sniegt dzemdību palīdzību dzemdībās. Vecmātes profesijas jaunākie speciālisti sniedz pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpi un norādes vecākiem zīdaiņa aprūpē.

13.

“Praktizējošas māsas” ir personas, kam ir atzīta māsas kvalifikācija, ir licence praktizēt un sniegt pakalpojumus tieši pacientiem. Māsa ir māsas profesijas speciālists vai jaunākais speciālists. Māsas profesijas speciālisti uzņemas atbildību par pacientu aprūpes plānošanu un vadību, tostarp par citu veselības aprūpes darbinieku uzraudzību, un strādā patstāvīgi vai komandās ar ārstiem un citām personām profilaktisko un ārstniecisko pasākumu praktiskā piemērošanā. Māsas profesijas jaunākie speciālisti parasti strādā ārstu, māsu un citu veselības jomas speciālistu uzraudzībā un palīdz īstenot minēto speciālistu izstrādātos veselības aprūpes, ārstēšanas un nosūtījumu plānus.

14.

“Praktizējoši zobārsti” ir personas, kam ir atzīta zobārsta kvalifikācija, ir licence praktizēt un sniegt pakalpojumus pacientiem. Zobārsti diagnosticē un ārstē zobu, smaganu un saistīto mutes dobuma struktūru slimības, ievainojumus un malformācijas. Zobārsti atjauno normālu mutes dobuma funkciju, izmantojot plašu ārstniecisko metožu klāstu, piemēram, ķirurģisko iejaukšanos un citas specializētas metodes, un sniedzot konsultācijas par mutes dobuma veselību. Tas attiecas arī uz zobārstiem stažieriem un zobārstiem rezidentiem, kas ir ieguvuši izglītību zobārstniecībā medicīnas un zobārstniecības fakultātēs vai līdzīgās iestādēs un kas sniedz pakalpojumus citu zobārstu uzraudzībā.

15.

“Praktizējoši farmaceiti” ir personas, kam ir atzīta farmaceita kvalifikācija un ir licence praktizēt. Farmaceiti veido medikamentu maisījumus un izsniedz tos pēc ārstu, zobārstu vai citu pilnvarotu ārstniecības personu izrakstītām receptēm. Farmaceiti sagatavo, izsniedz vai pārdod ārstniecības līdzekļus un zāles pacientiem un sniedz konsultācijas.

16.

“Medicīnas studiju absolventi” ir personas, kas ziņotājvalstī ir ieguvušas medicīnisko izglītību medicīnas fakultātēs vai līdzīgās iestādēs, t. i., personas, kas ir pabeigušas medicīnisko pamatizglītību.

17.

“Zobārstniecības studiju absolventi” ir personas, kas ziņotājvalstī ieguvušas atzītu zobārsta kvalifikāciju.

18.

“Farmācijas studiju absolventi” ir personas, kas ziņotājvalstī ieguvušas atzītu farmaceita kvalifikāciju.

19.

“Vecmātes profesijas studiju absolventi” ir personas, kas ziņotājvalstī ieguvušas atzītu vecmātes profesijas kvalifikāciju.

20.

“Māszinību absolventi” ir personas, kas ziņotājvalstī ieguvušas atzītu māsas profesijas kvalifikāciju.

21.

“Slimnīcas” ir licencētas iestādes, kurās galvenokārt sniedz medicīniskos, diagnostikas un ārstēšanas pakalpojumus, ieskaitot ārstu, kopšanas un citus veselības aprūpes pakalpojumus, stacionētajiem pacientiem un kurās sniedz specializētos izmitināšanas pakalpojumus, kas nepieciešami stacionētajiem pacientiem; pakalpojumu klāsts var ietvert dienas stacionāra aprūpes, ambulatorās un mājas veselības aprūpes pakalpojumus.

22.

“Slimnīcu gultasvietas” ir gultasvietas, kas tiek regulāri uzturētas, nodrošinātas ar personālu un nekavējoties pieejamas stacionēto pacientu aprūpei. Šajā jēdzienā ietilpst gan aizņemtās, gan neaizņemtās gultasvietas. Izņēmums ir funkcionālās gultas un gultasvietas tās pašas dienas aprūpei (aprūpe dienas stacionārā un ambulatorā aprūpe), provizoriskās un pagaidu gultasvietas. Slimnīcu gultasvietas var iedalīt pēc aprūpes kategorijas (23. un 24. definīcija) un pēc aprūpes funkcijas (25.–28. definīcija).

23.

“Somatiskā aprūpe” ir ar ķermeni saistīta veselības aprūpe, kas atšķiras no psihiatriskās aprūpes.

24.

“Psihiatriskā aprūpe” ir uz psihi vērsta veselības aprūpe, piemēram, garīgu un uzvedības traucējumu ārstēšanai.

25.

“Ārstnieciskā aprūpe” ir veselības aprūpes pakalpojumi, kas galvenokārt vērsti uz simptomu atvieglošanu vai slimības vai traumas smaguma mazināšanu, vai uz aizsardzību pret to pastiprināšanos vai komplikācijām, kas varētu apdraudēt dzīvību vai normālo funkciju.

26.

“Rehabilitācijas aprūpe” ir pakalpojumi, kas vērsti uz ķermeņa funkciju un struktūru stabilizēšanu, uzlabošanu vai atjaunošanu, ķermeņa funkciju un struktūru neesības vai zaudēšanas kompensēšanu, darbību un līdzdalības uzlabošanu un veselības traucējumu, medicīnisko komplikāciju un risku novēršanu.

27.

“Ilgtermiņa aprūpe (veselība)” ir vairāki medicīniskie un personu aprūpes pakalpojumi, kas galvenokārt vērsti uz sāpju un ciešanu mazināšanu un tādu pacientu veselības stāvokļa pasliktināšanās mazināšanu vai ierobežošanu, kuriem nepieciešama ilgtermiņa aprūpe.

28.

“Slimnīcu gultasvietas somatiskai aprūpei ar citur neklasificētu funkciju” ir tādas gultasvietas slimnīcās, kuras nav klasificētas kā tādas, kas paredzētas ārstnieciskajai aprūpei, rehabilitācijas aprūpei vai ilgtermiņa aprūpei.

29.

“Slimnīcu gultasvietas psihiatriskajai aprūpei” ir tādas gultasvietas slimnīcās, kuras paredzētas pacientu ar garīgās veselības traucējumiem stacionēšanai. Neiekļauj ilgtermiņa sociālās aprūpes gultasvietas.

30.

“Ilgtermiņa stacionārās aprūpes iestādes” ir iestādes, kurās galvenokārt sniedz ilgtermiņa stacionārās aprūpes pakalpojumus, kas ietver kopšanu, pieskatīšanu un citu veidu aprūpi, ievērojot iemītnieku vajadzības; būtisks procesa un nodrošinātās aprūpes elements ir veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu kombinācija (veselības aprūpes pakalpojumi galvenokārt ietver kopšanas aprūpi kopā ar personu aprūpes pakalpojumiem).

31.

“Gultasvietas ilgtermiņa stacionārās aprūpes iestādēs” ir tādas gultasvietas ilgtermiņa stacionārās aprūpes iestādēs, kas ir pieejamas personām, kam nepieciešama ilgtermiņa aprūpe.

32.

“Magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas iekārtas” ir tādas iekārtas, kurās izmantota attēldiagnostikas metode un kuras paredzētas ķermeņa iekšējo struktūru vizualizēšanai, izmantojot magnētiskos un elektromagnētiskos laukus, kuri izraisa ūdeņraža atomu rezonanses efektu. Elektromagnētisko emisiju, ko rada šie atomi, reģistrē un apstrādā specializēts dators ķermeņa struktūru attēlu veidošanai.

33.

“Datortomogrāfijas skeneris” (pazīstams arī kā datorizētas aksiālās tomogrāfijas skeneris) ir rentgena iekārta, kas ar datora palīdzību apvieno daudzus rentgena uzņēmumus, lai veidotu šķērsgriezuma uzņēmumus un, ja nepieciešams, ķermeņa iekšējo orgānu un struktūru trīsdimensiju attēlus.

34.

“Ambulatorā aprūpe” ir veselības aprūpes pakalpojumu sniegšana tieši ambulatoriem pacientiem, kam nav nepieciešami stacionārie pakalpojumi, ieskaitot aprūpi, ko sniedz vispārējās medicīnas ārstniecības personu un medicīnas speciālistu praksēs un iestādēs, kas specializējas dienas stacionāra pacientu ārstēšanā un mājas aprūpes pakalpojumu sniegšanā.

35.

“Imunizācija pret gripu” ir vakcinācija, kas aizsargā pret gripas vīrusu izraisītu infekciju.

36.

“Krūts vēža skrīninga (mamogrāfijas) programma” ir organizēta skrīninga programma, kas paredzēta krūts vēža agrīnai atklāšanai, izmantojot divpusēju mamogrāfiju.

37.

“Dzemdes kakla vēža skrīninga programma” ir organizēta skrīninga programma, kas paredzēta dzemdes kakla vēža agrīnai atklāšanai.

38.

“Stacionētais pacients” ir pacients, kas saņem ārstēšanu un/vai aprūpi veselības aprūpes iestādē, ir oficiāli stacionēts un kam nepieciešama nakšņošana. “Stacionārā aprūpe” ir stacionētā pacienta aprūpe.

39.

“Ambulatorais pacients” ir pacients, kas veselības aprūpes iestādē saņem medicīniskos pakalpojumus un papildpakalpojumus un kas nav oficiāli stacionēts un kam nav nepieciešama nakšņošana. “Ambulatorā aprūpe” ir ambulatorā pacienta aprūpe.

40.

“Dienas stacionāra pacients” ir pacients, kas saņem plānveida medicīniskos un paramedicīniskos pakalpojumus, ko veselības aprūpes iestādē sniedz pacientiem, kuri ir oficiāli stacionēti diagnostikas, ārstēšanas vai cita veida veselības aprūpes nolūkā un kurus izraksta tajā pašā dienā. “Dienas stacionāra aprūpe” ir dienas stacionāra pacienta aprūpe.

41.

“Stacionētā pacienta izrakstīšana” ir stacionētā pacienta (oficiāla) izrakstīšana no slimnīcas. Izslēdz veselus jaundzimušos.

42.

“Stacionētā pacienta pavadītās gultasvietas dienas” ir dienas, ko stacionētais pacients pavada slimnīcā. Izslēdz veselus jaundzimušos.

43.

“Dienas stacionāra pacienta izrakstīšana” ir dienas stacionāra pacienta izrakstīšana. Tā ir tāda pacienta izrakstīšana, kas tika oficiāli stacionēts slimnīcā, lai saņemtu plānotos medicīniskos un paramedicīniskos pakalpojumus, un kas tika izrakstīts tajā pašā dienā. Izslēdz veselus jaundzimušos.

44.

“Iedzīvotājs” ir ģeogrāfiskā apgabala pastāvīgais iedzīvotājs, kas ir vai nu i) persona, kas pirms atsauces datuma pastāvīgi dzīvojusi savā pastāvīgajā dzīvesvietā vismaz 12 mēnešus; vai ii) persona, kas pastāvīgajā dzīvesvietā ir ieradusies 12 mēnešu laikā pirms atsauces datuma ar nodomu tajā pavadīt vismaz vienu gadu. Ja i) vai ii) punktā minētos kritērijus nevar piemērot, “pastāvīgā dzīvesvieta” ir juridiskā vai reģistrētā dzīvesvieta.

45.

“Nerezidents” ir persona, kas nav ziņotājvalsts iedzīvotājs.

46.

“Ķirurģiskās procedūras” ir medicīniskas iejaukšanās, kuras ietver incīziju ar instrumentiem un kuras parasti veic operāciju zālē un ietver anestēziju un/vai elpināšanas palīdzību. Ķirurģiskās procedūras var veikt stacionētajiem pacientiem, dienas stacionāra pacientiem vai atsevišķos gadījumos ambulatorajiem pacientiem.

47.

“Kataraktas operācija” ir ķirurģiska procedūra, kurā tiek izņemta acs lēca un vairumā gadījumu aizstāta ar mākslīgu lēcu.

48.

“Tonsilektomija” ir mandeļu ķirurģiska izņemšana.

49.

“Transluminālā koronārā angioplastija” ir procedūra, kurā atver bloķētas koronārās artērijas, lai uzlabotu asins plūsmu uz sirds muskuli.

50.

“Koronāro artēriju šuntēšanas operācija” ir ķirurģiska operācija, kurā pacienta koronāro artēriju ateromatozās blokādes tiek apietas ar iegūtiem vēnu vai arteriāliem kanāliem.

51.

“Holecistektomija” ir ķirurģiska procedūra žultspūšļa izņemšanai.

52.

“Cirkšņa trūces operācija” ir cirkšņa trūces ķirurģiska korekcija. Cirkšņa trūce ir sprauga, vājā vieta vai izspiešanās vēdera sienas vēderplēvē cirkšņa apvidū starp vēdera dobumu un augšstilbu.

53.

“Ķeizargrieziens” ir ķirurģiskas dzemdības, kuru laikā auglis tiek izņemts, veicot griezienus vēdera dobumā un dzemdē.

54.

“Gūžas locītavas endoprotezēšana” ir ķirurģiska procedūra, kurā gūžas locītavas bojātās daļas tiek izņemtas un aizstātas ar endoprotēzi.

55.

“Ceļa locītavas pilnīga aizstāšana” ir ķirurģiska procedūra, kurā slimo ceļa locītavu aizstāj ar endoprotēzi.

56.

“Krūts dziedzera daļēja izgriešana” ir krūts audu daļas ķirurģiska izņemšana, kad ir izveidojies slimīgs audzējs/jaunveidojums, cista, tumors vai labdabīgas vai ļaundabīgas neoplazmas.

57.

“Pilnīga mastektomija” ir visas krūts ķirurģiska izņemšana.

---

II PIELIKUMS

3. pantā minētais mainīgo lielumu, to raksturlielumu un dalījumu saraksts

| Mainīgie lielumi | Raksturlielumi un dalījumi |
| --- | --- |
| 1. | Dati par nodarbinātību veselības nozarē |

Mainīgie lielumi

Raksturlielumi un dalījumi

1.

| 1.1. | Praktizējošu ārstu skaits pēc vecuma un dzimuma |
| --- | --- |

1.1.

Praktizējošu ārstu skaits pēc vecuma un dzimuma

Darbinieku skaits pārskata perioda beigās. Dalījums pēc vecuma un dzimuma.

Vecums: jaunāki par 35, 35–44, 45–54, 55–64, 65–74, 75 un vecāki.

| 1.2. | Praktizējošu ārstu skaits pēc kategorijas |
| --- | --- |

1.2.

Praktizējošu ārstu skaits pēc kategorijas

Darbinieku skaits pārskata perioda beigās. Dalījums pēc kategorijas.

Kategorijas: ģimenes ārsti, citas plaša profila ārstniecības personas (nespeciālisti), pediatri, dzemdību speciālisti un ginekologi, psihiatri, neķirurģisko speciālistu grupa, ķirurģisko speciālistu grupa, citi citur neklasificēti speciālisti, sīkāk nedefinēti ārsti.

| 1.3. | Praktizējošu vecmāšu skaits |
| --- | --- |

1.3.

Praktizējošu vecmāšu skaits

Darbinieku skaits pārskata perioda beigās. Kopējais skaits.

| 1.4. | Praktizējošu māsu skaits |
| --- | --- |

1.4.

Praktizējošu māsu skaits

Darbinieku skaits pārskata perioda beigās. Kopējais skaits.

| 1.5. | Praktizējošu zobārstu skaits |
| --- | --- |

1.5.

Praktizējošu zobārstu skaits

Darbinieku skaits pārskata perioda beigās. Kopējais skaits.

| 1.6. | Praktizējošu farmaceitu skaits |
| --- | --- |

1.6.

Praktizējošu farmaceitu skaits

Darbinieku skaits pārskata perioda beigās. Kopējais skaits.

| 2. | Dati par absolventiem veselības nozarē |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Medicīnas studiju absolventu skaits |
| --- | --- |

2.1.

Medicīnas studiju absolventu skaits

Kopējais skaits pārskata periodā.

| 2.2. | Zobārstniecības studiju absolventu skaits |
| --- | --- |

2.2.

Zobārstniecības studiju absolventu skaits

Kopējais skaits pārskata periodā.

| 2.3. | Farmācijas studiju absolventu skaits |
| --- | --- |

2.3.

Farmācijas studiju absolventu skaits

Kopējais skaits pārskata periodā.

| 2.4. | Vecmātes profesijas studiju absolventu skaits |
| --- | --- |

2.4.

Vecmātes profesijas studiju absolventu skaits

Kopējais skaits pārskata periodā.

| 2.5. | Māszinību absolventu skaits |
| --- | --- |

2.5.

Māszinību absolventu skaits

Kopējais skaits pārskata periodā.

| 3. | Dati par slimnīcu gultasvietām un gultasvietām ilgtermiņa stacionārās aprūpes iestādēs |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Slimnīcu gultasvietu skaits somatiskai aprūpei |
| --- | --- |

3.1.

Slimnīcu gultasvietu skaits somatiskai aprūpei

Vidējais skaits pārskata periodā vai kopējais skaits pārskata perioda beigās. Dalījums pēc funkcijas.

Funkcijas: ārstnieciskā aprūpe, rehabilitācijas aprūpe, ilgtermiņa aprūpe, citur neklasificēta funkcija.

| 3.2. | Slimnīcu gultasvietu skaits psihiatriskajai aprūpei |
| --- | --- |

3.2.

Slimnīcu gultasvietu skaits psihiatriskajai aprūpei

Vidējais skaits pārskata periodā vai kopējais skaits pārskata perioda beigās.

| 3.3. | Gultasvietu skaits ilgtermiņa stacionārās aprūpes iestādēs |
| --- | --- |

3.3.

Gultasvietu skaits ilgtermiņa stacionārās aprūpes iestādēs

Vidējais skaits pārskata periodā vai kopējais skaits pārskata perioda beigās.

| 4. | Dati par medicīniskās attēldiagnostikas iekārtām |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas iekārtu skaits |
| --- | --- |

4.1.

Magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas iekārtu skaits

Kopējais skaits pārskata perioda beigās.

| 4.2. | Datortomogrāfijas skeneru skaits |
| --- | --- |

4.2.

Datortomogrāfijas skeneru skaits

Kopējais skaits pārskata perioda beigās.

| 5. | Dati par ambulatoro aprūpi |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Personu vecumā no 65 gadiem imunizācijas pret gripu īpatsvars |
| --- | --- |

5.1.

Personu vecumā no 65 gadiem imunizācijas pret gripu īpatsvars

Personu skaits vecumā no 65 gadiem, kuras pārskata periodā ir bijušas imunizētas pret gripu, dalīts ar gada vidējo iedzīvotāju skaitu vecumā no 65 gadiem.

vai

Personu skaits vecumā no 65 gadiem, kuras ir bijušas imunizētas pret gripu gripas sezonā (no 1. jūlija līdz 30. jūnijam), kas beidzās pārskata periodā, dalīts ar iedzīvotāju skaitu vecumā no 65 gadiem pārskata perioda sākumā.

| 5.2. | Sieviešu īpatsvars vecumā no 50 līdz 69 gadiem, kurām krūts vēža skrīninga (mamogrāfijas) valsts programmas ietvaros veikts krūts vēža skrīnings |
| --- | --- |

5.2.

Sieviešu īpatsvars vecumā no 50 līdz 69 gadiem, kurām krūts vēža skrīninga (mamogrāfijas) valsts programmas ietvaros veikts krūts vēža skrīnings

Īpatsvars: sieviešu skaits vecumā no 50 līdz 69 gadiem, kurām krūts vēža skrīninga (mamogrāfijas) valsts programmas ietvaros 24 mēnešu laikā pirms pārskata perioda beigām (vai saskaņā ar katrā valstī ieteikto īpašo skrīninga biežumu) veikts krūts vēža skrīnings, dalīts ar sieviešu skaitu vecumā no 50 līdz 69 gadiem, uz kurām attiecas organizētā skrīninga programma.

Ja valstī nav šādas programmas, vērtība netiek sniegta un tiek nosūtīta attiecīga atzīme.

| 5.3. | Sieviešu īpatsvars vecumā no 20 līdz 69 gadiem, kurām dzemdes kakla vēža skrīninga valsts programmas ietvaros veikts dzemdes kakla vēža skrīnings |
| --- | --- |

5.3.

Sieviešu īpatsvars vecumā no 20 līdz 69 gadiem, kurām dzemdes kakla vēža skrīninga valsts programmas ietvaros veikts dzemdes kakla vēža skrīnings

Īpatsvars: sieviešu skaits vecumā no 20 līdz 69 gadiem, kurām dzemdes kakla vēža skrīninga valsts programmas ietvaros 36 mēnešu laikā pirms pārskata perioda beigām (vai saskaņā ar katrā valstī ieteikto īpašo skrīninga biežumu) veikts dzemdes kakla vēža skrīnings, dalīts ar sieviešu skaitu vecumā no 20 līdz 69 gadiem, uz kurām attiecas organizētā skrīninga programma.

Ja valstī nav šādas programmas, vērtība netiek sniegta un tiek nosūtīta attiecīga atzīme.

| 6. | Dati par stacionāro aprūpi |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Izrakstīto stacionēto pacientu skaits |
| --- | --- |

6.1.

Izrakstīto stacionēto pacientu skaits

Kopējais skaits pārskata periodā. Dalījums pēc diagnozes, dzimuma, vecuma grupas un ģeogrāfiskās dimensijas.

Garīgie un uzvedības traucējumi nav jāiedala pēc diagnozes un var tikt iesniegti kā grupa.

Vecuma grupas: jaunāki par 1, 1–4, 5–9, 10–14, 15–19, 20–24, 25–29, 30–34, 35–39, 40–44, 45–49, 50–54, 55–59, 60–64, 65–69, 70–74, 75–79, 80–84, 85–89, 90–94, 95 un vecāki.

Ģeogrāfiskā dimensija: izrakstītā pacienta NUTS 2 dzīvesvietas reģions (nerezidentiem: dzīvesvietas valsts).

| 6.2. | Stacionēto pacientu pavadīto gultasvietas dienu skaits |
| --- | --- |

6.2.

Stacionēto pacientu pavadīto gultasvietas dienu skaits

Kopējais skaits pārskata periodā. Dalījums pēc diagnozes, dzimuma, vecuma grupas un ģeogrāfiskās dimensijas.

Garīgie un uzvedības traucējumi nav jāiedala pēc diagnozes un var tikt iesniegti kā grupa.

Vecuma grupas: jaunāki par 1, 1–4, 5–9, 10–14, 15–19, 20–24, 25–29, 30–34, 35–39, 40–44, 45–49, 50–54, 55–59, 60–64, 65–69, 70–74, 75–79, 80–84, 85–89, 90–94, 95 un vecāki.

Ģeogrāfiskā dimensija: izrakstītā pacienta NUTS 2 dzīvesvietas reģions (nerezidentiem: dzīvesvietas valsts).

| 6.3. | Izrakstīto dienas stacionāra pacientu skaits |
| --- | --- |

6.3.

Izrakstīto dienas stacionāra pacientu skaits

Kopējais skaits pārskata periodā. Dalījums pēc diagnozes, dzimuma, vecuma grupas un ģeogrāfiskās dimensijas.

Garīgie un uzvedības traucējumi nav jāiedala pēc diagnozes un var tikt iesniegti kā grupa.

Vecuma grupas: jaunāki par 1, 1–4, 5–9, 10–14, 15–19, 20–24, 25–29, 30–34, 35–39, 40–44, 45–49, 50–54, 55–59, 60–64, 65–69, 70–74, 75–79, 80–84, 85–89, 90–94, 95 un vecāki.

Ģeogrāfiskā dimensija: izrakstītā pacienta NUTS 2 dzīvesvietas reģions (nerezidentiem: dzīvesvietas valsts).

| 6.4. | Somatisko ārstniecisko aprūpi saņēmušo izrakstīto stacionēto pacientu skaits |
| --- | --- |

6.4.

Somatisko ārstniecisko aprūpi saņēmušo izrakstīto stacionēto pacientu skaits

Kopējais skaits pārskata periodā.

| 6.5. | Somatisko ārstniecisko aprūpi saņēmušo stacionēto pacientu pavadīto gultasvietas dienu skaits |
| --- | --- |

6.5.

Somatisko ārstniecisko aprūpi saņēmušo stacionēto pacientu pavadīto gultasvietas dienu skaits

Kopējais skaits pārskata periodā.

| 7. | Dati par ķirurģiskajām procedūrām |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Kataraktas operācija |
| --- | --- |

7.1.

Kataraktas operācija

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem, dienas stacionāra pacientiem un ambulatorajiem pacientiem.

| 7.2. | Tonsilektomija |
| --- | --- |

7.2.

Tonsilektomija

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem, dienas stacionāra pacientiem un ambulatorajiem pacientiem.

| 7.3. | Transluminālā koronārā angioplastija |
| --- | --- |

7.3.

Transluminālā koronārā angioplastija

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem un dienas stacionāra pacientiem.

| 7.4. | Koronāro artēriju šuntēšanas operācija |
| --- | --- |

7.4.

Koronāro artēriju šuntēšanas operācija

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem un dienas stacionāra pacientiem.

| 7.5. | Holecistektomija |
| --- | --- |

7.5.

Holecistektomija

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem un dienas stacionāra pacientiem.

| 7.6. | Cirkšņa trūces operācija |
| --- | --- |

7.6.

Cirkšņa trūces operācija

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem un dienas stacionāra pacientiem.

| 7.7. | Ķeizargrieziens |
| --- | --- |

7.7.

Ķeizargrieziens

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem un dienas stacionāra pacientiem.

| 7.8. | Gūžas locītavas endoprotezēšana |
| --- | --- |

7.8.

Gūžas locītavas endoprotezēšana

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem un dienas stacionāra pacientiem.

| 7.9. | Ceļa locītavas pilnīga aizstāšana |
| --- | --- |

7.9.

Ceļa locītavas pilnīga aizstāšana

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem un dienas stacionāra pacientiem.

| 7.10. | Krūts dziedzera daļēja izgriešana |
| --- | --- |

7.10.

Krūts dziedzera daļēja izgriešana

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem un dienas stacionāra pacientiem.

| 7.11. | Pilnīga mastektomija |
| --- | --- |

7.11.

Pilnīga mastektomija

Kopējais skaits pārskata periodā. Procedūru dalījums pēc stacionētajiem pacientiem un dienas stacionāra pacientiem.

