# Euroopa Liidu L 236/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 236 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik13. september 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 236

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik13. september 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1518, 29. märts 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 273/2004 ning nõukogu määrust (EÜ) nr 111/2005 seoses teatavate narkootikumide lähteainete lisamisega nimekirjas loetletud lähteainete hulka (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1519, 5. mai 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1009 inhibeerivaid ühendeid sisaldavate ELi väetisetoodete ja kääritussaaduse järeltöötlemise suhtes kohaldatavate nõuete osas (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1520, 17. juuni 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 658/2014 Euroopa Ravimiametile inimtervishoius kasutatavate ravimite ravimiohutuse järelevalve toimingute eest makstavate tasude kohta seoses kõnealuste tasude inflatsioonimääraga kohandamisega | 16 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1518, 29. märts 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 273/2004 ning nõukogu määrust (EÜ) nr 111/2005 seoses teatavate narkootikumide lähteainete lisamisega nimekirjas loetletud lähteainete hulka (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1519, 5. mai 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1009 inhibeerivaid ühendeid sisaldavate ELi väetisetoodete ja kääritussaaduse järeltöötlemise suhtes kohaldatavate nõuete osas (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1520, 17. juuni 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 658/2014 Euroopa Ravimiametile inimtervishoius kasutatavate ravimite ravimiohutuse järelevalve toimingute eest makstavate tasude kohta seoses kõnealuste tasude inflatsioonimääraga kohandamisega

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/1518,

29. märts 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 273/2004 ning nõukogu määrust (EÜ) nr 111/2005 seoses teatavate narkootikumide lähteainete lisamisega nimekirjas loetletud lähteainete hulka

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta, (1) eriti selle artiklit 15,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad, (2) eriti selle artiklit 30a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 273/2004 on kehtestatud meetmed narkootikumide lähteainetega kauplemise järele valvamiseks liidus, samas kui määrus (EÜ) nr 111/2005 reguleerib narkootikumide lähteainetega kauplemist liidu ja kolmandate riikide vahel. Määruse (EÜ) nr 273/2004 I lisa ja määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa sisaldavad mõlemad loetelu ainetest, mille suhtes kohaldatakse mitut kõnealustes määrustes ette nähtud kontrolli- ja jälgimismeedet. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 273/2004 on kehtestatud meetmed narkootikumide lähteainetega kauplemise järele valvamiseks liidus, samas kui määrus (EÜ) nr 111/2005 reguleerib narkootikumide lähteainetega kauplemist liidu ja kolmandate riikide vahel. Määruse (EÜ) nr 273/2004 I lisa ja määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa sisaldavad mõlemad loetelu ainetest, mille suhtes kohaldatakse mitut kõnealustes määrustes ette nähtud kontrolli- ja jälgimismeedet.

| (2) | Riiklikud pädevad asutused on teatanud etüül-α-fenüülatsetoatsetaadi (EAPA) ja metüül-3-okso-2-(3,4-metüleendioksüfenüül)butanaadi (MAMDPA) konfiskeerimisest seoses narkootiliste ainete ebaseadusliku valmistamisega. |
| --- | --- |

(2)

Riiklikud pädevad asutused on teatanud etüül-α-fenüülatsetoatsetaadi (EAPA) ja metüül-3-okso-2-(3,4-metüleendioksüfenüül)butanaadi (MAMDPA) konfiskeerimisest seoses narkootiliste ainete ebaseadusliku valmistamisega.

| (3) | EAPAd kasutatakse selleks, et toota 1-fenüül-2-propanooni (P-2-P) (tuntakse ka bensüülmetüülketoonina (BMK)). BMK on amfetamiini ja metamfetamiini lähteaine. |
| --- | --- |

(3)

EAPAd kasutatakse selleks, et toota 1-fenüül-2-propanooni (P-2-P) (tuntakse ka bensüülmetüülketoonina (BMK)). BMK on amfetamiini ja metamfetamiini lähteaine.

| (4) | MAMDPAd kasutatakse 3,4-metüleendioksüfenüülpropaan-2-ooni (PMK) tootmiseks, mis omakorda on 3,4-metüleendioksümetamfetamiini (MDMA) ehk ecstasy lähteaine. |
| --- | --- |

(4)

MAMDPAd kasutatakse 3,4-metüleendioksüfenüülpropaan-2-ooni (PMK) tootmiseks, mis omakorda on 3,4-metüleendioksümetamfetamiini (MDMA) ehk ecstasy lähteaine.

| (5) | Amfetamiin, metamfetamiin ja MDMA on liidus kõige levinumad ebaseaduslikul teel toodetud narkootikumid. Neil on tõsised tagajärjed inimeste tervisele ja nad põhjustavad mõnes liidu piirkonnas suuri sotsiaalseid ja rahvatervise probleeme. |
| --- | --- |

(5)

Amfetamiin, metamfetamiin ja MDMA on liidus kõige levinumad ebaseaduslikul teel toodetud narkootikumid. Neil on tõsised tagajärjed inimeste tervisele ja nad põhjustavad mõnes liidu piirkonnas suuri sotsiaalseid ja rahvatervise probleeme.

| (6) | Seepärast tuleks EAPA ja MAMDPA lisada liidu tasandil nimekirjas loetletud lähteainete hulka, et tugevdada nende üle kontrolli ja järelevalvet. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks EAPA ja MAMDPA lisada liidu tasandil nimekirjas loetletud lähteainete hulka, et tugevdada nende üle kontrolli ja järelevalvet.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 273/2004 I lisas ja määruse (EÜ) nr 111/2005 lisas sisalduvas nimekirjas loetletud lähteained on jagatud kategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse eri meetmeid, et saavutada proportsionaalne tasakaal konkreetsest ainest tuleneva ohu ning sellega seaduslikule kauplemisele tekkiva koormuse vahel. Kõige rangemaid kontrolli- ja jälgimismeetmeid võetakse 1. kategooria ainete suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 273/2004 I lisas ja määruse (EÜ) nr 111/2005 lisas sisalduvas nimekirjas loetletud lähteained on jagatud kategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse eri meetmeid, et saavutada proportsionaalne tasakaal konkreetsest ainest tuleneva ohu ning sellega seaduslikule kauplemisele tekkiva koormuse vahel. Kõige rangemaid kontrolli- ja jälgimismeetmeid võetakse 1. kategooria ainete suhtes.

| (8) | EAPA ja MAMDPA amfetamiini, metamfetamiini ja MDMA lähteainetena kujutavad liidus endast märkimisväärset sotsiaalset ja rahvatervise ohtu. Teadaolevalt ei toimu nende seaduslikku tootmist, nendega kauplemist ega nende kasutamist, välja arvatud teadusuuringutes. Seepärast oleks nende lisamine määruse (EÜ) nr 273/2004 I lisa 1. kategooriasse ja määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa 1. kategooriasse asjakohane lahendus, et vältida nende kasutamist narkootiliste ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, ning samal ajal ei põhjustaks see märkimisväärset täiendavat halduskoormust liidu ettevõtjatele ja pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

(8)

EAPA ja MAMDPA amfetamiini, metamfetamiini ja MDMA lähteainetena kujutavad liidus endast märkimisväärset sotsiaalset ja rahvatervise ohtu. Teadaolevalt ei toimu nende seaduslikku tootmist, nendega kauplemist ega nende kasutamist, välja arvatud teadusuuringutes. Seepärast oleks nende lisamine määruse (EÜ) nr 273/2004 I lisa 1. kategooriasse ja määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa 1. kategooriasse asjakohane lahendus, et vältida nende kasutamist narkootiliste ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, ning samal ajal ei põhjustaks see märkimisväärset täiendavat halduskoormust liidu ettevõtjatele ja pädevatele asutustele.

| (9) | Määrusi (EÜ) nr 273/2004 ja (EÜ) nr 111/2005 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määrusi (EÜ) nr 273/2004 ja (EÜ) nr 111/2005 tuleks seega vastavalt muuta.

| (10) | Määrustega (EÜ) nr 273/2004 ja (EÜ) nr 111/2005 rakendatakse ühiselt 20. detsembril 1988 Viinis koostatud ja nõukogu otsusega 90/611/EMÜ (3) heaks kiidetud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO konventsiooni teatavaid sätteid. Arvestades nendes kahes määruses sisalduvate volituste tihedat sisulist seost, on muudatuste vastuvõtmine ühe ühtse delegeeritud õigusaktiga asjakohane, |
| --- | --- |

(10)

Määrustega (EÜ) nr 273/2004 ja (EÜ) nr 111/2005 rakendatakse ühiselt 20. detsembril 1988 Viinis koostatud ja nõukogu otsusega 90/611/EMÜ (3) heaks kiidetud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO konventsiooni teatavaid sätteid. Arvestades nendes kahes määruses sisalduvate volituste tihedat sisulist seost, on muudatuste vastuvõtmine ühe ühtse delegeeritud õigusaktiga asjakohane,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 273/2004 muudatused

Määruse (EÜ) nr 273/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 111/2005 muudatused

Määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 47, 18.2.2004, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 22, 26.1.2005, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 22. oktoobri 1990. aasta otsus 90/611/EMÜ, millega Euroopa Majandusühenduse nimel sõlmitakse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon (EÜT L 326, 24.11.1990, lk 56).

