# Úřední věstník L 315/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 315 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 657. prosince 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 315

České vydání

Právní předpisy

Ročník 657. prosince 2022

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2379 ze dne 23. listopadu 2022 o statistice zemědělských vstupů a výstupů, změně nařízení Komise (ES) č. 617/2008 a zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/2008, (ES) č. 543/2009 a (ES) č. 1185/2009 a směrnice Rady 96/16/ES (
  1
  ) | 1 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2380 ze dne 23. listopadu 2022, kterou se mění směrnice 2014/53/EU o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání rádiových zařízení na trh (
  1
  ) | 30 |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2381 ze dne 23. listopadu 2022 o zlepšení genderové vyváženosti mezi členy orgánů kotovaných společností a o souvisejících opatřeních (
  1
  ) | 44 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2379 ze dne 23. listopadu 2022 o statistice zemědělských vstupů a výstupů, změně nařízení Komise (ES) č. 617/2008 a zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/2008, (ES) č. 543/2009 a (ES) č. 1185/2009 a směrnice Rady 96/16/ES (
  1
  )

1

1

SMĚRNICE

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2380 ze dne 23. listopadu 2022, kterou se mění směrnice 2014/53/EU o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání rádiových zařízení na trh (
  1
  )

1

30

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2381 ze dne 23. listopadu 2022 o zlepšení genderové vyváženosti mezi členy orgánů kotovaných společností a o souvisejících opatřeních (
  1
  )

1

44

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2022/2382 ze dne 1. prosince 2022, kterým se stanoví ukončení rybolovu rejnoka vlnitého ve vodách Unie oblasti 9 plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska | 60 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2022/2383 ze dne 6. prosince 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 582/2011, pokud jde o schvalování typu těžkých nákladních vozidel na čistou bionaftu z hlediska emisí (
  1
  ) | 63 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2022/2384 ze dne 25. listopadu 2022 o schválení úpravy listiny specifických závazků Unie podle Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), jejímž cílem je zapracovat přílohu 1 prohlášení o uzavření jednání o domácí regulaci v oblasti služeb, jménem Evropské unie | 71 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/2385 ze dne 6. prosince 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/805/EU, kterým se Polské republice povoluje zavést opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článku 168 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty | 87 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/2386 ze dne 5. prosince 2022 o prodloužení platnosti opatření povolujících dodávání biocidního přípravku Biobor JF na trh a jeho používání v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012
  (oznámeno pod číslem C(2022) 8673) | 89 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2022/2382 ze dne 1. prosince 2022, kterým se stanoví ukončení rybolovu rejnoka vlnitého ve vodách Unie oblasti 9 plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska

60

*

Nařízení Komise (EU) 2022/2383 ze dne 6. prosince 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 582/2011, pokud jde o schvalování typu těžkých nákladních vozidel na čistou bionaftu z hlediska emisí (
  1
  )

1

63

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2022/2384 ze dne 25. listopadu 2022 o schválení úpravy listiny specifických závazků Unie podle Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), jejímž cílem je zapracovat přílohu 1 prohlášení o uzavření jednání o domácí regulaci v oblasti služeb, jménem Evropské unie

71

*

Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/2385 ze dne 6. prosince 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/805/EU, kterým se Polské republice povoluje zavést opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článku 168 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

87

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/2386 ze dne 5. prosince 2022 o prodloužení platnosti opatření povolujících dodávání biocidního přípravku Biobor JF na trh a jeho používání v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012
  (oznámeno pod číslem C(2022) 8673)

(oznámeno pod číslem C(2022) 8673)

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 7.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/2379

ze dne 23. listopadu 2022

o statistice zemědělských vstupů a výstupů, změně nařízení Komise (ES) č. 617/2008 a zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/2008, (ES) č. 543/2009 a (ES) č. 1185/2009 a směrnice Rady 96/16/ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pro koncipování, provádění, sledování, hodnocení a přezkum unijních politik souvisejících se zemědělstvím, zejména společné zemědělské politiky (SZP), včetně opatření pro rozvoj venkova, jakož i unijních politik týkajících se mimo jiné životního prostředí, přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování, využívání půdy, regionů, veřejného zdraví, bezpečnosti potravin, ochrany rostlin, udržitelného používání pesticidů, používání veterinárních léčivých přípravků a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje je nezbytná transparentní, ucelená a spolehlivá základna statistických znalostí. Tyto statistiky mohou být rovněž užitečné pro účely monitorování a posuzování dopadu zemědělství na opylovače a důležité půdní organismy. |
| --- | --- |

(1)

Pro koncipování, provádění, sledování, hodnocení a přezkum unijních politik souvisejících se zemědělstvím, zejména společné zemědělské politiky (SZP), včetně opatření pro rozvoj venkova, jakož i unijních politik týkajících se mimo jiné životního prostředí, přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování, využívání půdy, regionů, veřejného zdraví, bezpečnosti potravin, ochrany rostlin, udržitelného používání pesticidů, používání veterinárních léčivých přípravků a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje je nezbytná transparentní, ucelená a spolehlivá základna statistických znalostí. Tyto statistiky mohou být rovněž užitečné pro účely monitorování a posuzování dopadu zemědělství na opylovače a důležité půdní organismy.

| (2) | Cílem sběru statistických údajů, zejména o zemědělských vstupech a výstupech, by mělo být mimo jiné zajištění toho, aby byly v rámci rozhodovacího procesu podloženého fakty k dispozici aktualizované, kvalitní a přístupné údaje, zejména údaje potřebné k vypracování agroenvironmentálních ukazatelů, a podpora a hodnocení pokroku Zelené dohody pro Evropu a s ní související strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti, akčního plánu pro nulové znečištění, akčního plánu pro podporu ekologické produkce v Unii a budoucích reforem SZP. Klíčovým prvkem pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu je přechod k multifunkčnímu zemědělství schopnému produkovat dostatek zdravotně nezávadných potravin a zároveň poskytovat pozitivní environmentální výstupy. |
| --- | --- |

(2)

Cílem sběru statistických údajů, zejména o zemědělských vstupech a výstupech, by mělo být mimo jiné zajištění toho, aby byly v rámci rozhodovacího procesu podloženého fakty k dispozici aktualizované, kvalitní a přístupné údaje, zejména údaje potřebné k vypracování agroenvironmentálních ukazatelů, a podpora a hodnocení pokroku Zelené dohody pro Evropu a s ní související strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti, akčního plánu pro nulové znečištění, akčního plánu pro podporu ekologické produkce v Unii a budoucích reforem SZP. Klíčovým prvkem pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu je přechod k multifunkčnímu zemědělství schopnému produkovat dostatek zdravotně nezávadných potravin a zároveň poskytovat pozitivní environmentální výstupy.

| (3) | Kvalitní, harmonizované, soudržné a srovnatelné statistické údaje jsou důležité pro posouzení stavu a trendů zemědělských vstupů a výstupů v Unii s cílem poskytnout smysluplné a přesné údaje o dopadu zemědělství na životní prostředí a ekonomiku a o tempu přechodu na udržitelnější zemědělské postupy. Shromážděné údaje by se měly týkat rovněž fungování trhů a potravinového zabezpečení, aby byl zajištěn přístup k dostatečnému množství kvalitních potravin, a posouzení udržitelnosti, jakož i environmentálních, hospodářských a sociálních dopadů a výkonnosti politiky Unie a jednotlivých členských států, ale i posouzení udržitelnosti a dopadu rozvoje nových podnikatelských modelů. Tyto údaje zahrnují mimo jiné statistiku chovu hospodářských zvířat a produkce masa, produkci a použití vajec a produkci a použití mléka a mléčných výrobků. Důležitá je rovněž statistika týkající se plochy, výnosů a produkce plodin na orné půdě, zeleniny, trvalých plodin a travních porostů a bilance komodit. Kromě toho je zapotřebí statistika o prodeji a používání přípravků na ochranu rostlin, hnojiv a veterinárních léčivých přípravků, zejména antibiotik v krmivech. |
| --- | --- |

(3)

Kvalitní, harmonizované, soudržné a srovnatelné statistické údaje jsou důležité pro posouzení stavu a trendů zemědělských vstupů a výstupů v Unii s cílem poskytnout smysluplné a přesné údaje o dopadu zemědělství na životní prostředí a ekonomiku a o tempu přechodu na udržitelnější zemědělské postupy. Shromážděné údaje by se měly týkat rovněž fungování trhů a potravinového zabezpečení, aby byl zajištěn přístup k dostatečnému množství kvalitních potravin, a posouzení udržitelnosti, jakož i environmentálních, hospodářských a sociálních dopadů a výkonnosti politiky Unie a jednotlivých členských států, ale i posouzení udržitelnosti a dopadu rozvoje nových podnikatelských modelů. Tyto údaje zahrnují mimo jiné statistiku chovu hospodářských zvířat a produkce masa, produkci a použití vajec a produkci a použití mléka a mléčných výrobků. Důležitá je rovněž statistika týkající se plochy, výnosů a produkce plodin na orné půdě, zeleniny, trvalých plodin a travních porostů a bilance komodit. Kromě toho je zapotřebí statistika o prodeji a používání přípravků na ochranu rostlin, hnojiv a veterinárních léčivých přípravků, zejména antibiotik v krmivech.

| (4) | Mezinárodní hodnocení zemědělské statistiky vedlo Organizaci OSN pro výživu a zemědělství k vytvoření globální strategie pro zlepšení statistik v oblasti zemědělství a venkova. Tuto globální strategii schválila v roce 2010 Statistická komise OSN. Evropská zemědělská statistika by se měla tam, kde je to vhodné, řídit doporučeními uvedené globální strategie. |
| --- | --- |

(4)

Mezinárodní hodnocení zemědělské statistiky vedlo Organizaci OSN pro výživu a zemědělství k vytvoření globální strategie pro zlepšení statistik v oblasti zemědělství a venkova. Tuto globální strategii schválila v roce 2010 Statistická komise OSN. Evropská zemědělská statistika by se měla tam, kde je to vhodné, řídit doporučeními uvedené globální strategie.

| (5) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (2) stanoví právní rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky založený na společných statistických zásadách. Uvedené nařízení stanoví kritéria kvality a poukazuje na potřebu snížit zátěž respondentů při plnění zpravodajské povinnosti a přispívat k obecnějšímu cíli snižování administrativní zátěže. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (2) stanoví právní rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky založený na společných statistických zásadách. Uvedené nařízení stanoví kritéria kvality a poukazuje na potřebu snížit zátěž respondentů při plnění zpravodajské povinnosti a přispívat k obecnějšímu cíli snižování administrativní zátěže.