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/53

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2295

(2022. gada 23. novembris),

ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2111/2005 (2005. gada 14. decembris) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK (1) 9. panta atcelšanu un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 474/2006 (2) ir izveidots darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 474/2006 (2) ir izveidots darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts.

| (2) | Dažas dalībvalstis un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 4. panta 3. punktu ir paziņojušas Komisijai informāciju, kas ir būtiska minētā saraksta atjaunināšanai. Arī trešās valstis un starptautiskās organizācijas sniedza attiecīgo informāciju. Pamatojoties uz sniegto informāciju, saraksts būtu jāatjaunina. |
| --- | --- |

(2)

Dažas dalībvalstis un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 4. panta 3. punktu ir paziņojušas Komisijai informāciju, kas ir būtiska minētā saraksta atjaunināšanai. Arī trešās valstis un starptautiskās organizācijas sniedza attiecīgo informāciju. Pamatojoties uz sniegto informāciju, saraksts būtu jāatjaunina.

| (3) | Komisija informēja visus attiecīgos gaisa pārvadātājus vai nu tieši, vai ar to iestāžu starpniecību, kuras ir atbildīgas par attiecīgo gaisa pārvadātāju regulatīvo uzraudzību, un norādīja būtiskos faktus un apsvērumus, ar ko tā pamatos lēmumu noteikt tiem darbības aizliegumu Savienībā vai grozīt darbības aizlieguma nosacījumus gaisa pārvadātājam, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 A vai B pielikumā noteiktajā sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija informēja visus attiecīgos gaisa pārvadātājus vai nu tieši, vai ar to iestāžu starpniecību, kuras ir atbildīgas par attiecīgo gaisa pārvadātāju regulatīvo uzraudzību, un norādīja būtiskos faktus un apsvērumus, ar ko tā pamatos lēmumu noteikt tiem darbības aizliegumu Savienībā vai grozīt darbības aizlieguma nosacījumus gaisa pārvadātājam, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 A vai B pielikumā noteiktajā sarakstā.

| (4) | Komisija attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem deva iespēju iepazīties ar visiem attiecīgajiem dokumentiem, iesniegt rakstiskas piezīmes un mutiski izklāstīt savus apsvērumus Komisijai un ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 15. pantu izveidotajai komitejai (“ES Aviācijas drošības komiteja”). |
| --- | --- |

(4)

Komisija attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem deva iespēju iepazīties ar visiem attiecīgajiem dokumentiem, iesniegt rakstiskas piezīmes un mutiski izklāstīt savus apsvērumus Komisijai un ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 15. pantu izveidotajai komitejai (“ES Aviācijas drošības komiteja”).

| (5) | Komisija ir informējusi ES Aviācijas drošības komiteju par kopīgajām apspriedēm, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 473/2006 (3) notiek ar Armēnijas, Kazahstānas, Nepālas, Nigērijas un Pakistānas kompetentajām iestādēm un gaisa pārvadātājiem. Komisija arī informēja ES Aviācijas drošības komiteju par aviācijas drošības situāciju Argentina, Kongo (Brazavilā), Ekvatoriālajā Gvinejā, Irākā, Madagaskarā, Krievijā un Dienvidsudānā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir informējusi ES Aviācijas drošības komiteju par kopīgajām apspriedēm, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 473/2006 (3) notiek ar Armēnijas, Kazahstānas, Nepālas, Nigērijas un Pakistānas kompetentajām iestādēm un gaisa pārvadātājiem. Komisija arī informēja ES Aviācijas drošības komiteju par aviācijas drošības situāciju Argentina, Kongo (Brazavilā), Ekvatoriālajā Gvinejā, Irākā, Madagaskarā, Krievijā un Dienvidsudānā.

| (6) | Aģentūra informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par tehniskajiem novērtējumiem, kas tika veikti saistībā ar to atļauju sākotnējo izvērtēšanu un pastāvīgo uzraudzību, kuras trešo valstu ekspluatantiem (TCO) izdotas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 452/2014 (4). |
| --- | --- |

(6)

Aģentūra informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par tehniskajiem novērtējumiem, kas tika veikti saistībā ar to atļauju sākotnējo izvērtēšanu un pastāvīgo uzraudzību, kuras trešo valstu ekspluatantiem (TCO) izdotas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 452/2014 (4).

| (7) | Aģentūra arī informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par rezultātiem, kas gūti, analizējot perona pārbaudes, kuras veiktas atbilstīgi Ārzemju gaisa kuģu drošības novērtēšanas (SAFA) programmai saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 965/2012 (5). |
| --- | --- |

(7)

Aģentūra arī informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par rezultātiem, kas gūti, analizējot perona pārbaudes, kuras veiktas atbilstīgi Ārzemju gaisa kuģu drošības novērtēšanas (SAFA) programmai saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 965/2012 (5).

| (8) | Turklāt Aģentūra informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par tehniskās palīdzības projektiem, ko īsteno trešās valstīs, uz kurām attiecas Regulā (EK) Nr. 474/2006 paredzētais darbības aizliegums. Turklāt Aģentūra informēja par plāniem un paustajiem lūgumiem arī turpmāk saņemt tehnisku palīdzību un turpināt sadarbību nolūkā uzlabot trešo valstu civilās aviācijas iestāžu administratīvās un tehniskās spējas, lai palīdzētu tām novērst neatbilstību spēkā esošajiem starptautiskajiem civilās aviācijas drošības standartiem. Dalībvalstis tika aicinātas atbildēt uz šiem lūgumiem uz divpusējas vienošanās pamata, to koordinējot ar Komisiju un Aģentūru. Šajā saistībā Komisija atkārtoti uzsvēra, ka ir lietderīgi, it sevišķi izmantojot Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) palīdzības partnerības rīku aviācijas drošības īstenošanai, informēt starptautiskās aviācijas aprindas par tādu tehnisko palīdzību trešām valstīm, ko Savienība un tās dalībvalstis sniedz nolūkā uzlabot aviācijas drošību visā pasaulē. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Aģentūra informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par tehniskās palīdzības projektiem, ko īsteno trešās valstīs, uz kurām attiecas Regulā (EK) Nr. 474/2006 paredzētais darbības aizliegums. Turklāt Aģentūra informēja par plāniem un paustajiem lūgumiem arī turpmāk saņemt tehnisku palīdzību un turpināt sadarbību nolūkā uzlabot trešo valstu civilās aviācijas iestāžu administratīvās un tehniskās spējas, lai palīdzētu tām novērst neatbilstību spēkā esošajiem starptautiskajiem civilās aviācijas drošības standartiem. Dalībvalstis tika aicinātas atbildēt uz šiem lūgumiem uz divpusējas vienošanās pamata, to koordinējot ar Komisiju un Aģentūru. Šajā saistībā Komisija atkārtoti uzsvēra, ka ir lietderīgi, it sevišķi izmantojot Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) palīdzības partnerības rīku aviācijas drošības īstenošanai, informēt starptautiskās aviācijas aprindas par tādu tehnisko palīdzību trešām valstīm, ko Savienība un tās dalībvalstis sniedz nolūkā uzlabot aviācijas drošību visā pasaulē.

| (9) | Eirokontrole sniedza Komisijai un ES Aviācijas drošības komitejai jaunāko informāciju par SAFA un TCO brīdināšanas funkcijas statusu, ietverot statistikas datus par brīdinājuma ziņojumiem gaisa pārvadātājiem, kuru darbībai piemērots aizliegums. |
| --- | --- |

(9)

Eirokontrole sniedza Komisijai un ES Aviācijas drošības komitejai jaunāko informāciju par SAFA un TCO brīdināšanas funkcijas statusu, ietverot statistikas datus par brīdinājuma ziņojumiem gaisa pārvadātājiem, kuru darbībai piemērots aizliegums.

Savienības gaisa pārvadātāji

Savienības gaisa pārvadātāji

| (10) | Pēc Aģentūras analīzes, iepazīstoties ar informāciju, kuras pamatā ir Savienības gaisa pārvadātāju gaisa kuģiem veiktās perona pārbaudes un Aģentūras veiktās standartizācijas pārbaudes, ko papildina informācija par specifiskām valstu aviācijas iestāžu veiktām pārbaudēm un revīzijām, dalībvalstis un Aģentūra, rīkojoties kā kompetentās iestādes, ir veikušas dažus korektīvus un izpildes pasākumus un informējušas Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Aģentūras analīzes, iepazīstoties ar informāciju, kuras pamatā ir Savienības gaisa pārvadātāju gaisa kuģiem veiktās perona pārbaudes un Aģentūras veiktās standartizācijas pārbaudes, ko papildina informācija par specifiskām valstu aviācijas iestāžu veiktām pārbaudēm un revīzijām, dalībvalstis un Aģentūra, rīkojoties kā kompetentās iestādes, ir veikušas dažus korektīvus un izpildes pasākumus un informējušas Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par šiem pasākumiem.

| (11) | Dalībvalstis un Aģentūra, rīkojoties kā kompetentās iestādes, atkārtoti apliecināja gatavību attiecīgi rīkoties gadījumā, ja būtiska drošuma informācija norāda uz tiešu drošuma apdraudējumu, kas radies tāpēc, ka Savienības gaisa pārvadātāji nav nodrošinājuši atbilstību attiecīgajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstis un Aģentūra, rīkojoties kā kompetentās iestādes, atkārtoti apliecināja gatavību attiecīgi rīkoties gadījumā, ja būtiska drošuma informācija norāda uz tiešu drošuma apdraudējumu, kas radies tāpēc, ka Savienības gaisa pārvadātāji nav nodrošinājuši atbilstību attiecīgajiem drošuma standartiem.

Armēnijas gaisa pārvadātāji

Armēnijas gaisa pārvadātāji

| (12) | 2020. gada jūnijā Armēnijā sertificētie gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/736 (6) tika iekļauti Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

2020. gada jūnijā Armēnijā sertificētie gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/736 (6) tika iekļauti Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā.

6

| (13) | Komisija un aģentūra 2022. gada 27.–30. septembrī apmeklēja Armēnijas Civilās aviācijas komiteju (Civil Aviation Committee of Armenia — CAC). Šajā sakarā Komisija pārskatīja CAC panākto progresu, risinot konstatētos drošības trūkumus, kuru dēļ Armēnijas gaisa pārvadātājiem tika noteikts iepriekš minētais aizliegums. Daļa no apmeklējuma laikā veiktās pārskatīšanas bija vērsta uz jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai novērstu konstatēto drošības problēmu pamatcēloņus, jo īpaši saistībā ar CAC spēju veikt Armēnijā sertificēto gaisa pārvadātāju efektīvu uzraudzību. |
| --- | --- |

(13)

Komisija un aģentūra 2022. gada 27.–30. septembrī apmeklēja Armēnijas Civilās aviācijas komiteju (Civil Aviation Committee of Armenia — CAC). Šajā sakarā Komisija pārskatīja CAC panākto progresu, risinot konstatētos drošības trūkumus, kuru dēļ Armēnijas gaisa pārvadātājiem tika noteikts iepriekš minētais aizliegums. Daļa no apmeklējuma laikā veiktās pārskatīšanas bija vērsta uz jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai novērstu konstatēto drošības problēmu pamatcēloņus, jo īpaši saistībā ar CAC spēju veikt Armēnijā sertificēto gaisa pārvadātāju efektīvu uzraudzību.

Civil Aviation Committee of Armenia

CAC

CAC

CAC

| (14) | Šajā sakarā Komisija pārskatīja pasākumus, ko CAC jau ir veikusi, lai izpildītu savus pienākumus attiecībā uz Valsts drošības programmas, notikuma ziņošanas sistēmas, kvalitātes vadības sistēmas un gaisa kuģu ekspluatantu sertifikācijas (AOC) procesa īstenošanu. Apmeklējuma laikā tika izvērtēta ne tikai CAC spēja ievērot attiecīgos drošības noteikumus un standartus, bet arī tās spēja atklāt jebkādu būtisku drošības risku sertificētā gaisa pārvadātāja iekšienē un efektīvi rīkoties, lai ierobežotu šādu risku. |
| --- | --- |

(14)

Šajā sakarā Komisija pārskatīja pasākumus, ko CAC jau ir veikusi, lai izpildītu savus pienākumus attiecībā uz Valsts drošības programmas, notikuma ziņošanas sistēmas, kvalitātes vadības sistēmas un gaisa kuģu ekspluatantu sertifikācijas (AOC) procesa īstenošanu. Apmeklējuma laikā tika izvērtēta ne tikai CAC spēja ievērot attiecīgos drošības noteikumus un standartus, bet arī tās spēja atklāt jebkādu būtisku drošības risku sertificētā gaisa pārvadātāja iekšienē un efektīvi rīkoties, lai ierobežotu šādu risku.

CAC

AOC

CAC

| (15) | Apmeklējums apstiprināja, ka CAC ir panākusi ierobežotu progresu 2020. gada Savienības novērtējuma apmeklējumā uz vietas konstatēto drošuma trūkumu un novērojumu novēršanā. Lai gan ir izstrādāts un īstenots korektīvo pasākumu plāns (KPP), tas tomēr būtu jāatsāk, jāpārskata un jāiekļauj papildu pasākumi, lai KPP atbilstu mērķim. Tas būs svarīgs pasākums saskaņā ar tehniskās palīdzības projektu, ko nodrošina Aģentūra. |
| --- | --- |

(15)

Apmeklējums apstiprināja, ka CAC ir panākusi ierobežotu progresu 2020. gada Savienības novērtējuma apmeklējumā uz vietas konstatēto drošuma trūkumu un novērojumu novēršanā. Lai gan ir izstrādāts un īstenots korektīvo pasākumu plāns (KPP), tas tomēr būtu jāatsāk, jāpārskata un jāiekļauj papildu pasākumi, lai KPP atbilstu mērķim. Tas būs svarīgs pasākums saskaņā ar tehniskās palīdzības projektu, ko nodrošina Aģentūra.

CAC

| (16) | Turklāt CAC informēja Komisiju, ka ir sertificēts jaunais gaisa pārvadātājs Fly Arna (AM AOC Nr. 075) . Tā kā CAC nav pierādījusi, ka tai ir pietiekamas spējas īstenot un izpildīt attiecīgos drošības standartus, AOC izsniegšana šiem jaunajiem gaisa pārvadātājiem negarantē pietiekamu atbilstību starptautiskajiem drošības standartiem. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt CAC informēja Komisiju, ka ir sertificēts jaunais gaisa pārvadātājs Fly Arna (AM AOC Nr. 075) . Tā kā CAC nav pierādījusi, ka tai ir pietiekamas spējas īstenot un izpildīt attiecīgos drošības standartus, AOC izsniegšana šiem jaunajiem gaisa pārvadātājiem negarantē pietiekamu atbilstību starptautiskajiem drošības standartiem.

CAC

Fly Arna

AM AOC

CAC

AOC

| (17) | Apmeklējums arī deva iespēju atgādināt Armēnijas kompetentajām iestādēm un valdības pārstāvjiem, ka pienācīgu un efektīvu drošības uzraudzību var garantēt tikai tad, ja CAC tiek atbalstīta ar atbilstošiem resursiem un zināšanām, jo īpaši attiecībā uz pietiekamu kvalificētu darbinieku skaitu, kā arī nodrošinot augstākās vadības stabilitāti. |
| --- | --- |

(17)

Apmeklējums arī deva iespēju atgādināt Armēnijas kompetentajām iestādēm un valdības pārstāvjiem, ka pienācīgu un efektīvu drošības uzraudzību var garantēt tikai tad, ja CAC tiek atbalstīta ar atbilstošiem resursiem un zināšanām, jo īpaši attiecībā uz pietiekamu kvalificētu darbinieku skaitu, kā arī nodrošinot augstākās vadības stabilitāti.

CAC

| (18) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka attiecībā uz gaisa pārvadātājiem no Armēnijas būtu jāgroza darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts, iekļaujot Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā Fly Arna. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka attiecībā uz gaisa pārvadātājiem no Armēnijas būtu jāgroza darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts, iekļaujot Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā Fly Arna.

Fly Arna

| (19) | Nosakot visu Armēnijā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(19)

Nosakot visu Armēnijā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

Kazahstānas gaisa pārvadātāji

Kazahstānas gaisa pārvadātāji

| (20) | 2016. gada decembrī Kazahstānā sertificētie gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2214 (7) tika svītroti no Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikuma, izņemot Air Astana, kas ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2322 (8) tika svītrots no Regulas (EK) Nr. 474/2006 B pielikuma 2015. gadā. |
| --- | --- |

(20)

2016. gada decembrī Kazahstānā sertificētie gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2214 (7) tika svītroti no Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikuma, izņemot Air Astana, kas ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2322 (8) tika svītrots no Regulas (EK) Nr. 474/2006 B pielikuma 2015. gadā.

7

Air Astana

8

| (21) | 2022. gada 20. oktobrī Komisija, Aģentūra, dalībvalstis un Kazahstānas Civilās aviācijas komitejas (Civil Aviation Committee of Kazakhstan — CAC KZ) un Kazahstānas Aviācijas administrācijas akciju sabiedrības (Aviation Administration of Kazakhstan Joint Stock Company — AAK) pārstāvji rīkoja tehnisku sanāksmi. |
| --- | --- |

(21)

2022. gada 20. oktobrī Komisija, Aģentūra, dalībvalstis un Kazahstānas Civilās aviācijas komitejas (Civil Aviation Committee of Kazakhstan — CAC KZ) un Kazahstānas Aviācijas administrācijas akciju sabiedrības (Aviation Administration of Kazakhstan Joint Stock Company — AAK) pārstāvji rīkoja tehnisku sanāksmi.

Civil Aviation Committee of Kazakhstan — CAC KZ

Aviation Administration of Kazakhstan Joint Stock Company — AAK

| (22) | Minētajā sanāksmē CAC KZ un AAK iepazīstināja ar progresu, kas panākts to KPP īstenošanā un turpmākā attīstībā, un sniedza Komisijai pierādījumus par darbībām, kas veiktas, lai risinātu un/vai slēgtu vairākus 2021. gada Savienības novērtējuma apmeklējumā uz vietas izteiktos novērojumus un ieteikumus. Sanāksme bija arī iespēja CAC KZ un AAK sniegt jaunāko informāciju par pašreizējām norisēm Kazahstānas aviācijas tiesiskajā regulējumā, jo īpaši attiecībā uz grozījumiem Kazahstānas primārajā aviācijas likumā, kurus paredzēts pieņemt 2022. gada decembrī. AAK arī informēja par pasākumiem, kas veikti, lai izstrādātu sekundāros aviācijas tiesību aktus, kurus var pieņemt tikai pēc tam, kad ir pieņemts primārais aviācijas likums. |
| --- | --- |

(22)

Minētajā sanāksmē CAC KZ un AAK iepazīstināja ar progresu, kas panākts to KPP īstenošanā un turpmākā attīstībā, un sniedza Komisijai pierādījumus par darbībām, kas veiktas, lai risinātu un/vai slēgtu vairākus 2021. gada Savienības novērtējuma apmeklējumā uz vietas izteiktos novērojumus un ieteikumus. Sanāksme bija arī iespēja CAC KZ un AAK sniegt jaunāko informāciju par pašreizējām norisēm Kazahstānas aviācijas tiesiskajā regulējumā, jo īpaši attiecībā uz grozījumiem Kazahstānas primārajā aviācijas likumā, kurus paredzēts pieņemt 2022. gada decembrī. AAK arī informēja par pasākumiem, kas veikti, lai izstrādātu sekundāros aviācijas tiesību aktus, kurus var pieņemt tikai pēc tam, kad ir pieņemts primārais aviācijas likums.

CAC KZ

AAK

CAC KZ

AAK

AAK

| (23) | Pamatojoties uz KPP pārskatu, kas iesniegts pirms sanāksmes, kā arī uz diskusijām un sanāksmē sniegtajiem pierādījumiem, tika ņemts vērā progress, kas panākts, īstenojot 2021. gada Savienības novērtējuma apmeklējuma uz vietas konstatējumus un ieteikumus. Visi novērojumi un ieteikumi ir ņemti vērā, un vairāki no tiem ir slēgti. Tomēr ir jāveic turpmāki pasākumi, lai apmierinošā veidā slēgtu visus atlikušos novērojumus, un būtu jānodrošina nepieciešamie resursi, lai nodrošinātu pienācīgu drošības uzraudzību. Tika konstatēti vairāki papildu specifiski jautājumi, kam jāpievērš papildu uzmanība, tostarp procedūras izstrāde un īstenošana, lai veiktu nepieteiktas pārbaudes, jo īpaši attiecībā uz AOC turētājiem un apstiprinātām tehniskās apkopes organizācijām, un kvalificēta eksperta pieņemšana darbā, lai nodrošinātu izraudzīto lidojumu eksaminētāju uzraudzību. |
| --- | --- |

(23)

Pamatojoties uz KPP pārskatu, kas iesniegts pirms sanāksmes, kā arī uz diskusijām un sanāksmē sniegtajiem pierādījumiem, tika ņemts vērā progress, kas panākts, īstenojot 2021. gada Savienības novērtējuma apmeklējuma uz vietas konstatējumus un ieteikumus. Visi novērojumi un ieteikumi ir ņemti vērā, un vairāki no tiem ir slēgti. Tomēr ir jāveic turpmāki pasākumi, lai apmierinošā veidā slēgtu visus atlikušos novērojumus, un būtu jānodrošina nepieciešamie resursi, lai nodrošinātu pienācīgu drošības uzraudzību. Tika konstatēti vairāki papildu specifiski jautājumi, kam jāpievērš papildu uzmanība, tostarp procedūras izstrāde un īstenošana, lai veiktu nepieteiktas pārbaudes, jo īpaši attiecībā uz AOC turētājiem un apstiprinātām tehniskās apkopes organizācijām, un kvalificēta eksperta pieņemšana darbā, lai nodrošinātu izraudzīto lidojumu eksaminētāju uzraudzību.

AOC

| (24) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Kazahstānas gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Kazahstānas gaisa pārvadātājiem.

| (25) | Nosakot visu Kazahstānā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012 dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktiskā atbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošības standartiem. |
| --- | --- |

(25)

Nosakot visu Kazahstānā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012 dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktiskā atbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošības standartiem.

| (26) | Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(26)

Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005.

Nepālas gaisa pārvadātāji

Nepālas gaisa pārvadātāji

| (27) | 2013. gada decembrī Nepālā sertificētie gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 1264/2013 (9) tika iekļauti Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā. |
| --- | --- |

(27)

2013. gada decembrī Nepālā sertificētie gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 1264/2013 (9) tika iekļauti Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā.

9

| (28) | Veicot pastāvīgās uzraudzības darbības, Komisija 2022. gada 14. septembrī tikās ar Nepālas Civilās aviācijas iestādes (Civil Aviation Authority of Nepal — CAAN) pārstāvjiem. Tajā laikā CAAN sniedza Komisijai informāciju par drošības uzraudzību Nepālā un jo īpaši tās pārskatītos apsvērumus par CAAN regulatīvo un pakalpojumu sniedzēju funkciju funkcionālo nošķiršanu, kas ir ieilgusi problēma, kura tika konstatēta Komisijas apspriedēs ar Nepālu, kā arī ICAO Universālās drošības uzraudzības revīzijā (“USOAP”). |
| --- | --- |

(28)

Veicot pastāvīgās uzraudzības darbības, Komisija 2022. gada 14. septembrī tikās ar Nepālas Civilās aviācijas iestādes (Civil Aviation Authority of Nepal — CAAN) pārstāvjiem. Tajā laikā CAAN sniedza Komisijai informāciju par drošības uzraudzību Nepālā un jo īpaši tās pārskatītos apsvērumus par CAAN regulatīvo un pakalpojumu sniedzēju funkciju funkcionālo nošķiršanu, kas ir ieilgusi problēma, kura tika konstatēta Komisijas apspriedēs ar Nepālu, kā arī ICAO Universālās drošības uzraudzības revīzijā (“USOAP”).

Civil Aviation Authority of Nepal — CAAN

CAAN

CAAN

ICAO

USOAP

| (29) | Pēc minētās sanāksmes CAAN2022. gada 10. novembrī iesniedza Komisijai informāciju un dokumentārus pierādījumus par jaunu CAAN noteikumu pieņemšanu, kas, pēc CAAN domām, nodrošina CAAN regulatīvo un pakalpojumu sniedzēju funkciju funkcionālu nošķiršanu, proti, novēršot darbinieku pārcelšanu starp CAAN regulatīvajām un pakalpojumu sniedzēju nodaļām. Šīs jaunās regulas īstenošana un progress CAAN drošības uzraudzības saskaņošanā ar attiecīgajiem starptautiskajiem drošības standartiem ļautu Komisijai apsvērt, vai 2023. gadā būtu jāorganizē Savienības novērtējuma apmeklējums Nepālā. Pamatojoties uz pierādījumiem, kas savākti šāda apmeklējuma laikā, Komisija varētu novērtēt, vai Nepālā sertificēto gaisa pārvadātāju svītrošana no Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikuma būtu pamatota. |
| --- | --- |

(29)

Pēc minētās sanāksmes CAAN2022. gada 10. novembrī iesniedza Komisijai informāciju un dokumentārus pierādījumus par jaunu CAAN noteikumu pieņemšanu, kas, pēc CAAN domām, nodrošina CAAN regulatīvo un pakalpojumu sniedzēju funkciju funkcionālu nošķiršanu, proti, novēršot darbinieku pārcelšanu starp CAAN regulatīvajām un pakalpojumu sniedzēju nodaļām. Šīs jaunās regulas īstenošana un progress CAAN drošības uzraudzības saskaņošanā ar attiecīgajiem starptautiskajiem drošības standartiem ļautu Komisijai apsvērt, vai 2023. gadā būtu jāorganizē Savienības novērtējuma apmeklējums Nepālā. Pamatojoties uz pierādījumiem, kas savākti šāda apmeklējuma laikā, Komisija varētu novērtēt, vai Nepālā sertificēto gaisa pārvadātāju svītrošana no Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikuma būtu pamatota.

CAAN

CAAN

CAAN

CAAN

CAAN

CAAN

| (30) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Nepālas gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Nepālas gaisa pārvadātājiem.

| (31) | Nosakot visu Nepālā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(31)

Nosakot visu Nepālā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

Nigērijas gaisa pārvadātāji

Nigērijas gaisa pārvadātāji

| (32) | 2017. gada maijā gaisa pārvadātājs Med-View Airline ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/830 (10) tika iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā. |
| --- | --- |

(32)

2017. gada maijā gaisa pārvadātājs Med-View Airline ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/830 (10) tika iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā.

Med-View Airline

10

| (33) | Ar 2022. gada 25. maija vēstuli Nigērijas Civilās aviācijas iestāde (Nigerian Civil Aviation Authority — NCAA) rakstiski apstiprināja gaisa pārvadātāja Med-View Airline darbības izbeigšanu. |
| --- | --- |

(33)

Ar 2022. gada 25. maija vēstuli Nigērijas Civilās aviācijas iestāde (Nigerian Civil Aviation Authority — NCAA) rakstiski apstiprināja gaisa pārvadātāja Med-View Airline darbības izbeigšanu.

Nigerian Civil Aviation Authority — NCAA

Med-View Airline

| (34) | Komisija 2022. gada 7. novembrī, piedaloties Aģentūrai, pēc tās pieprasījuma organizēja sanāksmi ar NCAA, lai saņemtu jaunāko informāciju par galvenajām drošības uzraudzības norisēm, kas Nigērijā notikušas laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, jo īpaši ņemot vērā drošības uzraudzības atbalstu, ko 2019. gadā Aģentūra sniedza NCAA. |
| --- | --- |

(34)

Komisija 2022. gada 7. novembrī, piedaloties Aģentūrai, pēc tās pieprasījuma organizēja sanāksmi ar NCAA, lai saņemtu jaunāko informāciju par galvenajām drošības uzraudzības norisēm, kas Nigērijā notikušas laikposmā no 2019. līdz 2022. gadam, jo īpaši ņemot vērā drošības uzraudzības atbalstu, ko 2019. gadā Aģentūra sniedza NCAA.

NCAA

NCAA

| (35) | Minētās sanāksmes laikā NCAA sniedza visaptverošu pārskatu par drošības uzraudzības uzlabojumiem, jo īpaši tādās jomās kā primārie aviācijas tiesību akti, tehniskā personāla kvalifikācija un uzraudzības pienākumi. |
| --- | --- |

(35)

Minētās sanāksmes laikā NCAA sniedza visaptverošu pārskatu par drošības uzraudzības uzlabojumiem, jo īpaši tādās jomās kā primārie aviācijas tiesību akti, tehniskā personāla kvalifikācija un uzraudzības pienākumi.

NCAA

| (36) | Īpaša uzmanība ir pievērsta tiesību aktu izmaiņām Nigērijas Civilās aviācijas likumā, reģionālo biroju reorganizācijai, centieniem NCAA iegūt ISO 9001 sertifikātu, NCAA procesu digitalizācijas un automatizācijas plānu izstrādei, personāla apmācības uzlabošanai un atgadījumu ziņošanas sistēmas izveidei. |
| --- | --- |

(36)

Īpaša uzmanība ir pievērsta tiesību aktu izmaiņām Nigērijas Civilās aviācijas likumā, reģionālo biroju reorganizācijai, centieniem NCAA iegūt ISO 9001 sertifikātu, NCAA procesu digitalizācijas un automatizācijas plānu izstrādei, personāla apmācības uzlabošanai un atgadījumu ziņošanas sistēmas izveidei.