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 273/2004 I lisas lisatakse 1. kategooria tabelis lähteainete loetellu järgmised kanded nimetatud ainete CN-koodidest tulenevas järjekorras:

| Aine | CN-nimetus (kui see on teistsugune) | CN-kood | CAS-nr |
| --- | --- | --- | --- |
| „etüül-α-fenüülatsetoatsetaat (EAPA)  (*1) | | ex 2918 30 00 | 5413-05–8 |
| metüül-3-okso-2-(3,4-metüleendioksüfenüül)butanaat (MAMDPA)  (*2) | metüül-3-okso-2-(3,4-metüleendioksüfenüül)butanaat | ex 2932 99 00 | 1369021-80–6 |

Aine

CN-nimetus (kui see on teistsugune)

CN-kood

CAS-nr

„etüül-α-fenüülatsetoatsetaat (EAPA)  (*1)

ex 2918 30 00

5413-05–8

metüül-3-okso-2-(3,4-metüleendioksüfenüül)butanaat (MAMDPA)  (*2)

metüül-3-okso-2-(3,4-metüleendioksüfenüül)butanaat

ex 2932 99 00

1369021-80–6

---

(*1)  Nimetatakse ka etüül-3-okso-2-fenüülbutanaadiks IUPACi (Rahvusvaheline Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liit) nomenklatuuri järgi.

*1

(*2)  Nimetatakse ka metüül-2-(2H-1,3-bensodioksool-5-üül)-3-oksobutanaadiks IUPACi nomenklatuuri järgi.“

*2

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 111/2005 lisas lisatakse 1. kategooria tabelis lähteainete loetellu järgmised kanded nimetatud ainete CN-koodidest tulenevas järjekorras::

| Aine | CN-nimetus (kui see on teistsugune) | CN-kood | CASi nr |
| --- | --- | --- | --- |
| „etüül-α-fenüülatsetoatsetaat (EAPA) (*1) | | ex 2918 30 00 | 5413-05–8 |
| metüül-3-okso-2-(3,4-metüleendioksüfenüül)butanaat (MAMDPA) (*2) | metüül-3-okso-2-(3,4-metüleendioksüfenüül)butanaat | ex 2932 99 00 | 1369021-80–6 |

Aine

CN-nimetus (kui see on teistsugune)

CN-kood

CASi nr

„etüül-α-fenüülatsetoatsetaat (EAPA) (*1)

ex 2918 30 00

5413-05–8

metüül-3-okso-2-(3,4-metüleendioksüfenüül)butanaat (MAMDPA) (*2)

metüül-3-okso-2-(3,4-metüleendioksüfenüül)butanaat

ex 2932 99 00

1369021-80–6

---

(*1)  Nimetatakse ka etüül-3-okso-2-fenüülbutanaadiks IUPACi (Rahvusvaheline Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liit) nomenklatuuri järgi.

*1

(*2)  Nimetatakse ka metüül-2-(2H-1,3-bensodioksool-5-üül)-3-oksobutanaadiks IUPACi nomenklatuuri järgi.“

*2

---

| 13.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/1519,

5. mai 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1009 inhibeerivaid ühendeid sisaldavate ELi väetisetoodete ja kääritussaaduse järeltöötlemise suhtes kohaldatavate nõuete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003, (1) eriti selle artikli 42 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Väetisetoote, mis vastab asjaomastele määruse (EL) 2019/1009 I lisas asjaomase toimekategooria (PFC) ja II lisas koostisainete kategooria (CMC) puhul sätestatud nõuetele, mis märgistatakse vastavalt kõnealuse määruse III lisale ning mis on edukalt läbinud määruse (EL) 2019/1009 IV lisas sätestatud vastavushindamismenetluse, võib seejärel märgistada CE-märgisega ja see võib siseturul ELi väetisetootena vabalt liikuda. |
| --- | --- |

(1)

Väetisetoote, mis vastab asjaomastele määruse (EL) 2019/1009 I lisas asjaomase toimekategooria (PFC) ja II lisas koostisainete kategooria (CMC) puhul sätestatud nõuetele, mis märgistatakse vastavalt kõnealuse määruse III lisale ning mis on edukalt läbinud määruse (EL) 2019/1009 IV lisas sätestatud vastavushindamismenetluse, võib seejärel märgistada CE-märgisega ja see võib siseturul ELi väetisetootena vabalt liikuda.

| (2) | Uutele ühtlustamiseeskirjadele üleminekuks valmistudes teavitasid nii liikmesriigid kui ka huvitatud sidusrühmad komisjoni vajadusest kohandada määruse (EL) 2019/1009 lisade teatavaid tehnilisi sätteid. Need muudatused on vajalikud, et lihtsustada selliste väetisetoodete juurdepääs siseturule, mis on agronoomiliselt tõhusad ja ohutud ning millega turul juba laialdaselt kaubeldakse. Mõned neist muudatustest hõlbustavad selliste toodete, st ohutute ja agronoomiliselt tõhusate väetisetoodete, vaba liikumist, parandades kooskõla liidu muude õigusaktide ja poliitikaeesmärkidega. Muud muudatused on vajalikud selleks, et ei tekiks olukordi, kus olulised väetisetoodete kategooriad jäetaks tahtmatult ühtlustamiseeskirjade kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(2)

Uutele ühtlustamiseeskirjadele üleminekuks valmistudes teavitasid nii liikmesriigid kui ka huvitatud sidusrühmad komisjoni vajadusest kohandada määruse (EL) 2019/1009 lisade teatavaid tehnilisi sätteid. Need muudatused on vajalikud, et lihtsustada selliste väetisetoodete juurdepääs siseturule, mis on agronoomiliselt tõhusad ja ohutud ning millega turul juba laialdaselt kaubeldakse. Mõned neist muudatustest hõlbustavad selliste toodete, st ohutute ja agronoomiliselt tõhusate väetisetoodete, vaba liikumist, parandades kooskõla liidu muude õigusaktide ja poliitikaeesmärkidega. Muud muudatused on vajalikud selleks, et ei tekiks olukordi, kus olulised väetisetoodete kategooriad jäetaks tahtmatult ühtlustamiseeskirjade kohaldamisalast välja.

| (3) | Määrusega (EL) 2019/1009, mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/1768, (2) lubatakse tootjatel kasutada ELi väetisetoodetes teatavat liiki polümeere, kui need vastavad määruse (EL) 2019/1009 II lisas CMC 1 ja CMC 11 kohta sätestatud tingimustele. Üks tingimus on, et polümeer peab olema registreeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (3). Teatises „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia – mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (4) teatas komisjon määruse (EÜ) nr 1907/2006 läbivaatamisest, laiendades registreerimiskohustust teatavatele polümeeridele. Seetõttu tuleks sidususe ja järjepidevuse huvides esimese sammuna reguleerida polümeeride registreerimiskohustust määrusega (EÜ) nr 1907/2006, kuna selle läbivaatamise üle peetavad arutelud pakuvad laiemat konteksti ja võimalust kasutada terviklikku lähenemisviisi, enne kui seda hakatakse kohaldama määruse (EL) 2019/1009 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EL) 2019/1009, mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/1768, (2) lubatakse tootjatel kasutada ELi väetisetoodetes teatavat liiki polümeere, kui need vastavad määruse (EL) 2019/1009 II lisas CMC 1 ja CMC 11 kohta sätestatud tingimustele. Üks tingimus on, et polümeer peab olema registreeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (3). Teatises „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia – mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (4) teatas komisjon määruse (EÜ) nr 1907/2006 läbivaatamisest, laiendades registreerimiskohustust teatavatele polümeeridele. Seetõttu tuleks sidususe ja järjepidevuse huvides esimese sammuna reguleerida polümeeride registreerimiskohustust määrusega (EÜ) nr 1907/2006, kuna selle läbivaatamise üle peetavad arutelud pakuvad laiemat konteksti ja võimalust kasutada terviklikku lähenemisviisi, enne kui seda hakatakse kohaldama määruse (EL) 2019/1009 alusel.

| (4) | Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud magneesiumoksiidi registreerimise kohustus kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1907/2006. Kuid määrusega (EÜ) nr 1907/2006 on registreerimiskohustusest vabastatud magneesiumoksiid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud, kuna registreerimist peetakse kõnealuse aine jaoks sobimatuks või tarbetuks ning selle vabastamine registreerimiskohustusest ei ohusta kõnealuse määruse eesmärke. Magneesiumoksiidi on väetistes pikka aega kasutatud ning sellel puudub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (5) kohane ühtlustatud klassifikatsioon. Seda arvesse võttes ja selleks, et hõlbustada magneesiumoksiidi sisaldavate väetiste pääsu siseturule ELi väetisetoodetena, ei tuleks määruses (EL) 2019/1009 sätestatud registreerimiskohustust väetistes kasutatava magneesiumoksiidi suhtes enam kohaldada. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud magneesiumoksiidi registreerimise kohustus kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1907/2006. Kuid määrusega (EÜ) nr 1907/2006 on registreerimiskohustusest vabastatud magneesiumoksiid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud, kuna registreerimist peetakse kõnealuse aine jaoks sobimatuks või tarbetuks ning selle vabastamine registreerimiskohustusest ei ohusta kõnealuse määruse eesmärke. Magneesiumoksiidi on väetistes pikka aega kasutatud ning sellel puudub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (5) kohane ühtlustatud klassifikatsioon. Seda arvesse võttes ja selleks, et hõlbustada magneesiumoksiidi sisaldavate väetiste pääsu siseturule ELi väetisetoodetena, ei tuleks määruses (EL) 2019/1009 sätestatud registreerimiskohustust väetistes kasutatava magneesiumoksiidi suhtes enam kohaldada.