| (6) | Strategie pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období, kterou v listopadu 2015 schválil Výbor pro Evropský statistický systém (dále jen „Výbor pro ESS“), předpokládá přijetí dvou rámcových nařízení zahrnujících veškeré aspekty právních předpisů Unie týkajících se zemědělské statistiky s výjimkou souhrnného zemědělského účtu (dále jen „SZÚ“). Jedním z nich je toto nařízení, které by mělo doplnit již přijaté rámcové nařízení, konkrétně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1091 (3). |
| --- | --- |

(6)

Strategie pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období, kterou v listopadu 2015 schválil Výbor pro Evropský statistický systém (dále jen „Výbor pro ESS“), předpokládá přijetí dvou rámcových nařízení zahrnujících veškeré aspekty právních předpisů Unie týkajících se zemědělské statistiky s výjimkou souhrnného zemědělského účtu (dále jen „SZÚ“). Jedním z nich je toto nařízení, které by mělo doplnit již přijaté rámcové nařízení, konkrétně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1091 (3).

| (7) | Evropská statistika zemědělských vstupů a výstupů je v současné době sbírána, vypracovávána a šířena na základě vícera právních aktů. Stávající právní rámec neposkytuje náležitou konzistentnost napříč různými statistickými oblastmi ani nepodporuje integrovaný přístup k vývoji, vypracovávání a šíření zemědělské statistiky, která by se měla vztahovat na hospodářské a environmentální aspekty zemědělství. Toto nařízení by mělo uvedené právní akty v zájmu harmonizace a srovnatelnosti informací nahradit a mělo by zajistit konzistentnost a koordinaci v rámci evropské zemědělské statistiky, usnadnit integraci a zefektivnění odpovídajících statistických procesů a umožnit komplexnější přístup. Je proto nezbytné zrušit zmíněné právní akty, konkrétně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/2008 (4), (ES) č. 543/2009 (5) a (ES) č. 1185/2009 (6) a směrnici Rady 96/16/ES (7). Do tohoto nařízení by měly být začleněny četné související dohody o Evropském statistickém systému (ESS) a „gentlemanské dohody“ o předávání údajů uzavřené mezi národními statistickými úřady a Komisí (Eurostatem), pokud je prokázáno, že údaje splňují potřeby uživatelů, že dohodnutá metodika funguje a že údaje mají odpovídající kvalitu. |
| --- | --- |

(7)

Evropská statistika zemědělských vstupů a výstupů je v současné době sbírána, vypracovávána a šířena na základě vícera právních aktů. Stávající právní rámec neposkytuje náležitou konzistentnost napříč různými statistickými oblastmi ani nepodporuje integrovaný přístup k vývoji, vypracovávání a šíření zemědělské statistiky, která by se měla vztahovat na hospodářské a environmentální aspekty zemědělství. Toto nařízení by mělo uvedené právní akty v zájmu harmonizace a srovnatelnosti informací nahradit a mělo by zajistit konzistentnost a koordinaci v rámci evropské zemědělské statistiky, usnadnit integraci a zefektivnění odpovídajících statistických procesů a umožnit komplexnější přístup. Je proto nezbytné zrušit zmíněné právní akty, konkrétně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/2008 (4), (ES) č. 543/2009 (5) a (ES) č. 1185/2009 (6) a směrnici Rady 96/16/ES (7). Do tohoto nařízení by měly být začleněny četné související dohody o Evropském statistickém systému (ESS) a „gentlemanské dohody“ o předávání údajů uzavřené mezi národními statistickými úřady a Komisí (Eurostatem), pokud je prokázáno, že údaje splňují potřeby uživatelů, že dohodnutá metodika funguje a že údaje mají odpovídající kvalitu.

| (8) | Statistické údaje požadované v souladu s nařízením Komise (ES) č. 617/2008 (8) se shromažďují v rámci ESS a splňují některé, nikoli však všechny jeho standardy kvality. Uvedené statistické údaje dlouhodobě podpírají politiky Unie a vnitrostátní politiky a měly by být začleněny do evropské statistiky, aby byla zajištěna dostupnost a kvalita údajů. Statistické požadavky podle uvedeného nařízení by měly být zrušeny, aby se předešlo dvojímu vykazování ze strany členských států. |
| --- | --- |

(8)

Statistické údaje požadované v souladu s nařízením Komise (ES) č. 617/2008 (8) se shromažďují v rámci ESS a splňují některé, nikoli však všechny jeho standardy kvality. Uvedené statistické údaje dlouhodobě podpírají politiky Unie a vnitrostátní politiky a měly by být začleněny do evropské statistiky, aby byla zajištěna dostupnost a kvalita údajů. Statistické požadavky podle uvedeného nařízení by měly být zrušeny, aby se předešlo dvojímu vykazování ze strany členských států.

| (9) | Velká část zemědělské plochy v Unii tvoří travní porosty. Produkce z těchto ploch nebyla v minulosti považována za důležitou, a údaje o této produkci proto nebyly součástí statistiky rostlinné výroby. Vzhledem k tomu, že dopad travních porostů a přežvýkavců na životní prostředí nabývá v souvislosti se změnou klimatu na významu, jsou nyní statistické údaje o produkci travních porostů, včetně údajů o pastvě hospodářských zvířat, potřebné. |
| --- | --- |

(9)

Velká část zemědělské plochy v Unii tvoří travní porosty. Produkce z těchto ploch nebyla v minulosti považována za důležitou, a údaje o této produkci proto nebyly součástí statistiky rostlinné výroby. Vzhledem k tomu, že dopad travních porostů a přežvýkavců na životní prostředí nabývá v souvislosti se změnou klimatu na významu, jsou nyní statistické údaje o produkci travních porostů, včetně údajů o pastvě hospodářských zvířat, potřebné.

| (10) | Pro účely evropské zemědělské statistiky by měly být posouzeny možnosti maximalizace využití již existujících údajů shromážděných v rámci povinností vyplývajících ze SZP, aniž by tím vznikaly nové povinnosti a administrativní zátěž. |
| --- | --- |

(10)

Pro účely evropské zemědělské statistiky by měly být posouzeny možnosti maximalizace využití již existujících údajů shromážděných v rámci povinností vyplývajících ze SZP, aniž by tím vznikaly nové povinnosti a administrativní zátěž.

| (11) | Pro účely harmonizace a srovnatelnosti informací o zemědělských vstupech a výstupech s informacemi o struktuře zemědělských podniků a dalšího provádění Strategie pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období by toto nařízení mělo doplnit nařízení (EU) 2018/1091. |
| --- | --- |

(11)

Pro účely harmonizace a srovnatelnosti informací o zemědělských vstupech a výstupech s informacemi o struktuře zemědělských podniků a dalšího provádění Strategie pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období by toto nařízení mělo doplnit nařízení (EU) 2018/1091.

| (12) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 (9) sice statistiku cen v zemědělství nezahrnuje, její dostupnost a soudržnost se SZÚ by však měla být zajištěna. Statistika zemědělských vstupů a výstupů by proto měla pokrývat statistiku cen zemědělských vstupů, která je soudržná se SZÚ. Aby bylo možné provést výpočty SZÚ a sestavit srovnatelné cenové indexy, musí být v členských státech k dispozici údaje o cenách zemědělských výstupů. |
| --- | --- |

(12)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 (9) sice statistiku cen v zemědělství nezahrnuje, její dostupnost a soudržnost se SZÚ by však měla být zajištěna. Statistika zemědělských vstupů a výstupů by proto měla pokrývat statistiku cen zemědělských vstupů, která je soudržná se SZÚ. Aby bylo možné provést výpočty SZÚ a sestavit srovnatelné cenové indexy, musí být v členských státech k dispozici údaje o cenách zemědělských výstupů.

| (13) | S ohledem na Zelenou dohodu pro Evropu, SZP a cíl, kterým je snížení závislosti na pesticidech, je důležité poskytnout kvalitní roční statistiku používání přípravků na ochranu rostlin ve vztahu k environmentálním, zdravotním a hospodářským otázkám. Nedostatek elektronických záznamů o profesionálním používání přípravků na ochranu rostlin na úrovni Unie, které by mohly být použity pro statistické účely, je hlavní překážkou bránící tomu, aby byly údaje o používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství shromažďovány častěji, konkrétně jednou ročně namísto jednou za pět let. Aby měly národní statistické úřady dostatek času připravit se na pravidelné vypracovávání roční statistiky používání přípravků na ochranu rostlin, mělo by toto nařízení stanovit přechodný režim. |
| --- | --- |

(13)

S ohledem na Zelenou dohodu pro Evropu, SZP a cíl, kterým je snížení závislosti na pesticidech, je důležité poskytnout kvalitní roční statistiku používání přípravků na ochranu rostlin ve vztahu k environmentálním, zdravotním a hospodářským otázkám. Nedostatek elektronických záznamů o profesionálním používání přípravků na ochranu rostlin na úrovni Unie, které by mohly být použity pro statistické účely, je hlavní překážkou bránící tomu, aby byly údaje o používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství shromažďovány častěji, konkrétně jednou ročně namísto jednou za pět let. Aby měly národní statistické úřady dostatek času připravit se na pravidelné vypracovávání roční statistiky používání přípravků na ochranu rostlin, mělo by toto nařízení stanovit přechodný režim.

| (14) | Údaje týkající se uvádění pesticidů na trh a jejich používání, které se mají předkládat podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (11), by měly být v souladu s příslušnými ustanoveními uvedené směrnice a uvedeného nařízení použity pro účely požadavků tohoto nařízení. Šířené údaje o přípravcích na ochranu rostlin by měly zahrnovat údaje o účinných látkách uvedených na trh a používaných při zemědělské činnosti rozčleněné podle plodin a příslušných ošetřených ploch. |
| --- | --- |

(14)

Údaje týkající se uvádění pesticidů na trh a jejich používání, které se mají předkládat podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (11), by měly být v souladu s příslušnými ustanoveními uvedené směrnice a uvedeného nařízení použity pro účely požadavků tohoto nařízení. Šířené údaje o přípravcích na ochranu rostlin by měly zahrnovat údaje o účinných látkách uvedených na trh a používaných při zemědělské činnosti rozčleněné podle plodin a příslušných ošetřených ploch.

| (15) | Pro účely rozhodování o rozvoji SZP a pro sledování provádění SZP prostřednictvím národních strategických plánů s ohledem na přínos SZP k cílům Zelené dohody pro Evropu je důležité mít srovnatelné statistické údaje ze všech členských států o zemědělských vstupech a výstupech. Proto by se pro proměnné měly pokud možno používat standardní klasifikace a společné definice. |
| --- | --- |

(15)

Pro účely rozhodování o rozvoji SZP a pro sledování provádění SZP prostřednictvím národních strategických plánů s ohledem na přínos SZP k cílům Zelené dohody pro Evropu je důležité mít srovnatelné statistické údaje ze všech členských států o zemědělských vstupech a výstupech. Proto by se pro proměnné měly pokud možno používat standardní klasifikace a společné definice.