NCAA

NCAA

| (37) | NCAA uzsvēra savu apņemšanos veikt pastāvīgus uzlabojumus, tostarp drošības uzraudzībā un regulāri informējot Komisiju un Aģentūru. Komisija atzīmēja šo pozitīvo tendenci un uzsvēra, ka NCAA būtu jāsniedz viss nepieciešamais atbalsts un resursi, lai tā varētu pildīt savus drošības uzraudzības pienākumus. |
| --- | --- |

(37)

NCAA uzsvēra savu apņemšanos veikt pastāvīgus uzlabojumus, tostarp drošības uzraudzībā un regulāri informējot Komisiju un Aģentūru. Komisija atzīmēja šo pozitīvo tendenci un uzsvēra, ka NCAA būtu jāsniedz viss nepieciešamais atbalsts un resursi, lai tā varētu pildīt savus drošības uzraudzības pienākumus.

NCAA

NCAA

| (38) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts būtu jāgroza, svītrojot no Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikuma gaisa pārvadātāju Med-View Airline. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts būtu jāgroza, svītrojot no Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikuma gaisa pārvadātāju Med-View Airline.

Med-View Airline

| (39) | Nosakot visu Nigērijā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(39)

Nosakot visu Nigērijā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

| (40) | Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(40)

Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005.

Pakistānas gaisa pārvadātāji

Pakistānas gaisa pārvadātāji

| (41) | 2007. gada martā Pakistan International Airlines tika iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 B pielikumā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 235/2007 (11), bet 2007. gada novembrī — svītrots no minētā pielikuma ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1400/2007 (12). |
| --- | --- |

(41)

2007. gada martā Pakistan International Airlines tika iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 B pielikumā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 235/2007 (11), bet 2007. gada novembrī — svītrots no minētā pielikuma ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1400/2007 (12).

Pakistan International Airlines

11

12

| (42) | Komisija 2020. gada 1. jūlijā sāka apspriešanos ar Pakistānas Civilās aviācijas iestādi (Pakistan Civil Aviation Authority — PCAA) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 473/2006 3. panta 2. punktu, pamatojoties uz Pakistan International Airlines un Vision Air TCO atļaujas apturēšanu un Pakistānas transporta ministra paziņojumu par krāpnieciski iegūtām pilota apliecībām Pakistānā. |
| --- | --- |

(42)

Komisija 2020. gada 1. jūlijā sāka apspriešanos ar Pakistānas Civilās aviācijas iestādi (Pakistan Civil Aviation Authority — PCAA) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 473/2006 3. panta 2. punktu, pamatojoties uz Pakistan International Airlines un Vision Air TCO atļaujas apturēšanu un Pakistānas transporta ministra paziņojumu par krāpnieciski iegūtām pilota apliecībām Pakistānā.

Pakistan Civil Aviation Authority — PCAA

Pakistan International Airlines

Vision Air TCO

| (43) | Šajā sakarā Komisija sadarbībā ar Aģentūru un dalībvalstīm 2020. gada 9. jūlijā un 25. septembrī, 2021. gada 15. un 16. martā, 2021. gada 15. oktobrī un 2022. gada 16. martā organizēja vairākas tehniskas un informatīvas sanāksmes ar PCAA. Šajās diskusijās galvenā uzmanība tika pievērsta PCAA centieniem risināt drošības uzraudzības problēmas, ko Komisija un Aģentūras eksperti bija konstatējuši iepriekš, kā arī tām problēmām, ko ICAO konstatēja USOAP apmeklējuma laikā no 2021. gada 29. novembra līdz 10. decembrim. |
| --- | --- |

(43)

Šajā sakarā Komisija sadarbībā ar Aģentūru un dalībvalstīm 2020. gada 9. jūlijā un 25. septembrī, 2021. gada 15. un 16. martā, 2021. gada 15. oktobrī un 2022. gada 16. martā organizēja vairākas tehniskas un informatīvas sanāksmes ar PCAA. Šajās diskusijās galvenā uzmanība tika pievērsta PCAA centieniem risināt drošības uzraudzības problēmas, ko Komisija un Aģentūras eksperti bija konstatējuši iepriekš, kā arī tām problēmām, ko ICAO konstatēja USOAP apmeklējuma laikā no 2021. gada 29. novembra līdz 10. decembrim.

PCAA

PCAA

ICAO

USOAP

| (44) | Veicot pastāvīgās uzraudzības darbības, Komisija, Aģentūra, dalībvalstis un PCAA pārstāvji 2022. gada 25. oktobrī rīkoja tehnisku sanāksmi. Minētās sanāksmes laikā PCAA informēja dalībniekus par jau īstenotajām darbībām un pasākumiem, kā arī par plānotajiem pasākumiem konstatēto drošības uzraudzības problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

(44)

Veicot pastāvīgās uzraudzības darbības, Komisija, Aģentūra, dalībvalstis un PCAA pārstāvji 2022. gada 25. oktobrī rīkoja tehnisku sanāksmi. Minētās sanāksmes laikā PCAA informēja dalībniekus par jau īstenotajām darbībām un pasākumiem, kā arī par plānotajiem pasākumiem konstatēto drošības uzraudzības problēmu risināšanai.

PCAA

PCAA

| (45) | Sanāksmē sniegtā informācija un dati liecina par PCAA apņemšanos un centieniem atrisināt drošības uzraudzības situāciju Pakistānā, jo īpaši līdz 2022. gada beigām pieņemot grozītu Civilās aviācijas iestādes rīkojumu, kā arī saistītos sekundāros tiesību aktus, kas plānoti 2023. gada pirmajā ceturksnī. Kopumā šķiet, ka ierosinātie plāni, kas tika iesniegti sanāksmē, atbilst mērķim nodrošināt atbilstību attiecīgajiem drošības standartiem un tos efektīvi īstenot. Tomēr to varēs novērtēt tikai pēc attiecīgo noteikumu pieņemšanas. |
| --- | --- |

(45)

Sanāksmē sniegtā informācija un dati liecina par PCAA apņemšanos un centieniem atrisināt drošības uzraudzības situāciju Pakistānā, jo īpaši līdz 2022. gada beigām pieņemot grozītu Civilās aviācijas iestādes rīkojumu, kā arī saistītos sekundāros tiesību aktus, kas plānoti 2023. gada pirmajā ceturksnī. Kopumā šķiet, ka ierosinātie plāni, kas tika iesniegti sanāksmē, atbilst mērķim nodrošināt atbilstību attiecīgajiem drošības standartiem un tos efektīvi īstenot. Tomēr to varēs novērtēt tikai pēc attiecīgo noteikumu pieņemšanas.

PCAA

| (46) | Pamatojoties uz to, vienlaikus atzīstot līdz šim veiktos pasākumus, Komisija turpinās uzraudzīt Pakistānas drošības uzraudzības sistēmu, lai noteiktu, vai ir vajadzīga turpmāka rīcība saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005. Šajā sakarā Komisija kopā ar Aģentūru un dalībvalstīm plāno veikt Savienības novērtējuma apmeklējumu Pakistānā 2023. gadā. |
| --- | --- |

(46)

Pamatojoties uz to, vienlaikus atzīstot līdz šim veiktos pasākumus, Komisija turpinās uzraudzīt Pakistānas drošības uzraudzības sistēmu, lai noteiktu, vai ir vajadzīga turpmāka rīcība saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005. Šajā sakarā Komisija kopā ar Aģentūru un dalībvalstīm plāno veikt Savienības novērtējuma apmeklējumu Pakistānā 2023. gadā.

| (47) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Pakistānā sertificētiem gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Pakistānā sertificētiem gaisa pārvadātājiem.

| (48) | Nosakot visu Pakistānā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(48)

Nosakot visu Pakistānā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

| (49) | Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(49)

Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005.

| (50) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 474/2006 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 474/2006 būtu attiecīgi jāgroza.

| (51) | Regulas (EK) Nr. 2111/2005 5. un 6. pantā ir atzīts, ka lēmumi jāpieņem bez kavēšanās un vajadzības gadījumā pat steidzami atkarībā no tā, kā tie ietekmē drošību. Tāpēc sensitīvas informācijas un ceļotāju aizsardzībai ir svarīgi, lai visi lēmumi, kas saistīti ar to gaisa pārvadātāju saraksta atjaunināšanu, kuriem Savienībā piemērots darbības aizliegums vai ierobežojumi, tiktu publicēti un stātos spēkā nekavējoties pēc to pieņemšanas. |
| --- | --- |

(51)

Regulas (EK) Nr. 2111/2005 5. un 6. pantā ir atzīts, ka lēmumi jāpieņem bez kavēšanās un vajadzības gadījumā pat steidzami atkarībā no tā, kā tie ietekmē drošību. Tāpēc sensitīvas informācijas un ceļotāju aizsardzībai ir svarīgi, lai visi lēmumi, kas saistīti ar to gaisa pārvadātāju saraksta atjaunināšanu, kuriem Savienībā piemērots darbības aizliegums vai ierobežojumi, tiktu publicēti un stātos spēkā nekavējoties pēc to pieņemšanas.

| (52) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 15. pantu izveidotā ES Aviācijas drošības komiteja, |
| --- | --- |

(52)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 15. pantu izveidotā ES Aviācijas drošības komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza šādi:

| 1) | A pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu; |
| --- | --- |

1)

A pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu;

| 2) | B pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

B pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 23. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas locekle

Adina VĂLEAN

---

(1)  
  OV L 344, 27.12.2005., 15. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 474/2006 (2006. gada 22. marts) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā (OV L 84, 23.3.2006., 14. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 473/2006 (2006. gada 22. marts), ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstam, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā (OV L 84, 23.3.2006., 8. lpp.)

3

(4)  Komisijas Regula (ES) Nr. 452/2014 (2014. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (OV L 133, 6.5.2014., 12. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (ES) Nr. 965/2012 (2012. gada 5. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 296, 25.10.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/736 (2020. gada 2. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā (OV L 172, 3.6.2020., 7. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2214 (2016. gada 8. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 474/2006 attiecībā uz darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu (OV L 334, 9.12.2016., 6. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2322 (2015. gada 10. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi (OV L 328, 12.12.2015., 67. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1264/2013 (2013. gada 3. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi (OV L 326, 6.12.2013., 7. lpp.).

9

(10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/830 (2017. gada 15. maijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā (OV L 124, 17.5.2017., 3. lpp.).

10

(11)  Komisijas Regula (EK) Nr. 235/2007 (2007. gada 5. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi (OV L 66, 6.3.2007., 3. lpp.).

11

(12)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1400/2007 (2007. gada 28. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi (OV L 311, 29.11.2007., 12. lpp.).

12

---

I PIELIKUMS

“A PIELIKUMS

GAISA PĀRVADĀTĀJI, KURU DARBĪBA SAVIENĪBĀ IR AIZLIEGTA, AR IZŅĒMUMIEM
   (1)

| Gaisa kuģa ekspluatanta apliecībā (AOC) norādītais gaisa pārvadātāja kā tiesību subjekta nosaukums (un komercnosaukums, ja tas ir citāds) | Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) numurs vai darbības licences numurs | ICAO trīsburtu apzīmējums | Ekspluatanta valsts |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venecuēla |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinama |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Irāna |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irāka |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabve |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Afganistānā, tostarp šādi: | | | Afganistāna |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistāna |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistāna |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Angolā, izņemot TAAG Angola Airlines un Heli Malongo, bet ieskaitot turpmākos: | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Nav zināms | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Nav zināms | Angola |
| HELIANG | AO 007/11-08/18 YYY | Nav zināms | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Nav zināms | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Armēnijā, tostarp šādi: | | | Armēnija |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armēnija |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armēnija |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armēnija |
| FLY ARNA | AM AOC 075 | ACY | Armēnija |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | FIE | Armēnija |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armēnija |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armēnija |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Neattiecas | Armēnija |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kongo (Brazavilā), tostarp šādi: | | | Kongo (Brazavila) |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongo (Brazavila) |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongo (Brazavila) |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongo (Brazavila) |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongo (Brazavila) |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Nav zināms | Kongo (Brazavila) |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), tostarp šādi: | | | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika
  (KDR) |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Džibutijā, tostarp šādi: | | | Džibutija |
| DAALLO AIRLINES | Nav zināms | DAO | Džibutija |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Ekvatoriālajā Gvinejā, tostarp šādi: | | | Ekvatoriālā Gvineja |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatoriālā Gvineja |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Nav zināms | Ekvatoriālā Gvineja |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Eritrejā, tostarp šādi: | | | Eritreja |
| ERITREAN AIRLINES | AOC Nr. 004 | ERT | Eritreja |
| NASAIR ERITREA | AOC Nr. 005 | NAS | Eritreja |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kirgizstānā, tostarp šādi: | | | Kirgizstāna |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgizstāna |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | KGC | Kirgizstāna |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgizstāna |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgizstāna |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgizstāna |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgizstāna |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgizstāna |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgizstāna |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgizstāna |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgizstāna |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Libērijā | | | Libērija |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Lībijā, tostarp šādi: | | | Lībija |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Lībija |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Lībija |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Nav zināms | Lībija |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Lībija |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Lībija |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Lībija |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Lībija |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Lībija |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Lībija |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Lībija |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Nepālā, tostarp šādi: | | | Nepāla |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Nav zināms | Nepāla |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Nav zināms | Nepāla |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepāla |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Nav zināms | Nepāla |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Nav zināms | Nepāla |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Nav zināms | Nepāla |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepāla |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Nav zināms | Nepāla |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Nav zināms | Nepāla |
| MANANG AIR PVT LTD | 082/2014 | Nav zināms | Nepāla |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Nav zināms | Nepāla |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Nav zināms | Nepāla |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepāla |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Nav zināms | Nepāla |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepāla |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Nav zināms | Nepāla |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepāla |
| SITA AIR | 033/2000 | Nav zināms | Nepāla |
| TARA AIR | 053/2009 | Nav zināms | Nepāla |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepāla |
| Visi šie gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Krievijā | | | Krievija |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Krievija |
| AVIACOMPANY “AVIASTAR-TU” CO. LTD | 458 | TUP | Krievija |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Krievija |
| JOINT STOCK COMPANY “AIR COMPANY “YAKUTIA”” | 464 | SYL | Krievija |
| JOINT STOCK COMPANY “RUSJET” | 498 | RSJ | Krievija |
| JOINT STOCK COMPANY “UVT AERO” | 567 | UVT | Krievija |
| JOINT STOCK COMPANY “SIBERIA AIRLINES” | 31 | SBI | Krievija |
| JOINT STOCK COMPANY “SMARTAVIA AIRLINES” | 466 | AUL | Krievija |
| JOINT-STOCK COMPANY “IRAERO” AIRLINES | 480 | IAE | Krievija |
| JOINT-STOCK COMPANY “URAL AIRLINES” | 18 | SVR | Krievija |
| JOINT–STOCK COMPANY “ALROSA AIR COMPANY” | 230 | DRU | Krievija |
| JOINT-STOCK COMPANY “NORDSTAR AIRLINES” | 452 | TYA | Krievija |
| JS AVIATION COMPANY “RUSLINE” | 225 | RLU | Krievija |
| JSC “YAMAL AIRLINES” | 142 | LLM | Krievija |
| LLC “NORD WIND” | 516 | NWS | Krievija |
| LLC “AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Krievija |
| LTD. I FLY | 533 | RSY | Krievija |
| “POBEDA AIRLINES” LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Krievija |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY “AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES” | 1 | AFL | Krievija |
| “ROSSIYA AIRLINES”, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SDM | Krievija |
| “SKOL AIRLINE” LLC | 228 | CDV | Krievija |
| “UTAIR AVIATION”, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Krievija |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Santomē un Prinsipi, tostarp šādi: | | | Santome un Prinsipi |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | Santome un Prinsipi |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | Santome un Prinsipi |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Sjerraleonē | | | Sjerraleone |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Sudānā, tostarp šādi: | | | Sudāna |
| ALFA AIRLINES | 54 | AAJ | Sudāna |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudāna |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudāna |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudāna |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudāna |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudāna |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudāna |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudāna |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudāna |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudāna |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudāna |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudāna |

Gaisa kuģa ekspluatanta apliecībā (AOC) norādītais gaisa pārvadātāja kā tiesību subjekta nosaukums (un komercnosaukums, ja tas ir citāds)

Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) numurs vai darbības licences numurs

ICAO trīsburtu apzīmējums

Ekspluatanta valsts

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venecuēla

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinama

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Irāna

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irāka

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabve

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Afganistānā, tostarp šādi:

Afganistāna

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistāna

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistāna

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Angolā, izņemot TAAG Angola Airlines un Heli Malongo, bet ieskaitot turpmākos:

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Nav zināms

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Nav zināms

Angola

HELIANG

AO 007/11-08/18 YYY

Nav zināms

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Nav zināms

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Armēnijā, tostarp šādi:

Armēnija

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armēnija

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armēnija

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armēnija

FLY ARNA

AM AOC 075

ACY

Armēnija

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

FIE

Armēnija

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armēnija

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armēnija

SKYBALL

AM AOC 073

Neattiecas

Armēnija

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kongo (Brazavilā), tostarp šādi:

Kongo (Brazavila)

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongo (Brazavila)

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongo (Brazavila)

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongo (Brazavila)

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongo (Brazavila)

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Nav zināms

Kongo (Brazavila)

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), tostarp šādi:

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika

(KDR)

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Džibutijā, tostarp šādi:

Džibutija

DAALLO AIRLINES

Nav zināms

DAO

Džibutija

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Ekvatoriālajā Gvinejā, tostarp šādi:

Ekvatoriālā Gvineja

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatoriālā Gvineja

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Nav zināms

Ekvatoriālā Gvineja

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Eritrejā, tostarp šādi:

Eritreja

ERITREAN AIRLINES

AOC Nr. 004

ERT

Eritreja

NASAIR ERITREA

AOC Nr. 005

NAS

Eritreja

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kirgizstānā, tostarp šādi:

Kirgizstāna

AEROSTAN

08

BSC

Kirgizstāna

AIR COMPANY AIR KG

50

KGC

Kirgizstāna

AIR MANAS

17

MBB

Kirgizstāna

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgizstāna

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgizstāna

HELI SKY

47

HAC

Kirgizstāna

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgizstāna

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgizstāna

TEZ JET

46

TEZ

Kirgizstāna

VALOR AIR

07

VAC

Kirgizstāna

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Libērijā

Libērija

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Lībijā, tostarp šādi:

Lībija

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Lībija

AIR LIBYA

004/01

TLR

Lībija

AL MAHA AVIATION

030/18

Nav zināms

Lībija

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Lībija

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Lībija

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Lībija

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Lībija

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Lībija

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Lībija

PETRO AIR

025/08

PEO

Lībija

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Nepālā, tostarp šādi:

Nepāla

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Nav zināms

Nepāla

ALTITUDE AIR

085/2016

Nav zināms

Nepāla

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepāla

FISHTAIL AIR

017/2001

Nav zināms

Nepāla

SUMMIT AIR

064/2010

Nav zināms

Nepāla

HELI EVEREST

086/2016

Nav zināms

Nepāla

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepāla

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Nav zināms

Nepāla

MAKALU AIR

057A/2009

Nav zināms

Nepāla

MANANG AIR PVT LTD

082/2014

Nav zināms

Nepāla

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Nav zināms

Nepāla

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Nav zināms

Nepāla

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepāla

SAURYA AIRLINES

083/2014

Nav zināms

Nepāla

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepāla

SIMRIK AIR

034/2000

Nav zināms

Nepāla

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepāla

SITA AIR

033/2000

Nav zināms

Nepāla

TARA AIR

053/2009

Nav zināms

Nepāla

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepāla

Visi šie gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Krievijā

Krievija

AURORA AIRLINES

486

SHU

Krievija

AVIACOMPANY “AVIASTAR-TU” CO. LTD

458

TUP

Krievija

IZHAVIA

479

IZA

Krievija

JOINT STOCK COMPANY “AIR COMPANY “YAKUTIA””

464

SYL

Krievija

JOINT STOCK COMPANY “RUSJET”

498

RSJ

Krievija

JOINT STOCK COMPANY “UVT AERO”

567

UVT

Krievija

JOINT STOCK COMPANY “SIBERIA AIRLINES”

31

SBI

Krievija

JOINT STOCK COMPANY “SMARTAVIA AIRLINES”

466

AUL

Krievija

JOINT-STOCK COMPANY “IRAERO” AIRLINES

480

IAE

Krievija

JOINT-STOCK COMPANY “URAL AIRLINES”

18

SVR

Krievija

JOINT–STOCK COMPANY “ALROSA AIR COMPANY”

230

DRU

Krievija

JOINT-STOCK COMPANY “NORDSTAR AIRLINES”

452

TYA

Krievija

JS AVIATION COMPANY “RUSLINE”

225

RLU

Krievija

JSC “YAMAL AIRLINES”

142

LLM

Krievija

LLC “NORD WIND”

516

NWS

Krievija

LLC “AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Krievija

LTD. I FLY

533

RSY

Krievija

“POBEDA AIRLINES” LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Krievija

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY “AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES”

1

AFL

Krievija

“ROSSIYA AIRLINES”, JOINT STOCK COMPANY

2

SDM

Krievija

“SKOL AIRLINE” LLC

228

CDV

Krievija

“UTAIR AVIATION”, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Krievija

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Santomē un Prinsipi, tostarp šādi:

Santome un Prinsipi

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

Santome un Prinsipi

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

Santome un Prinsipi

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Sjerraleonē

Sjerraleone

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Sudānā, tostarp šādi:

Sudāna

ALFA AIRLINES

54

AAJ

Sudāna

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudāna

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudāna

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudāna

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudāna

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudāna

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudāna

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudāna

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudāna

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudāna

SUN AIR

51

SNR

Sudāna

TARCO AIR

56

TRQ

Sudāna

---

(1)  A pielikumā iekļautajiem gaisa pārvadātājiem var atļaut izmantot satiksmes tiesības ar gaisa kuģiem, kas kopā ar apkalpi nomāti no gaisa pārvadātāja, uz kuru neattiecas darbības aizliegums, ja tiek ievēroti attiecīgie drošuma standarti.

1

---

II PIELIKUMS

“B PIELIKUMS

GAISA PĀRVADĀTĀJI, KURIEM PIEMĒRO DARBĪBAS IEROBEŽOJUMUS SAVIENĪBĀ
   (1)

| Gaisa kuģa ekspluatanta apliecībā (AOC) norādītais gaisa pārvadātāja kā tiesību subjekta nosaukums (un komercnosaukums, ja tas ir citāds) | Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) numurs | ICAO trīsburtu apzīmējums | Operatora valsts | Gaisa kuģa tips, uz kuru attiecas ierobežojumi | Gaisa kuģa, uz kuru attiecas ierobežojumi, reģistrācijas zīme(-es) un (ja zināms) konstrukcijas sērijas numurs(-i) | Reģistrācijas valsts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Irāna | Visi Fokker F100 tipa un Boeing B747 tipa gaisa kuģi | Fokker F100 tipa gaisa kuģi, kā minēts AOC; Boeing B747 tipa gaisa kuģi, kā minēts AOC. | Irāna |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Ziemeļkoreja | Visa flote, izņemot: divus TU- 204 tipa gaisa kuģus. | Visa flote, izņemot: P-632, P-633. | Ziemeļkoreja |

Gaisa kuģa ekspluatanta apliecībā (AOC) norādītais gaisa pārvadātāja kā tiesību subjekta nosaukums (un komercnosaukums, ja tas ir citāds)

Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) numurs

ICAO trīsburtu apzīmējums

Operatora valsts

Gaisa kuģa tips, uz kuru attiecas ierobežojumi

Gaisa kuģa, uz kuru attiecas ierobežojumi, reģistrācijas zīme(-es) un (ja zināms) konstrukcijas sērijas numurs(-i)

Reģistrācijas valsts

IRAN AIR

FS100

IRA

Irāna

Visi Fokker F100 tipa un Boeing B747 tipa gaisa kuģi

Fokker F100 tipa gaisa kuģi, kā minēts AOC; Boeing B747 tipa gaisa kuģi, kā minēts AOC.

Irāna

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Ziemeļkoreja

Visa flote, izņemot: divus TU- 204 tipa gaisa kuģus.

Visa flote, izņemot: P-632, P-633.

Ziemeļkoreja

---

(1)  B pielikumā iekļautajiem gaisa pārvadātājiem var atļaut izmantot satiksmes tiesības ar gaisa kuģiem, kas kopā ar apkalpi nomāti no gaisa pārvadātāja, uz kuru neattiecas darbības aizliegums, ja tiek ievēroti attiecīgie drošuma standarti.”