| (5) | Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud nõuded inhibiitoritele kui PFC 5 alla kuuluvatele ELi väetisetoodetele, ja inhibiitoreid sisaldavatele ELi väetisetoodetele kui CMC 1 alla kuuluvale koostisainele. Segaduse vältimiseks tuleks kõnealuses määruses kasutatud terminoloogiat muuta, et kajastada nende kahe olukorra erinevust. Seega tuleks mõistet „inhibeeriv ühend“ kasutada alati, kui see puudutab ainet või segu, mis parandab toitaine eraldumise mustrit, aeglustades või peatades teatavate mikroorganismide või ensüümide rühmade aktiivsust. Mõistet „inhibiitor“ tuleks kasutada üksnes juhul, kui see viitab PFC 5 alla kuuluvatele ELi väetisetoodetele. See vahetegemine on oluline, kuna inhibiitorid võivad olla segud, mis sisaldavad lisaks inhibeerivatele ühenditele muid aineid, näiteks stabilisaatoreid. Nende terminite õige kasutamine on vajalik, et hõlbustada ELi väetisetoodete vaba liikumist, sätestades selgelt igas olukorras kohaldatavad eeskirjad. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud nõuded inhibiitoritele kui PFC 5 alla kuuluvatele ELi väetisetoodetele, ja inhibiitoreid sisaldavatele ELi väetisetoodetele kui CMC 1 alla kuuluvale koostisainele. Segaduse vältimiseks tuleks kõnealuses määruses kasutatud terminoloogiat muuta, et kajastada nende kahe olukorra erinevust. Seega tuleks mõistet „inhibeeriv ühend“ kasutada alati, kui see puudutab ainet või segu, mis parandab toitaine eraldumise mustrit, aeglustades või peatades teatavate mikroorganismide või ensüümide rühmade aktiivsust. Mõistet „inhibiitor“ tuleks kasutada üksnes juhul, kui see viitab PFC 5 alla kuuluvatele ELi väetisetoodetele. See vahetegemine on oluline, kuna inhibiitorid võivad olla segud, mis sisaldavad lisaks inhibeerivatele ühenditele muid aineid, näiteks stabilisaatoreid. Nende terminite õige kasutamine on vajalik, et hõlbustada ELi väetisetoodete vaba liikumist, sätestades selgelt igas olukorras kohaldatavad eeskirjad.

| (6) | Määrus (EL) 2019/1009 sisaldab nõudeid, millega tagatakse, et inhibeerivad ühendid on tõhusad, kuid selles ei ole sätestatud nõudeid väetise või sellist inhibeerivat ühendit sisaldava mehaanilise segu tõhususe kohta. Selliseid aineid sisaldavate tõhusate toodete kasutamine aitab vältida lämmastiku leostumisest tulenevat keskkonnareostust. Komisjoni teatised „Heas seisundis planeet kõigi jaoks – ELi tegevuskava. „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas““ (6) ning „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (7) mainivad keskkonnaprobleeme ja ambitsioonikaid eesmärke vähendada 2030. aastaks toitainete kadu 50 %. Seepärast on oluline tagada, et inhibeerivaid ühendeid sisaldavad ELi väetisetooted oleksid tõhusad. Seepärast tuleks määrust (EL) 2019/1009 muuta, et lisada nõue, et väetistes (PFC 1) või väetisetoodete mehaanilises segus (PFC 7) on inhibeerivaid ühendeid kontsentratsioonivahemikus, mis tagab inhibeeriva ühendi tõhususe. Lisaks peaksid täiendavad märgistamisnõuded tagama, et PFC 5 all osutatud inhibiitorite tootjad annavad selged juhised selle kohta, kuidas selliseid tooteid väetisega segada, et tagada nende tõhusus. |
| --- | --- |

(6)

Määrus (EL) 2019/1009 sisaldab nõudeid, millega tagatakse, et inhibeerivad ühendid on tõhusad, kuid selles ei ole sätestatud nõudeid väetise või sellist inhibeerivat ühendit sisaldava mehaanilise segu tõhususe kohta. Selliseid aineid sisaldavate tõhusate toodete kasutamine aitab vältida lämmastiku leostumisest tulenevat keskkonnareostust. Komisjoni teatised „Heas seisundis planeet kõigi jaoks – ELi tegevuskava. „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas““ (6) ning „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (7) mainivad keskkonnaprobleeme ja ambitsioonikaid eesmärke vähendada 2030. aastaks toitainete kadu 50 %. Seepärast on oluline tagada, et inhibeerivaid ühendeid sisaldavad ELi väetisetooted oleksid tõhusad. Seepärast tuleks määrust (EL) 2019/1009 muuta, et lisada nõue, et väetistes (PFC 1) või väetisetoodete mehaanilises segus (PFC 7) on inhibeerivaid ühendeid kontsentratsioonivahemikus, mis tagab inhibeeriva ühendi tõhususe. Lisaks peaksid täiendavad märgistamisnõuded tagama, et PFC 5 all osutatud inhibiitorite tootjad annavad selged juhised selle kohta, kuidas selliseid tooteid väetisega segada, et tagada nende tõhusus.

| (7) | Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad värskete kultuuride kääritussaaduse ja muu kui värske kultuuri kääritussaaduse kasutamist ELi väetisetoodete koostisainetena. Kõnealuses määruses on sätestatud eeskirjad kääritamisprotsesside kohta. Selles ei ole aga sätestatud muid eeskirju kääritussaaduse järeltöötlemiseks. |
| --- | --- |

(7)

Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad värskete kultuuride kääritussaaduse ja muu kui värske kultuuri kääritussaaduse kasutamist ELi väetisetoodete koostisainetena. Kõnealuses määruses on sätestatud eeskirjad kääritamisprotsesside kohta. Selles ei ole aga sätestatud muid eeskirju kääritussaaduse järeltöötlemiseks.

| (8) | Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) aruanne pealkirjaga „Bioloogiliselt puhastatavate biolagunevate jäätmete (kompost ja kääritussaadus) jäätmeteks oleku lakkamise kriteeriumid: Tehniliste ettepanekute’ (8) kohaselt kasutatakse kääritussaadust põllumajanduses sageli kas tervikuna või pärast eraldamist tahkes ja vedelas fraktsioonis. Selline eraldamine hõlbustab ainete ladustamist ja nende pikamaavedu, mis on eriti oluline CE-märgisega toote puhul. Kääritussaaduse mehaaniline eraldamine tahketest ja vedelatest fraktsioonidest on mõnes liikmesriigis levinud meetod ja näib olevat hästi juurdunud meetod vastavalt hiljutisele uuringule, mille pealkiri on „Kääritussaadus ja kompost väetisena: riskihindamine ja riskijuhtimisvõimalused
  “
   (9). Kääritussaaduse eraldamine tahketest ja vedelatest fraktsioonidest võib olla väiksema riskiga, kui kehtestatakse tingimused kääritamisjärgse protsessi ja kasutatavate lisaainete kohta. Seepärast tuleks määrust (EL) 2019/1009 muuta, et lisada see kääritamisjärgne protsess tingimusel, et kasutatavad lisaained ei ületa teatavat kontsentratsiooni ja on registreeritud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006. Nende protsesside lubamine määruses (EL) 2019/1009 on vajalik selleks, et hõlbustada kääritussaadust sisaldavate ELi väetisetoodete pääsu siseturule ja kohandada nende koostisainete kategooriate jaoks sätestatud nõudeid tehnika arenguga. Samuti loob see uusi võimalusi biojäätmete taaskasutamiseks, mis on kooskõlas ringmajanduse üldiste ambitsioonikate kavadega. |
| --- | --- |

(8)

Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) aruanne pealkirjaga „Bioloogiliselt puhastatavate biolagunevate jäätmete (kompost ja kääritussaadus) jäätmeteks oleku lakkamise kriteeriumid: Tehniliste ettepanekute’ (8) kohaselt kasutatakse kääritussaadust põllumajanduses sageli kas tervikuna või pärast eraldamist tahkes ja vedelas fraktsioonis. Selline eraldamine hõlbustab ainete ladustamist ja nende pikamaavedu, mis on eriti oluline CE-märgisega toote puhul. Kääritussaaduse mehaaniline eraldamine tahketest ja vedelatest fraktsioonidest on mõnes liikmesriigis levinud meetod ja näib olevat hästi juurdunud meetod vastavalt hiljutisele uuringule, mille pealkiri on „Kääritussaadus ja kompost väetisena: riskihindamine ja riskijuhtimisvõimalused
  “
   (9). Kääritussaaduse eraldamine tahketest ja vedelatest fraktsioonidest võib olla väiksema riskiga, kui kehtestatakse tingimused kääritamisjärgse protsessi ja kasutatavate lisaainete kohta. Seepärast tuleks määrust (EL) 2019/1009 muuta, et lisada see kääritamisjärgne protsess tingimusel, et kasutatavad lisaained ei ületa teatavat kontsentratsiooni ja on registreeritud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006. Nende protsesside lubamine määruses (EL) 2019/1009 on vajalik selleks, et hõlbustada kääritussaadust sisaldavate ELi väetisetoodete pääsu siseturule ja kohandada nende koostisainete kategooriate jaoks sätestatud nõudeid tehnika arenguga. Samuti loob see uusi võimalusi biojäätmete taaskasutamiseks, mis on kooskõlas ringmajanduse üldiste ambitsioonikate kavadega.