| (16) | Nezbytnými předpoklady pro vypracovávání evropské zemědělské statistiky, zejména pokud jde o efektivitu sběru a zpracování údajů je soudržnost, srovnatelnost a interoperabilita údajů a jednotnost formátů pro jejich vykazování. |
| --- | --- |

(16)

Nezbytnými předpoklady pro vypracovávání evropské zemědělské statistiky, zejména pokud jde o efektivitu sběru a zpracování údajů je soudržnost, srovnatelnost a interoperabilita údajů a jednotnost formátů pro jejich vykazování.

| (17) | Údaje potřebné k sestavení statistik by měly být sbírány způsobem, který minimalizuje náklady a administrativní zátěž respondentů, včetně zemědělců, malých a středních podniků a členských států. Je proto nezbytné určit možné vlastníky zdrojů požadovaných údajů a zajistit, aby se tyto zdroje mohly pro statistiky použít. |
| --- | --- |

(17)

Údaje potřebné k sestavení statistik by měly být sbírány způsobem, který minimalizuje náklady a administrativní zátěž respondentů, včetně zemědělců, malých a středních podniků a členských států. Je proto nezbytné určit možné vlastníky zdrojů požadovaných údajů a zajistit, aby se tyto zdroje mohly pro statistiky použít.

| (18) | Soubory údajů, které mají být předávány, pokrývají několik statistických oblastí. Aby byl zachován flexibilní přístup, který v případě změny požadavků na údaje umožní přizpůsobení statistiky, měly by být v základním nařízení stanoveny pouze oblasti, témata a dílčí témata, zatímco podrobné soubory údajů by měly být upřesněny prostřednictvím prováděcích aktů. Shromažďování podrobných souborů údajů by nemělo vést k výrazným dodatečným nákladům, které by měly za následek nepřiměřenou a neodůvodněnou zátěž pro respondenty a členské státy. |
| --- | --- |

(18)

Soubory údajů, které mají být předávány, pokrývají několik statistických oblastí. Aby byl zachován flexibilní přístup, který v případě změny požadavků na údaje umožní přizpůsobení statistiky, měly by být v základním nařízení stanoveny pouze oblasti, témata a dílčí témata, zatímco podrobné soubory údajů by měly být upřesněny prostřednictvím prováděcích aktů. Shromažďování podrobných souborů údajů by nemělo vést k výrazným dodatečným nákladům, které by měly za následek nepřiměřenou a neodůvodněnou zátěž pro respondenty a členské státy.

| (19) | Proměnná v souboru údajů pro evropskou statistiku zemědělských vstupů a výstupů může zahrnovat několik rozměrů, například ekologické zemědělství a regionální úroveň. Rozměr týkající se ekologického zemědělství odkazuje na výrobu uskutečněnou v souladu se zásadami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 (12). Rozměr týkající se regionální úrovně by měl být stanoven v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (13). Aby se snížila zátěž kladená na členské státy při poskytování údajů podle tohoto nařízení a aby byla zajištěna předvídatelnost, pokud jde o to, které údaje mají být shromažďovány, měly by být dílčí témata a použitelné rozměry upřesněny v příloze tohoto nařízení. V uvedené příloze by měl být v souvislosti s dílčími tématy, u nichž se požaduje rozměr ekologického zemědělství nebo rozměr regionální úrovně, zaveden výraz „použije se“. |
| --- | --- |

(19)

Proměnná v souboru údajů pro evropskou statistiku zemědělských vstupů a výstupů může zahrnovat několik rozměrů, například ekologické zemědělství a regionální úroveň. Rozměr týkající se ekologického zemědělství odkazuje na výrobu uskutečněnou v souladu se zásadami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 (12). Rozměr týkající se regionální úrovně by měl být stanoven v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (13). Aby se snížila zátěž kladená na členské státy při poskytování údajů podle tohoto nařízení a aby byla zajištěna předvídatelnost, pokud jde o to, které údaje mají být shromažďovány, měly by být dílčí témata a použitelné rozměry upřesněny v příloze tohoto nařízení. V uvedené příloze by měl být v souvislosti s dílčími tématy, u nichž se požaduje rozměr ekologického zemědělství nebo rozměr regionální úrovně, zaveden výraz „použije se“.

| (20) | Ekologická produkce je stále důležitějším ukazatelem udržitelných systémů zemědělské výroby. Statistické údaje o ekologické produkci mají zásadní význam pro sledování pokroku dosaženého v rámci akčního plánu pro ekologickou produkci v Unii. Je proto nezbytné zajistit soulad dostupných statistických údajů o ekologické produkci, včetně údajů specifikujících certifikované plochy nebo plochy přecházející na ekologickou produkci, s ostatními statistikami týkajícími se zemědělské výroby, a to jejich začleněním do souborů údajů. Tyto statistiky ekologické produkce by rovněž měly být soudržné s administrativními údaji vytvořenými podle nařízení (EU) 2018/848 a měly by je využívat. |
| --- | --- |

(20)

Ekologická produkce je stále důležitějším ukazatelem udržitelných systémů zemědělské výroby. Statistické údaje o ekologické produkci mají zásadní význam pro sledování pokroku dosaženého v rámci akčního plánu pro ekologickou produkci v Unii. Je proto nezbytné zajistit soulad dostupných statistických údajů o ekologické produkci, včetně údajů specifikujících certifikované plochy nebo plochy přecházející na ekologickou produkci, s ostatními statistikami týkajícími se zemědělské výroby, a to jejich začleněním do souborů údajů. Tyto statistiky ekologické produkce by rovněž měly být soudržné s administrativními údaji vytvořenými podle nařízení (EU) 2018/848 a měly by je využívat.

| (21) | Jedním z nejpoužívanějších agroenvironmentálních ukazatelů je hrubá bilance živin. Ve společné metodice Eurostatu/OECD je popsána jako vypočtený rozdíl mezi celkovým množstvím živin vstupujících do zemědělského systému a množstvím živin, které zemědělský systém opouštějí. Přestože je hrubá bilance živin důležitá, ne všechny členské státy Komisi (Eurostatu) údaje o ní dobrovolně poskytují. Je proto nezbytné, aby byla hrubá bilance živin začleněna do tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Jedním z nejpoužívanějších agroenvironmentálních ukazatelů je hrubá bilance živin. Ve společné metodice Eurostatu/OECD je popsána jako vypočtený rozdíl mezi celkovým množstvím živin vstupujících do zemědělského systému a množstvím živin, které zemědělský systém opouštějí. Přestože je hrubá bilance živin důležitá, ne všechny členské státy Komisi (Eurostatu) údaje o ní dobrovolně poskytují. Je proto nezbytné, aby byla hrubá bilance živin začleněna do tohoto nařízení.

| (22) | Veterinární léčivé přípravky jsou důležitým vstupem pro zemědělství. Je důležité zabránit zdvojování práce a optimalizovat využívání existujících informací, které lze využít pro statistické účely. Za tímto účelem a s cílem poskytovat snadno přístupné a užitečné informace občanům Unie a jiným zúčastněným stranám o prodeji a používání veterinárních léčivých přípravků, včetně informací o používání antimikrobiálních léčivých přípravků u zvířat určených k produkci potravin, by měla Komise (Eurostat) šířit relevantní dostupnou statistiku v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 (14). Za tímto účelem by mezi Komisí a příslušnými subjekty, a to i na mezinárodní úrovni, měly být uzavřeny dohody o spolupráci při statistické činnosti. |
| --- | --- |

(22)

Veterinární léčivé přípravky jsou důležitým vstupem pro zemědělství. Je důležité zabránit zdvojování práce a optimalizovat využívání existujících informací, které lze využít pro statistické účely. Za tímto účelem a s cílem poskytovat snadno přístupné a užitečné informace občanům Unie a jiným zúčastněným stranám o prodeji a používání veterinárních léčivých přípravků, včetně informací o používání antimikrobiálních léčivých přípravků u zvířat určených k produkci potravin, by měla Komise (Eurostat) šířit relevantní dostupnou statistiku v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 (14). Za tímto účelem by mezi Komisí a příslušnými subjekty, a to i na mezinárodní úrovni, měly být uzavřeny dohody o spolupráci při statistické činnosti.

| (23) | Biocidní přípravky jsou důležitým vstupem pro zemědělství, například v oblasti veterinární hygieny a krmiv. V biocidních přípravcích se často používají účinné látky povolené v přípravcích na ochranu rostlin. V nařízení (ES) č. 1185/2009 již byla rozpoznána potřeba shromažďovat statistické údaje o biocidních přípravcích pro účely vědecky podložených strategií v oblasti zemědělství, životního prostředí, veřejného zdraví a bezpečnosti potravin založených na dostupných informacích. Vzhledem k tomu, že pracovní program pro systematický přezkum všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (15) stále probíhá a že bylo dokončeno pouze 35 % související práce, je dosud předčasné zahrnout biocidní přípravky do oblasti působnosti tohoto nařízení. Jakmile bude přezkoumání účinných látek pro použití v biocidních přípravcích dokončeno, měla by Komise zvážit rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení tak, aby zahrnovalo i tyto přípravky. |
| --- | --- |

(23)

Biocidní přípravky jsou důležitým vstupem pro zemědělství, například v oblasti veterinární hygieny a krmiv. V biocidních přípravcích se často používají účinné látky povolené v přípravcích na ochranu rostlin. V nařízení (ES) č. 1185/2009 již byla rozpoznána potřeba shromažďovat statistické údaje o biocidních přípravcích pro účely vědecky podložených strategií v oblasti zemědělství, životního prostředí, veřejného zdraví a bezpečnosti potravin založených na dostupných informacích. Vzhledem k tomu, že pracovní program pro systematický přezkum všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (15) stále probíhá a že bylo dokončeno pouze 35 % související práce, je dosud předčasné zahrnout biocidní přípravky do oblasti působnosti tohoto nařízení. Jakmile bude přezkoumání účinných látek pro použití v biocidních přípravcích dokončeno, měla by Komise zvážit rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení tak, aby zahrnovalo i tyto přípravky.

| (24) | V souladu s nařízením (ES) č. 1059/2003 by měly být územní jednotky vymezeny v souladu s klasifikací územních statistických jednotek (NUTS). V zájmu omezení zátěže členských států by požadavky na regionální údaje neměly přesáhnout požadavky stanovené předchozími unijními právními předpisy, ledaže by mezitím vznikly nové regionální úrovně. Z tohoto důvodu je vhodné umožnit, aby byly regionální statistické údaje za Německo poskytovány pouze podle územních jednotek NUTS 1. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s nařízením (ES) č. 1059/2003 by měly být územní jednotky vymezeny v souladu s klasifikací územních statistických jednotek (NUTS). V zájmu omezení zátěže členských států by požadavky na regionální údaje neměly přesáhnout požadavky stanovené předchozími unijními právními předpisy, ledaže by mezitím vznikly nové regionální úrovně. Z tohoto důvodu je vhodné umožnit, aby byly regionální statistické údaje za Německo poskytovány pouze podle územních jednotek NUTS 1.