1

---

LĒMUMI

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/67

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/2296

(2022. gada 21. novembris)

par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 148. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu (3),

tā kā:

| (1) | Lai sasniegtu Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā noteiktos mērķus, proti, panāktu pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, līdzsvarotu izaugsmi, vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu, dalībvalstīm un Savienībai jāizstrādā koordinēta stratēģija nodarbinātības jomā, jo īpaši jāatbalsta kvalificēts, apmācīts un pielāgoties spējīgs darbaspēks, kā arī tādi darba tirgi, kas ir vērsti uz nākotni un spēj reaģēt uz pārmaiņām ekonomikā. Dalībvalstīm, ņemot vērā valstu praksi attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju atbildību, nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un sava darbība šajā jomā jākoordinē Padomē. |
| --- | --- |

(1)

Lai sasniegtu Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā noteiktos mērķus, proti, panāktu pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, līdzsvarotu izaugsmi, vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu, dalībvalstīm un Savienībai jāizstrādā koordinēta stratēģija nodarbinātības jomā, jo īpaši jāatbalsta kvalificēts, apmācīts un pielāgoties spējīgs darbaspēks, kā arī tādi darba tirgi, kas ir vērsti uz nākotni un spēj reaģēt uz pārmaiņām ekonomikā. Dalībvalstīm, ņemot vērā valstu praksi attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju atbildību, nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un sava darbība šajā jomā jākoordinē Padomē.

| (2) | Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība un diskriminācija un jāveicina sociālais taisnīgums un aizsardzība, sieviešu un vīriešu līdztiesība, paaudžu solidaritāte un bērnu tiesību aizsardzība, kā tas noteikts LES 3. pantā. Nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienībai ir jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanu, augsta līmeņa izglītības un apmācības nodrošināšanu un cilvēka veselības aizsardzību, kā tas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība un diskriminācija un jāveicina sociālais taisnīgums un aizsardzība, sieviešu un vīriešu līdztiesība, paaudžu solidaritāte un bērnu tiesību aizsardzība, kā tas noteikts LES 3. pantā. Nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienībai ir jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanu, augsta līmeņa izglītības un apmācības nodrošināšanu un cilvēka veselības aizsardzību, kā tas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā.

| (3) | Saskaņā ar LESD Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus ekonomikas un nodarbinātības politikas jomās. Šā lēmuma pielikumā izklāstītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes ("pamatnostādnes”), kas ir daļa no minētajiem instrumentiem, kopā ar dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kuras noteiktas Padomes Ieteikumā (ES) 2015/1184 (4), veido integrētās pamatnostādnes. Tās ir jāizmanto par pamatu politikas īstenošanai dalībvalstīs un Savienībā, un tām ir jāatspoguļo dalībvalstu savstarpējā atkarība. No tā izrietošu koordinētu Eiropas un valstu politikas un reformu rezultātā ir jānonāk pie atbilstoša vispārēju, ilgtspējīgu ekonomikas un sociālās politikas risinājumu kopuma, kam būtu jārada plašāka pozitīva ietekme uz darba tirgiem un sabiedrību kopumā un efektīvi jāreaģē uz sekām, ko izraisa Covid-19 pandēmija, Krievijas agresijas karš pret Ukrainu un augošā dzīves dārdzība. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar LESD Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus ekonomikas un nodarbinātības politikas jomās. Šā lēmuma pielikumā izklāstītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes ("pamatnostādnes”), kas ir daļa no minētajiem instrumentiem, kopā ar dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kuras noteiktas Padomes Ieteikumā (ES) 2015/1184 (4), veido integrētās pamatnostādnes. Tās ir jāizmanto par pamatu politikas īstenošanai dalībvalstīs un Savienībā, un tām ir jāatspoguļo dalībvalstu savstarpējā atkarība. No tā izrietošu koordinētu Eiropas un valstu politikas un reformu rezultātā ir jānonāk pie atbilstoša vispārēju, ilgtspējīgu ekonomikas un sociālās politikas risinājumu kopuma, kam būtu jārada plašāka pozitīva ietekme uz darba tirgiem un sabiedrību kopumā un efektīvi jāreaģē uz sekām, ko izraisa Covid-19 pandēmija, Krievijas agresijas karš pret Ukrainu un augošā dzīves dārdzība.

| (4) | Lai sekmētu ekonomisko un sociālo progresu, atvieglotu zaļo un digitālo pārkārtošanos un panāktu, ka darba tirgi Savienībā ir iekļaujoši, konkurētspējīgi un noturīgi, dalībvalstīm, stiprinot saiknes starp izglītības sistēmu un darba tirgu un atzīstot neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūtās prasmes, zināšanas un kompetences, būtu jāveicina augstas kvalitātes izglītība un apmācība, prasmju pilnveide un pārkvalificēšanās, kā arī mūžizglītība, uz nākotni orientēta profesionālā izglītība un apmācība un labākas darba iespējas. |
| --- | --- |

(4)

Lai sekmētu ekonomisko un sociālo progresu, atvieglotu zaļo un digitālo pārkārtošanos un panāktu, ka darba tirgi Savienībā ir iekļaujoši, konkurētspējīgi un noturīgi, dalībvalstīm, stiprinot saiknes starp izglītības sistēmu un darba tirgu un atzīstot neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūtās prasmes, zināšanas un kompetences, būtu jāveicina augstas kvalitātes izglītība un apmācība, prasmju pilnveide un pārkvalificēšanās, kā arī mūžizglītība, uz nākotni orientēta profesionālā izglītība un apmācība un labākas darba iespējas.

| (5) | Pamatnostādnes ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem un dažādām Savienības iniciatīvām, tostarp Padomes Direktīvu 2001/55/EK (5), Padomes 2014. gada 10. marta (6), 2016. gada 15. februāra (7), 2016. gada 19. decembra (8), 2018. gada 15. marta (9), 2018. gada 22. maija (10), 2019. gada 22. maija (11), 2019. gada 8. novembra (12), 2020. gada 30. oktobra (13), 2020. gada 24. novembra (14), 2021. gada 29. novembra (15) un 2022. gada 16. jūnija (16) ieteikumiem, Komisijas Ieteikumu (ES) 2021/402 (17), Padomes Ieteikumu (ES) 2021/1004 (18), Padomes 2021. gada 26. februāra rezolūciju (19), Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai”, Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2021/2316 (20), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (2022. gada 19. oktobris) par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā (21) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotētu uzņēmumu direktoru vidū un saistītiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Pamatnostādnes ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem un dažādām Savienības iniciatīvām, tostarp Padomes Direktīvu 2001/55/EK (5), Padomes 2014. gada 10. marta (6), 2016. gada 15. februāra (7), 2016. gada 19. decembra (8), 2018. gada 15. marta (9), 2018. gada 22. maija (10), 2019. gada 22. maija (11), 2019. gada 8. novembra (12), 2020. gada 30. oktobra (13), 2020. gada 24. novembra (14), 2021. gada 29. novembra (15) un 2022. gada 16. jūnija (16) ieteikumiem, Komisijas Ieteikumu (ES) 2021/402 (17), Padomes Ieteikumu (ES) 2021/1004 (18), Padomes 2021. gada 26. februāra rezolūciju (19), Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai”, Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2021/2316 (20), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (2022. gada 19. oktobris) par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā (21) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotētu uzņēmumu direktoru vidū un saistītiem pasākumiem.

| (6) | Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā, ar kuras palīdzību tiek īstenota integrēta daudzpusēja ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinācija un uzraudzība Savienībā. Cenšoties panākt vidisko ilgtspēju, ražīgumu, taisnīgumu un makroekonomisko stabilitāti, Eiropas pusgadā ir integrēti Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi un tā uzraudzības instruments – sociālo rezultātu pārskats –, un paredzēta cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām. Tas atbalsta ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu. Savienības un dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikai būtu jāiet rokrokā ar taisnīgu Eiropas pārkārtošanos uz klimatneitrālu, vidiski ilgtspējīgu un digitālu ekonomiku, jāuzlabo konkurētspēja, jānodrošina pienācīgi darba nosacījumi, jāveicina inovācija, jāsekmē sociālais taisnīgums un vienlīdzīgas iespējas, un augšupēja sociāli ekonomiskā konverģence, kā arī jānovērš nevienlīdzība un reģionālās atšķirības. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā, ar kuras palīdzību tiek īstenota integrēta daudzpusēja ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinācija un uzraudzība Savienībā. Cenšoties panākt vidisko ilgtspēju, ražīgumu, taisnīgumu un makroekonomisko stabilitāti, Eiropas pusgadā ir integrēti Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi un tā uzraudzības instruments – sociālo rezultātu pārskats –, un paredzēta cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām. Tas atbalsta ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu. Savienības un dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikai būtu jāiet rokrokā ar taisnīgu Eiropas pārkārtošanos uz klimatneitrālu, vidiski ilgtspējīgu un digitālu ekonomiku, jāuzlabo konkurētspēja, jānodrošina pienācīgi darba nosacījumi, jāveicina inovācija, jāsekmē sociālais taisnīgums un vienlīdzīgas iespējas, un augšupēja sociāli ekonomiskā konverģence, kā arī jānovērš nevienlīdzība un reģionālās atšķirības.

| (7) | Klimata pārmaiņas un citas ar vidi saistītās problēmas, nepieciešamība ātrāk sasniegt enerģētisko neatkarību, sociāli godīgu un taisnīgu zaļo pārkārtošanos un nodrošināt Eiropas atvērto stratēģisko autonomiju, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarba plašāka izplatība, platformu ekonomika un demogrāfiskās pārmaiņas lielā mērā pārveido Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai pilnvērtīgi un proaktīvi reaģētu uz šīm strukturālajām pārmaiņām un pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību. Tālab gan Savienības, gan valstu līmenī ir nepieciešama koordinēta, vērienīga un efektīva politikas rīcība, kurā tiek atzīta sociālo partneru loma un kas būtu saskaņā ar LESD un Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību, un ņemtu vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Šādā politiskajā rīcībā būtu jāietver ilgtspējīgu investīciju palielināšana, atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmi, kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus darba nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju sociāli ekonomisko konverģenci, ekonomikas noturību un fiskālās atbildības īstenošanu, ar atbalstu no esošajām Savienības finansēšanas programmām un jo īpaši no Atveseļošanas un noturības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (22) un kohēzijas politikas fondiem, tostarp no Eiropas Sociālā fonda Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (23), un Eiropas Reģionālās attīstības fonda, ko reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (24), kā arī Taisnīgas pārkārtošanās fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056 (25). Politiskajā rīcībā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz ekonomiku, vidi, nodarbinātību un sociālo jomu. |
| --- | --- |

(7)

Klimata pārmaiņas un citas ar vidi saistītās problēmas, nepieciešamība ātrāk sasniegt enerģētisko neatkarību, sociāli godīgu un taisnīgu zaļo pārkārtošanos un nodrošināt Eiropas atvērto stratēģisko autonomiju, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarba plašāka izplatība, platformu ekonomika un demogrāfiskās pārmaiņas lielā mērā pārveido Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai pilnvērtīgi un proaktīvi reaģētu uz šīm strukturālajām pārmaiņām un pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību. Tālab gan Savienības, gan valstu līmenī ir nepieciešama koordinēta, vērienīga un efektīva politikas rīcība, kurā tiek atzīta sociālo partneru loma un kas būtu saskaņā ar LESD un Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību, un ņemtu vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Šādā politiskajā rīcībā būtu jāietver ilgtspējīgu investīciju palielināšana, atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmi, kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus darba nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju sociāli ekonomisko konverģenci, ekonomikas noturību un fiskālās atbildības īstenošanu, ar atbalstu no esošajām Savienības finansēšanas programmām un jo īpaši no Atveseļošanas un noturības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (22) un kohēzijas politikas fondiem, tostarp no Eiropas Sociālā fonda Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (23), un Eiropas Reģionālās attīstības fonda, ko reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (24), kā arī Taisnīgas pārkārtošanās fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056 (25). Politiskajā rīcībā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz ekonomiku, vidi, nodarbinātību un sociālo jomu.

| (8) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir proklamējuši Eiropas sociālo tiesību pīlāru (26). Tajā ir noteikti 20 principi un tiesības, kas nepieciešami labi funkcionējošu un taisnīgu darba tirgu un sociālās drošības sistēmu atbalstam; tie strukturēti trijās kategorijās: vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba apstākļi un sociālā aizsardzība un iekļaušana. Principi un tiesības dod stratēģisku ievirzi Savienībai, nodrošinot, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti, vides ilgtspēju un digitalizāciju, kā arī demogrāfiskās pārmaiņas ir sociāli godīgas un taisnīgas un saglabā teritoriālo kohēziju. Eiropas sociālo tiesību pīlārs kopā ar sociālo rezultātu pārskatu ir pamatprincipu kopums, kas palīdz pārraudzīt dalībvalstu nodarbinātības un sociālos rādītājus, virzīt reformas valsts, reģionālā un vietējā līmenī un mūsdienu ekonomikā apvienot „sociālos" un “tirgus" aspektus, arī veicinot sociālo ekonomiku. Komisija 2021. gada 4. martā nāca klajā ar rīcības plānu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai („rīcības plāns”), kurā iekļauti vērienīgi, tomēr reāli pamatmērķi un papildu apakšmērķi, kas līdz 2030. gadam sasniedzami nodarbinātības, prasmju, izglītības un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī pārskatītais sociālo rezultātu pārskats. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir proklamējuši Eiropas sociālo tiesību pīlāru (26). Tajā ir noteikti 20 principi un tiesības, kas nepieciešami labi funkcionējošu un taisnīgu darba tirgu un sociālās drošības sistēmu atbalstam; tie strukturēti trijās kategorijās: vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba apstākļi un sociālā aizsardzība un iekļaušana. Principi un tiesības dod stratēģisku ievirzi Savienībai, nodrošinot, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti, vides ilgtspēju un digitalizāciju, kā arī demogrāfiskās pārmaiņas ir sociāli godīgas un taisnīgas un saglabā teritoriālo kohēziju. Eiropas sociālo tiesību pīlārs kopā ar sociālo rezultātu pārskatu ir pamatprincipu kopums, kas palīdz pārraudzīt dalībvalstu nodarbinātības un sociālos rādītājus, virzīt reformas valsts, reģionālā un vietējā līmenī un mūsdienu ekonomikā apvienot „sociālos" un “tirgus" aspektus, arī veicinot sociālo ekonomiku. Komisija 2021. gada 4. martā nāca klajā ar rīcības plānu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai („rīcības plāns”), kurā iekļauti vērienīgi, tomēr reāli pamatmērķi un papildu apakšmērķi, kas līdz 2030. gadam sasniedzami nodarbinātības, prasmju, izglītības un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī pārskatītais sociālo rezultātu pārskats.

| (9) | Valstu vai valdību vadītāji Portu sociālajā samitā 2021. gada 8. maijā atzina, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs ir būtisks atveseļošanas elements, norādīdami, ka tā īstenošana stiprinās Savienības virzību uz digitālu, zaļu un taisnīgu pārkārtošanos un palīdzēs sasniegt augšupēju sociāli ekonomisko konverģenci un risināt demogrāfiskās problēmas. Viņi uzsvēra, ka sociālā dimensija, sociālais dialogs un sociālo partneru aktīva iesaistīšana ir izteikti konkurētspējīgas sociālās tirgus ekonomikas pamatā. Viņi konstatēja, ka rīcības plāns sniedz noderīgas norādes Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai, tai skaitā nodarbinātības, prasmju, veselības un sociālās aizsardzības jomās. Viņi atzinīgi novērtēja jaunos Savienības pamatmērķus 2030. gadam attiecībā uz nodarbinātību (nodarbinātiem vajadzētu būt vismaz 78 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 64 gadiem), prasmēm (mācībās katru gadu būtu jāpiedalās vismaz 60 % pieaugušo) un nabadzības samazināšanu (nabadzības riskam pakļauto cilvēku skaits būtu jāsamazina vismaz par 15 miljoniem, un to skaitā vajadzētu būt pieciem miljoniem bērnu), kā arī pārskatīto sociālo rezultātu pārskatu, kas palīdzēs uzraudzīt progresu virzībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošanu politikas koordinēšanā Eiropas pusgada kontekstā. Portu sociālās saistības turklāt aicināja dalībvalstis noteikt vērienīgus valsts mērķrādītājus, kam, pienācīgi ņemot vērā katras valsts izejas pozīciju, būtu jāsniedz atbilstīgs ieguldījums Savienības pamatmērķu 2030. gadam sasniegšanā. Valstu vai valdību vadītāji Portu norādīja, ka, Eiropai pakāpeniski atveseļojoties no Covid-19 pandēmijas, prioritāte būs pāriet no darbvietu aizsardzības uz darbvietu radīšanu un uzlabot darbvietu kvalitāti, kā arī uzsvēra, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana būs būtiska, lai nodrošinātu vairāk un labāku darbvietu izveidi visiem iekļaujošas atveseļošanas ietvaros.
  Vadītāji uzsvēra, ka iestājas par vienotību un solidaritāti, kas nozīmē arī to, ka visiem tiek nodrošinātas vienādas iespējas un neviens netiek atstāts novārtā. Viņi apstiprināja savu Eiropadomes Stratēģiskajā programmā 2019.–2024. gadam noteikto apņemšanos turpināt padziļināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu Savienības un valstu līmenī, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās kompetences, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Visbeidzot, viņi uzsvēra, ka ir svarīgi arī augstākajā līmenī cieši sekot līdzi Eiropas sociālo tiesību pīlāra un Savienības pamatmērķu 2030. gadam īstenošanai. |
| --- | --- |

(9)

Valstu vai valdību vadītāji Portu sociālajā samitā 2021. gada 8. maijā atzina, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs ir būtisks atveseļošanas elements, norādīdami, ka tā īstenošana stiprinās Savienības virzību uz digitālu, zaļu un taisnīgu pārkārtošanos un palīdzēs sasniegt augšupēju sociāli ekonomisko konverģenci un risināt demogrāfiskās problēmas. Viņi uzsvēra, ka sociālā dimensija, sociālais dialogs un sociālo partneru aktīva iesaistīšana ir izteikti konkurētspējīgas sociālās tirgus ekonomikas pamatā. Viņi konstatēja, ka rīcības plāns sniedz noderīgas norādes Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai, tai skaitā nodarbinātības, prasmju, veselības un sociālās aizsardzības jomās. Viņi atzinīgi novērtēja jaunos Savienības pamatmērķus 2030. gadam attiecībā uz nodarbinātību (nodarbinātiem vajadzētu būt vismaz 78 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 64 gadiem), prasmēm (mācībās katru gadu būtu jāpiedalās vismaz 60 % pieaugušo) un nabadzības samazināšanu (nabadzības riskam pakļauto cilvēku skaits būtu jāsamazina vismaz par 15 miljoniem, un to skaitā vajadzētu būt pieciem miljoniem bērnu), kā arī pārskatīto sociālo rezultātu pārskatu, kas palīdzēs uzraudzīt progresu virzībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošanu politikas koordinēšanā Eiropas pusgada kontekstā. Portu sociālās saistības turklāt aicināja dalībvalstis noteikt vērienīgus valsts mērķrādītājus, kam, pienācīgi ņemot vērā katras valsts izejas pozīciju, būtu jāsniedz atbilstīgs ieguldījums Savienības pamatmērķu 2030. gadam sasniegšanā. Valstu vai valdību vadītāji Portu norādīja, ka, Eiropai pakāpeniski atveseļojoties no Covid-19 pandēmijas, prioritāte būs pāriet no darbvietu aizsardzības uz darbvietu radīšanu un uzlabot darbvietu kvalitāti, kā arī uzsvēra, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana būs būtiska, lai nodrošinātu vairāk un labāku darbvietu izveidi visiem iekļaujošas atveseļošanas ietvaros.

Vadītāji uzsvēra, ka iestājas par vienotību un solidaritāti, kas nozīmē arī to, ka visiem tiek nodrošinātas vienādas iespējas un neviens netiek atstāts novārtā. Viņi apstiprināja savu Eiropadomes Stratēģiskajā programmā 2019.–2024. gadam noteikto apņemšanos turpināt padziļināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu Savienības un valstu līmenī, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās kompetences, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Visbeidzot, viņi uzsvēra, ka ir svarīgi arī augstākajā līmenī cieši sekot līdzi Eiropas sociālo tiesību pīlāra un Savienības pamatmērķu 2030. gadam īstenošanai.

| (10) | Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Eiropadome 2022. gada 24. februāra secinājumos nosodīja Krievijas rīcību, kuras mērķis ir graut Eiropas un pasaules drošību un stabilitāti, un pauda solidaritāti ar Ukrainas tautu, uzsvērdama starptautisko tiesību un Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principu pārkāpumus. Pašreizējā situācijā, ņemot vērā bēgļu un pārvietoto personu pieplūduma apmēru, ir nepieciešama pagaidu aizsardzība, kura piešķirta ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (27), ar ko iedarbina Direktīvu 2001/55/EK. Tas ļauj no Ukrainas pārvietotām personām visā Savienībā izmantot saskaņotas tiesības, kas nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni. Piedaloties Eiropas darba tirgos, no Ukrainas pārvietotās personas var dot ieguldījumu Savienības ekonomikas stiprināšanā un palīdzēt atbalstīt savu valsti un cilvēkus, kuri palikuši Ukrainā. Šādi iegūta pieredze un prasmes nākotnē var dot ieguldījumu Ukrainas atjaunošanā. Nepavadītiem bērniem un pusaudžiem pagaidu aizsardzība piešķir tiesības uz likumisku aizbildnību un piekļuvi bērnu izglītībai un aprūpei. Tādu politikas pasākumu izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā, kuru mērķis ir risināt ar nodarbinātību un prasmēm, tostarp ar kvalifikāciju atzīšanu, saistītās problēmas, kuras izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, dalībvalstīm būtu jāiesaista sociālie partneri. Sociālajiem partneriem ir būtiska loma kara ietekmes samazināšanā nodarbinātības un ražošanas saglabāšanas ziņā. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Eiropadome 2022. gada 24. februāra secinājumos nosodīja Krievijas rīcību, kuras mērķis ir graut Eiropas un pasaules drošību un stabilitāti, un pauda solidaritāti ar Ukrainas tautu, uzsvērdama starptautisko tiesību un Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principu pārkāpumus. Pašreizējā situācijā, ņemot vērā bēgļu un pārvietoto personu pieplūduma apmēru, ir nepieciešama pagaidu aizsardzība, kura piešķirta ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (27), ar ko iedarbina Direktīvu 2001/55/EK. Tas ļauj no Ukrainas pārvietotām personām visā Savienībā izmantot saskaņotas tiesības, kas nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni. Piedaloties Eiropas darba tirgos, no Ukrainas pārvietotās personas var dot ieguldījumu Savienības ekonomikas stiprināšanā un palīdzēt atbalstīt savu valsti un cilvēkus, kuri palikuši Ukrainā. Šādi iegūta pieredze un prasmes nākotnē var dot ieguldījumu Ukrainas atjaunošanā. Nepavadītiem bērniem un pusaudžiem pagaidu aizsardzība piešķir tiesības uz likumisku aizbildnību un piekļuvi bērnu izglītībai un aprūpei. Tādu politikas pasākumu izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā, kuru mērķis ir risināt ar nodarbinātību un prasmēm, tostarp ar kvalifikāciju atzīšanu, saistītās problēmas, kuras izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, dalībvalstīm būtu jāiesaista sociālie partneri. Sociālajiem partneriem ir būtiska loma kara ietekmes samazināšanā nodarbinātības un ražošanas saglabāšanas ziņā.

| (11) | Darba tirgus reformām, arī valstu algu noteikšanas mehānismiem, būtu jāievēro valstu sociālā dialoga prakse un sociālo partneru autonomija, lai nodrošinātu taisnīgas algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un ilgtspējīgu izaugsmi, un augšupēju sociāli ekonomisko konverģenci. Tām būtu jānodrošina arī vajadzīgā iespēja plaši apsvērt sociālekonomiskos faktorus, tai skaitā ilgtspējas, konkurētspējas, inovācijas, kvalitatīvu darbvietu izveides, darba nosacījumu, nodarbinātu personu nabadzības, izglītības, apmācības un prasmju, sabiedrības veselības un sociālās iekļaušanas, kā arī faktisko ienākumu uzlabojumus. Šajā ziņā Atveseļošanas un noturības mehānisms un citi Savienības fondi dalībvalstīm palīdz īstenot reformas un veikt investīcijas, kas atbilst Savienības prioritātēm, tādējādi veidojot Eiropas ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos laikposmā pēc Covid-19 pandēmijas. Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir vēl vairāk saasinājis jau esošās sociālekonomiskās problēmas, kuras izraisīja Covid-19 pandēmija. Dalībvalstīm un Savienībai būtu jāturpina rūpēties par to, lai tiktu mazināta sociālā ietekme un ietekme uz nodarbinātību un ekonomiku un lai pārkārtošanās būtu sociāli godīga un taisnīga, arī ņemot vērā to, ka lielāka atvērta stratēģiskā autonomija un paātrināta zaļā pārkārtošanās palīdzēs samazināt atkarību no enerģijas un citu stratēģisko produktu un tehnoloģiju importa, jo īpaši no Krievijas. Būtiski ir stiprināt noturību un veidot iekļaujošu un noturīgu sabiedrību, kurā cilvēki ir aizsargāti un spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas un kurā viņi var aktīvi piedalīties sabiedrības norisēs un ekonomikā.
  Lai atbalstītu statusa maiņu darba tirgū, arī ņemot vērā zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā uzsvērts Komisijas Ieteikumā (ES) 2021/402 un Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikumā par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, ir vajadzīgs saskaņots aktīvas darba tirgus politikas kopums, kas ietver pagaidu darbā pieņemšanas un profesionālās pārejas stimulus, prasmju politiku un uzlabotus nodarbinātības dienestus. Būtu jāveicina pienācīgi darba nosacījumi, tostarp darba aizsardzība un darba ņēmēju fiziskā un garīgā veselība. |
| --- | --- |

(11)

Darba tirgus reformām, arī valstu algu noteikšanas mehānismiem, būtu jāievēro valstu sociālā dialoga prakse un sociālo partneru autonomija, lai nodrošinātu taisnīgas algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un ilgtspējīgu izaugsmi, un augšupēju sociāli ekonomisko konverģenci. Tām būtu jānodrošina arī vajadzīgā iespēja plaši apsvērt sociālekonomiskos faktorus, tai skaitā ilgtspējas, konkurētspējas, inovācijas, kvalitatīvu darbvietu izveides, darba nosacījumu, nodarbinātu personu nabadzības, izglītības, apmācības un prasmju, sabiedrības veselības un sociālās iekļaušanas, kā arī faktisko ienākumu uzlabojumus. Šajā ziņā Atveseļošanas un noturības mehānisms un citi Savienības fondi dalībvalstīm palīdz īstenot reformas un veikt investīcijas, kas atbilst Savienības prioritātēm, tādējādi veidojot Eiropas ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos laikposmā pēc Covid-19 pandēmijas. Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir vēl vairāk saasinājis jau esošās sociālekonomiskās problēmas, kuras izraisīja Covid-19 pandēmija. Dalībvalstīm un Savienībai būtu jāturpina rūpēties par to, lai tiktu mazināta sociālā ietekme un ietekme uz nodarbinātību un ekonomiku un lai pārkārtošanās būtu sociāli godīga un taisnīga, arī ņemot vērā to, ka lielāka atvērta stratēģiskā autonomija un paātrināta zaļā pārkārtošanās palīdzēs samazināt atkarību no enerģijas un citu stratēģisko produktu un tehnoloģiju importa, jo īpaši no Krievijas. Būtiski ir stiprināt noturību un veidot iekļaujošu un noturīgu sabiedrību, kurā cilvēki ir aizsargāti un spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas un kurā viņi var aktīvi piedalīties sabiedrības norisēs un ekonomikā.

Lai atbalstītu statusa maiņu darba tirgū, arī ņemot vērā zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā uzsvērts Komisijas Ieteikumā (ES) 2021/402 un Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikumā par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, ir vajadzīgs saskaņots aktīvas darba tirgus politikas kopums, kas ietver pagaidu darbā pieņemšanas un profesionālās pārejas stimulus, prasmju politiku un uzlabotus nodarbinātības dienestus. Būtu jāveicina pienācīgi darba nosacījumi, tostarp darba aizsardzība un darba ņēmēju fiziskā un garīgā veselība.

| (12) | Būtu jānovērš diskriminācija visās tās izpausmēs, jānodrošina dzimumu līdztiesība un jāatbalsta jauniešu nodarbinātība. It īpaši nodrošinot darba tirgu un adekvātu un iekļaujošu sociālās aizsardzības sistēmu pilnvērtīgu darbību, kā noteikts Padomes 2019. gada 8. novembra ieteikumā, un likvidējot šķēršļus, kas kavē iekļaujošu un uz nākotni vērstu izglītību, apmācību, mūžizglītību un dalību darba tirgū, arī veicot investīcijas pirmsskolas izglītībā un aprūpē atbilstīgi Eiropas Garantijai bērniem, kā arī digitālajās un zaļajās prasmēs, būtu jāsniedz visiem vienlīdzīga piekļuve un iespējas un būtu jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, jo īpaši bērnu, personu ar invaliditāti un romu tautības iedzīvotāju nabadzība un atstumtība. Īpaši svarīga ir savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve ilgtermiņa aprūpes un veselības aprūpes pakalpojumiem, arī profilaksei un veselības aprūpes veicināšanai, kas ir par pieņemamu cenu, ņemot vērā arī Covid-19 pandēmiju, kas sākās 2020. gadā, un saistībā ar sabiedrības novecošanu. Būtu jāturpina izmantot personu ar invaliditāti potenciālu ekonomikas izaugsmes un sociālās attīstības veicināšanā. Tā kā darbavietās visā Savienībā arvien plašāk tiek izmantoti jauni ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļi, mainās arī darba tiesiskās attiecības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka darba tiesiskajās attiecībās, kas izriet no jaunām darba formām, tiek saglabāts un stiprināts Eiropas sociālais modelis. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jānovērš diskriminācija visās tās izpausmēs, jānodrošina dzimumu līdztiesība un jāatbalsta jauniešu nodarbinātība. It īpaši nodrošinot darba tirgu un adekvātu un iekļaujošu sociālās aizsardzības sistēmu pilnvērtīgu darbību, kā noteikts Padomes 2019. gada 8. novembra ieteikumā, un likvidējot šķēršļus, kas kavē iekļaujošu un uz nākotni vērstu izglītību, apmācību, mūžizglītību un dalību darba tirgū, arī veicot investīcijas pirmsskolas izglītībā un aprūpē atbilstīgi Eiropas Garantijai bērniem, kā arī digitālajās un zaļajās prasmēs, būtu jāsniedz visiem vienlīdzīga piekļuve un iespējas un būtu jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, jo īpaši bērnu, personu ar invaliditāti un romu tautības iedzīvotāju nabadzība un atstumtība. Īpaši svarīga ir savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve ilgtermiņa aprūpes un veselības aprūpes pakalpojumiem, arī profilaksei un veselības aprūpes veicināšanai, kas ir par pieņemamu cenu, ņemot vērā arī Covid-19 pandēmiju, kas sākās 2020. gadā, un saistībā ar sabiedrības novecošanu. Būtu jāturpina izmantot personu ar invaliditāti potenciālu ekonomikas izaugsmes un sociālās attīstības veicināšanā. Tā kā darbavietās visā Savienībā arvien plašāk tiek izmantoti jauni ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļi, mainās arī darba tiesiskās attiecības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka darba tiesiskajās attiecībās, kas izriet no jaunām darba formām, tiek saglabāts un stiprināts Eiropas sociālais modelis.

| (13) | Integrētās pamatnostādnes būtu jāizmanto par pamatu konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kurus Padome var sniegt dalībvalstīm. Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto savi REACT-EU resursi, kas noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/2221 (28), ar kuru līdz 2023. gadam tiek stiprināti 2014.–2020. gada kohēzijas politikas fondi un Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (EAFVP). Pašreizējās krīzes Ukrainā dēļ Regula (ES) 2020/2221 ir papildināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/562 (29), kā arī turpmākiem grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (30) par priekšfinansējuma palielināšanu REACT-EU vajadzībām un ar jaunām vienības izmaksām, kas palīdzēs paātrināt to cilvēku integrāciju, kuri pamet Ukrainu un ierodas Savienībā, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/613 (31).
  Turklāt 2021.–2027. gada plānošanas periodā dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Atveseļošanas un noturības mehānisms, un citi Savienības fondi, to skaitā Taisnīgas pārkārtošanās fonds, kā arī fonds InvestEU, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (32), lai veicinātu kvalitatīvu nodarbinātību un sociālās investīcijas, apkarotu nabadzību un sociālo atstumtību, cīnītos pret diskrimināciju nolūkā nodrošināt piekļūstamību, kā arī lai veicinātu darbaspēka prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas, mūžizglītību un augstas kvalitātes izglītību un apmācību visiem, ietverot arī digitālo pratību un prasmes. Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/691 (33) izveidotais Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti lielu pārstrukturējošu notikumu rezultātā, tādu kā Covid-19 pandēmija, globālāku tendenču izraisītas sociālekonomiskās pārmaiņas un tehnoloģiskās un vides pārmaiņas. Lai gan integrētās pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. |
| --- | --- |

(13)

Integrētās pamatnostādnes būtu jāizmanto par pamatu konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kurus Padome var sniegt dalībvalstīm. Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto savi REACT-EU resursi, kas noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/2221 (28), ar kuru līdz 2023. gadam tiek stiprināti 2014.–2020. gada kohēzijas politikas fondi un Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (EAFVP). Pašreizējās krīzes Ukrainā dēļ Regula (ES) 2020/2221 ir papildināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/562 (29), kā arī turpmākiem grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (30) par priekšfinansējuma palielināšanu REACT-EU vajadzībām un ar jaunām vienības izmaksām, kas palīdzēs paātrināt to cilvēku integrāciju, kuri pamet Ukrainu un ierodas Savienībā, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/613 (31).