| (9) | Lisaks kääritussaaduse mehaanilisele eraldamisele tahketes ja vedelates fraktsioonides kasutatakse vee eemaldamiseks kääritussaadusest või selle fraktsioonidest tavaliselt ka muid protsesse. Määrus (EL) 2019/1009 peaks võimaldama tootjatel kääritussaadust või selle fraktsioone vee eraldamiseks edasi töödelda, ilma et oleks kavas koostisaineid muul viisil keemiliselt muuta. Lisaks võib kääritussaadusest koguda lämmastikku või fosforit läbipuhumise või sadestamise teel. Ahela sulgemiseks on oluline mitte ainult luua võimalus nende toitainete kogumiseks kääritussaadusest, vaid võimaldada ka ülejäänud kääritussaaduse kasutamist ELi väetisetoodetes, kuna see sisaldab mitmesuguseid muid toitaineid ja orgaanilist ainet. Lisaks tuleks sätestada selliste protsesside jaoks vajalike lisaainete kasutamise nõuded. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks kääritussaaduse mehaanilisele eraldamisele tahketes ja vedelates fraktsioonides kasutatakse vee eemaldamiseks kääritussaadusest või selle fraktsioonidest tavaliselt ka muid protsesse. Määrus (EL) 2019/1009 peaks võimaldama tootjatel kääritussaadust või selle fraktsioone vee eraldamiseks edasi töödelda, ilma et oleks kavas koostisaineid muul viisil keemiliselt muuta. Lisaks võib kääritussaadusest koguda lämmastikku või fosforit läbipuhumise või sadestamise teel. Ahela sulgemiseks on oluline mitte ainult luua võimalus nende toitainete kogumiseks kääritussaadusest, vaid võimaldada ka ülejäänud kääritussaaduse kasutamist ELi väetisetoodetes, kuna see sisaldab mitmesuguseid muid toitaineid ja orgaanilist ainet. Lisaks tuleks sätestada selliste protsesside jaoks vajalike lisaainete kasutamise nõuded.

| (10) | Määruse (EL) 2019/1009 kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (10) kohaldamist, millega kehtestatakse püsivate orgaaniliste saasteainete suhtes kohaldatavad üldeeskirjad. Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud mittedioksiinitaoliste PCBde piirnorm 0,8 mg/kuivaine kg kohta CMC 14 alla kuuluvate pürolüüsi ja gaasistamise käigus tekkivate materjalide puhul. Määruse (EL) 2019/2021 kohaselt ei tohi polüklooritud bifenüüle siiski ELi turule lastavates ainetes ega segudes esineda. Selleks et tagada sidusus määrusega (EL) 2019/1021 ja selgus seoses asjaoluga, et pürolüüsi või gaasistamise käigus tekkivate materjalidega ELi väetisetoodetes ei tohi olla ühtegi mittedioksiinitaolist PCBd, tuleks kõnealune piirnorm määrusest (EL) 2019/1009 välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) 2019/1009 kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (10) kohaldamist, millega kehtestatakse püsivate orgaaniliste saasteainete suhtes kohaldatavad üldeeskirjad. Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud mittedioksiinitaoliste PCBde piirnorm 0,8 mg/kuivaine kg kohta CMC 14 alla kuuluvate pürolüüsi ja gaasistamise käigus tekkivate materjalide puhul. Määruse (EL) 2019/2021 kohaselt ei tohi polüklooritud bifenüüle siiski ELi turule lastavates ainetes ega segudes esineda. Selleks et tagada sidusus määrusega (EL) 2019/1021 ja selgus seoses asjaoluga, et pürolüüsi või gaasistamise käigus tekkivate materjalidega ELi väetisetoodetes ei tohi olla ühtegi mittedioksiinitaolist PCBd, tuleks kõnealune piirnorm määrusest (EL) 2019/1009 välja jätta.

| (11) | Määrust (EL) 2019/1009 tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(11)

Määrust (EL) 2019/1009 tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2019/1009 muudetakse järgmiselt.

| (1) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

(1)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| (2) | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale; |
| --- | --- |

(2)

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale;

| (3) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale; |
| --- | --- |

(3)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale;

| (4) | IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale. |
| --- | --- |

(4)

IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 170, 25.6.2019, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 23. juuni 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1768, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded) I, II, III ja IV lisa, et kohandada seda tehnika arenguga (ELT L 356, 8.10.2021, lk 8).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia – Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (COM(2020) 667 final), 14. oktoober 2020.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

5

(6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Heas seisundis planeet kõigi jaoks – ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“, COM(2021) 400 final, 12. mai 2021.

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks, COM(2020) 381 final, 20. mai 2020.

7

(8)  Saveyn H, Eder P. End-of-waste criteria for biodegradable waste subjected to biological treatment (compost and digestate): Technical proposals, EUR 26425, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2013. JRC87124.

8

End-of-waste criteria for biodegradable waste subjected to biological treatment (compost and digestate)

Technical proposals

(9)  Kääritussaadus ja kompost väetisena: riskihindamine ja riskijuhtimisvõimalused, 2019, 40039CL003i3.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 169, 25.6.2019, lk 45).

10

---

I LISA

Määruse (EL) 2019/1009 I lisa II osa muudetakse järgmiselt.

| (1) | PFC 1 (C) punkti 2 teine taane asendatakse järgmisega:






  „– | II lisa II osa CMC 1 punktis 4 osutatud nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeerivatest ühenditest,“; |
| --- | --- | --- |

(1)

PFC 1 (C) punkti 2 teine taane asendatakse järgmisega:

„–

II lisa II osa CMC 1 punktis 4 osutatud nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeerivatest ühenditest,“;

| (2) | Jagu „PFC 7“ muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine punkt 2a:






  „2a. | Segus sisalduva inhibeeriva ühendi kontsentratsioon peab jääma vahemikku, mis tagab vähendamismäärade saavutamise käesoleva lisa II osa PFC 5 ja vastavalt II lisa II osa CMC 1 punktis 4 osutatud tingimustel mehaanilise segu tasandil.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Jagu „PFC 7“ muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine punkt 2a:

„2a.

Segus sisalduva inhibeeriva ühendi kontsentratsioon peab jääma vahemikku, mis tagab vähendamismäärade saavutamise käesoleva lisa II osa PFC 5 ja vastavalt II lisa II osa CMC 1 punktis 4 osutatud tingimustel mehaanilise segu tasandil.“

| b) | punkti 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: | „Mehaanilise segu tootja hindab mehaanilise segu vastavust käesoleva PFC punktides 1, 2 ja 2a sätestatud nõuetele, tagab mehaanilise segu vastavuse III lisas sätestatud märgistusnõuetele ning võtab käesoleva määruse artikli 16 lõike 4 kohaselt vastutuse mehaanilise segu vastavuse eest käesoleva määruse nõuetele:“. |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Mehaanilise segu tootja hindab mehaanilise segu vastavust käesoleva PFC punktides 1, 2 ja 2a sätestatud nõuetele, tagab mehaanilise segu vastavuse III lisas sätestatud märgistusnõuetele ning võtab käesoleva määruse artikli 16 lõike 4 kohaselt vastutuse mehaanilise segu vastavuse eest käesoleva määruse nõuetele:“.

---

II LISA

Määruse (EL) 2019/1009 II lisa II osa muudetakse järgmiselt.

| (1) | Jagu „CMC 1“ muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Kõik puhasainena või segu koostisainena ELi väetisetootesse lisatud ained, välja arvatud polümeerid, peavad määruse (EÜ) nr 1907/2006 (*) kohaselt olema registreeritud toimikus, mis sisaldab






  a) | määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI, VII ja VIII lisaga ette nähtud teavet; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Jagu „CMC 1“ muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Kõik puhasainena või segu koostisainena ELi väetisetootesse lisatud ained, välja arvatud polümeerid, peavad määruse (EÜ) nr 1907/2006 (*) kohaselt olema registreeritud toimikus, mis sisaldab

a)

määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI, VII ja VIII lisaga ette nähtud teavet;

| b) | määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 14 kohast kemikaaliohutuse aruannet, mis hõlmab kasutamist väetisetootena, |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 14 kohast kemikaaliohutuse aruannet, mis hõlmab kasutamist väetisetootena,

välja arvatud juhul, kui aine on sõnaselgelt hõlmatud ühe määruse (EÜ) nr 1907/2006 IV lisas või määruse V lisa punktis 6, 7, 8, 9 või 10 (ainult magneesiumoksiidi puhul) ette nähtud vabastusega registreerimiskohustusest.