| (25) | Mělo by být možné sbírat údaje o tématech ad hoc týkajících se zemědělských vstupů a výstupů v konkrétní době, aby byly pravidelně sbírané údaje doplněny o dodatečné údaje o tématech, která vyžadují více informací, o nově se objevujících jevech nebo inovacích. Potřeba těchto dodatečných údajů by však měla být řádně odůvodněna. |
| --- | --- |

(25)

Mělo by být možné sbírat údaje o tématech ad hoc týkajících se zemědělských vstupů a výstupů v konkrétní době, aby byly pravidelně sbírané údaje doplněny o dodatečné údaje o tématech, která vyžadují více informací, o nově se objevujících jevech nebo inovacích. Potřeba těchto dodatečných údajů by však měla být řádně odůvodněna.

| (26) | Aby se snížila administrativní zátěž členských států, měly by být povoleny výjimky z některých pravidelných předání údajů, pokud je příspěvek členského státu k souhrnu za EU pro tyto údaje nízký nebo pokud je pozorovaný jev v poměru k celkové výrobě v tomto konkrétním členském státě nevýznamný. |
| --- | --- |

(26)

Aby se snížila administrativní zátěž členských států, měly by být povoleny výjimky z některých pravidelných předání údajů, pokud je příspěvek členského státu k souhrnu za EU pro tyto údaje nízký nebo pokud je pozorovaný jev v poměru k celkové výrobě v tomto konkrétním členském státě nevýznamný.

| (27) | Aby se zlepšila efektivnost procesů tvorby statistiky v rámci ESS a aby se snížila administrativní zátěž respondentů, měly by mít národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány právo na rychlý a bezplatný přístup k veškerým administrativním údajům potřebným pro veřejné účely a na jejich využívání bez ohledu na to, zda jsou tyto údaje v držení veřejných, poloveřejných či soukromých subjektů. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány by rovněž měly mít možnost tyto administrativní údaje integrovat do statistik v souladu s článkem 17a nařízení (ES) č. 223/2009, a to v míře nezbytné pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské zemědělské statistiky. |
| --- | --- |

(27)

Aby se zlepšila efektivnost procesů tvorby statistiky v rámci ESS a aby se snížila administrativní zátěž respondentů, měly by mít národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány právo na rychlý a bezplatný přístup k veškerým administrativním údajům potřebným pro veřejné účely a na jejich využívání bez ohledu na to, zda jsou tyto údaje v držení veřejných, poloveřejných či soukromých subjektů. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány by rovněž měly mít možnost tyto administrativní údaje integrovat do statistik v souladu s článkem 17a nařízení (ES) č. 223/2009, a to v míře nezbytné pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské zemědělské statistiky.

| (28) | Členské státy nebo příslušné vnitrostátní orgány by měly usilovat o co možná největší modernizaci způsobů sběru údajů. Mělo by se podporovat využívání digitálních řešení a nástrojů pro monitorování půdy, jako jsou dálkové senzory a program Unie pro pozorování Země Copernicus. Zemědělské údaje jsou čím dál častěji získávány prostřednictvím digitálních zemědělských postupů, při nichž zemědělec zůstává primárním zdrojem údajů. |
| --- | --- |

(28)

Členské státy nebo příslušné vnitrostátní orgány by měly usilovat o co možná největší modernizaci způsobů sběru údajů. Mělo by se podporovat využívání digitálních řešení a nástrojů pro monitorování půdy, jako jsou dálkové senzory a program Unie pro pozorování Země Copernicus. Zemědělské údaje jsou čím dál častěji získávány prostřednictvím digitálních zemědělských postupů, při nichž zemědělec zůstává primárním zdrojem údajů.

| (29) | K zajištění flexibility a snížení administrativní zátěže respondentů, národních statistických úřadů a jiných vnitrostátních orgánů by mělo být členským státům umožněno využívat statistická zjišťování, administrativní záznamy a veškeré další zdroje, metody či inovativní přístupy, včetně vědecky podložených a řádně zdokumentovaných metod, jako je imputace, odhad a modelování. Vždy by měla být zajištěna kvalita, a zejména přesnost, včasnost a srovnatelnost statistiky založené na těchto zdrojích. |
| --- | --- |

(29)

K zajištění flexibility a snížení administrativní zátěže respondentů, národních statistických úřadů a jiných vnitrostátních orgánů by mělo být členským státům umožněno využívat statistická zjišťování, administrativní záznamy a veškeré další zdroje, metody či inovativní přístupy, včetně vědecky podložených a řádně zdokumentovaných metod, jako je imputace, odhad a modelování. Vždy by měla být zajištěna kvalita, a zejména přesnost, včasnost a srovnatelnost statistiky založené na těchto zdrojích.

| (30) | Nařízení (ES) č. 223/2009 obsahuje ustanovení o předávání údajů z členských států Komisi (Eurostatu) a o využívání těchto údajů, včetně ustanovení o předávání a ochraně důvěrných údajů. Opatření přijatá v souladu s tímto nařízením mají zajistit, aby důvěrné údaje byly předávány a využívány v souladu s články 21 a 22 nařízení (ES) č. 223/2009 výlučně pro statistické účely. |
| --- | --- |

(30)

Nařízení (ES) č. 223/2009 obsahuje ustanovení o předávání údajů z členských států Komisi (Eurostatu) a o využívání těchto údajů, včetně ustanovení o předávání a ochraně důvěrných údajů. Opatření přijatá v souladu s tímto nařízením mají zajistit, aby důvěrné údaje byly předávány a využívány v souladu s články 21 a 22 nařízení (ES) č. 223/2009 výlučně pro statistické účely.

| (31) | Nařízení (ES) č. 223/2009 stanoví referenční rámec pro evropskou statistiku a vyžaduje po členských státech, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality stanovené v uvedeném nařízení. Pro posuzování a zlepšování kvality evropské statistiky a pro související komunikaci mají zásadní význam zprávy o kvalitě. Výbor pro ESS schválil jednotnou strukturu integrovaných metadat jako standard ESS pro podávání zpráv o kvalitě, čímž prostřednictvím jednotných standardů a harmonizovaných metod pomáhá splnit požadavky na statistickou kvalitu stanovené v čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení. Tento standard ESS by měl přispět k harmonizaci zajišťování kvality a podávání zpráv o kvalitě podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Nařízení (ES) č. 223/2009 stanoví referenční rámec pro evropskou statistiku a vyžaduje po členských státech, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality stanovené v uvedeném nařízení. Pro posuzování a zlepšování kvality evropské statistiky a pro související komunikaci mají zásadní význam zprávy o kvalitě. Výbor pro ESS schválil jednotnou strukturu integrovaných metadat jako standard ESS pro podávání zpráv o kvalitě, čímž prostřednictvím jednotných standardů a harmonizovaných metod pomáhá splnit požadavky na statistickou kvalitu stanovené v čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení. Tento standard ESS by měl přispět k harmonizaci zajišťování kvality a podávání zpráv o kvalitě podle tohoto nařízení.

| (32) | Údaje shromážděné členskými státy a jimi předávané zprávy o kvalitě podle tohoto nařízení by v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 měla šířit Komise (Eurostat). |
| --- | --- |

(32)

Údaje shromážděné členskými státy a jimi předávané zprávy o kvalitě podle tohoto nařízení by v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 měla šířit Komise (Eurostat).

| (33) | V souladu s cíli tohoto nařízení a jsou-li zapotřebí nové požadavky týkající se údajů nebo zkvalitnění souborů údajů, na něž se vztahuje toto nařízení, by Komise měla posoudit proveditelnost těchto změn tím, že v případě potřeby zahájí studie proveditelnosti a pilotní studie. |
| --- | --- |

(33)

V souladu s cíli tohoto nařízení a jsou-li zapotřebí nové požadavky týkající se údajů nebo zkvalitnění souborů údajů, na něž se vztahuje toto nařízení, by Komise měla posoudit proveditelnost těchto změn tím, že v případě potřeby zahájí studie proveditelnosti a pilotní studie.

| (34) | V roce 2016 bylo v souladu se zásadou řádného finančního řízení provedeno posouzení dopadů Strategie pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období s cílem zaměřit statistický program stanovený tímto nařízením na zajištění efektivnosti při dosahování cílů a zohlednit rozpočtová omezení. |
| --- | --- |

(34)

V roce 2016 bylo v souladu se zásadou řádného finančního řízení provedeno posouzení dopadů Strategie pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období s cílem zaměřit statistický program stanovený tímto nařízením na zajištění efektivnosti při dosahování cílů a zohlednit rozpočtová omezení.

| (35) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž systematického vypracovávání evropské statistiky zemědělských vstupů a výstupů v Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť se vyžaduje koordinovaný přístup, ale spíše jej, z důvodu konzistentnosti a srovnatelnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(35)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž systematického vypracovávání evropské statistiky zemědělských vstupů a výstupů v Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť se vyžaduje koordinovaný přístup, ale spíše jej, z důvodu konzistentnosti a srovnatelnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (36) | Za účelem možného zohlednění vznikající potřeby údajů, která vyplývá zejména z nového vývoje v oblasti zemědělství, z revidovaných právních předpisů a z měnících se politických priorit by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o změny dílčích témat uvedených v tomto nařízení, změny četnosti předávání údajů, referenčních období a použitelnosti rozměrů dílčích témat a upřesnění informací, které mají členské státy poskytnout na bázi ad hoc, a dalších praktických opatření pro sběr údajů ad hoc podle tohoto nařízení. Při přijímání těchto aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zohlednit aspekty, jako jsou náklady a administrativní zátěž respondentů a členských států. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (16). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(36)