Turklāt 2021.–2027. gada plānošanas periodā dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Atveseļošanas un noturības mehānisms, un citi Savienības fondi, to skaitā Taisnīgas pārkārtošanās fonds, kā arī fonds InvestEU, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (32), lai veicinātu kvalitatīvu nodarbinātību un sociālās investīcijas, apkarotu nabadzību un sociālo atstumtību, cīnītos pret diskrimināciju nolūkā nodrošināt piekļūstamību, kā arī lai veicinātu darbaspēka prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas, mūžizglītību un augstas kvalitātes izglītību un apmācību visiem, ietverot arī digitālo pratību un prasmes. Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/691 (33) izveidotais Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti lielu pārstrukturējošu notikumu rezultātā, tādu kā Covid-19 pandēmija, globālāku tendenču izraisītas sociālekonomiskās pārmaiņas un tehnoloģiskās un vides pārmaiņas. Lai gan integrētās pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

| (14) | Nodarbinātības komitejai un Sociālās aizsardzības komitejai saskaņā ar attiecīgām Līgumos paredzētām pilnvarām ir jāuzrauga, kā attiecīgā politika tiek īstenota, raugoties no nodarbinātības politikas pamatnostādņu aspekta. Minētajām komitejām un citām Padomes darba sagatavošanas struktūrām, kas iesaistītas ekonomikas un sociālās politikas koordinēšanā, ir cieši jāsadarbojas. Būtu jāuztur politikas dialogs starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, jo īpaši par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(14)

Nodarbinātības komitejai un Sociālās aizsardzības komitejai saskaņā ar attiecīgām Līgumos paredzētām pilnvarām ir jāuzrauga, kā attiecīgā politika tiek īstenota, raugoties no nodarbinātības politikas pamatnostādņu aspekta. Minētajām komitejām un citām Padomes darba sagatavošanas struktūrām, kas iesaistītas ekonomikas un sociālās politikas koordinēšanā, ir cieši jāsadarbojas. Būtu jāuztur politikas dialogs starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, jo īpaši par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm.

| (15) | Ir notikusi apspriešanās ar Sociālās aizsardzības komiteju, |
| --- | --- |

(15)

Ir notikusi apspriešanās ar Sociālās aizsardzības komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek pieņemtas pielikumā izklāstītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes ("pamatnostādnes”). Pamatnostādnes ir daļa no integrētajām pamatnostādnēm.

2. pants

Pamatnostādnes dalībvalstis ņem vērā savā nodarbinātības politikā un reformu programmās, par kurām ziņojumus iesniedz saskaņā ar LESD 148. panta 3. punktu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 21. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. NEKULA

---

(1)  
  2022. gada 18. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  2022. gada 21. septembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  
  2022. gada 21. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Padomes Ieteikums (ES) 2015/1184 (2015. gada 14. jūlijs) par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikai (OV L 192, 18.7.2015., 27. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

5

(6)  Padomes Ieteikums (2014. gada 10. marts) par stažēšanās kvalitātes sistēmu (OV C 88, 27.3.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2016. gada 15. februāris) par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (OV C 67, 20.2.2016., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Ieteikums (2016. gada 19. decembris) “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.)

8

(9)  Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.).

9

(10)  Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes Ieteikums (2019. gada 22. maijs) par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (OV C 189, 5.6.2019., 4. lpp.).

11

(12)  Padomes Ieteikums (2019. gada 8. novembris) par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

12

(13)  Padomes Ieteikums (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes Ieteikums (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (OV C 417, 2.12.2020., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Ieteikums (2021. gada 29. novembris) par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai (OV C 504, 14.12.2021., 21. lpp.).

15

(16)  Padomes Ieteikums (2022. gada 16. jūnijs) par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā (OV C 243, 27.6.2022., 10. lpp.), Padomes Ieteikums (2022. gada 16. jūnijs) par individuāliem mācību kontiem (OV C 243, 27.6.2022., 26. lpp.) un Padomes Ieteikums (2022. gada 16. jūnijs) par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (OV C 243, 27.6.2022., 35. lpp.).

16

(17)  Komisijas Ieteikums (ES) 2021/402 (2021. gada 4. marts) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (OV L 80, 8.3.2021., 1. lpp.).

17

EASE

(18)  Padomes Ieteikums (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.).

18

(19)  Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (OV L 462, 28.12.2021., 1. lpp.).

20

(21)  (OV L 275, 25.10.2022.)

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).

25

(26)  Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Iestāžu kopīgā proklamācija (OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.).

26

(27)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2221 (2020. gada 23. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) (OV L 437, 28.12.2020., 30. lpp.).

28

REACT-EU

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/562 (2022. gada 6. aprīlis), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (OV L 109, 8.4.2022., 1. lpp.).

29

CARE

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/613 (2022. gada 12. aprīlis), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz lielāku priekšfinansējumu no REACT-EU resursiem un vienības izmaksu noteikšanu (OV L 115, 13.4.2022., 38. lpp.).

31

REACT-EU

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

32

InvestEU

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/691 (2021. gada 28. aprīlis) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.).

33

EGF

---

PIELIKUMS

5. pamatnostādne. Palielināt pieprasījumu pēc darbaspēka

Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina ilgtspējīga sociālā tirgus ekonomika un jāatvieglo un jāatbalsta investīcijas kvalitatīvu darbvietu radīšanā, izmantojot arī potenciālu, kas saistīts ar digitālo un zaļo pārkārtošanos, ņemot vērā Savienības pamatmērķi 2030. gadam nodarbinātības jomā. Šajā nolūkā tām būtu jāmazina šķēršļi, ar kuriem uzņēmumi saskaras, pieņemot darbā cilvēkus, jāveicina atbildīga uzņēmējdarbība un patiesa pašnodarbinātība un jo īpaši jāatbalsta mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu izveide un izaugsme, cita starpā nodrošinot piekļuvi finansējumam. Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālās ekonomikas attīstība un pilnībā jāizmanto tās potenciāls, jāsekmē sociālā inovācija un sociālie uzņēmumi un jāveicina tie uzņēmējdarbības modeļi, kas rada kvalitatīvas darba iespējas un sociālos labumus, īpaši vietējā līmenī, jo īpaši aprites ekonomikā un teritorijās, kuras visvairāk skar pārkārtošanās uz zaļo ekonomiku to nozaru specializācijas dēļ.

Pēc Covid-19 pandēmijas labi izstrādātām saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem būtu arī jāatvieglo un jāatbalsta pārstrukturēšanas procesi, kā arī vajadzības gadījumā jāsaglabā nodarbinātība un jāpalīdz modernizēt ekonomiku, tostarp ar saistīto prasmju attīstīšanu. Būtu jāapsver labi izstrādāti darbā pieņemšanas un profesionālās pārejas stimuli un prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās pasākumi, lai atbalstītu darbvietu radīšanu un profesionālās pārejas visas darba dzīves laikā un lai risinātu darbaspēka un prasmju trūkumu, ņemot vērā arī digitālo un zaļo pārkārtošanos, demogrāfiskās pārmaiņas, kā arī ietekmi, ko rada Krievijas agresijas karš pret Ukrainu.

Nodokļi būtu jāpārorientē no darbaspēka uz citiem avotiem, kuri dod lielāku labumu nodarbinātībai un iekļaujošai izaugsmei saskaņā ar klimata un vides politikas mērķiem, un, to darot, būtu jāņem vērā nodokļu sistēmas pārdales ietekme, kā arī ietekme uz sieviešu dalību darba tirgū, vienlaikus aizsargājot ienākumus, kas nodrošinās pienācīgu sociālo aizsardzību un izdevumus izaugsmes veicināšanai.

Dalībvalstīm, arī tām, kurās ir ar likumu noteikta minimālā alga, būtu jāveicina darba koplīgumu slēgšanas sarunas ar mērķi noteikt algas un jānodrošina sociālo partneru faktiska iesaiste pārredzamā un paredzamā veidā, kas ļautu adekvāti salāgot algas ar ražīguma izmaiņām un veicinātu taisnīgas algas, kuras nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, īpašu uzmanību veltot grupām ar zemākiem un vidējiem ienākumiem, lai stiprinātu augšupēju sociālekonomisko konverģenci. Algu noteikšanas mehānismos būtu jāņem vērā sociālekonomiskie apstākļi, arī nodarbinātības izaugsme, konkurētspēja un reģionālā un nozaru attīstība. Ievērojot valstu praksi un sociālo partneru autonomiju, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu jānodrošina, ka visiem darba ņēmējiem ir adekvātas algas, jo tie tieši vai netieši gūst labumu no koplīgumiem vai adekvātas ar likumu noteiktas minimālās algas, ņemot vērā atalgojuma ietekmi uz konkurētspēju, darbvietu radīšanu un nodarbinātu personu nabadzību.

6. pamatnostādne. Stiprināt darbaspēka piedāvājumu un uzlabot piekļuvi nodarbinātībai, prasmju un kompetenču apguvei mūža garumā

Ņemot vērā digitālo un zaļo pārkārtošanos, demogrāfiskās pārmaiņas un Krievijas agresijas karu pret Ukrainu, dalībvalstīm būtu jāveicina ilgtspēja, ražīgums, nodarbināmība un cilvēkkapitāls, sekmējot prasmju un kompetenču apgūšanu visā cilvēka mūža laikā un reaģējot uz pašreizējām un nākotnes darba tirgus vajadzībām, kas sasaucas ar Savienības pamatmērķi 2030. gadam prasmju jomā. Lai nodrošinātu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, tai skaitā profesionālo izglītību un apmācību, piekļuvi digitālajām mācībām, valodu apguvi (piemēram, bēgļiem, arī no Ukrainas) un uzņēmējdarbības prasmju apgūšanu, dalībvalstīm būtu arī jāmodernizē savas izglītības un apmācības sistēmas un tajās jāveic investīcijas. Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem, izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un citām ieinteresētajām personām, lai izglītības un apmācības sistēmās novērstu strukturālās nepilnības, uzlabotu šo sistēmu kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām, arī nolūkā nodrošināt zaļo un digitālo pārkārtošanos, novērstu esošās prasmju neatbilstības un nepieļautu jaunas prasmju nepietiekamības rašanos, it īpaši darbības jomās, kas saistītas ar REPowerEU, piemēram, atjaunīgās enerģijas ieviešanā vai ēku renovācijā.

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš problēmām, ar ko saskaras skolotāja profesija; tostarp būtu jāinvestē skolotāju un pasniedzēju digitālajās prasmēs. Lai liktu pamatus pielāgošanās spējai un noturībai visa mūža garumā, izglītības un apmācības sistēmām būtu visiem izglītojamajiem jānodrošina pamatkompetences, ieskaitot pamatprasmes un digitālās prasmes, kā arī caurviju prasmes, un vienlaikus jānodrošina, ka skolotāji ir gatavi izglītojamajos minētās prasmes attīstīt. Dalībvalstīm būtu jāatbalsta darbspējīga vecuma pieaugušo piekļuve apmācībai un jāstiprina indivīdu centieni un motivācija mācīties, tostarp, attiecīgā gadījumā nodrošinot individuālas tiesības uz apmācību, piemēram, individuālus mācību kontus, un nodrošinot to pārnesamību profesionālu pāreju laikā, kā arī uzticamu apmācības kvalitātes novērtēšanas sistēmu. Dalībvalstīm būtu jāizskata iespējas mūžizglītības un nodarbināmības veicināšanas nolūkos izmantot mikroapliecinājumus. Lai atbalstītu godīgu un taisnīgu pārkārtošanos visiem, stiprinātu sociālos rezultātus, risinātu darba tirgus nepilnības un prasmju neatbilstību, uzlabotu ekonomikas vispārējo noturību pret satricinājumiem un atvieglotu iespējamos pielāgojumus, dalībvalstīm būtu jādod iespēja ikvienam paredzēt darba tirgus vajadzības un labāk tām pielāgoties, it īpaši ar pastāvīgu prasmju pilnveidi un pārkvalificēšanos un ar integrētas ievirzes un konsultāciju nodrošināšanu.

Dalībvalstīm būtu jāveicina vienlīdzīgas iespējas visiem, novēršot nevienlīdzību izglītības un apmācības sistēmās. It īpaši bērniem būtu jānodrošina piekļuve kvalitatīvai un cenas ziņā pieņemamai pirmsskolas izglītībai un aprūpei saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem. Dalībvalstīm būtu jāpaaugstina vispārējais kvalifikācijas līmenis, jāsamazina to cilvēku skaits, kuri priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, jāatbalsta bērnu, kas nāk no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un attāliem apgabaliem, piekļuve izglītībai, jāpalielina profesionālās izglītības un apmācības (PIA) pievilcība, jāatbalsta piekļuve augstākajai izglītībai un tās pabeigšana, jāatvieglo jauniešu pāreja no izglītības uz nodarbinātību, nodrošinot kvalitatīvu stažēšanos un māceklību, kā arī jāpalielina pieaugušo, it īpaši to izglītojamo, kuri atrodas nelabvēlīgākā situācijā un ir vismazāk kvalificēti, dalība tālākizglītībā. Ņemot vērā jaunās prasības, ko diktē digitāla, zaļa un novecojoša sabiedrība, dalībvalstīm savās PIA sistēmās būtu jāstiprina mācīšanās darbavietā, arī izmantojot kvalitatīvu un rezultatīvu māceklību, un jāpalielina zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) absolventu, īpaši sieviešu, skaits gan PIA, gan terciārajā izglītībā. Turklāt dalībvalstīm būtu jāuzlabo terciārās izglītības un attiecīgā gadījumā pētniecības sasaiste ar darba tirgu, jāuzlabo prasmju pārraudzība un prognozēšana, jāvairo prasmju redzamība un kvalifikāciju – arī ārvalstīs iegūto kvalifikāciju – salīdzināmība, kā arī jāpalielina iespējas atzīt un apstiprināt prasmes un kompetences, kas iegūtas ārpus formālās izglītības un apmācības, un tam būtu jāattiecas arī uz bēgļiem un personām, kam piešķirta pagaidu aizsardzība. Tām būtu jāuzlabo un jāpaplašina tālākās PIA elastīgu iespēju piedāvājums un izmantojums. Dalībvalstīm būtu jāatbalsta arī mazprasmīgi pieaugušie, lai tie varētu saglabāt vai uzlabot savu nodarbināmību ilgtermiņā, un šādā nolūkā tām būtu jāīsteno Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikum par prasmju pilnveides ceļiem (tas ietver prasmju novērtēšanu, piedāvājumu izglītības un apmācību jomā, kas saskan ar darba tirgus iespējām, un apgūto prasmju atzīšanu un apstiprināšanu) un tādējādi jāuzlabo kvalitatīvu mācību iespēju pieejamība un izmantošana.

Dalībvalstīm būtu jānodrošina bezdarbniekiem un neaktīviem cilvēkiem reāla, savlaicīga, koordinēta un individuāli pielāgota palīdzība, kuras pamatā ir atbalsts darba meklēšanai, apmācība, pārkvalifikācija un piekļuve citiem atbalsta pakalpojumiem, un īpaša uzmanība būtu jāpievērš neaizsargātām grupām un cilvēkiem, kurus īpaši skārusi zaļā un digitālā pārkārtošanās vai darba tirgus satricinājumi. Lai būtiski samazinātu un novērstu ilgstošu un strukturālu bezdarbu, iespējami drīz – ne vēlāk kā 18 mēnešu laikā pēc bezdarba iestāšanās – būtu jāievieš visaptverošas stratēģijas, kurās ietilpst padziļināts bezdarbnieku individuālais novērtējums. Jauniešu bezdarbam un jautājumam par tiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, būtu jāturpina pievērsties ar izglītības un apmācības priekšlaicīgas pārtraukšanas novēršanu un strukturāliem uzlabojumiem pārejā no mācībām uz darbu, arī pilnībā īstenojot pastiprinātu Garantiju jauniešiem, kurai arī būtu jāatbalsta kvalitatīvas jauniešu nodarbinātības iespējas pēcpandēmijas atveseļošanās periodā. Turklāt dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni un it īpaši jāuzsver tas, kā zaļā un digitālā pārkārtošanās sniedz jaunu nākotnes perspektīvu un iespējas cīnīties pret pandēmijas negatīvo ietekmi uz jauniešiem.

Dalībvalstīm būtu jātiecas novērst šķēršļus un atturošus faktorus un jānodrošina stimuli dalībai darba tirgū, it īpaši tiem sabiedrības locekļiem, kam ir zemi ienākumi, kas ir otri pelnītāji (kas bieži ir sievietes) un kas ir visvairāk attālināti no darba tirgus, to vidū cilvēkiem ar migrantu izcelsmi un atstumtiem romiem. Ņemot vērā lielo darbaspēka trūkumu noteiktās profesijās un nozarēs, dalībvalstīm būtu jāveicina darbaspēka piedāvājums, it īpaši, veicinot adekvātas algas un pienācīgus darba apstākļus, kā arī rezultatīvu aktīvu darba tirgus politiku, un vienlaikus ņemot vērā sociālo partneru lomu. Dalībvalstīm būtu arī jāatbalsta darba vide, kas ir pielāgota personām ar invaliditāti, tostarp izmantojot mērķtiecīgu finansiālu atbalstu un pakalpojumus, kas ļauj minētajām personām piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē.

Būtu jānovērš vīriešu un sieviešu nodarbinātības un darba samaksas atšķirības, kā arī dzimumu stereotipi. Dalībvalstīm būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība un lielāka sieviešu dalība darba tirgū, arī nodrošinot vienlīdzīgas iespējas un karjeras izaugsmi un novēršot šķēršļus, kas kavē piekļuvi līderībai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, kā arī risinot vardarbības un aizskaršanas problēmas darbā, kuras galvenokārt ietekmē sievietes. Būtu jānodrošina vienāds atalgojums par vienādu vai līdzvērtīgu darbu un atalgojuma pārredzamība. Būtu jāsekmē līdzsvars starp darba, ģimenes un privāto dzīvi gan sievietēm, gan vīriešiem, it īpaši, nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieņemamai un kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei un pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vecākiem un citām personām ar aprūpes pienākumiem ir iespēja izmantot piemērotu atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ un elastīgu darba režīmu, kas tiem ļautu panākt līdzsvaru starp darbu, ģimenes un privāto dzīvi un sekmētu tādu minēto tiesību izmantošanu, kas būtu līdzsvarota starp vecākiem.

7. pamatnostādne. Uzlabot darba tirgu darbību un sociālā dialoga efektivitāti

Lai gūtu labumu no dinamiska un ražīga darbaspēka un jauniem darba organizācijas un uzņēmējdarbības modeļiem, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem jautājumā par taisnīgiem, pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem un par tiesību un pienākumu līdzsvarošanu. Tām būtu jāmazina un jānovērš darba tirgus segmentācija, jācīnās pret nedeklarētu darbu un fiktīvu pašnodarbinātību un jāveicina pāreja uz beztermiņa nodarbinātības formām. Nodarbinātības aizsardzības noteikumiem, darba tiesībām un iestādēm būtu jānodrošina gan piemērota vide, kas sekmē pieņemšanu darbā, gan tas, ka darba devējiem ir elastība, kas vajadzīga, lai ātri pielāgotos ekonomiskās situācijas izmaiņām, vienlaikus aizsargājot darba ņēmēju darba tiesības un nodrošinot sociālo aizsardzību, pienācīga līmeņa drošību un veselīgu, drošu un labi pielāgotu darba vidi visiem darbiniekiem. Sekmējot elastīgu darba režīmu (piemēram, tāldarba) izmantošanu, var panākt augstāku nodarbinātības līmeni un iekļaujošākus darba tirgus pēcpandēmijas apstākļos. Vienlaikus ir svarīgi nodrošināt, lai tiktu ievērotas darba ņēmēju tiesības attiecībā uz darba laiku, darba apstākļiem, garīgo veselību darbā un darba un privātās dzīves līdzsvaru. Būtu jānovērš tādu darba tiesisko attiecību veidošanās, kurās rodas nedroši darba apstākļi, kā tas ir platformās nodarbinātu darbinieku gadījumā, it īpaši tad, ja viņiem ir zema kvalifikācija, un jāvēršas pret nestandarta līgumu ļaunprātīgu izmantošanu. Nepamatotas atlaišanas gadījumā vajadzētu būt nodrošinātām iespējām izmantot efektīvu un objektīvu strīdu izšķiršanas kārtību un tiesībām uz tiesisko aizsardzību, kas attiecīgā gadījumā ietver arī adekvātu kompensāciju.

Ar politiku būtu jātiecas uzlabot un atbalstīt dalību darba tirgū, atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un profesionālās pārejas darba tirgū, arī mazāk attīstītos reģionos. Dalībvalstīm būtu jāaktivizē tie, kuri var piedalīties darba tirgū, un jāsniedz tiem šādas iespējas, it īpaši neaizsargātām grupām, piemēram, mazkvalificētiem cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti, cilvēkiem ar migrantu izcelsmi, tostarp personām, kurām piešķirts pagaidu aizsardzības statuss, un atstumtiem romiem. Dalībvalstīm būtu jāstiprina aktīvas darba tirgus politikas darbības joma un rezultativitāte, paplašinot tās mērķus, mērķauditorijas sasniegšanas pasākumus un tvērumu un nodrošinot politikas labāku sasaisti ar sociālajiem pakalpojumiem, apmācību un ienākumu atbalstu bezdarbniekiem, kamēr tie meklē darbu un pamatojoties uz viņu tiesībām un pienākumiem. Dalībvalstīm būtu jāuzlabo valsts nodarbinātības dienestu spēja sniegt savlaicīgu un individuāli pielāgotu atbalstu darba meklētājiem, reaģēt uz pašreizējām un turpmākām darba tirgus vajadzībām un ieviest uz rezultātiem balstītu pārvaldību, ko atbalsta arī digitalizācija.

Dalībvalstīm būtu jānodrošina bezdarbniekiem tiesības uz adekvātiem saprātīga ilguma bezdarbnieka pabalstiem atbilstoši viņu iemaksām un valsts noteikumiem par tiesībām saņemt bezdarbnieka pabalstu. Bezdarbnieka pabalstiem nevajadzētu atņemt motivāciju ātri atgriezties darba tirgū, un tie būtu jāpapildina ar aktīvu darba tirgus politiku.

Izglītojamo un darba ņēmēju mobilitāte būtu pienācīgi jāatbalsta ar mērķi uzlabot šo personu prasmes un nodarbināmību un pilnībā izmantot Eiropas darba tirgus potenciālu, vienlaikus arī nodrošinot taisnīgus apstākļus visiem, kas veic pārrobežu darbības, un pastiprinot administratīvo sadarbību starp valstu pārvaldes iestādēm attiecībā uz mobilajiem darba ņēmējiem, kas saņem palīdzību no Eiropas Darba iestādes. Gadījumos, kad sabiedrības veselības apsvērumu dēļ tiek uz laiku slēgtas robežas, būtu jāatbalsta kritiskās profesijās nodarbināto, pārrobežu darba ņēmēju, sezonas darbinieku un darbā norīkotu darba ņēmēju mobilitāte.

Dalībvalstīm būtu arī jācenšas radīt piemērotus apstākļus jauniem darba veidiem, izmantojot savu darbvietu radīšanas potenciālu un vienlaikus nodrošinot to atbilstību esošajām sociālajām tiesībām. Tādējādi dalībvalstīm būtu jāsniedz padomi un norādījumi par tiesībām un pienākumiem, kas piemērojami attiecībā uz nestandarta līgumiem un jauniem darba veidiem, piemēram, darbam ar digitālo platformu starpniecību. Šajā sakarā būtiska nozīme varētu būt sociālajiem partneriem, tālab dalībvalstīm būtu jāsniedz tiem atbalsts attiecībā uz to cilvēku uzrunāšanu un pārstāvību, kuri strādā nestandarta darbu vai platformu darbu. Dalībvalstīm būtu arī jāapsver iespēja sniegt atbalstu izpildes panākšanai, piemēram, sniedzot vadlīnijas vai rīkojot īpašas apmācības darba inspekcijām saistībā ar problēmām, kas izriet no tādiem jauniem darba organizēšanas veidiem kā algoritmiskā pārvaldība, datu uzraudzība un pastāvīgs vai daļēji pastāvīgs tāldarbs.

Pamatojoties uz valstīs pastāvošo praksi un lai panāktu auglīgāku sociālo dialogu un labākus sociālekonomiskos rezultātus, tostarp krīzes laikā, kā Krievijas agresijas kara pret Ukrainu un augošās dzīves dārdzības gadījumā, nodarbinātības, sociālās jomas un attiecīgā gadījumā ekonomikas reformu un politikas izstrādē un īstenošanā dalībvalstīm būtu jānodrošina savlaicīga un konstruktīva sociālo partneru iesaiste, arī atbalstot sociālo partneru spēju uzlabošanu. Dalībvalstīm būtu jāveicina sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas sarunas. Sociālie partneri būtu jāmudina vest sarunas par kolektīviem līgumiem un slēgt šādus līgumus viņiem būtiskos jautājumos, pilnībā respektējot viņu autonomiju un tiesības uz kolektīvo rīcību.

Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz valstīs pastāvošo praksi, dalībvalstīm būtu jāņem vērā attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pieredze nodarbinātības un sociālajos jautājumos.