(*)  Euroopa Liidus taaskasutusse võetud aine puhul on see tingimus täidetud, kui määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 2 lõike 7 punkti d alapunkti i tähenduses on tegemist sama ainega, mis on registreeritud toimikus, mis sisaldab siin osutatud teavet, ning kui teave on kättesaadav väetisetoote tootjale määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 2 lõike 7 punkti d alapunkti ii tähenduses.“;"

| b) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Kui aine või segus sisalduva ühe aine otstarve on parandada ELi väetisetootest toitainete vabastamise omadusi, aeglustades mikroorganismide või ensüümide konkreetsete rühmade tegevust või peatades selle, on selleks aineks kas nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeeriv ühend ning nende suhtes kehtivad järgmised nõuded.






  a) | Nitrifikatsiooni inhibeeriv ühend pärsib ELi väetisetootes sisalduva ammooniumlämmastiku (NH3-N) bioloogilist oksüdatsiooni nitritlämmastikuks (NO2
  -), aeglustades seega nitraatlämmastiku (NO3
  -) teket.
  Ammooniumlämmastiku (NH3-N) oksüdeerimise kiirust mõõdetakse kas






  i) | ammooniumlämmastiku (NH3-N) kadumise teel või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Kui aine või segus sisalduva ühe aine otstarve on parandada ELi väetisetootest toitainete vabastamise omadusi, aeglustades mikroorganismide või ensüümide konkreetsete rühmade tegevust või peatades selle, on selleks aineks kas nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeeriv ühend ning nende suhtes kehtivad järgmised nõuded.

a)

Nitrifikatsiooni inhibeeriv ühend pärsib ELi väetisetootes sisalduva ammooniumlämmastiku (NH3-N) bioloogilist oksüdatsiooni nitritlämmastikuks (NO2
  -), aeglustades seega nitraatlämmastiku (NO3
  -) teket.

Ammooniumlämmastiku (NH3-N) oksüdeerimise kiirust mõõdetakse kas

i)

ammooniumlämmastiku (NH3-N) kadumise teel või

| ii) | nitritlämmastiku (NO2
  -) ja nitraatlämmastiku (NO3
  -) tekkimise summana ajas. |
| --- | --- |

ii)

nitritlämmastiku (NO2
  -) ja nitraatlämmastiku (NO3
  -) tekkimise summana ajas.

Võrreldes kontrollprooviga, millele ei ole lisatud nitrifikatsiooni inhibeerivat ühendit, näitab nitrifikatsiooni inhibeerivat ühendit sisaldav mullaproov ammooniumlämmastiku (NH3-N) oksüdeerimise kiiruse 20 %-list vähenemist, tuginedes 14 päeva pärast inhibeerivat ühendit sisaldava väetise kasutamist tehtud analüüsile, mis on 95 % usaldusväärsusega.

Nitrifikatsiooni inhibeeriv ühend peab ELi väetisetootes esinema kontsentratsioonivahemikus, mis tagab sellise vähenemise.

Vähemalt 50 % ELi väetisetoote lämmastiku (N) üldsisaldusest koosneb lämmastikust (N) ammooniumi (NH4
  +) ja karbamiidi (CH4N2O) kujul.

| b) | Denitrifikatsiooni inhibeeriv ühend pärsib ELi väetisetootes sisalduva dilämmastikoksiidi (N2O) moodustumist, aeglustades või takistades nitraatiooni (NO3
  -) muutumist dilämmastikuks (N2), ilma et see mõjutaks PFCs 5(A) kirjeldatud nitrifikatsiooniprotsessi.
  Võrreldes kontrollprooviga, millele ei ole lisatud denitrifikatsiooni inhibeerivat ühendit, näitab denitrifikatsiooni inhibeerivat ühendit sisaldav in vitro proov dilämmastikoksiidi (N2O) vabanemise 20 %-list vähenemist, tuginedes 14 päeva pärast inhibeerivat ühendit sisaldava väetise kasutamist tehtud analüüsile, mis on 95 % usaldusväärsusega.
  Denitrifikatsiooni inhibeeriv ühend peab ELi väetisetootes esinema kontsentratsioonivahemikus, mis tagab sellise vähenemise. |
| --- | --- |

b)

Denitrifikatsiooni inhibeeriv ühend pärsib ELi väetisetootes sisalduva dilämmastikoksiidi (N2O) moodustumist, aeglustades või takistades nitraatiooni (NO3
  -) muutumist dilämmastikuks (N2), ilma et see mõjutaks PFCs 5(A) kirjeldatud nitrifikatsiooniprotsessi.

Võrreldes kontrollprooviga, millele ei ole lisatud denitrifikatsiooni inhibeerivat ühendit, näitab denitrifikatsiooni inhibeerivat ühendit sisaldav in vitro proov dilämmastikoksiidi (N2O) vabanemise 20 %-list vähenemist, tuginedes 14 päeva pärast inhibeerivat ühendit sisaldava väetise kasutamist tehtud analüüsile, mis on 95 % usaldusväärsusega.

Denitrifikatsiooni inhibeeriv ühend peab ELi väetisetootes esinema kontsentratsioonivahemikus, mis tagab sellise vähenemise.

| c) | Ureaasi inhibeeriv ühend pärsib ELi väetisetootes sisalduva ureaasensüümi hüdrolüütilist toimet karbamiidile (CH4N2O) ja selle peamine otstarve on vähendada ammoniaagi lendumist.
  Võrreldes kontrollprooviga, millele ei ole lisatud ureaasi inhibeerivat ühendit, näitab ureaasi inhibeerivat ühendit sisaldav in vitro proov karbamiidi (CH4N2O) hüdrolüüsi kiiruse 20 %-list vähenemist, tuginedes 14 päeva pärast inhibeerivat ühendit sisaldava väetise kasutamist tehtud analüüsile, mis on 95 % usaldusväärsusega.
  Ureaasi inhibeeriv ühend peab ELi väetisetootes esinema kontsentratsioonivahemikus, mis tagab sellise vähenemise.
  Vähemalt 50 % ELi väetisetoote lämmastiku (N) üldsisaldusest koosneb lämmastikust (N) karbamiidi (CH4N2O) kujul.“; |
| --- | --- |

c)

Ureaasi inhibeeriv ühend pärsib ELi väetisetootes sisalduva ureaasensüümi hüdrolüütilist toimet karbamiidile (CH4N2O) ja selle peamine otstarve on vähendada ammoniaagi lendumist.

Võrreldes kontrollprooviga, millele ei ole lisatud ureaasi inhibeerivat ühendit, näitab ureaasi inhibeerivat ühendit sisaldav in vitro proov karbamiidi (CH4N2O) hüdrolüüsi kiiruse 20 %-list vähenemist, tuginedes 14 päeva pärast inhibeerivat ühendit sisaldava väetise kasutamist tehtud analüüsile, mis on 95 % usaldusväärsusega.

Ureaasi inhibeeriv ühend peab ELi väetisetootes esinema kontsentratsioonivahemikus, mis tagab sellise vähenemise.

Vähemalt 50 % ELi väetisetoote lämmastiku (N) üldsisaldusest koosneb lämmastikust (N) karbamiidi (CH4N2O) kujul.“;

| (2) | jao „CMC 3“ punkti 1 alapunktis d asendatakse alapunkt i järgmisega:






  „i) | lisaaine vastab CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele ja“; |
| --- | --- | --- |

(2)

jao „CMC 3“ punkti 1 alapunktis d asendatakse alapunkt i järgmisega:

„i)

lisaaine vastab CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele ja“;

| (3) | jagu „CMC 4“ muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkti b alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | lisaaine vastab CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele ja“; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

jagu „CMC 4“ muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkti b alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

lisaaine vastab CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele ja“;

| b) | lisatakse punktid 3a, 3b, 3c ja 3d:






  „3a. | ELi väetisetoode võib sisaldada tahket või vedelat fraktsiooni, mis on saadud punktide 1–3 kohase kääritussaaduse mehaanilisel eraldamisel. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punktid 3a, 3b, 3c ja 3d:

„3a.

ELi väetisetoode võib sisaldada tahket või vedelat fraktsiooni, mis on saadud punktide 1–3 kohase kääritussaaduse mehaanilisel eraldamisel.

| 3b. | ELi väetisetoode võib sisaldada punktidele 1–3 vastavat kääritussaadust või punktile 3a vastavat fraktsiooni, millest on lämmastiku ja/või fosfori saamiseks eemaldatud kogu lahustuv ammoonium ja/või fosfaat või osa sellest, kavatsuseta kääritussaadust või fraktsiooni muul viisil muuta. |
| --- | --- |

3b.

ELi väetisetoode võib sisaldada punktidele 1–3 vastavat kääritussaadust või punktile 3a vastavat fraktsiooni, millest on lämmastiku ja/või fosfori saamiseks eemaldatud kogu lahustuv ammoonium ja/või fosfaat või osa sellest, kavatsuseta kääritussaadust või fraktsiooni muul viisil muuta.

| 3c. | ELi väetisetoode võib sisaldada punktidele 1–3 või 3b vastavat kääritussaadust ning punktile 3a vastavat fraktsiooni, mida on vee eemaldamiseks füüsiliselt töödeldud, kavatsuseta kääritussaadust või selle fraktsiooni muul viisil muuta. |
| --- | --- |

3c.