Za účelem možného zohlednění vznikající potřeby údajů, která vyplývá zejména z nového vývoje v oblasti zemědělství, z revidovaných právních předpisů a z měnících se politických priorit by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o změny dílčích témat uvedených v tomto nařízení, změny četnosti předávání údajů, referenčních období a použitelnosti rozměrů dílčích témat a upřesnění informací, které mají členské státy poskytnout na bázi ad hoc, a dalších praktických opatření pro sběr údajů ad hoc podle tohoto nařízení. Při přijímání těchto aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zohlednit aspekty, jako jsou náklady a administrativní zátěž respondentů a členských států. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (16). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (37) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, aby mohla upřesnit požadavky na pokrytí, soubory údajů související s tématy a dílčími tématy uvedenými v příloze a rovněž technické prvky údajů, které se mají poskytnout, aby mohla stanovit seznamy a popisy proměnných a dalších praktických opatření pro sběr údajů ad hoc, dále upřesnit četnost předávání jednotlivých souboru údajů, stanovit lhůty pro předávání údajů a dotyčnou četnost, proměnné a příslušné prahové hodnoty, na základě kterých mohou být členské státy osvobozeny od zasílání konkrétních údajů, dále upřesnit referenční období, stanovit praktická opatření pro zprávy o kvalitě a jejich obsah, upřesnit požadavky na pokrytí, pokud jde o přechodný režim pro údaje týkající se dílčího tématu používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství a udělovat výjimky členským státům. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (17). Při výkonu těchto pravomocí by Komise měla zohlednit aspekty jako jsou náklady a administrativní zátěž respondentů a členských států. |
| --- | --- |

(37)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, aby mohla upřesnit požadavky na pokrytí, soubory údajů související s tématy a dílčími tématy uvedenými v příloze a rovněž technické prvky údajů, které se mají poskytnout, aby mohla stanovit seznamy a popisy proměnných a dalších praktických opatření pro sběr údajů ad hoc, dále upřesnit četnost předávání jednotlivých souboru údajů, stanovit lhůty pro předávání údajů a dotyčnou četnost, proměnné a příslušné prahové hodnoty, na základě kterých mohou být členské státy osvobozeny od zasílání konkrétních údajů, dále upřesnit referenční období, stanovit praktická opatření pro zprávy o kvalitě a jejich obsah, upřesnit požadavky na pokrytí, pokud jde o přechodný režim pro údaje týkající se dílčího tématu používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství a udělovat výjimky členským státům. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (17). Při výkonu těchto pravomocí by Komise měla zohlednit aspekty jako jsou náklady a administrativní zátěž respondentů a členských států.

| (38) | Pokud by provedení tohoto nařízení vyžadovalo provedení rozsáhlých úprav národního statistického systému některého členského státu, měla by Komise mít možnost udělit dotyčnému členskému státu v řádně odůvodněných případech a na omezenou dobu výjimku. Takové významné úpravy mohou vyplývat zejména z potřeby přizpůsobit systémy sběru údajů tak, aby zahrnovaly nové požadavky na údaje, včetně přístupu k administrativním zdrojům a dalším relevantním zdrojům. |
| --- | --- |

(38)

Pokud by provedení tohoto nařízení vyžadovalo provedení rozsáhlých úprav národního statistického systému některého členského státu, měla by Komise mít možnost udělit dotyčnému členskému státu v řádně odůvodněných případech a na omezenou dobu výjimku. Takové významné úpravy mohou vyplývat zejména z potřeby přizpůsobit systémy sběru údajů tak, aby zahrnovaly nové požadavky na údaje, včetně přístupu k administrativním zdrojům a dalším relevantním zdrojům.

| (39) | Na podporu provedení tohoto nařízení by měly být požadovány finanční prostředky jak od členských států, tak od Unie. Měl by proto být stanoven finanční příspěvek Unie ve formě grantů. |
| --- | --- |

(39)

Na podporu provedení tohoto nařízení by měly být požadovány finanční prostředky jak od členských států, tak od Unie. Měl by proto být stanoven finanční příspěvek Unie ve formě grantů.

| (40) | Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí. |
| --- | --- |

(40)

Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí.

| (41) | Toto nařízení by se mělo použít, aniž jsou dotčeny směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES (18) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (19) a (ES) č. 1049/2001 (20), a v souladu se zásadou statistické důvěrnosti podle nařízení (ES) č. 223/2009. |
| --- | --- |

(41)

Toto nařízení by se mělo použít, aniž jsou dotčeny směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES (18) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (19) a (ES) č. 1049/2001 (20), a v souladu se zásadou statistické důvěrnosti podle nařízení (ES) č. 223/2009.

| (42) | Měla by být prohloubena spolupráce a koordinace mezi orgány v rámci ESS, aby byla zajištěna soudržnost a srovnatelnost evropské zemědělské statistiky vypracovávané ve shodě se zásadami stanovenými v čl. 338 odst. 2 Smlouvy o fungování EU. Údaje shromažďují i jiné subjekty Unie než ty, které jsou uvedeny v tomto nařízení, a jiné organizace. V zájmu využití synergií by proto měla být prohloubena spolupráce mezi těmito subjekty a organizacemi zapojenými do ESS. |
| --- | --- |

(42)

Měla by být prohloubena spolupráce a koordinace mezi orgány v rámci ESS, aby byla zajištěna soudržnost a srovnatelnost evropské zemědělské statistiky vypracovávané ve shodě se zásadami stanovenými v čl. 338 odst. 2 Smlouvy o fungování EU. Údaje shromažďují i jiné subjekty Unie než ty, které jsou uvedeny v tomto nařízení, a jiné organizace. V zájmu využití synergií by proto měla být prohloubena spolupráce mezi těmito subjekty a organizacemi zapojenými do ESS.

| (43) | Byl konzultován Výbor pro ESS, |
| --- | --- |

(43)

Byl konzultován Výbor pro ESS,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se stanoví integrovaný rámec pro souhrnnou evropskou statistiku, která se týká vstupů a výstupů zemědělských činností, jakož i použití těchto výstupů jako meziproduktů v zemědělství a rovněž jejich sběru a zpracování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice pojmů „zemědělský podnik“, „jednotka veřejných pozemků“, „dobytčí jednotka“ a „obhospodařovaná zemědělská půda“, jak jsou stanoveny v čl. 2 písm. a), b), d) a e) nařízení (EU) 2018/1091.

Dále se rozumí:

| 1) | „zemědělskou činností“ hospodářská činnost prováděná v zemědělství v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (21), která spadá do oblasti působnosti skupin A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 nebo do oblasti působnosti skupiny A.01.6 „udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu“ na hospodářském území Unie, a to buď jako primární, nebo jako vedlejší činnost; z činností třídy A.01.49 jsou zahrnuty pouze činnosti „chov polodomestikovaných či ostatních živých zvířat“ s výjimkou chovu hmyzu a „chov včel a výroba medu a včelího vosku“; |
| --- | --- |

1)

„zemědělskou činností“ hospodářská činnost prováděná v zemědělství v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (21), která spadá do oblasti působnosti skupin A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 nebo do oblasti působnosti skupiny A.01.6 „udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu“ na hospodářském území Unie, a to buď jako primární, nebo jako vedlejší činnost; z činností třídy A.01.49 jsou zahrnuty pouze činnosti „chov polodomestikovaných či ostatních živých zvířat“ s výjimkou chovu hmyzu a „chov včel a výroba medu a včelího vosku“;

21

| 2) | „mlékárenským podnikem“ podnik nebo zemědělský podnik, který nakupuje mléko nebo v některých případech mléčné výrobky za účelem jejich přeměny na mléčné výrobky; to zahrnuje rovněž podniky, které odebírají mléko nebo smetanu za účelem jejich úplného nebo částečného dodání do jiných mlékárenských podniků, aniž by samy mléko dále zpracovávaly; |
| --- | --- |

2)

„mlékárenským podnikem“ podnik nebo zemědělský podnik, který nakupuje mléko nebo v některých případech mléčné výrobky za účelem jejich přeměny na mléčné výrobky; to zahrnuje rovněž podniky, které odebírají mléko nebo smetanu za účelem jejich úplného nebo částečného dodání do jiných mlékárenských podniků, aniž by samy mléko dále zpracovávaly;

| 3) | „jatkami“ úředně registrovaný a schválený podnik s povolením k porážce a opracování zvířat, jejichž maso je určeno k lidské spotřebě; |
| --- | --- |

3)

„jatkami“ úředně registrovaný a schválený podnik s povolením k porážce a opracování zvířat, jejichž maso je určeno k lidské spotřebě;

| 4) | „líhní“ podnik pro inkubaci násadových vajec, líhnutí násadových vajec a produkci drůbežích mláďat; |
| --- | --- |

4)

„líhní“ podnik pro inkubaci násadových vajec, líhnutí násadových vajec a produkci drůbežích mláďat;

| 5) | „jednotkou zjišťování“ identifikovatelný subjekt, o němž lze získávat údaje; |
| --- | --- |

5)

„jednotkou zjišťování“ identifikovatelný subjekt, o němž lze získávat údaje;

| 6) | „oblastí“ jeden nebo několik souborů údajů pokrývajících určitá témata; |
| --- | --- |

6)

„oblastí“ jeden nebo několik souborů údajů pokrývajících určitá témata;

| 7) | „tématem“ obsah informací, které mají být sbírány o jednotkách zjišťování, přičemž každé téma zahrnuje jedno nebo několik dílčích témat; |
| --- | --- |

7)

„tématem“ obsah informací, které mají být sbírány o jednotkách zjišťování, přičemž každé téma zahrnuje jedno nebo několik dílčích témat;

| 8) | „dílčím tématem“ podrobný obsah informací, které mají být sbírány o jednotkách zjišťování v souvislosti s tématem, přičemž každé dílčí téma zahrnuje jednu nebo několik proměnných; |
| --- | --- |

8)

„dílčím tématem“ podrobný obsah informací, které mají být sbírány o jednotkách zjišťování v souvislosti s tématem, přičemž každé dílčí téma zahrnuje jednu nebo několik proměnných;

| 9) | „přípravky na ochranu rostlin“ přípravky ve formě, v jaké jsou dodávány uživateli, které sestávají z účinných látek uvedených v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009, ze safenerů uvedených v čl. 2 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení nebo ze synergentů uvedených v čl. 2 odst. 3 písm. b) uvedeného nařízení nebo tyto látky obsahují a které jsou určeny pro jedno z použití popsaných v čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

9)

„přípravky na ochranu rostlin“ přípravky ve formě, v jaké jsou dodávány uživateli, které sestávají z účinných látek uvedených v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009, ze safenerů uvedených v čl. 2 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení nebo ze synergentů uvedených v čl. 2 odst. 3 písm. b) uvedeného nařízení nebo tyto látky obsahují a které jsou určeny pro jedno z použití popsaných v čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení;

| 10) | „souborem údajů“ jedna nebo několik agregovaných proměnných uspořádaných ve strukturované podobě; |
| --- | --- |

10)

„souborem údajů“ jedna nebo několik agregovaných proměnných uspořádaných ve strukturované podobě;

| 11) | „proměnnou“ charakteristika jednotky zjišťování, který může nabývat více než jedné hodnoty ze souboru hodnot; |
| --- | --- |

11)