8. pamatnostādne. Veicināt vienlīdzīgas iespējas visiem, sekmēt sociālo iekļaušanu un apkarot nabadzību

Dalībvalstīm, ieviešot iedarbīgus pasākumus, kuri apkarotu visu veidu diskrimināciju un veicinātu vienlīdzīgas iespējas visiem un it īpaši darba tirgū nepietiekami pārstāvētām grupām, būtu jāsekmē visiem pieejami iekļaujoši darba tirgi, pienācīgu uzmanību pievēršot reģionālajai un teritoriālajai dimensijai. Tām būtu jānodrošina, lai pret visiem neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas būtu vienāda attieksme attiecībā uz nodarbinātību, sociālo aizsardzību, veselības aizsardzību, bērnu aprūpi, ilgtermiņa aprūpi, izglītību un piekļuvi precēm un pakalpojumiem, tostarp mājoklim.

Sekmējot sociālo iekļaušanu un augšupēju sociālo mobilitāti, stimulējot dalību darba tirgū, atbalstot sociālās investīcijas, apkarojot nabadzību un sociālo atstumtību un novēršot nevienlīdzību, kā arī veidojot savas nodokļu un pabalstu sistēmas un novērtējot politikas distributīvo ietekmi, dalībvalstīm būtu jāmodernizē sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu adekvātu, iedarbīgu, efektīvu un ilgtspējīgu sociālo aizsardzību visos mūža posmos. Vispārīgu pieeju papildināšana ar mērķtiecīgām pieejām uzlabos sociālās aizsardzības sistēmu efektivitāti. Sociālās aizsardzības sistēmu modernizācijas mērķim vajadzētu arī uzlabot to noturību pret daudzveidīgām problēmām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš pašām neaizsargātākajām mājsaimniecībām, kuras ietekmē zaļā un digitālā pārkārtošanās un augošās elektroenerģijas izmaksas.

Dalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāintegrē trīs aktīvas iekļaušanas virzieni: pienācīgs ienākumu atbalsts, iekļaujoši darba tirgi un piekļuve kvalitatīviem atbalsta pakalpojumiem, kuri atbilst individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmām būtu jānodrošina adekvāti minimālo ienākumu pabalsti ikvienam, kam trūkst pietiekamu līdzekļu, un, rosinot cilvēkus aktīvi piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē un viņus atbalstot, jāveicina sociālā iekļaušana, arī mērķtiecīgi sniedzot sociālos pakalpojumus.

Cenas ziņā pieņemamu, piekļūstamu un kvalitatīvu pakalpojumu – piemēram, pirmsskolas izglītības un aprūpes, ārpusskolas aprūpes, izglītības, apmācības, mājokļu un veselības un ilgtermiņa aprūpes, – pieejamība ir obligāts nosacījums vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai, tai skaitā nodarbinātu personu nabadzības apkarošanai, kas saskan ar Savienības pamatmērķi 2030. gadam nabadzības samazināšanas jomā. Ar visaptverošiem un integrētiem pasākumiem būtu it īpaši jāmazina bērnu nabadzība un sociālā atstumtība, tostarp, pilnībā ieviešot Eiropas Garantiju bērniem.

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ikvienam – arī bērniem – ir piekļuve kvalitatīviem būtiskajiem pakalpojumiem. Tiem, kas nonākuši grūtībās vai kas ir neaizsargātā stāvoklī, dalībvalstīm būtu jānodrošina piekļuve adekvātai palīdzībai mājokļu vai sociālo mājokļu jomā. Tām būtu jānodrošina taisnīga pārkārtošanās uz tīru enerģiju un jārisina jautājums par enerģētisko nabadzību, kas enerģijas cenu kāpuma dēļ kļūst par aizvien nozīmīgāku nabadzības veidu un kas daļēji ir saistīta ar Krievijas agresijas karu pret Ukrainu, attiecīgā gadījumā arī īstenojot mērķtiecīgus pagaidu ienākumu atbalsta pasākumus vai pielāgojot esošos atbalsta pasākumus. Būtu jāīsteno arī iekļaujoša mājokļu renovācijas politika. Saistībā ar minētajiem pakalpojumiem būtu jāņem vērā personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, tai skaitā piekļūstamība. Bezpajumtniecības jautājums būtu jārisina atsevišķi. Dalībvalstīm būtu jānodrošina savlaicīga piekļuve kvalitatīvai profilaktiskai un ārstnieciskai veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei par pieņemamu cenu, vienlaikus ilgtermiņā nodrošinot to ilgtspēju.

Saskaņā ar Padomes Direktīvas 2001/55/EK (1) aktivizēšanu dalībvalstīm būtu jāpiedāvā pietiekams aizsardzības līmenis pārvietotajām personām no Ukrainas. Dalībvalstīm būtu jāīsteno pasākumi, kas nepieciešami saistībā ar nepavadītiem nepilngadīgajiem. Būtu jānodrošina, ka bērniem ir piekļuve bērnu izglītībai un aprūpei, kā arī būtiskajiem pakalpojumiem saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem.

Saistībā ar dzīves ilguma palielināšanos un demogrāfiskajām izmaiņām dalībvalstīm būtu jānodrošina pensiju sistēmu adekvātums un ilgtspēja darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, sniedzot sievietēm un vīriešiem vienlīdzīgas iespējas iegūt un uzkrāt pensiju tiesības, arī izmantojot papildu shēmas, lai nodrošinātu pienācīgus ienākumus vecumdienās. Pensiju reformas būtu jāatbalsta ar politiku, kuras mērķis ir mazināt sieviešu un vīriešu pensiju atšķirību, un ar pasākumiem, kas pagarina darba mūža ilgumu, piemēram, paaugstinot faktisko pensionēšanās vecumu, it īpaši atvieglojot vecāku cilvēku līdzdalību darba tirgū, un tās būtu jāīsteno aktīvu vecumdienu stratēģiju satvarā. Dalībvalstīm vajadzētu izveidot konstruktīvu dialogu ar sociālajiem partneriem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām un būtu pakāpeniski jāievieš reformas.

---

(1)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/78 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/78

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2297

(2022. gada 19. oktobris)

par koncentrētās Saules enerģijas Eiropas Saules enerģijas pētniecības infrastruktūras (EU-SOLARIS ERIC) izveidi

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7351)

(Autentisks ir tikai teksts franču, grieķu, portugāļu, spāņu un vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 723/2009 (2009. gada 25. jūnijs) par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Vācija, Spānija, Francija, Kipra un Portugāle ir iesniegušas Komisijai pieteikumu izveidot Koncentrētās Saules enerģijas Eiropas Saules enerģijas pētniecības infrastruktūru (“EU-SOLARIS ERIC”) (“pieteikums”). Portugāle ir darījusi zināmu savu lēmumu sākumā EU-SOLARIS ERIC darbā piedalīties kā novērotāja. |
| --- | --- |

(1)

Vācija, Spānija, Francija, Kipra un Portugāle ir iesniegušas Komisijai pieteikumu izveidot Koncentrētās Saules enerģijas Eiropas Saules enerģijas pētniecības infrastruktūru (“EU-SOLARIS ERIC”) (“pieteikums”). Portugāle ir darījusi zināmu savu lēmumu sākumā EU-SOLARIS ERIC darbā piedalīties kā novērotāja.

| (2) | Iesniedzēji ir vienojušies, ka EU-SOLARIS ERIC mitinātāja dalībvalsts būs Spānija. |
| --- | --- |

(2)

Iesniedzēji ir vienojušies, ka EU-SOLARIS ERIC mitinātāja dalībvalsts būs Spānija.

| (3) | Ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 72/2015 (2) Regula (EK) Nr. 723/2009 ir iekļauta Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ). |
| --- | --- |

(3)

Ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 72/2015 (2) Regula (EK) Nr. 723/2009 ir iekļauta Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ).

| (4) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 723/2009 5. panta 2. punktam Komisija ir pieteikumu izvērtējusi un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajām prasībām. Vērtēšanā Komisija ir ieguvusi neatkarīgu ekspertu viedokļus koncentrētās Saules enerģijas pētniecības infrastruktūras jomā. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 723/2009 5. panta 2. punktam Komisija ir pieteikumu izvērtējusi un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajām prasībām. Vērtēšanā Komisija ir ieguvusi neatkarīgu ekspertu viedokļus koncentrētās Saules enerģijas pētniecības infrastruktūras jomā.

| (5) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 20. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 20. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo tiek izveidota koncentrētās Saules enerģijas Eiropas Saules enerģijas pētniecības infrastruktūra (EU-SOLARIS ERIC).

2.   Būtiskākie EU-SOLARIS ERIC statūtu elementi ir izklāstīti pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Kipras Republikai un Portugāles Republikai.

Briselē, 2022. gada 19. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariya GABRIEL

---

(1)  
  OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp.

1

(2)  EEZ Apvienotās komitejas 2015. gada 20. marta Lēmums Nr. 72/2015, ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības [2016/755] (OV L 129, 19.5.2016., 85. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

EU-SOLARIS ERIC STATŪTU BŪTISKIE ELEMENTI

Šie EU-SOLARIS ERIC statūtu panti un pantu punkti ir Padomes Regulas (EK) Nr. 723/2009 6. panta 3. punktā minētie būtiskie elementi.

1.   Nosaukums un sēdeklis (EU-SOLARIS ERIC statūtu 1. pants)

| 1. | Saskaņā ar Padomes 2009. gada 25. jūnija Regulas (EK) Nr. 723/2009 (“ERIC regulas”) noteikumiem par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūrai, tiek izveidots Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs (ERIC) ar nosaukumu “Koncentrētās Saules enerģijas Eiropas Saules enerģijas pētniecības infrastruktūra” (EU-SOLARIS ERIC). |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU-SOLARIS ERIC sēdeklis ir Almerija Spānijā. |
| --- | --- |

2.

2.   Iecere, sūtība un stratēģiskie mērķi (EU-SOLARIS ERIC statūtu 2. pants)

| 1. | EU-SOLARIS ERIC nodibina un ekspluatē koncentrētās Saules enerģijas/Saules siltumenerģijas (CSP/STE) izklaidu pasaules klases pētniecības infrastruktūru, kas veidojama kā centrālais mezgls, kurš atbild par valstu pētniecības centru koordinētu darbību CSP/STE tehnoloģijās un daļu pētniecības un izstrādes jaudas atvēl EU-SOLARIS ERIC, kopīgojot saturu, rīkus un zinātību, kas saistīti ar CSP/STE tehnoloģijām. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visas pētniecības iestādes, kas ir ERIC daļa, paliks to iestāžu īpašumā, tāpat kā tiesības rīkoties ar piekļuvi tām un to piešķiršanas nosacījumi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Attiecības starp EU-SOLARIS ERIC un valstu pētniecības centriem reglamentē īpašos dienestu līmeņa nolīgumos. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Šim nolūkam kalpo tālāk aprakstītie EU-SOLARIS ERIC mērķi un nodomi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iecere. Kļūt par Eiropas etalonpētniecības infrastruktūru CSP/STE tehnoloģijas un tās pielietojumu izstrādē. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sūtība. Sarūpēt zinātnieku un rūpnieku aprindām vislabākos apstākļus CSP/STE pētniecības attīstībai. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Stratēģiskie mērķi.






  a) | Unikālas izklaidas infrastruktūras veidā koordinēt galvenās pastāvošās pētniecības un izstrādes iekārtas Eiropā, starptautiskā līmenī nodrošinot CSP/STE nozarei pilnīgāko un kvalitatīvāko zinātniskās infrastruktūras portfeli. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Unikālas izklaidas infrastruktūras veidā koordinēt galvenās pastāvošās pētniecības un izstrādes iekārtas Eiropā, starptautiskā līmenī nodrošinot CSP/STE nozarei pilnīgāko un kvalitatīvāko zinātniskās infrastruktūras portfeli.

| b) | Izveidot vienotu kontaktpunktu, kur lietotājiem, kuri pieprasa ar CSP/STE saistītus pakalpojumus, tiek efektīvi un optimāli piedāvāti augsti specializētas iekārtas, resursi un pētniecības pakalpojumi. |
| --- | --- |

b)

Izveidot vienotu kontaktpunktu, kur lietotājiem, kuri pieprasa ar CSP/STE saistītus pakalpojumus, tiek efektīvi un optimāli piedāvāti augsti specializētas iekārtas, resursi un pētniecības pakalpojumi.

| c) | Pastiprināt sadarbību starp zinātniekiem, mācībspēkiem un rūpniekiem, veicinot arī sadarbību starp šīs nozares galvenajiem Eiropas pētniecības centriem. |
| --- | --- |

c)

Pastiprināt sadarbību starp zinātniekiem, mācībspēkiem un rūpniekiem, veicinot arī sadarbību starp šīs nozares galvenajiem Eiropas pētniecības centriem.

| d) | Noteikt jaunas prasības pētniecības iekārtu uzlabošanai un jaunu būvniecībai (vajadzības gadījumā), kā arī optimalizēt un veicināt pastāvošo iekārtu specializāciju, izvairoties no nevajadzīgas tehnoloģiju dublēšanās un atkārtošanās. |
| --- | --- |

d)

Noteikt jaunas prasības pētniecības iekārtu uzlabošanai un jaunu būvniecībai (vajadzības gadījumā), kā arī optimalizēt un veicināt pastāvošo iekārtu specializāciju, izvairoties no nevajadzīgas tehnoloģiju dublēšanās un atkārtošanās.

| e) | Apzināt un noteikt labāko pētniecības un eksperimentēšanas praksi, ja iespējams, vadot un koordinējot rezultātu un eksperimentu datu atklātu izplatīšanu, tādējādi veicinot Eiropas līderpozīcijas stiprināšanu pasaules līmenī. |
| --- | --- |

e)

Apzināt un noteikt labāko pētniecības un eksperimentēšanas praksi, ja iespējams, vadot un koordinējot rezultātu un eksperimentu datu atklātu izplatīšanu, tādējādi veicinot Eiropas līderpozīcijas stiprināšanu pasaules līmenī.

| f) | Saglabāt Eiropu CSP/STE tehnoloģiju izstrādes priekšplānā un līderpozīcijā. |
| --- | --- |

f)

Saglabāt Eiropu CSP/STE tehnoloģiju izstrādes priekšplānā un līderpozīcijā.

3.   Uzdevumi un darbība (EU-SOLARIS ERIC statūtu 3. pants)

| 1. | Lai īstenotu nodomus un sasniegtu mērķus, EU-SOLARIS ERIC tieši vai caur trešām personām iesaistās šādās darbībās:






  a) | nodrošina Eiropas pētniecības un rūpniecības kopienai faktisku piekļuvi resursiem un pakalpojumiem, ko valstu mezgli dara pieejamus saskaņā ar šo statūtu noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nodrošina Eiropas pētniecības un rūpniecības kopienai faktisku piekļuvi resursiem un pakalpojumiem, ko valstu mezgli dara pieejamus saskaņā ar šo statūtu noteikumiem;

| b) | uzlabo sadarbspēju starp pētniecības centriem, kas specializējušies dalībnieku un novērotāju CSP/STE tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

b)

uzlabo sadarbspēju starp pētniecības centriem, kas specializējušies dalībnieku un novērotāju CSP/STE tehnoloģiju jomā;

| c) | ievieš un piemēro tehnoloģiskos sasniegumus, kas attiecas uz resursiem un pakalpojumiem, kas saistīti ar CSP/STE; |
| --- | --- |

c)

ievieš un piemēro tehnoloģiskos sasniegumus, kas attiecas uz resursiem un pakalpojumiem, kas saistīti ar CSP/STE;

| d) | slēdz sadarbības nolīgumus ar trešām personām; |
| --- | --- |

d)

slēdz sadarbības nolīgumus ar trešām personām;

| e) | nodrošina apmācību un atvieglina pētnieku mobilitāti, lai stiprinātu un strukturētu Eiropas Pētniecības telpu; |
| --- | --- |

e)

nodrošina apmācību un atvieglina pētnieku mobilitāti, lai stiprinātu un strukturētu Eiropas Pētniecības telpu;

| f) | veido starptautiskas attiecības ar citām publiskām vai privātām Eiropas un citu valstu organizācijām un iestādēm, kuras ir ieinteresētas tā darbībā un ar to saistītās jomās; |
| --- | --- |

f)

veido starptautiskas attiecības ar citām publiskām vai privātām Eiropas un citu valstu organizācijām un iestādēm, kuras ir ieinteresētas tā darbībā un ar to saistītās jomās;

| g) | koordinē darbību ar citiem Eiropas pētniecības un izstrādes subjektiem CSP/STE jomā; |
| --- | --- |

g)

koordinē darbību ar citiem Eiropas pētniecības un izstrādes subjektiem CSP/STE jomā;

| h) | veic citas darbības, kas vajadzīgas EU-SOLARIS ERIC mērķu sasniegšanai un nodomu īstenošanai. |
| --- | --- |

h)

veic citas darbības, kas vajadzīgas EU-SOLARIS ERIC mērķu sasniegšanai un nodomu īstenošanai.

| 2. | EU-SOLARIS ERIC ar ekonomiku nesaistītiem mērķiem piedāvā piekļuvi pētniecības iekārtu portfelim un kopīgām pētniecības un izstrādes darbībām koordinētā valstu mezglu ilgtermiņa attīstības programmā. Tomēr EU-SOLARIS ERIC var iesaistīties ierobežotā ienesīgā darbībā, ja tā:






  a) | ir cieši saistīta ar tā galveno darbību, kas noteikta šajos statūtos; un |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ir cieši saistīta ar tā galveno darbību, kas noteikta šajos statūtos; un

| b) | neapdraud EU-SOLARIS ERIC mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

b)

neapdraud EU-SOLARIS ERIC mērķu sasniegšanu.

| 3. | Šīs saimnieciskās darbības izmaksas un ieņēmumus EU-SOLARIS ERIC reģistrē atsevišķi un tai nosaka tirgus cenas. Ienākumus no saimnieciskās darbības izmanto tā mērķu tuvināšanai. |
| --- | --- |

3.

4.   Darbības ilgums un sākums (EU-SOLARIS ERIC statūtu 4. pants)

Neskarot šo statūtu noteikumus par EU-SOLARIS ERIC darbības izbeigšanu un likvidāciju, tas pastāv nenoteiktu laiku.

5.   Civiltiesiskā atbildība un apdrošināšana (EU-SOLARIS ERIC statūtu 5. pants)

| 1. | EU-SOLARIS ERIC atbild par saviem parādiem, kas radušies tā darbības rezultātā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dalībnieku finansiālā atbildība par ERIC parādiem nepārsniedz to attiecīgās iemaksas ERIC budžetā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | EU-SOLARIS ERIC noslēdz pienācīgus apdrošināšanas līgumus, lai segtu risku, kas saistīts ar EU-SOLARIS ERIC darbību. |
| --- | --- |

3.

6.   
  EU-SOLARIS ERIC darbības izbeigšana un likvidācija (EU-SOLARIS ERIC statūtu 6. pants)

| 1. | EU-SOLARIS ERIC ar rīkotājdirektora starpniecību informē Eiropas Komisiju par faktiem, kas var nopietni apdraudēt EU-SOLARIS ERIC mērķi vai traucēt tā spējai izpildīt ERIC regulas nosacījumus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Proti, EU-SOLARIS ERIC darbību izbeidz un to likvidē šādos gadījumos:






  a) | kopsapulces rezolūcijas rezultātā – ar šajos statūtos noteikto balsu vairākumu; vai |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kopsapulces rezolūcijas rezultātā – ar šajos statūtos noteikto balsu vairākumu; vai

| b) | Eiropas Komisijas lēmuma rezultātā saskaņā ar ERIC regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Komisijas lēmuma rezultātā saskaņā ar ERIC regulas noteikumiem.

| 3. | Procedūra ir šāda:






  a) | EU-SOLARIS ERIC rīkotājdirektors desmit (10) dienu laikā pēc rezolūcijas pieņemšanas informē Eiropas Komisiju par kopsapulces lēmumu izbeigt EU-SOLARIS ERIC darbību un to likvidēt; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

EU-SOLARIS ERIC rīkotājdirektors desmit (10) dienu laikā pēc rezolūcijas pieņemšanas informē Eiropas Komisiju par kopsapulces lēmumu izbeigt EU-SOLARIS ERIC darbību un to likvidēt;

| b) | neskarot statūtu 5. pantu, pēc EU-SOLARIS ERIC parādu samaksas palikušos aktīvus un pasīvus sadala starp dalībniekiem proporcionāli to faktiskajam uzkrātajam EU-SOLARIS ERIC iemaksātajam apjomam darbības izbeigšanas brīdī, |
| --- | --- |

b)

neskarot statūtu 5. pantu, pēc EU-SOLARIS ERIC parādu samaksas palikušos aktīvus un pasīvus sadala starp dalībniekiem proporcionāli to faktiskajam uzkrātajam EU-SOLARIS ERIC iemaksātajam apjomam darbības izbeigšanas brīdī,

| c) | EU-SOLARIS ERIC rīkotājdirektors desmit (10) dienu laikā pēc šā procesa pabeigšanas informē Eiropas Komisiju par EU-SOLARIS ERIC darbības izbeigšanas un likvidācijas pabeigšanu; |
| --- | --- |

c)

EU-SOLARIS ERIC rīkotājdirektors desmit (10) dienu laikā pēc šā procesa pabeigšanas informē Eiropas Komisiju par EU-SOLARIS ERIC darbības izbeigšanas un likvidācijas pabeigšanu;

| d) | EU-SOLARIS ERIC beidz pastāvēt dienā, kad Eiropas Komisija publicē attiecīgu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

d)

EU-SOLARIS ERIC beidz pastāvēt dienā, kad Eiropas Komisija publicē attiecīgu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| e) | ja kādā pastāvēšanas brīdī EU-SOLARIS ERIC nespēj nokārtot parādsaistības, tas nekavējoties informē Eiropas Komisiju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 16. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

e)

ja kādā pastāvēšanas brīdī EU-SOLARIS ERIC nespēj nokārtot parādsaistības, tas nekavējoties informē Eiropas Komisiju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 16. panta 4. punktu.

7.   Lietotāju piekļuves politika (EU-SOLARIS ERIC statūtu 7. pants)

| 1. | EU-SOLARIS ERIC veicina zinātniskos nopelnos balstītu piekļuvi pakalpojumiem un infrastruktūrai, kas atbalsta un veicina izcilību pētniecībā EU-SOLARIS ERIC darbības jomā, kā arī praktisku uzlabojumu kultūru, izmantojot apmācības pasākumus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs EU-SOLARIS ERIC ir atvērts – ne noteikti par brīvu – visu veidu lietotājiem, arī no visām Eiropas un trešām valstīm. Pieprasījumiem piemēros racionalizētu procesu, kurā būs likumības un realizējamības pārbaudes saskaņā ar procedūrām un izvērtēšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Procedūras un izvērtēšanas kritērijus, pēc kuriem piešķir vai ierobežo piekļuvi EU-SOLARIS ERIC infrastruktūras datiem un rīkiem, un piekļuves izmaksas nosaka piekļuves noteikumos vai iekšējos noteikumos, kurus izstrādā rīkotājdirektors un apstiprina Kopsapulce pēc apspriešanās ar Zinātnes un tehnikas komiteju (STC) un Nacionālo mezglu padomi (BNN). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Procedūru un izvērtēšanas kritērijus publisko EU-SOLARIS ERIC vietnē. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU-SOLARIS ERIC nodrošina EU-SOLARIS ERIC infrastruktūras lietotājiem piekļuves noteikumus un vadlīnijas, kas garantē, ka pētniecība, kurā izmanto EU-SOLARIS ERIC infrastruktūras resursus, kas pieder dalībvalstu pētniecības centriem (kā noteikts statūtu 2. pantā), atzīst un ievēro īpašumtiesības, privātumu, ētiku un īpašnieka pētniecības infrastruktūras un datu aizsardzību, kā arī pienākumus ievērot slepenību un konfidencialitāti, un ka lietotāji ievēro EU-SOLARIS ERIC infrastruktūrā iesaistījušos pētniecības iestāžu piekļuves nosacījumus, drošības pasākumus un informācijas pārvaldību. |
| --- | --- |

5.

8.   Zinātniskās izvērtēšanas politika (EU-SOLARIS ERIC statūtu 8. pants)

To projektu zinātniskās izvērtēšanas procedūrā, kuru mērķis ir piekļūt EU-SOLARIS ERIC infrastruktūrai, ņem vērā zinātnisko vērtību, nozares neapmierinātās vajadzības un iespējamo izmantojumu un ietekmi nozarē, un tā ir veidota pēc pārredzamības, taisnīguma un objektivitātes principiem. Tādu procedūru nosaka iekšējos noteikumos, kurus izstrādā rīkotājdirektors un apstiprina Kopsapulce pēc apspriešanās ar STC un BNN.

9.   Rezultātu izplatīšanas politika (EU-SOLARIS ERIC statūtu 9. pants)

| 1. | EU-SOLARIS ERIC veic pienācīgus pasākumus, lai popularizētu savu infrastruktūru un tās izmantošanu pētniecībā un visos pakalpojumos, kas saistīti ar EU-SOLARIS ERIC mērķiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izmantojot pētniecības infrastruktūru, EU-SOLARIS ERIC veicina iegūto rezultātu izplatīšanu un apmaiņu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Neskarot potenciālās intelektuālā īpašuma tiesības, EU-SOLARIS ERIC nodrošina, ka tā lietotāji dara publiski pieejamus ERIC infrastruktūrās veiktās pētniecības rezultātus un to dara ar EU-SOLARIS ERIC starpniecību saskaņā ar Eiropas un valsts dotēšanas noteikumiem. Tas neattiecas uz pētniecības un izstrādes darbībām, ko pētniecības centri veic ārpus ERIC darbības jomas, izmantojot savu infrastruktūru. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izplatīšanas politikā nosaka dažādas mērķu grupas, un EU-SOLARIS ERIC izmanto visus kanālus, kas ietilpst tā darbības jomā, lai nodrošinātu maksimālu izplatīšanu to vidū. |
| --- | --- |

4.

10.   Intelektuālā īpašuma tiesību politika (EU-SOLARIS ERIC statūtu 10. pants)

| 1. | Visas intelektuālā īpašuma tiesības (turpmāk “IĪT”), ko ir radījis, ieguvis vai attīstījis EU-SOLARIS ERIC, pieder EU-SOLARIS ERIC un ir vienīgi EU-SOLARIS ERIC īpašumā. Tomēr lietotājiem var piešķirt ierobežotus datu īpašumtiesību periodus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Neskarot nosacījumus, kas paredzēti līgumos, kuri noslēgti starp EU-SOLARIS ERIC un dalībniekiem vai novērotājiem, visas IĪT, ko radījis, izraisījis, ieguvis vai attīstījis dalībnieka vai novērotāja personāls, pieder šim dalībniekam vai novērotājam. |
| --- | --- |

2.

| 3. | IĪT jautājumos attiecības starp EU-SOLARIS ERIC dalībniekiem un novērotājiem reglamentē attiecīgo dalībnieku un novērotāju valsts tiesību akti un starptautiskie nolīgumi, kuros dalībnieki un novērotāji ir līgumslēdzēji. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Šo statūtu un iekšējo noteikumu normas neskar iepriekš uzkrātās IĪT, kas pieder dalībniekiem un novērotājiem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU-SOLARIS ERIC dalībnieki ar kopsapulces starpniecību pēc rīkotājdirektora priekšlikuma un pēc apspriešanās ar STC un BNN vienojas un apstiprina ES un EU-SOLARIS ERIC IĪT politiku un noteikumus. IĪT noteikumos izklāsta EU-SOLARIS ERIC normas par EU-SOLARIS ERIC IĪT identificēšanu, aizsardzību, pārvaldību un uzturēšanu, ieskaitot piekļuvi šīm tiesībām. |
| --- | --- |

5.

| 6. | BNN var ieteikt rīkotājdirektoram nolīgumus ar valsts infrastruktūras centriem un konsorcijiem par EU-SOLARIS ERIC pētniecības infrastruktūru, lai nodrošinātu, ka tādām vienībām un trešām personām ir piekļuve zinātniskajai informācijai par EU-SOLARIS ERIC pētniecības infrastruktūru. |
| --- | --- |

6.