ELi väetisetoode võib sisaldada punktidele 1–3 või 3b vastavat kääritussaadust ning punktile 3a vastavat fraktsiooni, mida on vee eemaldamiseks füüsiliselt töödeldud, kavatsuseta kääritussaadust või selle fraktsiooni muul viisil muuta.

| 3d. | Vastavalt punktidele 3a, 3b ja 3c võib kääritussaaduse või selle fraktsiooni järeltöötlemiseks vajalikke lisaaineid kasutada tingimusel, et:






  a) | lisaaine vastab CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele; |
| --- | --- | --- |

3d.

Vastavalt punktidele 3a, 3b ja 3c võib kääritussaaduse või selle fraktsiooni järeltöötlemiseks vajalikke lisaaineid kasutada tingimusel, et:

a)

lisaaine vastab CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele;

| b) | ühegi protsessi jaoks vajalike lisaainete kontsentratsioon ei ületa 5 % vastavas protsessis sisendina kasutatava kääritussaaduse või selle fraktsiooni massist.“; |
| --- | --- |

b)

ühegi protsessi jaoks vajalike lisaainete kontsentratsioon ei ületa 5 % vastavas protsessis sisendina kasutatava kääritussaaduse või selle fraktsiooni massist.“;

| c) | punkti 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Punktides 3a, 3b ja 3c osutatud kääritussaadus või fraktsioon peab vastama vähemalt ühele järgmistest stabiilsuskriteeriumidest:“; |
| --- | --- |

c)

punkti 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Punktides 3a, 3b ja 3c osutatud kääritussaadus või fraktsioon peab vastama vähemalt ühele järgmistest stabiilsuskriteeriumidest:“;

| (4) | jagu „PFC 5“ muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkti d alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | lisaaine vastab CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele ja“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

jagu „PFC 5“ muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkti d alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

lisaaine vastab CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele ja“;

| b) | lisatakse punktid 3a, 3b, 3c ja 3d:






  „3a. | ELi väetisetoode võib sisaldada tahket või vedelat fraktsiooni, mis on saadud punktide 1–3 kohase kääritussaaduse mehaanilisel eraldamisel. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punktid 3a, 3b, 3c ja 3d:

„3a.

ELi väetisetoode võib sisaldada tahket või vedelat fraktsiooni, mis on saadud punktide 1–3 kohase kääritussaaduse mehaanilisel eraldamisel.

| 3b. | ELi väetisetoode võib sisaldada punktidele 1–3 vastavat kääritussaadust või punktile 3a vastavat fraktsiooni, millest on lämmastiku ja/või fosfori saamiseks eemaldatud kogu lahustuv ammoonium ja/või fosfaat või osa sellest, kavatsuseta kääritussaadust või fraktsiooni muul viisil muuta. |
| --- | --- |

3b.

ELi väetisetoode võib sisaldada punktidele 1–3 vastavat kääritussaadust või punktile 3a vastavat fraktsiooni, millest on lämmastiku ja/või fosfori saamiseks eemaldatud kogu lahustuv ammoonium ja/või fosfaat või osa sellest, kavatsuseta kääritussaadust või fraktsiooni muul viisil muuta.

| 3c. | ELi väetisetoode võib sisaldada punktidele 1–3 või 3b vastavat kääritussaadust ning punktile 3a vastavat fraktsiooni, mida on vee eemaldamiseks füüsiliselt töödeldud, kavatsuseta kääritussaadust või selle fraktsiooni muul viisil muuta. |
| --- | --- |

3c.

ELi väetisetoode võib sisaldada punktidele 1–3 või 3b vastavat kääritussaadust ning punktile 3a vastavat fraktsiooni, mida on vee eemaldamiseks füüsiliselt töödeldud, kavatsuseta kääritussaadust või selle fraktsiooni muul viisil muuta.

| 3d. | Vastavalt punktidele 3a, 3b ja 3c võib kääritussaaduse või selle fraktsiooni järeltöötlemiseks vajalikke lisaaineid kasutada tingimusel, et:






  a) | lisaaine vastab CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele; |
| --- | --- | --- |

3d.

Vastavalt punktidele 3a, 3b ja 3c võib kääritussaaduse või selle fraktsiooni järeltöötlemiseks vajalikke lisaaineid kasutada tingimusel, et:

a)

lisaaine vastab CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele;

| b) | ühegi protsessi jaoks vajalike lisaainete kontsentratsioon ei ületa 5 % vastavas protsessis sisendina kasutatava kääritussaaduse või selle fraktsiooni massist.“; |
| --- | --- |

b)

ühegi protsessi jaoks vajalike lisaainete kontsentratsioon ei ületa 5 % vastavas protsessis sisendina kasutatava kääritussaaduse või selle fraktsiooni massist.“;

| c) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Kääritussaadus või punktides 3a, 3b ja 3c osutatud fraktsioon ei tohi sisaldada polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke üle 6 mg/kuivaine kg kohta16
   (**). |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Kääritussaadus või punktides 3a, 3b ja 3c osutatud fraktsioon ei tohi sisaldada polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke üle 6 mg/kuivaine kg kohta16
   (**).

(**)  Naftaleeni, atsenaftüleeni, atsenafteeni, fluoreeni, fenantreeni, antratseeni, fluoranteeni, püreeni, benso[a]antratseeni, krüseeni, benso[b]fluoranteeni, benso[k]fluoranteeni, benso[a]püreeni, indeno[1,2,3-cd]püreeni, dibenso[a,h]antratseeni ja benso[ghi]perüleeni summaarne sisaldus.“;"

| d) | punkti 5 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Punktides 3a, 3b ja 3c osutatud kääritussaadus või fraktsioon peab sisaldama:“; |
| --- | --- |

d)

punkti 5 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Punktides 3a, 3b ja 3c osutatud kääritussaadus või fraktsioon peab sisaldama:“;

| e) | punkti 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Punktides 3a, 3b ja 3c osutatud kääritussaadus või fraktsioon peab vastama vähemalt ühele järgmistest stabiilsuskriteeriumidest:“; |
| --- | --- |

e)

punkti 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Punktides 3a, 3b ja 3c osutatud kääritussaadus või fraktsioon peab vastama vähemalt ühele järgmistest stabiilsuskriteeriumidest:“;

| (5) | jaos „CMC 6“ asendatakse punkt 2 järgmisega:






  „2. | Kõik ained, mis sisalduvad ELi väetisetootes eraldi või segus, peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

jaos „CMC 6“ asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2.

Kõik ained, mis sisalduvad ELi väetisetootes eraldi või segus, peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“;

| (6) | jaos „CMC 11“ asendatakse punkt 2 järgmisega:






  „2. | Kõrvalsaadused peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

jaos „CMC 11“ asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2.

Kõrvalsaadused peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“;

| (7) | jaos „CMC 12“ asendatakse punkt 13 järgmisega:






  „13. | Sadestatud fosfaatsoolad peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“; |
| --- | --- | --- |

(7)

jaos „CMC 12“ asendatakse punkt 13 järgmisega:

„13.

Sadestatud fosfaatsoolad peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“;

| (8) | jaos „CMC 13“ asendatakse punkt 8 järgmisega:






  „8. | Termilise oksüdatsiooni käigus tekkivad materjalid või nende derivaadid peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

jaos „CMC 13“ asendatakse punkt 8 järgmisega:

„8.

Termilise oksüdatsiooni käigus tekkivad materjalid või nende derivaadid peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“;

| (9) | jagu „CMC 14“ muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 3 alapunkt c jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

(9)

jagu „CMC 14“ muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 3 alapunkt c jäetakse välja;

| b) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Pürolüüsi ja gaasistamise käigus tekkivad materjalid peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Pürolüüsi ja gaasistamise käigus tekkivad materjalid peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“;

| (10) | jaos „CMC 15“ asendatakse punkt 10 järgmisega:






  „10. | Kõrge puhtusastmega materjalid peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“ |
| --- | --- | --- |

(10)

jaos „CMC 15“ asendatakse punkt 10 järgmisega:

„10.