„proměnnou“ charakteristika jednotky zjišťování, který může nabývat více než jedné hodnoty ze souboru hodnot;

| 12) | „předem zkontrolovanými údaji“ údaje ověřené členskými státy na základě dohodnutých společných pravidel pro ověřování, jsou-li k dispozici; |
| --- | --- |

12)

„předem zkontrolovanými údaji“ údaje ověřené členskými státy na základě dohodnutých společných pravidel pro ověřování, jsou-li k dispozici;

| 13) | „údaji ad hoc“ údaje, které mají pro uživatele v určitém okamžiku zvláštní význam, avšak které nejsou obsaženy v souborech pravidelně předávaných údajů; |
| --- | --- |

13)

„údaji ad hoc“ údaje, které mají pro uživatele v určitém okamžiku zvláštní význam, avšak které nejsou obsaženy v souborech pravidelně předávaných údajů;

| 14) | „administrativními údaji“ údaje generované nestatistickým zdrojem, obvykle v držení veřejného nebo soukromého subjektu, jejichž hlavním cílem není poskytovat statistiku; |
| --- | --- |

14)

„administrativními údaji“ údaje generované nestatistickým zdrojem, obvykle v držení veřejného nebo soukromého subjektu, jejichž hlavním cílem není poskytovat statistiku;

| 15) | „metadaty“ informace potřebné k používání a výkladu statistiky a popisující údaje strukturovaným způsobem; |
| --- | --- |

15)

„metadaty“ informace potřebné k používání a výkladu statistiky a popisující údaje strukturovaným způsobem;

| 16) | „profesionálním uživatelem“ osoba, která používá přípravky na ochranu rostlin v rámci své profesní činnosti, včetně obsluhy, techniků, zaměstnavatelů a samostatně výdělečně činných osob, v odvětví zemědělství. |
| --- | --- |

16)

„profesionálním uživatelem“ osoba, která používá přípravky na ochranu rostlin v rámci své profesní činnosti, včetně obsluhy, techniků, zaměstnavatelů a samostatně výdělečně činných osob, v odvětví zemědělství.

Článek 3

Statistická populace a jednotky zjišťování

1.   Statistická populace, která má být popsána, se skládá ze statistických jednotek, jako jsou zemědělské podniky, jednotky veřejných pozemků, podniky poskytující výrobky a služby související se zemědělskou činností nebo nakupující či odebírající produkty ze zemědělské činnosti a podniky zpracovávající tyto zemědělské produkty, zejména líhně, mlékárenské podniky a jatka.

2.   Jednotkami zjišťování, které mají být zastoupeny ve statistickém rámci, jsou statistické jednotky uvedené v odstavci 1 a, v závislosti na vykazované statistice, tyto jednotky:

| a) | půda využívaná pro zemědělskou činnost; |
| --- | --- |

a)

půda využívaná pro zemědělskou činnost;

| b) | zvířata využívaná pro zemědělskou činnost; |
| --- | --- |

b)

zvířata využívaná pro zemědělskou činnost;

| c) | dovoz a vývoz produktů zemědělských činností nezemědělskými podniky; |
| --- | --- |

c)

dovoz a vývoz produktů zemědělských činností nezemědělskými podniky;

| d) | transakce a toky výrobních činitelů, výrobků a služeb do zemědělských činností a z nich. |
| --- | --- |

d)

transakce a toky výrobních činitelů, výrobků a služeb do zemědělských činností a z nich.

Článek 4

Požadavky na pokrytí

1.   Statistika musí vypovídat o statistické populaci, kterou popisuje.

2.   V případě oblasti statistika živočišné výroby uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. a) údaje pokrývají 95 % dobytčích jednotek každého členského státu a příslušných činností nebo výstupů.

3.   V případě oblasti statistika rostlinné výroby uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. b) údaje pokrývají 95 % celkové obhospodařované zemědělské půdy, kromě domácích zahrad, každého členského státu a příslušných objemů výroby.

4.   V případě tématu živin v hnojivech pro zemědělství uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. d) bodě i) tohoto nařízení údaje pokrývají hnojivé výrobky ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 (22) a 95 % celkové obhospodařované zemědělské půdy každého členského státu, kromě domácích zahrad, a příslušných objemů výroby.

5.   V případě oblasti statistiky přípravků na ochranu rostlin uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. e) je pokrytí následující:

| a) | v případě dílčího tématu přípravků na ochranu rostlin uvedených na trh uvedeného v příloze tohoto nařízení údaje pokrývají všechny přípravky na ochranu rostlin uvedené na trh ve smyslu čl. 3 bodu 9 nařízení (ES) č. 1107/2009; |
| --- | --- |

a)

v případě dílčího tématu přípravků na ochranu rostlin uvedených na trh uvedeného v příloze tohoto nařízení údaje pokrývají všechny přípravky na ochranu rostlin uvedené na trh ve smyslu čl. 3 bodu 9 nařízení (ES) č. 1107/2009;

| b) | v případě dílčího tématu používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství uvedeného v příloze tohoto nařízení údaje pokrývají alespoň 85 % jejich používání v rámci zemědělské činnosti profesionálními uživateli ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2009/128/ES v každém členském státě. Údaje z každého členského státu se vztahují k seznamu plodin, který obsahuje část společnou pro všechny členské státy. Tato společná část spolu s trvalými travními porosty zahrnuje alespoň 75 % celkové obhospodařované zemědělské půdy na úrovni Unie. Jakmile se stanou použitelnými unijní právní předpisy vyžadující, aby profesionální uživatelé přípravků na ochranu rostlin předávali své záznamy o používání těchto přípravků v elektronickém formátu příslušným vnitrostátním orgánům, zvýší se pokrytí používání takových přípravků v rámci zemědělské činnosti na 95 %, počínaje referenčním rokem následujícím po dni, kdy se uvedené právní předpisy Unie stanou použitelnými. |
| --- | --- |

b)

v případě dílčího tématu používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství uvedeného v příloze tohoto nařízení údaje pokrývají alespoň 85 % jejich používání v rámci zemědělské činnosti profesionálními uživateli ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2009/128/ES v každém členském státě. Údaje z každého členského státu se vztahují k seznamu plodin, který obsahuje část společnou pro všechny členské státy. Tato společná část spolu s trvalými travními porosty zahrnuje alespoň 75 % celkové obhospodařované zemědělské půdy na úrovni Unie. Jakmile se stanou použitelnými unijní právní předpisy vyžadující, aby profesionální uživatelé přípravků na ochranu rostlin předávali své záznamy o používání těchto přípravků v elektronickém formátu příslušným vnitrostátním orgánům, zvýší se pokrytí používání takových přípravků v rámci zemědělské činnosti na 95 %, počínaje referenčním rokem následujícím po dni, kdy se uvedené právní předpisy Unie stanou použitelnými.

6.   Komise může přijmout prováděcí akty s cílem dále upřesnit požadavky na pokrytí uvedené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku. V případě aktualizace těchto specifikací Komise zohlední hospodářský a technický vývoj. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2 nejméně dvanáct měsíců před začátkem příslušného referenčního roku.

Článek 5

Požadavky na pravidelně předávané údaje

1.   Statistika vstupů a výstupů zemědělských činností zahrnuje tyto oblasti a témata:

| a) | statistika živočišné výroby:






  i) | hospodářská zvířata a maso, |
| --- | --- | --- |

a)

statistika živočišné výroby:

i)

hospodářská zvířata a maso,

| ii) | vejce a drůbeží mláďata, |
| --- | --- |

ii)

vejce a drůbeží mláďata,

| iii) | mléko a mléčné výrobky; |
| --- | --- |

iii)

mléko a mléčné výrobky;

| b) | statistika rostlinné výroby:






  i) | plocha a produkce zemědělských plodin, |
| --- | --- | --- |

b)

statistika rostlinné výroby:

i)

plocha a produkce zemědělských plodin,

| ii) | bilance plodin, |
| --- | --- |

ii)

bilance plodin,

| iii) | travní porosty; |
| --- | --- |

iii)

travní porosty;

| c) | statistika cen v zemědělství:






  i) | indexy cen v zemědělství, |
| --- | --- | --- |

c)

statistika cen v zemědělství:

i)

indexy cen v zemědělství,

| ii) | absolutní ceny vstupů, |
| --- | --- |

ii)

absolutní ceny vstupů,

| iii) | ceny zemědělské půdy a nájemné; |
| --- | --- |

iii)

ceny zemědělské půdy a nájemné;

| d) | statistika živin:






  i) | živiny v hnojivech pro zemědělství, |
| --- | --- | --- |

d)

statistika živin:

i)

živiny v hnojivech pro zemědělství,

| ii) | bilance živin, |
| --- | --- |

ii)

bilance živin,

| e) | statistika přípravků na ochranu rostlin:






  i) | přípravky na ochranu rostlin. |
| --- | --- | --- |

e)

statistika přípravků na ochranu rostlin:

i)

přípravky na ochranu rostlin.

2.   Dílčí témata, příslušná četnost předávání údajů o nich a referenční období, jakož i jejich rozměry týkající se ekologického zemědělství a regionální úrovně, jsou stanoveny v příloze.

3.   Údaje se předávají Komisi (Eurostatu) v podobě souborů souhrnných údajů.

4.   Do souborů údajů jsou začleněny údaje o ekologické produkci a ekologických produktech, které jsou v souladu s nařízením (EU) 2018/848.

5.   Regionální údaje se poskytují na úrovni NUTS 2 ve smyslu nařízení (ES) č. 1059/2003. Výjimečně je v případě Německa možné tyto statistiky rozčlenit pouze podle územních jednotek NUTS 1.

6.   Pokud má určitá proměnná v členském státě nízký nebo nulový výskyt, mohou být hodnoty této proměnné z předávaných souborů údajů vyloučeny za předpokladu, že dotyčný členský stát jejich vyloučení řádně odůvodnil Komisi (Eurostatu).

7.   Příslušné informace o cenách zemědělských vstupů a výstupů, včetně charakteristických rysů a vah výrobků a služeb, sbírají členské státy pro účely sestavování srovnatelných cenových indexů a pro výpočet proměnných potřebných pro souhrnný zemědělský účet podle nařízení (ES) č. 138/2004.

8.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 17 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění dílčí témata stanovená v příloze, včetně jejich popisu, za účelem jejich doplnění, vypuštění nebo úpravy.