11.   Nodarbināšanas politika (EU-SOLARIS ERIC statūtu 11. pants)

| 1. | EU-SOLARIS ERIC ievēro vienlīdzības un nediskriminēšanas principu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Līdz ar to kadru politikā EU-SOLARIS ERIC dod vienādas iespējas un atturas personas diskriminēt pēc dzimuma, rases, ticības, ideoloģijas, invaliditātes, dzimumorientācijas un citiem kritērijiem, kuri Kopienas tiesību normās tiek uzskatīti par diskriminatīviem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rīkotājdirektors var iekšējos nodarbinātības noteikumos ierosināt grozījumus, bet vienmēr ar Kopsapulces apstiprinājumu. |
| --- | --- |

3.

12.   Iepirkumu politika (EU-SOLARIS ERIC statūtu 12. pants)

| 1. | Iepirkumos EU-SOLARIS ERIC piemēro taisnīgu un nediskriminatīvu attieksmi pret visiem pretendentiem, personām, kas piedāvā preces, un personām, kas sniedz pakalpojumus. Iepirkuma politikā EU-SOLARIS ERIC ievēro pārredzamības, nediskriminēšanas un konkursa principus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lai līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā nodrošinātu pārredzamību, vienlīdzību un nediskriminēšanu, rīkotājdirektors izstrādā detalizētus iekšējos noteikumus un kritērijus. Tādi noteikumi jāapstiprina Kopsapulcei. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Par visiem EU-SOLARIS ERIC iepirkumiem atbild rīkotājdirektors. Šajā nolūkā rīkotājdirektors ievēro tobrīd piemērojamos valsts un Eiropas iepirkuma noteikumus. Visus piedāvājumus publicē EU-SOLARIS ERIC vietnē. Lēmumu piešķirt līguma slēgšanas tiesības publicē, un tajā jābūt pilnīgam pamatojumam. |
| --- | --- |

3.

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/85 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/85

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2298

(2022. gada 23. novembris),

ar ko uz vēlāku laiku pārceļ datumu, līdz kuram lietošanai 8. produkta veida biocīdos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 ir apstiprināts propikonazols

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 14. panta 5. punktu,

apspriedusies ar Biocīdu pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Propikonazols tika iekļauts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) I pielikumā kā 8. produkta veida biocīdos lietojama aktīvā viela. Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. pantu tas tika uzskatīts par apstiprinātu līdz 2020. gada 31. martam saskaņā ar minēto regulu ar noteikumu, ka tiek ievērotas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(1)

Propikonazols tika iekļauts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) I pielikumā kā 8. produkta veida biocīdos lietojama aktīvā viela. Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. pantu tas tika uzskatīts par apstiprinātu līdz 2020. gada 31. martam saskaņā ar minēto regulu ar noteikumu, ka tiek ievērotas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā noteiktās prasības.

| (2) | 2018. gada 1. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 13. panta 1. punktu tika iesniegts propikonazola apstiprinājuma atjaunošanas pieteikums lietošanai 8. produkta veida biocīdos (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(2)

2018. gada 1. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 13. panta 1. punktu tika iesniegts propikonazola apstiprinājuma atjaunošanas pieteikums lietošanai 8. produkta veida biocīdos (“pieteikums”).

| (3) | 2019. gada 8. februārī Somijas kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, informēja Komisiju, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 1. punktu ir nolēmusi, ka ir vajadzīga pilnīga pieteikuma novērtēšana. Saskaņā ar minētās regulas 8. panta 1. punktu kompetentajai iestādei, kas veic novērtēšanu, pilnīga pieteikuma novērtēšana ir jāveic 365 dienās no pieteikuma validācijas. |
| --- | --- |

(3)

2019. gada 8. februārī Somijas kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, informēja Komisiju, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 1. punktu ir nolēmusi, ka ir vajadzīga pilnīga pieteikuma novērtēšana. Saskaņā ar minētās regulas 8. panta 1. punktu kompetentajai iestādei, kas veic novērtēšanu, pilnīga pieteikuma novērtēšana ir jāveic 365 dienās no pieteikuma validācijas.

| (4) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/27 (3) termiņš, līdz kuram propikonazols ir apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, tika pagarināts līdz 2021. gada 31. martam, lai atvēlētu pietiekamu laiku pieteikuma izskatīšanai. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/27 (3) termiņš, līdz kuram propikonazols ir apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, tika pagarināts līdz 2021. gada 31. martam, lai atvēlētu pietiekamu laiku pieteikuma izskatīšanai.

| (5) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/354 (4) termiņš, līdz kuram propikonazols apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, atkal tika pagarināts, proti, līdz 2022. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/354 (4) termiņš, līdz kuram propikonazols apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, atkal tika pagarināts, proti, līdz 2022. gada 31. decembrim.

| (6) | 2021. gada 2. jūnijā kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, novērtējuma ziņojumu un novērtēšanā gūtos secinājumus iesniedza Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”). Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 3. punktu 270 dienu laikā pēc kompetentās iestādes, kas veic novērtēšanu, ieteikuma saņemšanas Aģentūrai ir jāsagatavo un jāiesniedz Komisijai atzinums par aktīvās vielas apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(6)

2021. gada 2. jūnijā kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, novērtējuma ziņojumu un novērtēšanā gūtos secinājumus iesniedza Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”). Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 3. punktu 270 dienu laikā pēc kompetentās iestādes, kas veic novērtēšanu, ieteikuma saņemšanas Aģentūrai ir jāsagatavo un jāiesniedz Komisijai atzinums par aktīvās vielas apstiprinājuma atjaunošanu.

| (7) | 2022. gada 9. martā Aģentūra saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 3. punktu pieņēma atzinumu (5) par propikonazola apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(7)

2022. gada 9. martā Aģentūra saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 14. panta 3. punktu pieņēma atzinumu (5) par propikonazola apstiprinājuma atjaunošanu.

| (8) | Propikonazols saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (6) ir klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska 1.B kategorijas viela, un tāpēc tas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajam izslēgšanas kritērijam. Turklāt tiek uzskatīts, ka propikonazolam piemīt endokrīni disruptīvas īpašības, kuras varētu nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, un tāpēc tas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajam izslēgšanas kritērijam. Pašlaik notiek pārbaude, kurā jāizlemj, vai vismaz viens no minētās regulas 5. panta 2. punkta pirmās daļas nosacījumiem ir izpildīts un vai propikonazola apstiprinājumu līdz ar to var atjaunot, tomēr pirms pašreizējā apstiprinājuma termiņa beigām šo pārbaudi pabeigt nebūs iespējams. |
| --- | --- |

(8)

Propikonazols saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (6) ir klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska 1.B kategorijas viela, un tāpēc tas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajam izslēgšanas kritērijam. Turklāt tiek uzskatīts, ka propikonazolam piemīt endokrīni disruptīvas īpašības, kuras varētu nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, un tāpēc tas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajam izslēgšanas kritērijam. Pašlaik notiek pārbaude, kurā jāizlemj, vai vismaz viens no minētās regulas 5. panta 2. punkta pirmās daļas nosacījumiem ir izpildīts un vai propikonazola apstiprinājumu līdz ar to var atjaunot, tomēr pirms pašreizējā apstiprinājuma termiņa beigām šo pārbaudi pabeigt nebūs iespējams.

| (9) | Līdz ar to tādu iemeslu dēļ, ko pieteikuma iesniedzējs nespēj ietekmēt, termiņš, kurā propikonazols apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, var beigties, pirms tiek pieņemts lēmums par tā atjaunošanu. Tāpēc apstiprinājuma termiņu ir lietderīgi pagarināt uz laiku, kas ir pietiekams, lai pabeigtu pieteikuma izskatīšanas pilnu procedūru. Ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs, lai novērtētu, vai ir izpildīts vismaz viens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 2. punkta pirmās daļas nosacījumiem, un laiku, kas vajadzīgs, lai izlemtu, vai atjaunot propikonazola apstiprinājumu lietošanai 8. produkta veida biocīdos, apstiprinājuma termiņa beigu datums būtu jāpārceļ uz 2023. gada 31. decembri. |
| --- | --- |

(9)

Līdz ar to tādu iemeslu dēļ, ko pieteikuma iesniedzējs nespēj ietekmēt, termiņš, kurā propikonazols apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos, var beigties, pirms tiek pieņemts lēmums par tā atjaunošanu. Tāpēc apstiprinājuma termiņu ir lietderīgi pagarināt uz laiku, kas ir pietiekams, lai pabeigtu pieteikuma izskatīšanas pilnu procedūru. Ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs, lai novērtētu, vai ir izpildīts vismaz viens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 2. punkta pirmās daļas nosacījumiem, un laiku, kas vajadzīgs, lai izlemtu, vai atjaunot propikonazola apstiprinājumu lietošanai 8. produkta veida biocīdos, apstiprinājuma termiņa beigu datums būtu jāpārceļ uz 2023. gada 31. decembri.

| (10) | Pēc apstiprinājuma termiņa pagarināšanas propikonazols joprojām ir apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā noteiktās prasības, |
| --- | --- |

(10)

Pēc apstiprinājuma termiņa pagarināšanas propikonazols joprojām ir apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā noteiktās prasības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/354 noteikto datumu, līdz kuram lietošanai 8. produkta veida biocīdos ir apstiprināts propikonazols, pārceļ uz 2023. gada 31. decembri.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2022. gada 23. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/27 (2020. gada 13. janvāris), ar ko pagarina termiņu, līdz kuram propikonazols apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos (OV L 8, 14.1.2020., 39. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/354 (2021. gada 25. februāris), ar ko pagarina termiņu, līdz kuram propikonazols apstiprināts lietošanai 8. produkta veida biocīdos (OV L 68, 26.2.2021., 219. lpp.).

4

(5)  Biocīdu komitejas (BPC) atzinums par pieteikumu apstiprināt šādu aktīvo vielu: propikonazols, 8. produkta veids, ECHA/BPC/324/2022, atzinums pieņemts 2022. gada 9. martā.

5

BPC

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

6

---

Labojumi

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/87

---

Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2022/1994 (2022. gada 17. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 273, 2022. gada 21. oktobris
  )

20. lappusē Padomes Lēmumu (ES) 2022/1994 lasīt šādi:

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/1994

(2022. gada 17. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/104 (2), un to provizoriski piemēroja no 2018. gada 1. jūnija un tas stājās spēkā 2021. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(1)

Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/104 (2), un to provizoriski piemēroja no 2018. gada 1. jūnija un tas stājās spēkā 2021. gada 1. martā.

| (2) | Ievērojot nolīguma 240. panta 2. punktu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejai (“apakškomiteja”) ir jāizstrādā savs reglaments. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot nolīguma 240. panta 2. punktu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejai (“apakškomiteja”) ir jāizstrādā savs reglaments.

| (3) | Ņemot vērā to, ka reglaments Savienībai būs saistošs, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem apakškomitejā attiecībā uz minēto reglamentu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka reglaments Savienībai būs saistošs, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem apakškomitejā attiecībā uz minēto reglamentu.

| (4) | Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, apakškomitejas reglaments būtu jāpieņem. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, apakškomitejas reglaments būtu jāpieņem.

| (5) | Tāpēc Savienības nostājas apakškomitejā pamatā vajadzētu būt minētās apakškomitejas lēmuma projektam, kas pievienots šim lēmumam, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Savienības nostājas apakškomitejā pamatā vajadzētu būt minētās apakškomitejas lēmuma projektam, kas pievienots šim lēmumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, pamatā ir minētās apakškomitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2022. gada 17. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

PROJEKTS

ES UN ARMĒNIJAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. ...

(... gada ...),

ar ko pieņem tās reglamentu

ES UN ARMĒNIJAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU APAKŠKOMITEJA,

ņemot vērā Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (3) (“nolīgums”), un jo īpaši tā 240. pantu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot nolīguma 240. pantu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejai ir jāuzrauga nolīguma īstenošana ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā un ir jābūt par forumu, kas pastiprina sadarbību un dialogu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot nolīguma 240. pantu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejai ir jāuzrauga nolīguma īstenošana ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā un ir jābūt par forumu, kas pastiprina sadarbību un dialogu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

| (2) | Ievērojot nolīguma 240. panta 2. punktu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja var pieņemt lēmumus. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot nolīguma 240. panta 2. punktu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja var pieņemt lēmumus.

| (3) | Ievērojot nolīguma 240. panta 2. punktu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejai jāizstrādā savs reglaments, |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot nolīguma 240. panta 2. punktu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejai jāizstrādā savs reglaments,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek pieņemts Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas reglaments, kā izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē,

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas vārdā –

priekšsēdētājs / priekšsēdētāja

PIELIKUMS

ES un Armēnijas Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas reglaments

1. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja (“apakškomiteja”), kas izveidota saskaņā ar 240. pantu Visaptverošajā un pastiprinātajā partnerības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), palīdz ar nolīguma 363. panta 7. punktu izveidotajai Partnerības komitejai tirdzniecības jautājumos veikt tās funkcijas.

2.   Apakškomiteja veic nolīguma 240. pantā izklāstītās funkcijas.

3.   Apakškomitejas sastāvā ietilpst Eiropas Komisijas un Armēnijas Republikas pārstāvji, kuri ir atbildīgi par jautājumiem, kas saistīti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

4.   Šajā reglamentā “Puses” ir definētas, kā paredzēts nolīguma 382. pantā.

5.   Katra Puse ieceļ savas delegācijas vadītāju, kas ir kontaktpersona visos ar apakškomiteju saistītos jautājumos.

6.   Delegāciju vadītāji darbojas apakškomitejas priekšsēdētāja statusā saskaņā ar 2. pantu.

7.   Katrs delegācijas vadītājs visas vai atsevišķas delegācijas vadītāja funkcijas var deleģēt ieceltam vietniekam; tādā gadījumā visas tālākās atsauces uz delegācijas vadītāju attiecas arī uz iecelto vietnieku. Par šādu iecelšanu delegācijas vadītājs informē apakškomitejas sekretariātu.

2. pants

Priekšsēdētājs

Puses pārmaiņus un ikreiz 12 mēnešus vada apakškomiteju. Pirmais termiņš sākas Partnerības padomes pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

3. pants

Sanāksmes

1.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja sanāk reizi gadā, ja vien priekšsēdētājs nenolemj citādi, vai pēc kādas Puses pieprasījuma pārmaiņus Savienībā un Armēnijas Republikā tādā laikā, vietā un veidā (kas var ietvert videokonferenci), par ko Puses vienojas, bet ne vēlāk kā pēc 90 dienām kopš pieprasījuma.

2.   Katru apakškomitejas sanāksmi sasauc priekšsēdētājs. Ja vien Puses nevienojas citādi, apakškomitejas sekretariāts paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu nosūta vismaz 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.

3.   Kad vien tas ir iespējams, apakškomitejas kārtējo sanāksmi sasauc pirms Partnerības komitejas tirdzniecības jautājumos kārtējās sanāksmes.

4. pants

Delegācijas

Pirms ikvienas sanāksmes katra Puse ar apakškomitejas sekretariāta starpniecību informē otru Pusi par savas delegācijas plānoto sastāvu, kas piedalīsies sanāksmē.

5. pants

Sekretariāts

1.   Eiropas Komisijas amatpersona un Armēnijas Republikas amatpersona kopīgi darbojas kā apakškomitejas sekretāri, kurus iecēluši delegāciju vadītāji, un savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic sekretariāta uzdevumus.

2.   Partnerības komitejas tirdzniecības jautājumos sekretariātu informē par ikvienu apakškomitejas lēmumu, ziņojumu un citu saskaņotu darbību.

6. pants

Sarakste

1.   Apakškomitejai adresēto saraksti nosūta kādas Puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.

2.   Apakškomitejas sekretariāts nodrošina, ka apakškomitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta apakškomitejas priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā tiek izplatīta tāpat kā 7. pantā minētie dokumenti.

3.   Priekšsēdētāja vēstules Pusēm priekšsēdētāja vārdā nosūta sekretariāts. Šāda sarakste attiecīgā gadījumā tiek izplatīta 7. pantā paredzētajā kārtībā.

7. pants

Dokumenti

1.   Dokumentus izplata ar apakškomitejas sekretāru starpniecību.

2.   Katra Puse savus dokumentus nosūta to pārstāvošajam sekretāram. Sekretārs minētos dokumentus nosūta otras Puses sekretāram.

3.   Savienības ieceltais sekretārs dokumentus nosūta Savienības atbildīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Armēnijas Republikas ieceltajam sekretāram un Partnerības komitejas tirdzniecības jautājumos sekretāriem.

4.   Armēnijas Republikas ieceltais sekretārs dokumentus nosūta Armēnijas Republikas atbildīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Savienības ieceltajam sekretāram un Partnerības komitejas tirdzniecības jautājumos sekretāriem.

8. pants

Konfidencialitāte

Ja vien Puses nenolemj citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas. Ja viena Puse iesniedz apakškomitejai informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.

9. pants

Darba kārtība

1.   Apakškomitejas sekretariāts, balstoties uz Pušu iesniegtiem priekšlikumiem, ikvienai sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību, kā arī 10. pantā paredzēto rīcībsecinājumu projektu. Pagaidu darba kārtība ietver jautājumus, par kuriem sekretariāts ne vēlāk kā 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas ir saņēmis kādas Puses lūgumu par iekļaušanu darba kārtībā, kas pamatots ar atbilstīgiem dokumentiem.

2.   Pagaidu darba kārtību kopā ar atbilstīgajiem dokumentiem izplata, kā paredzēts 7. pantā, ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.

3.   Ievērojot 8. pantu, sanāksmes pagaidu darba kārtību publisko, ja iespējams, 10 kalendārās dienas pirms sanāksmes.

4.   Katras sanāksmes sākumā apakškomitejas priekšsēdētājs un otras delegācijas vadītājs pieņem darba kārtību. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī pagaidu darba kārtībā neiekļautus jautājumus.

5.   Ja otra Puse piekrīt, apakškomitejas priekšsēdētājs pēc ad hoc principa var aicināt Pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus nozares ekspertus piedalīties apakškomitejas sanāksmēs nolūkā sniegt informāciju par konkrētiem tematiem. Puses nodrošina, ka šādi novērotāji un eksperti ievēro visas konfidencialitātes prasības.

6.   Apakškomitejas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Pusēm var saīsināt 1. un 2. punktā minētos termiņus, lai ņemtu vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus.

10. pants

Protokols un rīcībsecinājumi

1.   Apakškomitejas sekretāri kopīgi sagatavo katras sanāksmes protokola projektu.

2.   Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti norāda šādas ziņas:

| a) | sanāksmes dalībnieku saraksts, viņus pavadošo amatpersonu saraksts un visu to novērotāju un ekspertu saraksts, kas ir apmeklējuši sanāksmi; |
| --- | --- |

a)

sanāksmes dalībnieku saraksts, viņus pavadošo amatpersonu saraksts un visu to novērotāju un ekspertu saraksts, kas ir apmeklējuši sanāksmi;

| b) | apakškomitejai iesniegtie dokumenti; |
| --- | --- |

b)

apakškomitejai iesniegtie dokumenti;

| c) | paziņojumi, kurus apakškomiteja ir lūgusi iekļaut protokolā; kā arī |
| --- | --- |

c)

paziņojumi, kurus apakškomiteja ir lūgusi iekļaut protokolā; kā arī

| d) | vajadzības gadījumā – sanāksmes rīcībsecinājumi saskaņā ar 4. punktu. |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā – sanāksmes rīcībsecinājumi saskaņā ar 4. punktu.

3.   Protokola projektu iesniedz apstiprināšanai apakškomitejā. To apstiprina 28 kalendāro dienu laikā pēc attiecīgās apakškomitejas sanāksmes. Tā kopiju nosūta ikvienam 7. pantā minētajam adresātam. Neskarot 8. pantu, Puses iespējami drīz pēc apstiprināšanas publicē apstiprināto protokolu. Protokolā parasti iekļauj galīgo darba kārtību un katra darba kārtības punkta apspriešanas kopsavilkumu.

4.   Ikvienas sanāksmes rīcībsecinājumu projektu sagatavo tās Puses apakškomitejas sekretārs, kuras pārstāvis veic apakškomitejas priekšsēdētāja funkcijas, un vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma kopā ar pagaidu darba kārtību to izsūta Pusēm. Sanāksmes gaitā minēto projektu atjaunina, lai sanāksmes beigās, ja vien Puses nevienojas citādi, apakškomiteja varētu pieņemt rīcībsecinājumus, kuros atspoguļoti pēcpasākumi, par kuriem Puses vienojušās. Pēc rīcībsecinājumu saskaņošanas tos pievieno protokolam un to īstenošanu pārskata kādā no turpmākajām apakškomitejas sanāksmēm. Šajā nolūkā apakškomiteja pieņem veidni, kas ļauj izsekot ikvienas veicamās darbības termiņam.

11. pants

Lēmumi

1.   Apakškomiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus nolīguma 240. panta 3. punktā paredzētajos gadījumos. Apakškomiteja lēmumus pieņem vienprātīgi, kā noteikts nolīguma 240. panta 2. punktā. Lēmumi Pusēm ir saistoši, un tās veic atbilstošus lēmumu īstenošanas pasākumus.

2.   Katra lēmuma autentiskumu apstiprina apakškomitejas priekšsēdētājs.

3.   Ja Puses attiecīgi vienojas, apakškomiteja var pieņemt lēmumus vai ziņojumus, izmantojot rakstisko procedūru, pēc attiecīgu iekšējo procedūru pabeigšanas. Rakstiskā procedūra sastāv no paziņojumu apmaiņas starp sekretāriem, kuri savas darbības saskaņo ar Pusēm. Minētajā nolūkā priekšlikuma tekstu izplata, ievērojot 7. pantu, ar termiņu, kas nav mazāks par 21 kalendāro dienu, kurā dara zināmas visas atrunas vai grozījumus. Apakškomitejas priekšsēdētājs, apspriedies ar Pusēm, minēto termiņu var saīsināt, lai ņemtu vērā īpašus apstākļus. Lēmumu projektus uzskata par pieņemtiem, tiklīdz otra Puse tam ir paudusi savu piekrišanu, un tos iekļauj apakškomitejas sanāksmes protokolā.

4.   Apakškomitejas aktus dēvē par “lēmumiem” vai “ziņojumiem”. Ja vien attiecīgajā lēmumā nav noteikts citādi, lēmums stājas spēkā pieņemšanas dienā.

5.   Lēmumus nosūta Pusēm.

6.   Katra Puse var lemt par apakškomitejas lēmumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

12. pants

Ziņojumi

Apakškomiteja katrā Partnerības komitejas tirdzniecības jautājumos kārtējā sanāksmē ziņo par savu darbību.

13. pants

Valodas

1.   Apakškomitejas darba valodas ir angļu valoda un armēņu valoda. Tomēr Puses var nolemt sanāksmes rīkot tikai angļu valodā.

2.   Ja vien nav nolemts citādi, apakškomiteja apspriežas, balstoties uz šajās valodās sagatavotiem dokumentiem.

3.   Lēmumus par nolīguma grozīšanu vai interpretāciju apakškomiteja pieņem nolīguma autentiskā teksta valodās. Visus pārējos apakškomitejas lēmumus pieņem 1. punktā minētajās darba valodās.

14. pants

Izdevumi

1.   Katra Puse sedz izmaksas, kas tai radušās saistībā ar dalību apakškomitejas sanāksmēs, – gan personāla, gan ceļa un uzturēšanās izmaksas, kā arī izdevumus par pasta un telesakaru pakalpojumiem.

2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz Puse, kas rīko sanāksmi.

3.   Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu no angļu vai armēņu valodas un šajās valodās, kā minēts 13. panta 1. punktā, sedz Puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.

15. pants

Reglamenta grozījumi

Šo reglamentu var grozīt ar apakškomitejas lēmumu saskaņā ar nolīguma 240. panta 2. punktu.

---

(1)  
  OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2018/104 (2017. gada 20. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (OV L 23, 26.1.2018., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp.

3

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/94 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/94

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2022/1439 (2022. gada 31. augusts), ar ko attiecībā uz informāciju, kas jāiesniedz attiecībā uz darbīgajām vielām, un attiecībā uz specifiskajām prasībām šādiem datiem par mikroorganismiem groza Regulu (ES) Nr. 283/2013

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L227, 2022. gada 1. septembris
  )

17. lappusē II pielikumā pēc virsraksta “B DAĻA – DARBĪGĀS VIELAS, KAS IR MIKROORGANISMI
  ” ievieto šādu satura rādītāju:

DARBĪGĀS VIELAS, KAS IR MIKROORGANISMI

“
  Saturs

B DAĻAS IEVADS

| 1. | Pieteikuma iesniedzēja identitāte, darbīgās vielas identitāte un ražošanas informācija |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Pieteikuma iesniedzējs |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ražotājs |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mikroorganisma identitāte, taksonomija un filoģenēze |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Faktiski saražotā mikrobiālā kaitīgo organismu apkarošanas līdzekļa specifikācija |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Darbīgās vielas saturs |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | Piedevu, relevantu kontaminējošu mikroorganismu un relevantu piemaisījumu identitāte un kvantitatīva noteikšana |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.2.1. | Piedevu identitāte un kvantitatīva noteikšana |
| --- | --- |

1.4.2.1.

| 1.4.2.2. | Relevantu kontaminējošu mikroorganismu identitāte un saturs |
| --- | --- |

1.4.2.2.

| 1.4.2.3. | Relevantu piemaisījumu identitāte un kvantitatīva noteikšana |
| --- | --- |

1.4.2.3.

| 1.4.3. | Partiju analītiskais raksturojums |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.5. | Informācija par ražošanas procesu un darbīgajai vielai piemērojamajiem kontroles pasākumiem |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Ražošana un kvalitātes kontrole |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Ieteicamās metodes un piesardzības pasākumi attiecībā uz manipulēšanu, glabāšanu, pārvadāšanu vai ugunsdrošību |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | Iznīcināšanas un dekontaminācijas procedūras |
| --- | --- |

1.5.3.

| 2. | Mikroorganisma bioloģiskās īpašības |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Izcelsme, sastopamība un lietošanas vēsture |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Izcelsme un izolācijas avots |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Sastopamība |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Lietošanas vēsture |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | Mikroorganisma ekoloģija un dzīves cikls |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Veids, kā notiek iedarbība uz mērķorganismu, un saimniekorganismu loks |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Augšanas prasības |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Spēja inficēt mērķorganismu |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Radniecība ar zināmiem cilvēka patogēniem un nemērķa organismu patogēniem |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ģenētiskā stabilitāte un to ietekmējošie faktori |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Informācija par bažas raisošajiem metabolītiem |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pārnesamu antimikrobiālās rezistences gēnu klātbūtne |
| --- | --- |

2.9.

| 3. | Papildu informācija |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Funkcija un mērķorganisms |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Paredzētā lietošanas joma |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Aizsargātie vai apstrādātie kultūraugi vai produkti |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Informācija par mērķorganismu rezistences iespējamo veidošanos |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Literatūras dati |
| --- | --- |

3.5.

| 4. | Analītiskās metodes |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Faktiski saražotā MKOAL analīzes metodes |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mikroorganismu blīvuma noteikšanas un atlieku kvantitatīvās noteikšanas metodes |
| --- | --- |

4.2.

| 5. | Ietekme uz cilvēka veselību |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Medicīniskie dati |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Terapeitiskie un pirmās palīdzības pasākumi |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Medicīniskā uzraudzība |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Informācija par sensibilizāciju/alergēniskumu |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | Tiešā novērošana |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.2. | Novērtējums par mikroorganisma iespējamo infekciozitāti un patogenitāti cilvēkiem |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Mikroorganisma infekciozitātes un patogenitātes pētījumi |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Infekciozitāte un patogenitāte |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.1.1. | Orāla infekciozitāte un patogenitāte |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2. | Intratraheālā/intranazālā infekciozitāte un patogenitāte |
| --- | --- |

5.3.1.2.

| 5.3.1.3. | Vienreizēja intravenoza, intraperitoneāla vai subkutāna ekspozīcija |
| --- | --- |

5.3.1.3.

| 5.3.2. | Šūnu kultūras pētījumi |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Īpaši mikroorganisma infekciozitātes un patogenitātes pētījumi |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Informācija un toksicitātes pētījumi par metabolītiem |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Informācija par metabolītiem |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Toksicitātes papildu pētījumi par bažas raisošajiem metabolītiem |
| --- | --- |

5.5.2.

| 6. | Atliekas, kas atrodas apstrādātos produktos, pārtikā un barībā vai uz tiem |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Novērtējums par patērētāju eksponētību atliekām |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Datu iegūšana par atliekām |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | Mikroorganisma sastopamība vidē, arī bažas raisošo metabolītu aprite un uzvedība |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Mikroorganisma sastopamība vidē |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Paredzamais mikroorganisma blīvums vidē |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.1.1. | Augsne |
| --- | --- |

7.1.1.1.

| 7.1.1.2. | Ūdens |
| --- | --- |

7.1.1.2.

| 7.1.2. | Ekspozīcija tādiem mikroorganismiem, par kuriem zināms, ka tie ir augiem vai citiem organismiem patogēni |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Kvalitatīvais novērtējums par ekspozīciju mikroorganismam |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.1.4. | Eksperimentāli dati par ekspozīciju mikroorganismam |
| --- | --- |

7.1.4.

| 7.2. | Bažas raisošā(-o) metabolīta(-u) aprite un uzvedība |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Paredzamā koncentrācija vidē |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Ekspozīcijas kvalitatīvais novērtējums |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Eksperimentāli dati par ekspozīciju |
| --- | --- |

7.2.3.

| 8. | Ekotoksikoloģiskie pētījumi |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Ietekme uz sauszemes mugurkaulniekiem |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ietekme uz ūdens organismiem |
| --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Ietekme uz zivīm |
| --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | Ietekme uz ūdens bezmugurkaulniekiem |
| --- | --- |

8.2.2.

| 8.2.3. | Ietekme uz aļģēm |
| --- | --- |

8.2.3.

| 8.2.4. | Ietekme uz ūdens makrofītiem |
| --- | --- |

8.2.4.

| 8.3. | Ietekme uz bitēm |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Ietekme uz nemērķa sugu posmkājiem, kas nav bites |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Ietekme uz nemērķa mezoorganismiem un makroorganismiem augsnē |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Ietekme uz nemērķa sauszemes augiem |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Papildu pētījumi par mikroorganismu |
| --- | --- |

8.7.

| 8.8. | Informācija un toksicitātes pētījumi par metabolītiem |
| --- | --- |

8.8.

| 8.8.1. | Informācija par metabolītiem |
| --- | --- |

8.8.1.

| 8.8.2. | Toksicitātes papildu pētījumi par bažas raisošajiem metabolītiem” |
| --- | --- |

8.8.2.