Kõrge puhtusastmega materjalid peavad vastama CMC 1 punktis 2 sätestatud nõudele.“

---

(*)  Euroopa Liidus taaskasutusse võetud aine puhul on see tingimus täidetud, kui määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 2 lõike 7 punkti d alapunkti i tähenduses on tegemist sama ainega, mis on registreeritud toimikus, mis sisaldab siin osutatud teavet, ning kui teave on kättesaadav väetisetoote tootjale määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 2 lõike 7 punkti d alapunkti ii tähenduses.“;

(**)  Naftaleeni, atsenaftüleeni, atsenafteeni, fluoreeni, fenantreeni, antratseeni, fluoranteeni, püreeni, benso[a]antratseeni, krüseeni, benso[b]fluoranteeni, benso[k]fluoranteeni, benso[a]püreeni, indeno[1,2,3-cd]püreeni, dibenso[a,h]antratseeni ja benso[ghi]perüleeni summaarne sisaldus.“;“

---

III LISA

Määruse (EL) 2019/1009 III lisa II osa muudetakse järgmiselt.

| (1) | Jagu „PFC 1“ muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | II lisa II osa CMC 1 all osutatud inhibeerivaid ühendeid sisaldavate väetiste suhtes kehtivad järgmised reeglid:






  a) | etiketile tuleb märkida vastavalt vajadusele kas „nitrifikatsiooni inhibiitor“, „denitrifikatsiooni inhibiitor“ või „ureaasi inhibiitor“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Jagu „PFC 1“ muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

II lisa II osa CMC 1 all osutatud inhibeerivaid ühendeid sisaldavate väetiste suhtes kehtivad järgmised reeglid:

a)

etiketile tuleb märkida vastavalt vajadusele kas „nitrifikatsiooni inhibiitor“, „denitrifikatsiooni inhibiitor“ või „ureaasi inhibiitor“;

| b) | nitrifikatsiooni inhibeeriva ühendi sisaldus märgitakse massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes ammooniumlämmastiku (NH4
  +) või karbamiidlämmastikuna (CH4N2O); |
| --- | --- |

b)

nitrifikatsiooni inhibeeriva ühendi sisaldus märgitakse massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes ammooniumlämmastiku (NH4
  +) või karbamiidlämmastikuna (CH4N2O);

| c) | denitrifikatsiooni inhibeeriva ühendi sisaldus väljendatakse nitraadi (NO3
  -) massiprotsendina; |
| --- | --- |

c)

denitrifikatsiooni inhibeeriva ühendi sisaldus väljendatakse nitraadi (NO3
  -) massiprotsendina;

| d) | ureaasi inhibeeriva ühendi sisaldus märgitakse massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes karbamiidlämmastikuna (CH4N2O).“; |
| --- | --- |

d)

ureaasi inhibeeriva ühendi sisaldus märgitakse massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes karbamiidlämmastikuna (CH4N2O).“;

| b) | punkti 4 alapunkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | II lisa II osa CMC 1 punktis 4 osutatud nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeerivatest ühenditest,“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 4 alapunkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

II lisa II osa CMC 1 punktis 4 osutatud nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeerivatest ühenditest,“;

| (2) | jagu „PFC 5: INHIBIITOR“ asendatakse järgmisega:

  „PFC 5: INHIBIITOR






  1. | Kõik koostisosad deklareeritakse toote massi või mahu järgi, järjestatuna osakaalu vähenemise järgi. |
| --- | --- | --- |

(2)

jagu „PFC 5: INHIBIITOR“ asendatakse järgmisega:

„PFC 5: INHIBIITOR

1.

Kõik koostisosad deklareeritakse toote massi või mahu järgi, järjestatuna osakaalu vähenemise järgi.

| 2. | Tuleb deklareerida inhibeeriva(te) ühendi(te) sisaldus massiprotsentides või mahuprotsentides. |
| --- | --- |

2.

Tuleb deklareerida inhibeeriva(te) ühendi(te) sisaldus massiprotsentides või mahuprotsentides.

| 3. | Käesoleva lisa I osa punkti 1 alapunktis d osutatud kasutusjuhend peab sisaldama järgmist teavet:






  a) | ELi väetisetoodete liigid, millega inhibiitorit võib segada, eelkõige:






  i) | I lisa II osa PFC 5(A) all osutatud nitrifikatsiooni inhibiitori puhul ELi väetisetoode, mille üldlämmastikust (N) vähemalt 50 % lämmastikust (N) on ammooniumi (NH4
  +) ja karbamiidi (CH4N2O) kujul; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Käesoleva lisa I osa punkti 1 alapunktis d osutatud kasutusjuhend peab sisaldama järgmist teavet:

a)

ELi väetisetoodete liigid, millega inhibiitorit võib segada, eelkõige:

i)

I lisa II osa PFC 5(A) all osutatud nitrifikatsiooni inhibiitori puhul ELi väetisetoode, mille üldlämmastikust (N) vähemalt 50 % lämmastikust (N) on ammooniumi (NH4
  +) ja karbamiidi (CH4N2O) kujul;

| ii) | I lisa II osa PFC 5(C) all osutatud ureaasi inhibiitori puhul ELi väetisetoode, mille üldlämmastikust (N) vähemalt 50 % moodustab lämmastik (N) karbamiidi (CH4N2O) kujul; |
| --- | --- |

ii)

I lisa II osa PFC 5(C) all osutatud ureaasi inhibiitori puhul ELi väetisetoode, mille üldlämmastikust (N) vähemalt 50 % moodustab lämmastik (N) karbamiidi (CH4N2O) kujul;

| b) | inhibeeriva(te) ühendi(te) minimaalne ja maksimaalne soovitatav kontsentratsioon väetisega segamisel enne selle kasutamist:






  i) | I lisa II osa PFC 5(A) all osutatud nitrifikatsiooni inhibiitori puhul massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes ammooniumlämmastiku (NH4
  +) või karbamiidlämmastikuna (CH4N2O); |
| --- | --- | --- |

b)

inhibeeriva(te) ühendi(te) minimaalne ja maksimaalne soovitatav kontsentratsioon väetisega segamisel enne selle kasutamist:

i)

I lisa II osa PFC 5(A) all osutatud nitrifikatsiooni inhibiitori puhul massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes ammooniumlämmastiku (NH4
  +) või karbamiidlämmastikuna (CH4N2O);

| ii) | I lisa II osa PFC 5(B) all osutatud denitrifikatsiooni inhibiitori puhul nitraadi (NO3
  -) massiprotsendina; |
| --- | --- |

ii)

I lisa II osa PFC 5(B) all osutatud denitrifikatsiooni inhibiitori puhul nitraadi (NO3
  -) massiprotsendina;

| iii) | I lisa II osa PFC 5(C) all osutatud ureaasi inhibiitori puhul massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes karbamiidlämmastikuna (CH4N2O).“; |
| --- | --- |

iii)

I lisa II osa PFC 5(C) all osutatud ureaasi inhibiitori puhul massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes karbamiidlämmastikuna (CH4N2O).“;

| (3) | jaos „PFC 7: VÄETISETOODETE MEHAANILINE SEGU“ lisatakse järgmine lõik:

  „Kui väetisetoodete mehaaniline segu sisaldab üht või mitut PFC 5 alla kuuluvat inhibiitorit, ei lisata käesoleva lisa II osa PFC 5 punktis 3 osutatud kasutusjuhiseid.“

  III lisa III osa jagu „PFC 1: VÄETIS“ asendatakse järgmisega:

  „PFC 1: VÄETIS
  II lisa II osa CMC 1 all osutatud nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeerivaid ühendeid sisaldavate väetiste suhtes kehtivad järgmised nõuded lubatud hälvete kohta:






  Inhibeerivad ühendid | Inhibeerivate ühendite deklareeritud sisalduse lubatud hälbed |
| --- | --- | --- |
| Kontsentratsioon kuni 2 % | ±20 % deklareeritud väärtusest |
| Kontsentratsioon üle 2 % | ±0,3 protsendipunkti absoluutväärtusena“ |

(3)

jaos „PFC 7: VÄETISETOODETE MEHAANILINE SEGU“ lisatakse järgmine lõik:

„Kui väetisetoodete mehaaniline segu sisaldab üht või mitut PFC 5 alla kuuluvat inhibiitorit, ei lisata käesoleva lisa II osa PFC 5 punktis 3 osutatud kasutusjuhiseid.“

III lisa III osa jagu „PFC 1: VÄETIS“ asendatakse järgmisega:

„PFC 1: VÄETIS

II lisa II osa CMC 1 all osutatud nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeerivaid ühendeid sisaldavate väetiste suhtes kehtivad järgmised nõuded lubatud hälvete kohta:

Inhibeerivad ühendid

Inhibeerivate ühendite deklareeritud sisalduse lubatud hälbed

Kontsentratsioon kuni 2 %

±20 % deklareeritud väärtusest

Kontsentratsioon üle 2 %

±0,3 protsendipunkti absoluutväärtusena“

---

IV LISA

Määruse (EL) 2019/1009 IV lisa I osa muudetakse järgmiselt.

| (1) | punkti 1.1 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | II lisa II osa CMC 1 all osutatud algmaterjalist ained ja segud, välja arvatud nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeeriv ühend,“. |
| --- | --- | --- |

(1)

punkti 1.1 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

II lisa II osa CMC 1 all osutatud algmaterjalist ained ja segud, välja arvatud nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeeriv ühend,“.

| (2) | punkti 3.1 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | II lisa II osa CMC 1 all osutatud nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeeriv ühend,“. |
| --- | --- | --- |

(2)

punkti 3.1 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

II lisa II osa CMC 1 all osutatud nitrifikatsiooni, denitrifikatsiooni või ureaasi inhibeeriv ühend,“.