Při výkonu své pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v prvním pododstavci Komise zajistí, aby:

| a) | akty v přenesené pravomoci byly řádně odůvodněny a nepředstavovaly významnou dodatečnou zátěž nebo náklady pro členské státy či respondenty; |
| --- | --- |

a)

akty v přenesené pravomoci byly řádně odůvodněny a nepředstavovaly významnou dodatečnou zátěž nebo náklady pro členské státy či respondenty;

| b) | byla během pěti po sobě následujících let změněna nejvýše čtyři dílčí témata, z nichž je nejvýše jedno nové; |
| --- | --- |

b)

byla během pěti po sobě následujících let změněna nejvýše čtyři dílčí témata, z nichž je nejvýše jedno nové;

| c) | v případě potřeby byly zahájeny studie proveditelnosti stanovené v článku 11 a jejich výsledky byly řádně zohledněny. |
| --- | --- |

c)

v případě potřeby byly zahájeny studie proveditelnosti stanovené v článku 11 a jejich výsledky byly řádně zohledněny.

9.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 17 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění četnost předávání údajů, referenční období a použitelnost rozměrů dílčích témat, stanovené v příloze.

Při výkonu své pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v prvním pododstavci Komise zajistí, aby:

| a) | akty v přenesené pravomoci byly řádně odůvodněny a nepředstavovaly významnou dodatečnou zátěž nebo náklady pro členské státy či respondenty; |
| --- | --- |

a)

akty v přenesené pravomoci byly řádně odůvodněny a nepředstavovaly významnou dodatečnou zátěž nebo náklady pro členské státy či respondenty;

| b) | byly zahájeny studie proveditelnosti uvedené v článku 11 a jejich výsledky řádně zohledněny. |
| --- | --- |

b)

byly zahájeny studie proveditelnosti uvedené v článku 11 a jejich výsledky řádně zohledněny.

10.   Komise přijme prováděcí akty za účelem vymezení souborů údajů, které mají být předány Komisi (Eurostatu). Uvedené prováděcí akty stanoví v příslušných případech tyto technické prvky údajů, které se mají poskytnout:

| a) | seznam proměnných; |
| --- | --- |

a)

seznam proměnných;

| b) | popis proměnných včetně:






  i) | charakteristiky jednotky zjišťování, |
| --- | --- | --- |

b)

popis proměnných včetně:

i)

charakteristiky jednotky zjišťování,

| ii) | měrné jednotky charakteristiky jednotky zjišťování, |
| --- | --- |

ii)

měrné jednotky charakteristiky jednotky zjišťování,

| iii) | ekologických a regionálních rozměrů charakteristiky jednotky zjišťování, |
| --- | --- |

iii)

ekologických a regionálních rozměrů charakteristiky jednotky zjišťování,

přičemž proměnná se počítá jako kombinace charakteristiky jednotky zjišťování a odpovídající měrné jednotky a jednoho z jejích rozměrů;

| c) | jednotky zjišťování; |
| --- | --- |

c)

jednotky zjišťování;

| d) | požadavky na přesnost; |
| --- | --- |

d)

požadavky na přesnost;

| e) | metodická pravidla; |
| --- | --- |

e)

metodická pravidla;

| f) | lhůty pro předání údajů s přihlédnutím k době nezbytné k vytvoření vnitrostátních údajů splňujících kritéria kvality vymezená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a k potřebě minimalizovat administrativní zátěž a náklady pro členské státy a respondenty; lhůty pro předání údajů nelze změnit dříve než 1. ledna 2030.
  Pokud Komise zjistí, že je třeba lhůty pro předání údajů změnit, zahájí studie proveditelnosti podle článku 11 tohoto nařízení a výsledky těchto studií náležitě zohlední. Při změně lhůt pro předání údajů nesmějí být tyto lhůty zkráceny o více než 20 % dní mezi koncem referenčního období a lhůtou pro předání údajů stanovenou v prvním prováděcím aktu přijatém podle tohoto odstavce, ledaže se lhůta pro předání údajů zkracuje výhradně z důvodu zavedení inovativního přístupu nebo použití nových digitálních zdrojů údajů, jako je pozorování Země nebo data velkého objemu, dostupných ve všech členských státech. |
| --- | --- |

f)

lhůty pro předání údajů s přihlédnutím k době nezbytné k vytvoření vnitrostátních údajů splňujících kritéria kvality vymezená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a k potřebě minimalizovat administrativní zátěž a náklady pro členské státy a respondenty; lhůty pro předání údajů nelze změnit dříve než 1. ledna 2030.

Pokud Komise zjistí, že je třeba lhůty pro předání údajů změnit, zahájí studie proveditelnosti podle článku 11 tohoto nařízení a výsledky těchto studií náležitě zohlední. Při změně lhůt pro předání údajů nesmějí být tyto lhůty zkráceny o více než 20 % dní mezi koncem referenčního období a lhůtou pro předání údajů stanovenou v prvním prováděcím aktu přijatém podle tohoto odstavce, ledaže se lhůta pro předání údajů zkracuje výhradně z důvodu zavedení inovativního přístupu nebo použití nových digitálních zdrojů údajů, jako je pozorování Země nebo data velkého objemu, dostupných ve všech členských státech.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2 nejméně dvanáct měsíců před začátkem příslušného referenčního roku.

11.   Pokud Komise přijala akt v přenesené pravomoci podle odstavce 8 nebo 9, s výjimkou aktu v přenesené pravomoci měnícího ekologický rozměr, může v prováděcím aktu uvedeném v odstavci 10 změnit, nahradit nebo doplnit nejvýše celkem 90 proměnných za období pěti po sobě následujících let. Tato maximální hranice se však nevztahuje na proměnné týkající se statistiky přípravků na ochranu rostlin.

12.   Členské státy předávají ke každému souboru údajů předem zkontrolované údaje a související metadata prostřednictvím technického formátu stanoveného Komisí (Eurostatem). K předávání údajů Komisi (Eurostatu) se používají služby jednotného kontaktního místa.

Článek 6

Požadavky na údaje ad hoc

1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 17 akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje toto nařízení upřesněním informací, které mají členské státy poskytnout na bázi ad hoc, pokud je v rámci působnosti tohoto nařízení shromažďování dodatečných informací považováno za nezbytné pro řešení dodatečných potřeb statistiky. Tyto akty v přenesené pravomoci upřesní:

| a) | témata a dílčí témata související s oblastmi stanovenými v článku 5, která se mají poskytnout v rámci sběru údajů ad hoc, a důvody těchto dodatečných potřeb statistiky; |
| --- | --- |

a)

témata a dílčí témata související s oblastmi stanovenými v článku 5, která se mají poskytnout v rámci sběru údajů ad hoc, a důvody těchto dodatečných potřeb statistiky;

| b) | referenční období. |
| --- | --- |

b)

referenční období.

2.   Při výkonu pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 Komise zdůvodní potřeby údajů, posoudí proveditelnost sběru požadovaných údajů s využitím údajů od příslušných odborníků a zajistí, aby členským státům nebo respondentům nevznikla žádná výrazná dodatečná zátěž nebo náklady.

3.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 počínaje referenčním rokem 2024, a poté v minimálním rozestupu dvou let mezi jednotlivými sběry údajů ad hoc, počínaje lhůtou pro předání údajů v rámci posledního sběru údajů ad hoc.

4.   Komise přijímá prováděcí akty, kterými stanoví:

| a) | seznam proměnných nepřekračující 50 proměnných; |
| --- | --- |

a)

seznam proměnných nepřekračující 50 proměnných;

| b) | popisy proměnných včetně všech těchto prvků:






  i) | charakteristiky jednotky zjišťování, |
| --- | --- | --- |

b)

popisy proměnných včetně všech těchto prvků:

i)

charakteristiky jednotky zjišťování,

| ii) | měrné jednotky charakteristiky jednotky zjišťování, |
| --- | --- |

ii)

měrné jednotky charakteristiky jednotky zjišťování,

| iii) | rozměrů týkajících se ekologického zemědělství a regionální úrovně u charakteristiky jednotky zjišťování, |
| --- | --- |

iii)

rozměrů týkajících se ekologického zemědělství a regionální úrovně u charakteristiky jednotky zjišťování,

přičemž proměnná se počítá jako kombinace charakteristik jednotky zjišťování a odpovídající měrné jednotky a jednoho z jejích rozměrů;

| c) | požadavky na přesnost; |
| --- | --- |

c)

požadavky na přesnost;

| d) | lhůty pro předání údajů; |
| --- | --- |

d)

lhůty pro předání údajů;

| e) | jednotky zjišťování; |
| --- | --- |

e)

jednotky zjišťování;

| f) | popis referenčního období, jak je stanoveno v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odstavci 1. |
| --- | --- |

f)

popis referenčního období, jak je stanoveno v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odstavci 1.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2 nejméně dvanáct měsíců před začátkem příslušného referenčního roku.

Článek 7

Četnost předávání souborů údajů

1.   Četnost předávání souborů údajů je stanovena v příloze. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými četnost předávání jednotlivých souborů dále upřesní.

2.   Členský stát může být osvobozen od zasílání určitých údajů s četností předávání podle přílohy pro předem vymezené proměnné, pokud je příspěvek tohoto členského státu k souhrnu EU u těchto proměnných jen omezený.

Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví lhůty pro předávání údajů a příslušnou četnost předávání, proměnné a příslušné prahové hodnoty, na základě nichž lze použít první pododstavec. Tyto prahové hodnoty se stanovují tak, aby jejich použití nevedlo u odpovídající proměnné ke snížení informací o jejím očekávaném souhrnu za EU o více než 5 %. Prahové hodnoty Komise (Eurostat) reviduje, aby odpovídaly vývoji souhrnů EU.

3.   V případě produkčních statistik může být členský stát osvobozen od zasílání určitých údajů pro předem vymezené proměnné, pokud je příspěvek těchto proměnných k zemědělské výrobě na celostátní a regionální úrovni jen omezený. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví prahové hodnoty pro tyto proměnné.

4.   Prováděcí akty uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2 nejméně dvanáct měsíců před začátkem příslušného referenčního roku.

Článek 8

Zdroje údajů a metody

1.   Pro účely sestavení statistiky vstupů a výstupů zemědělských činností použijí členské státy jeden nebo více z následujících zdrojů údajů či metod nebo jejich kombinaci za předpokladu, že údaje umožní vypracování statistiky, která splňuje požadavky na kvalitu stanovené v článku 10:

| a) | statistická zjišťování nebo jiné metody sběru statistických údajů; |
| --- | --- |

a)

statistická zjišťování nebo jiné metody sběru statistických údajů;

| b) | administrativní zdroje údajů uvedené v odstavci 2 tohoto článku; |
| --- | --- |

b)

administrativní zdroje údajů uvedené v odstavci 2 tohoto článku;

| c) | jiné administrativní zdroje údajů založené na vnitrostátním právu a jiné zdroje, metody či inovativní přístupy, jako jsou digitální nástroje a na dálku působící čidla. |
| --- | --- |

c)

jiné administrativní zdroje údajů založené na vnitrostátním právu a jiné zdroje, metody či inovativní přístupy, jako jsou digitální nástroje a na dálku působící čidla.