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/97 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/97

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2022/1440 (2022. gada 31. augusts), ar ko attiecībā uz informāciju, kura jāiesniedz par augu aizsardzības līdzekļiem, un attiecībā uz specifiskajām prasībām šādiem datiem par mikroorganismus saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, groza Regulu (ES) Nr. 284/2013

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 227, 2022. gada 1. septembris
  )

46. lappusē II pielikumā pēc virsraksta “B DAĻA – AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻI, KURI SATUR DARBĪGO VIELU, KAS IR MIKROORGANISMS
  ” ievieto šādu satura rādītāju:

AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻI, KURI SATUR DARBĪGO VIELU, KAS IR MIKROORGANISMS

“
  Saturs

B DAĻAS IEVADS

| 1. | Pieteikuma iesniedzēja identitāte, augu aizsardzības līdzekļa identitāte un informācija par ražošanu |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Pieteikuma iesniedzējs |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Preparāta un mikroorganisma(-u) ražotājs |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tirdzniecības nosaukums vai piedāvātais tirdzniecības nosaukums un attiecīgā gadījumā arī ražotāja piešķirtais preparāta izstrādes koda numurs |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Detalizēta kvantitatīva un kvalitatīva informācija par preparāta sastāvu |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Preparāta fizikālais stāvoklis un daba |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Preparāta ražošanas metode un kvalitātes kontrole |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Preparāta iepakojums un saderība ar pieteikumā piedāvātajiem iepakojuma materiāliem |
| --- | --- |

1.7.

| 2. | Augu aizsardzības līdzekļa fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Organoleptiskās īpašības (krāsa un smarža) |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sprādzienbīstamība un oksidējamība |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Uzliesmošanas punkts un citas norādes par uzliesmojamību vai pašaizdegšanos |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Skābums, sārmainība un attiecīgā gadījumā pH vērtība |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Viskozitāte un virsmas spraigums |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Stabilitāte glabāšanā un glabāšanas laiks |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Lietošanas koncentrācija |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Temperatūras un iepakojuma ietekme |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Citi faktori, kas ietekmē stabilitāti |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Augu aizsardzības līdzekļa tehniskās īpašības |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Saslapināmība |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Putu noturība |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.7.3. | Suspendējamība, dispersijas spontānums un dispersijas noturība |
| --- | --- |

2.7.3.

| 2.7.4. | Sausās sijāšanas tests un slapjās sijāšanas tests |
| --- | --- |

2.7.4.

| 2.7.5. | Daļiņu sadalījums pēc lieluma (putināmiem un saslapināmiem pulveriem, granulām), putekļveida/smalko daļiņu saturs (granulām), berzesizturība un noturība pret drupšanu (granulām) |
| --- | --- |

2.7.5.

| 2.7.6. | Emulģējamība, reemulģējamība un emulsijas stabilitāte |
| --- | --- |

2.7.6.

| 2.7.7. | Birstamība, lejamība (noskalojamība) un putētspēja |
| --- | --- |

2.7.7.

| 2.8. | Fizikālā un ķīmiskā saderība ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem, arī tādiem augu aizsardzības līdzekļiem, ar kuriem kopā līdzekli būs atļauts lietot |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Fizikālā saderība |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Ķīmiskā saderība |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.9. | Pielipšana pie sēklām un noklāšanās uz tām |
| --- | --- |

2.9.

| 3. | Informācija par lietošanu |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Paredzētā lietošanas joma |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Iedarbība uz mērķorganismu: veids |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Funkcija, mērķorganismi un aizsargājamie augi vai augu produkti un iespējamie riska mazināšanas pasākumi |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lietošanas deva |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Mikroorganisma saturs lietotajā materiālā (piemēram, atšķaidītā izsmidzināmā līdzeklī, ēsmās vai kodinātās sēklās) |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Lietošanas metode |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lietošanas reižu skaits un grafiks vienai un tai pašai kultūrai, aizsardzības ilgums un nogaidīšanas periods(-i) |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Piedāvātie lietošanas norādījumi |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Drošības intervāli un citi piesardzības pasākumi cilvēka un dzīvnieku veselības un vides aizsardzībai |
| --- | --- |

3.9.

| 4. | Vairāk informācijas par augu aizsardzības līdzekli |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Lietošanas iekārtu tīrīšanas un dekontaminēšanas procedūras |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ieteicamās metodes un piesardzības pasākumi attiecībā uz manipulēšanu, glabāšanu, transportēšanu, ugunsdrošību vai lietošanu |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pasākumi avārijas gadījumā |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Augu aizsardzības līdzekļa un tā iepakojuma iznīcināšanas vai dekontaminācijas procedūras |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Kontrolēta sadedzināšana |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Citi |
| --- | --- |

4.4.2.

| 5. | Analītiskās metodes |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Preparāta analīzes metodes |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Atlieku kvalitatīvās un kvantitatīvās noteikšanas metodes |
| --- | --- |

5.2.

| 6. | Dati par efektivitāti |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Sagatavošanās testi |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Minimālā iedarbīgā deva |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Iedarbīguma testēšana |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Informācija par mērķorganismu rezistences iespējamo veidošanos |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Nelabvēlīgā ietekme uz apstrādātiem kultūraugiem |
| --- | --- |

6.5.

| 6.5.1. | Fitotoksicitāte mērķaugiem (arī dažādām šķirnēm) vai mērķaugu produktiem |
| --- | --- |

6.5.1.

| 6.5.2. | Ietekme uz apstrādāto augu ražu vai augu produktu iznākumu |
| --- | --- |

6.5.2.

| 6.5.3. | Ietekme uz augu vai augu produktu kvalitāti |
| --- | --- |

6.5.3.

| 6.5.4. | Ietekme uz pārstrādāšanas procesiem |
| --- | --- |

6.5.4.

| 6.5.5. | Ietekme uz apstrādātajiem augiem vai augu pavairošanas materiālu |
| --- | --- |

6.5.5.

| 6.6. | Novērojumi par nevēlamu vai neparedzētu blakusietekmi uz pēckultūrām un citiem augiem |
| --- | --- |

6.6.

| 6.6.1. | Ietekme uz pēckultūrām |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | Ietekme uz citiem augiem, arī uz blakus augošajiem kultūraugiem |
| --- | --- |

6.6.2.

| 6.7. | Saderība augu aizsardzības programmās |
| --- | --- |

6.7.

| 7. | Ietekme uz cilvēka veselību |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Medicīniskie dati |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Augu aizsardzības līdzekļa iespējamās toksicitātes novērtējums |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Akūtā toksicitāte |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Akūtā orālā toksicitāte |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Akūtā dermālā toksicitāte |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | Akūtā inhalatīvā toksicitāte |
| --- | --- |

7.3.3.

| 7.3.4. | Ādas kairinājums |
| --- | --- |

7.3.4.

| 7.3.5. | Acu kairinājums |
| --- | --- |

7.3.5.

| 7.3.6. | Ādas sensibilizācija |
| --- | --- |

7.3.6.

| 7.4. | Papildu informācija par toksicitāti |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Dati par ekspozīciju |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Pieejamie toksikoloģiskie dati par nedarbīgajām vielām |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Papildpētījumi par augu aizsardzības līdzekļu kombinācijām |
| --- | --- |

7.7.

| 8. | Atliekas, kas atrodas apstrādātos produktos, pārtikā un barībā vai uz tiem |
| --- | --- |

8.

| 9. | Aprite un uzvedība vidē |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ietekme uz nemērķa organismiem |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | Ietekme uz sauszemes mugurkaulniekiem |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Ietekme uz ūdens organismiem |
| --- | --- |

10.2.

| 10.2.1. | Ietekme uz zivīm |
| --- | --- |

10.2.1.

| 10.2.2. | Ietekme uz ūdens bezmugurkaulniekiem |
| --- | --- |

10.2.2.

| 10.2.3. | Ietekme uz aļģēm |
| --- | --- |

10.2.3.

| 10.2.4. | Ietekme uz ūdens makrofītiem |
| --- | --- |

10.2.4.

| 10.3. | Ietekme uz bitēm |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Ietekme uz nemērķa sugu posmkājiem, kas nav bites |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Ietekme uz nemērķa mezoorganismiem un makroorganismiem augsnē |
| --- | --- |

10.5.

| 10.6. | Ietekme uz nemērķa sauszemes augiem |
| --- | --- |

10.6.

| 10.7. | Toksicitātes papildu pētījumi” |
| --- | --- |

10.7.

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/100

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2022/1441 (2022. gada 31. augusts), ar ko attiecībā uz mikroorganismus saturošu augu aizsardzības līdzekļu speciālajiem vienotajiem izvērtēšanas un atļauju piešķiršanas principiem groza Regulu (ES) Nr. 546/2011

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 227, 2022. gada 1. septembris
  )

77. lappusē pielikumā pēc virsraksta “A DAĻA – Augu aizsardzības līdzekļu izvērtēšanas un atļauju piešķiršanas vienotie principi
  ” ievieto šādu satura rādītāju:

Augu aizsardzības līdzekļu izvērtēšanas un atļauju piešķiršanas vienotie principi

“
  Saturs

Saturs

| 1. | Izvertešana |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Efektivitate |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nav nepienemamas ietekmes uz augiem vai to produktiem |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ietekme uz apkarojamajiem mugurkaulniekiem |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ietekme uz cilveka vai dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Augu aizsardzibas lidzekla izraisita ietekme uz cilveka vai dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | Atlieku izraisita ietekme uz cilveka un dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.5. | Ietekme uz vidi |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Aprite un izplatiba vide |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Ietekme uz nemerka sugam |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.6. | Analitiskas metodes |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Fizikalas un kimiskas ipašibas |
| --- | --- |

1.7.

| 2. | Lemumu pienemšana |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Efektivitate |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nav nepienemamas ietekmes uz augiem vai to produktiem |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ietekme uz kontrolejamiem mugurkaulniekiem |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ietekme uz cilveka vai dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Augu aizsardzibas lidzekla ietekme uz cilveku vai dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Atlieku izraisita ietekme uz cilveku vai dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Ietekme uz vidi |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Aprite un izplatiba vide |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Ietekme uz nemerka sugam |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Analitiskas metodes |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Fizikalas un kimiskas ipašibas” |
| --- | --- |

2.7.

95. lappusē pielikumā pēc virsraksta “B DAĻA – Augu aizsardzības līdzekļi, kas satur darbīgo vielu, kas ir mikroorganisms: vienotie izvērtēšanas un atļauju piešķiršanas principi
  ” ievieto šādu satura rādītāju:

Augu aizsardzības līdzekļi, kas satur darbīgo vielu, kas ir mikroorganisms: vienotie izvērtēšanas un atļauju piešķiršanas principi

“
  Saturs

Saturs

Definicijas

| 1. | Izvertešana |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Identitate un ražošanas informacija |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Augu aizsardzibas lidzekla sastava esoša mikroorganisma identitate |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Augu aizsardzibas lidzekla sastava esoša mikroorganisma ražošanas kvalitates kontrole |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Augu aizsardzibas lidzekla identitate |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Augu aizsardzibas lidzekla kvalitates kontrole |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.2. | Biologiskas, fizikalas, kimiskas un tehniskas ipašibas |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Augu aizsardzibas lidzekla sastava esoša mikroorganisma biologiskas ipašibas |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Augu aizsardzibas lidzekla fizikalas, kimiskas un tehniskas ipašibas |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Efektivitate |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Identifikacijas/detektešanas un kvantitativas noteikšanas metodes |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Augu aizsardzibas lidzekla analizešanas |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.1.1. | Mikroorganismu analizešanas metodes |
| --- | --- |

1.4.1.1.

| 1.4.1.2. | Analitiskas metodes attieciba uz bažas raisošajiem metabolitiem, relevantiem piemaisijumiem, piedevam, papildvielam, aizsargvielam un sinergistiem |
| --- | --- |

1.4.1.2.

| 1.4.2. | Mikroorganisma blivuma un atlieku noteikšanas analitiskas metodes |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.2.1. | Mikroorganisma blivums |
| --- | --- |

1.4.2.1.

| 1.4.2.2. | Bažas raisošo metabolitu atliekas |
| --- | --- |

1.4.2.2.

| 1.5. | Ietekme uz cilveka un dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Augu aizsardzibas lidzekla ietekme uz cilveka vai dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Bažas raisošo metabolitu atlieku ietekme uz cilveku vai dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.6. | Mikroorganisma sastopamiba vide, ari bažas raisošo metabolitu aprite un uzvediba |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Mikroorganisma sastopamiba vide |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2 | Bažas raisoša(-o) metabolita(-u) aprite un uzvediba vide |
| --- | --- |

1.6.2

| 1.7. | Ietekme uz nemerka organismiem |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Secinajumi un ieteikumi |
| --- | --- |

1.8.

| 2. | Lemumu pienemšana |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Identitate |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Biologiskas un tehniskas ipašibas |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Efektivitate un nepienemamas ietekmes uz augiem un to produktiem neesiba |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Efektivitate |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Nav nepienemamas ietekmes uz augiem un to produktiem |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.4 | Identifikacijas/atklašanas un kvantitativas noteikšanas metodes |
| --- | --- |

2.4

| 2.5. | Ietekme uz cilveku un dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Augu aizsardzibas lidzekla ietekme uz cilveka un dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Atlieku ietekme uz cilveku un dzivnieku veselibu |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Aprite un uzvediba vide |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ietekme uz nemerka organismiem” |
| --- | --- |

2.7.

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/102 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/102

---

Labojums Komisijas 2022. gada 10. jūnija Īstenošanas regulā (ES) 2022/1860, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 piemērošanai attiecībā uz ziņošanas standartiem, formātiem, biežumu, metodēm un kārtību

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 262, 2022. gada 7. oktobris
  )

71. lappusē 4. panta 1. punktā:

tekstu:

“saskaņā ar 2.–14. punktu”

lasīt šādi:

“saskaņā ar 2.–13. punktu”.

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/103 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/103

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2236 (2022. gada 20. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/858 I, II, IV un V pielikumu groza attiecībā uz tehniskajām prasībām neierobežotās sērijās ražotiem transportlīdzekļiem, mazās sērijās ražotiem transportlīdzekļiem, pilnībā automatizētiem mazās sērijās ražotiem transportlīdzekļiem un speciālajiem transportlīdzekļiem, kā arī attiecībā uz programmatūras atjaunināšanu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 296, 2022. gada 16. novembris
  )

43. lappusē II pielikumā, 2. tabulas 7. ailē A6 punkta rindā:

tekstu:

“.. Īstenošanas regulā (ES) 2022/1362”

lasīt šādi:

“.. Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/1362 (1)

57. lappusē II pielikumā, 2. tabulas 7. ailē E5, E6, E7 un E9 punkta rindā:

tekstu:

“.. Īstenošanas regulā (ES) 2022/1362“

lasīt šādi:

“.. Īstenošanas regulā (ES) 2022/1426“.

---

(1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1426 (2022. gada 5. augusts), ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2144 piemērošanai nepieciešamos noteikumus par vienotām procedūrām un tehniskajām specifikācijām pilnībā automatizētu transportlīdzekļu automatizētas vadīšanas sistēmas (ADS) tipa apstiprināšanai (OV L 221, 26.8.2022., 1. lpp.).”

1

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/104 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/104

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/1299 (2022. gada 24. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē tirdzniecības vietu pozīciju pārvaldības kontroles saturu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 197, 2022. gada 26. jūlijs
  )

2. lappusē 2. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   Pozīciju pārvaldības kontroles ietvaros tirdzniecības vietas, kas piedāvā tirdzniecību ar preču atvasinātajiem instrumentiem, nosaka pārskatatbildības līmeņus tuvākajā mēnesī, kā definēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/1301(4) 2. panta 3. punktā, un pārējos mēnešos, kā definēts Deleģētās regulas (ES) 2022/1301 2. panta 4. punktā, preču atvasinātajiem instrumentiem, kuri darīti pieejami tirdzniecībai un par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi vai par kuriem var norēķināties ar fizisku piegādi.”

lasīt šādi:

“1.   Pozīciju pārvaldības kontroles ietvaros tirdzniecības vietas, kas piedāvā tirdzniecību ar preču atvasinātajiem instrumentiem, nosaka pārskatatbildības līmeņus tuvākajā mēnesī, kā definēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/1302 (4) 2. panta 3. punktā, un pārējos mēnešos, kā definēts Deleģētās regulas (ES) 2022/1302 2. panta 4. punktā, preču atvasinātajiem instrumentiem, kuri darīti pieejami tirdzniecībai un par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi vai par kuriem var norēķināties ar fizisku piegādi.”

2. lappusē 4. zemsvītras piezīmē:

tekstu:

“Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1301 (2022. gada 31. marts), ar ko Deleģētajā regulā (ES) 2020/1226 noteiktos regulatīvos tehniskos standartus groza attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar VPS paziņošanas prasībām, kuras noteiktas bilances sintētiskajām vērtspapīrošanām (OV L 197, xx.xx.2022., 10.. lpp.).”

lasīt šādi:

“Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1302 (2022. gada 20. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pozīciju limitu piemērošanu preču atvasinātajiem instrumentiem un procedūrām, lai pieteiktos atbrīvojumam no pozīciju limitiem (OV L 197, 26.7.2022., 52. lpp.).”

---

| 24.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 304/105 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 304/105

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/2059 (2022. gada 14. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē atpakaļejošas pārbaudes un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasību tehniskos datus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf un 325.b pantu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 276, 2022. gada 26. oktobris
  )

48. lappusē 13. apsvērumā:

tekstu:

“Šīs regulas noteikumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo tie visi attiecas uz elementiem, kas jāiekļauj tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtības izmaiņās, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības tirgus riskiem, izmantojot alternatīvo iekšējā modeļa pieeju.”

lasīt šādi:

“Šīs regulas noteikumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo tie visi attiecas uz elementiem, kas jāiekļauj tirdzniecības nodaļas portfeļa vērtības izmaiņās, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības tirgus riskam, izmantojot alternatīvo iekšējā modeļa pieeju.”

56. lappusē 10. panta 1. punktā:

tekstu:

| “SAima | = | pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā, visu to pozīciju portfelim, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskiem saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā; |
| --- | --- | --- |
| IMAima | = | pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, visu to pozīciju portfelim, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļu.” |

“SAima

=

pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā, visu to pozīciju portfelim, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskiem saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā;

IMAima

=

pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, visu to pozīciju portfelim, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļu.”

lasīt šādi:

| “SAima | = | pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā, visu to pozīciju portfelim, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskam saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā; |
| --- | --- | --- |
| IMAima | = | pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, visu to pozīciju portfelim, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļu.” |

“SAima

=

pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā, visu to pozīciju portfelim, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskam saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā;

IMAima

=

pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, visu to pozīciju portfelim, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļu.”

56. lappusē 10. panta 2. punktā:

tekstu:

| “SA

  i | = | pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā, visām pozīcijām, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļai “i”; |
| --- | --- | --- |
| I є NG | = | visu to tirdzniecības nodaļu indeksi, kas saskaņā ar šīs regulas 9. pantu ir klasificētas kā sarkanās, oranžās vai dzeltenās zonas nodaļas, no tām nodaļām, kurām pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem aprēķinātas saskaņā ar alternatīvā iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā; |
| i є ima | = | visu to tirdzniecības nodaļu indeksi, kurām pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku aprēķina saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā.” |

“SA

  i

=

pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā, visām pozīcijām, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļai “i”;

I є NG

=

visu to tirdzniecības nodaļu indeksi, kas saskaņā ar šīs regulas 9. pantu ir klasificētas kā sarkanās, oranžās vai dzeltenās zonas nodaļas, no tām nodaļām, kurām pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem aprēķinātas saskaņā ar alternatīvā iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā;

i є ima

=

visu to tirdzniecības nodaļu indeksi, kurām pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku aprēķina saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā.”

lasīt šādi:

| “SA

  i | = | pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā, visām pozīcijām, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļai “i”; |
| --- | --- | --- |
| i є NG | = | visu to tirdzniecības nodaļu indeksi, kas saskaņā ar šīs regulas 9. pantu ir klasificētas kā sarkanās, oranžās vai dzeltenās zonas nodaļas, no tām nodaļām, kurām pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku aprēķinātas saskaņā ar alternatīvā iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā; |
| i є ima | = | visu to tirdzniecības nodaļu indeksi, kurām pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku aprēķina saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā.” |

“SA

  i

=

pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku, kas aprēķinātas saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā, visām pozīcijām, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļai “i”;

i є NG

=

visu to tirdzniecības nodaļu indeksi, kas saskaņā ar šīs regulas 9. pantu ir klasificētas kā sarkanās, oranžās vai dzeltenās zonas nodaļas, no tām nodaļām, kurām pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku aprēķinātas saskaņā ar alternatīvā iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā;

i є ima

=

visu to tirdzniecības nodaļu indeksi, kurām pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku aprēķina saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā.”

56. lappusē 10. panta 3. punktā:

tekstu:

“3.   Iestādes, kas pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem aprēķina saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, attiecībā uz pozīcijām, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kuras saskaņā ar šīs regulas 9. pantu ir klasificētas kā sarkanās vai oranžās zonas nodaļas, par to informē kompetento iestādi, kad tās ziņo par peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasības rezultātiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.az panta 2. punkta d) apakšpunktu.”

lasīt šādi:

“3.   Iestādes, kas pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku aprēķina saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, attiecībā uz pozīcijām, kas piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kuras saskaņā ar šīs regulas 9. pantu ir klasificētas kā sarkanās vai oranžās zonas nodaļas, par to informē kompetento iestādi, kad tās ziņo par peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasības rezultātiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.az panta 2. punkta d) apakšpunktu.”

58. un 59. lappusē 16. pantā:

tekstu:

“Iestādes, kas pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem aprēķina saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, pozīcijām, kas piesaistītas dažām to tirdzniecības nodaļām, pašu kapitāla prasības visām savām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un visām savām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas rada ārvalstu valūtas vai preču riskus, aprēķina kā a) un b) apakšpunktā izklāstīto formulu rezultātu summu šādi:

| a) | |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | |
| --- | --- |

b)

Formula

kur:

| IMAima | = | IMAima
  , kā precizēts šīs regulas 10. pantā; |
| --- | --- | --- |
| SAima | = | SAima
  , kā precizēts šīs regulas 10. pantā; |
| Capital surcharge | = | papildu kapitāla prasība, kas aprēķināta saskaņā ar šīs regulas 10. pantu; |
| C

  U | = | pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļu, to pozīciju portfelim, kas nav piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskiem saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā; |
| SAall desks | = | pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem visām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un visām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas rada ārvalstu valūtas vai preču riskus, saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā.” |

IMAima

IMAima

=

IMAima
  , kā precizēts šīs regulas 10. pantā;

IMAima

SAima

SAima

=

SAima
  , kā precizēts šīs regulas 10. pantā;

SAima

Capital surcharge

Capital surcharge

=

papildu kapitāla prasība, kas aprēķināta saskaņā ar šīs regulas 10. pantu;

C

  U

C

U

=

pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļu, to pozīciju portfelim, kas nav piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskiem saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā;

SAall desks

SAall desks

=

pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus riskiem visām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un visām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas rada ārvalstu valūtas vai preču riskus, saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā.”

lasīt šādi:

“Iestādes, kas pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku aprēķina saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kura izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, pozīcijām, kas piesaistītas dažām to tirdzniecības nodaļām, pašu kapitāla prasības visām savām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un visām savām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas rada ārvalstu valūtas vai preču riskus, aprēķina kā a) un b) apakšpunktā izklāstīto formulu rezultātu summu šādi:

| a) | |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | |
| --- | --- |

b)

Formula

kur:

| IMAima | = | IMAima
  , kā precizēts šīs regulas 10. pantā; |
| --- | --- | --- |
| SAima | = | SAima
  , kā precizēts šīs regulas 10. pantā; |
| Capital surcharge | = | papildu kapitāla prasība, kas aprēķināta saskaņā ar šīs regulas 10. pantu; |
| C

  U | = | pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļu, to pozīciju portfelim, kas nav piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskam saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā; |
| SAall desks | = | pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku visām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un visām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas rada ārvalstu valūtas vai preču riskus, saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā.” |

IMAima

IMAima

=

IMAima
  , kā precizēts šīs regulas 10. pantā;

IMAima

SAima

SAima

=

SAima
  , kā precizēts šīs regulas 10. pantā;

SAima

Capital surcharge

Capital surcharge

=

papildu kapitāla prasība, kas aprēķināta saskaņā ar šīs regulas 10. pantu;

C

  U

C

U

=

pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļu, to pozīciju portfelim, kas nav piesaistītas tirdzniecības nodaļām, kurām iestāde aprēķina pašu kapitāla prasības tirgus riskam saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā;

SAall desks

SAall desks

=

pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku visām tirdzniecības portfeļa pozīcijām un visām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas rada ārvalstu valūtas vai preču riskus, saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļā.”

---