---

| 13.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 236/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 236/16

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/1520,

17. juuni 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 658/2014 Euroopa Ravimiametile inimtervishoius kasutatavate ravimite ravimiohutuse järelevalve toimingute eest makstavate tasude kohta seoses kõnealuste tasude inflatsioonimääraga kohandamisega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 658/2014 Euroopa Ravimiametile (EMA) inimtervishoius kasutatavate ravimite ravimiohutuse järelevalve toimingute eest makstavate tasude kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (2) artikli 67 lõike 3 kohaselt hõlmavad Euroopa Ravimiameti tulud tasusid, mida ettevõtjad maksavad liidu müügilubade saamise ja säilitamise eest, samuti tasusid muude ameti teenuste eest ja koordineerimisgrupi teenuste eest, mis on seotud tema ülesannete täitmisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (3) artiklitele 107c, 107e, 107 g, 107k ja 107q. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (2) artikli 67 lõike 3 kohaselt hõlmavad Euroopa Ravimiameti tulud tasusid, mida ettevõtjad maksavad liidu müügilubade saamise ja säilitamise eest, samuti tasusid muude ameti teenuste eest ja koordineerimisgrupi teenuste eest, mis on seotud tema ülesannete täitmisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (3) artiklitele 107c, 107e, 107 g, 107k ja 107q.

| (2) | Määruses (EL) nr 658/2014 sätestatud tasusid ja hindamistasusid kohandati viimati 2020. aastal 2018. ja 2019. aasta kumulatiivse inflatsioonimäära alusel. Euroopa Liidu Statistikaameti avaldatud andmeil oli liidu inflatsioonimäär 2020. ja 2021. aastal vastavalt 0,3 % ja 5,3 % (4). Võttes arvesse kõnealuste aastate inflatsioonimäärade taset, peetakse põhjendatuks määruse (EL) nr 658/2014 artikli 15 lõike 6 kohaselt kohandada tasude ning hindajate ja kaashindajate hindamistasude summasid, millele on viidatud kõnealuse määruse lisa I–IV osas. Seega tuleks kohaldada kumulatiivset kohandamist, võttes arvesse 2020. ja 2021. aasta inflatsioonimäärasid. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 658/2014 sätestatud tasusid ja hindamistasusid kohandati viimati 2020. aastal 2018. ja 2019. aasta kumulatiivse inflatsioonimäära alusel. Euroopa Liidu Statistikaameti avaldatud andmeil oli liidu inflatsioonimäär 2020. ja 2021. aastal vastavalt 0,3 % ja 5,3 % (4). Võttes arvesse kõnealuste aastate inflatsioonimäärade taset, peetakse põhjendatuks määruse (EL) nr 658/2014 artikli 15 lõike 6 kohaselt kohandada tasude ning hindajate ja kaashindajate hindamistasude summasid, millele on viidatud kõnealuse määruse lisa I–IV osas. Seega tuleks kohaldada kumulatiivset kohandamist, võttes arvesse 2020. ja 2021. aasta inflatsioonimäärasid.

| (3) | Lihtsuse mõttes tuleks kohandatud summad ümardada 10 euro täpsusega, välja arvatud infotehnoloogia süsteemi tagamise ja kirjanduse jälgimise aastatasu, mille puhul tuleks summad ümardada 1 euro täpsusega. |
| --- | --- |

(3)

Lihtsuse mõttes tuleks kohandatud summad ümardada 10 euro täpsusega, välja arvatud infotehnoloogia süsteemi tagamise ja kirjanduse jälgimise aastatasu, mille puhul tuleks summad ümardada 1 euro täpsusega.

| (4) | Määruses (EL) nr 658/2014 sätestatud tasud aeguvad vastava menetluse alustamisel või, kui tegemist on infotehnoloogia süsteemi tagamise ja kirjanduse jälgimise aastatasuga, iga aasta 1. juuliks. Seega määratakse kohaldatav summa kindlaks tähtaja järgi ning ei ole vaja kehtestada konkreetseid üleminekusätteid seoses pooleliolevate menetlustega. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EL) nr 658/2014 sätestatud tasud aeguvad vastava menetluse alustamisel või, kui tegemist on infotehnoloogia süsteemi tagamise ja kirjanduse jälgimise aastatasuga, iga aasta 1. juuliks. Seega määratakse kohaldatav summa kindlaks tähtaja järgi ning ei ole vaja kehtestada konkreetseid üleminekusätteid seoses pooleliolevate menetlustega.

| (5) | Vastavalt määruse (EL) nr 658/2014 artikli 15 lõikele 6, kui õigusakt, millega kohandatakse kõnealuse määruse lisa I–IV osas sätestatud tasusid, jõustub enne 1. juulit, jõustuvad nimetatud kohandused alates 1. juulist, kui see aga jõustub pärast 30. juunit, jõustuvad nimetatud kohandused alates delegeeritud õigusakti jõustumisest. Käesoleva määruse kohaldamise kuupäev tuleks sätestada vastavalt kõnealusele sättele. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EL) nr 658/2014 artikli 15 lõikele 6, kui õigusakt, millega kohandatakse kõnealuse määruse lisa I–IV osas sätestatud tasusid, jõustub enne 1. juulit, jõustuvad nimetatud kohandused alates 1. juulist, kui see aga jõustub pärast 30. juunit, jõustuvad nimetatud kohandused alates delegeeritud õigusakti jõustumisest. Käesoleva määruse kohaldamise kuupäev tuleks sätestada vastavalt kõnealusele sättele.

| (6) | Määrust (EL) nr 658/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EL) nr 658/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 658/2014 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I osa punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | summa „20 780 eurot“ asendatakse summaga „21 940 eurot“; |
| --- | --- | --- |

1)

I osa punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

summa „20 780 eurot“ asendatakse summaga „21 940 eurot“;

| b) | summa „13 970 eurot“ asendatakse summaga „14 750 eurot“. |
| --- | --- |

b)

summa „13 970 eurot“ asendatakse summaga „14 750 eurot“.

| 2) | II osa punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatavas lauses asendatakse summa „45 810 eurot“ summaga „48 370 eurot“; |
| --- | --- | --- |

2)

II osa punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatavas lauses asendatakse summa „45 810 eurot“ summaga „48 370 eurot“;

| b) | punkti a muudetakse järgmiselt:






  i) | summa „18 330 eurot“ asendatakse summaga „19 350 eurot“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti a muudetakse järgmiselt:

i)

summa „18 330 eurot“ asendatakse summaga „19 350 eurot“;

| ii) | summa „7 760 eurot“ asendatakse summaga „8 190 eurot“; |
| --- | --- |

ii)

summa „7 760 eurot“ asendatakse summaga „8 190 eurot“;

| c) | punkti b muudetakse järgmiselt:






  i) | summa „27 480 eurot“ asendatakse summaga „29 020 eurot“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti b muudetakse järgmiselt:

i)

summa „27 480 eurot“ asendatakse summaga „29 020 eurot“;

| ii) | summa „11 630 eurot“ asendatakse summaga „12 280 eurot“. |
| --- | --- |

ii)

summa „11 630 eurot“ asendatakse summaga „12 280 eurot“.

| 3) | III osa punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | summa „190 740 eurot“ asendatakse summaga „201 450 eurot“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

III osa punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

summa „190 740 eurot“ asendatakse summaga „201 450 eurot“;

| ii) | summa „41 350 eurot“ asendatakse summaga „43 670 eurot“; |
| --- | --- |

ii)

summa „41 350 eurot“ asendatakse summaga „43 670 eurot“;

| iii) | summa „314 790 eurot“ asendatakse summaga „332 460 eurot“; |
| --- | --- |

iii)

summa „314 790 eurot“ asendatakse summaga „332 460 eurot“;

| b) | teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | punktis a asendatakse summa „127 150 eurot“ summaga „134 290 eurot“; |
| --- | --- | --- |

b)

teist lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

punktis a asendatakse summa „127 150 eurot“ summaga „134 290 eurot“;

| ii) | punktis b asendatakse summa „154 730 eurot“ summaga „163 420 eurot“; |
| --- | --- |

ii)

punktis b asendatakse summa „154 730 eurot“ summaga „163 420 eurot“;

| iii) | punktis c asendatakse summa „182 290 eurot“ summaga „192 530 eurot“; |
| --- | --- |

iii)

punktis c asendatakse summa „182 290 eurot“ summaga „192 530 eurot“;

| iv) | punktis d asendatakse summa „209 840 eurot“ summaga „221 620 eurot“; |
| --- | --- |

iv)

punktis d asendatakse summa „209 840 eurot“ summaga „221 620 eurot“;

| c) | neljandas lõigus muudetakse punkti b järgmiselt:






  i) | summa „1 070 eurot“ asendatakse summaga „1 130 eurot“; |
| --- | --- | --- |

c)

neljandas lõigus muudetakse punkti b järgmiselt:

i)

summa „1 070 eurot“ asendatakse summaga „1 130 eurot“;

| ii) | summa „2 110 eurot“ asendatakse summaga „2 230 eurot“; |
| --- | --- |

ii)

summa „2 110 eurot“ asendatakse summaga „2 230 eurot“;

| iii) | summa „3 200 eurot“ asendatakse summaga „3 380 eurot“. |
| --- | --- |

iii)

summa „3 200 eurot“ asendatakse summaga „3 380 eurot“.

| 4) | IV osa punktis 1 asendatakse summa „71 eurot“ summaga „75 eurot“. |
| --- | --- |

4)

IV osa punktis 1 asendatakse summa „71 eurot“ summaga „75 eurot“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 3. oktoobrist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 189, 27.6.2014, lk 112.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse liidu kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

3

(4)  Eurostat, euronäitajad 11/2022, avaldatud 20. jaanuaril 2022.

4

---