2.   Pokud jde o odst. 1 písm. b) tohoto článku, mohou členské státy využít údaje z těchto zdrojů:

| a) | z integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 (23), ze systému identifikace a registrace skotu zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (24) a ze systému identifikace a evidence některých druhů chovaných suchozemských zvířat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 (25), z registru vinic zřízeného v souladu s článkem 145 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (26), z registrů hospodářských subjektů ekologického zemědělství zřízených na základě nařízení (EU) 2018/848 nebo jakékoli další vhodné administrativní údaje odpovídající kvality pro statistické účely, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 3 tohoto nařízení, vymezené v unijním právu; |
| --- | --- |

a)

z integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 (23), ze systému identifikace a registrace skotu zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (24) a ze systému identifikace a evidence některých druhů chovaných suchozemských zvířat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 (25), z registru vinic zřízeného v souladu s článkem 145 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (26), z registrů hospodářských subjektů ekologického zemědělství zřízených na základě nařízení (EU) 2018/848 nebo jakékoli další vhodné administrativní údaje odpovídající kvality pro statistické účely, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 3 tohoto nařízení, vymezené v unijním právu;

| b) | záznamy uchovávané v elektronické podobě uvedené v článku 67 nařízení (ES) č. 1107/2009 nebo |
| --- | --- |

b)

záznamy uchovávané v elektronické podobě uvedené v článku 67 nařízení (ES) č. 1107/2009 nebo

| c) | jakékoli další vhodné administrativní zdroje údajů za předpokladu, že tyto údaje umožňují vypracování statistiky, která splňuje požadavky na kvalitu stanovené v článku 10 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

c)

jakékoli další vhodné administrativní zdroje údajů za předpokladu, že tyto údaje umožňují vypracování statistiky, která splňuje požadavky na kvalitu stanovené v článku 10 tohoto nařízení.

3.   Rozhodne-li se některý členský stát použít zdroje, metody nebo inovativní přístupy uvedené v odst. 1 písm. c), informuje o tom Komisi (Eurostat) během roku, který předchází referenčnímu roku, během něhož se zdroj, metoda nebo inovativní přístup použije, a poskytne podrobnosti o kvalitě získaných údajů.

4.   Vnitrostátní orgány odpovědné za plnění tohoto nařízení mají právo na okamžitý a bezplatný přístup k údajům a jejich využívání, včetně jednotlivých údajů o zemědělských a jiných podnicích v administrativních záznamech vedených na území daného státu podle článku 17a nařízení (ES) č. 223/2009. Pro účely takového přístupu zavedou vnitrostátní orgány a vlastníci administrativních záznamů potřebné mechanismy spolupráce. Tento přístup se umožní i v případech, kdy příslušný orgán pověřil úkoly, jež mají být prováděny jeho jménem, soukromé nebo poloveřejné subjekty.

Článek 9

Referenční období

1.   Informace shromážděné podle tohoto nařízení se týkají jednoho referenčního období, které je společné všem členským státům, a odkazují na stav v určitém časovém rámci.

2.   Referenční období pro každé dílčí téma je stanoveno v příloze. První referenční období začínají v kalendářním roce 2025.

3.   V případě tématu indexů cen v zemědělství uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c) bodě i) přepočítají členské státy tyto indexy každých pět let a použijí přitom za referenční rok roky končící číslicí 0 nebo 5.

4.   Komise může přijmout prováděcí akty, které referenční období dále upřesní. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2 nejméně dvanáct měsíců před začátkem příslušného referenčního období.

Článek 10

Požadavky na kvalitu a podávání zpráv o kvalitě

1.   Členské státy přijmou opatření nutná k zajištění kvality předávaných údajů a metadat.

2.   Členské státy zajistí, aby údaje získané pomocí zdrojů a metod stanovených v článku 8 poskytovaly přesné odhady statistické populace vymezené v článku 3 na celostátní úrovni, a je-li to vyžadováno, na regionální úrovni.

3.   Pro účely tohoto nařízení se použijí kritéria kvality vymezená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.

4.   Komise (Eurostat) posuzuje kvalitu předaných údajů a metadat transparentním a ověřitelným způsobem.

5.   Pro účely odstavce 4 předá každý členský stát Komisi (Eurostatu) k souboru údajů předávanému během daného období poprvé do 30. června 2028 a poté každé tři roky zprávu o kvalitě popisující statistické procesy, zahrnující zejména:

| a) | metadata popisujících použitou metodiku a způsob, jak byly dosaženy technické specifikace odkazem na specifikace stanovené v tomto nařízení; |
| --- | --- |

a)

metadata popisujících použitou metodiku a způsob, jak byly dosaženy technické specifikace odkazem na specifikace stanovené v tomto nařízení;

| b) | informace o splnění požadavků na pokrytí stanovených v článku 4, včetně jejich vývoje a aktualizace. |
| --- | --- |

b)

informace o splnění požadavků na pokrytí stanovených v článku 4, včetně jejich vývoje a aktualizace.

6.   Odchylně od odstavce 5 tohoto článku se v případě tématu indexů cen v zemědělství uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c) bodě i) předávají zprávy o kvalitě každých pět let spolu s váhami a indexy přepočítanými na nový základ a rovněž odpovídající samostatné metodologické zprávy. První zpráva o kvalitě týkající se tématu indexů cen v zemědělství bude předána nejdříve 31. prosince 2028.

7.   Komise může přijímat prováděcí akty, jimiž stanoví praktická opatření pro zprávy o kvalitě a jejich obsah. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2 a nesmějí pro členské státy představovat významnou dodatečnou zátěž nebo náklady.

8.   Je-li to nutné, informují členské státy Komisi (Eurostat) o všech relevantních informacích nebo změnách ohledně provádění tohoto nařízení, které by mohly výrazně ovlivnit kvalitu předávaných údajů.

9.   Členské státy na základě žádosti Komise (Eurostatu) poskytnou dodatečné upřesňující informace nezbytné pro hodnocení kvality statistických údajů.

Článek 11

Proveditelnost a pilotní studie

1.   V souladu s cíli tohoto nařízení, a pokud jsou zjištěny nové požadavky na pravidelně předávané údaje nebo je třeba tyto požadavky významným způsobem zdokonalit, může Komise (Eurostat) zahájit studie proveditelnosti, aby v případě nutnosti posoudila:

| a) | dostupnost a kvalitu příslušných nových zdrojů údajů; |
| --- | --- |

a)

dostupnost a kvalitu příslušných nových zdrojů údajů;

| b) | vypracování a zavedení nových statistických metod; |
| --- | --- |

b)

vypracování a zavedení nových statistických metod;

| c) | finanční dopad na respondenty a zátěž, kterou to pro ně představuje. |
| --- | --- |

c)

finanční dopad na respondenty a zátěž, kterou to pro ně představuje.

2.   V rámci každé studie proveditelnosti Komise (Eurostat) posoudí, zda je možné na základě informací, které jsou dostupné v příslušných administrativních zdrojích na úrovni Unie, vypracovat novou statistiku, a zajistí v souladu s článkem 17a nařízení (ES) č. 223/2009 širší používání již existujících údajů.

3.   V rámci konkrétní studie proveditelnosti může Komise (Eurostat) v případě nutnosti zahájit pilotní studie, které provedou členské státy. Cílem těchto pilotních studií je otestovat zavádění nových požadavků v členských státech s odlišnými metodami vypracovávání statistik na základě jejich zavedení v menším rozsahu.

4.   Komise (Eurostat) ve spolupráci s odborníky z členských států a hlavními uživateli souborů údajů vyhodnotí výsledky těchto studií proveditelnosti a případně pilotních studií a doplní je v případě potřeby návrhy na zavedení nových požadavků na pravidelně předávané údaje nebo na jejich zdokonalení podle odstavce 1. Po jejich vyhodnocení vypracuje Komise zprávu o výsledcích studií proveditelnosti a pilotních studií. Tyto zprávy se zveřejní.

5.   Při vypracovávání aktu v přenesené pravomoci uvedeného v čl. 5 odst. 8 nebo 9 Komise řádně přihlédne k výsledkům studií proveditelnosti a pilotních studií, zejména k možnosti zavedení nových požadavků na údaje ve všech členských státech.

Článek 12

Šíření údajů

1.   Aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 1367/2006, a v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 zajistí Komise (Eurostat) bezplatné šíření údajů, které jí byly předány v souladu s články 5 a 6 tohoto nařízení, online.

2.   Komise (Eurostat) při plném zachování obchodní a statistické důvěrnosti zajistí šíření souhrnných statistik, které spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení, pokud jde o veterinární léčivé přípravky, a to na základě údajů uvedených v čl. 55 odst. 2 a čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) 2019/6.

Článek 13

Příspěvek Unie

1.   Unie poskytuje pro účely provádění tohoto nařízení národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 granty v rámci Programu pro jednotný trh zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/690 (27) a v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (28) na:

| a) | pokrytí nákladů na provedení sběru údajů ad hoc; |
| --- | --- |

a)

pokrytí nákladů na provedení sběru údajů ad hoc;

| b) | vytvoření kapacity pro využívání administrativních zdrojů k sestavování statistik požadovaných podle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

vytvoření kapacity pro využívání administrativních zdrojů k sestavování statistik požadovaných podle tohoto nařízení;

| c) | provádění výběrového šetření k získání statistických údajů o používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství pro referenční rok 2026; |
| --- | --- |

c)

provádění výběrového šetření k získání statistických údajů o používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství pro referenční rok 2026;

| d) | vývoj metodiky a inovativních postupů při úpravě systémů pro shromažďování údajů, včetně digitálních řešení, za účelem plnění požadavků tohoto nařízení; |
| --- | --- |

d)

vývoj metodiky a inovativních postupů při úpravě systémů pro shromažďování údajů, včetně digitálních řešení, za účelem plnění požadavků tohoto nařízení;

| e) | provádění studií proveditelnosti a pilotních studií podle článku 11; |
| --- | --- |

e)

provádění studií proveditelnosti a pilotních studií podle článku 11;

| f) | pokrytí nákladů na vypracování a zavedení metod, které by zkrátily lhůty pro předávání údajů. |
| --- | --- |

f)

pokrytí nákladů na vypracování a zavedení metod, které by zkrátily lhůty pro předávání údajů.

2.   Finanční příspěvek Unie podle tohoto článku nepřesáhne 95 % způsobilých nákladů.

3.   V případě dostupnosti finančních prostředků se částka unijního finančního příspěvku podle tohoto článku stanovuje v souladu s pravidly uvedenými v Programu pro jednotný trh jako součást každoročního rozpočtového procesu. Výši dostupných finančních prostředků každoročně stanovuje rozpočtový orgán.

Článek 14

Přechodný režim pro údaje týkající se dílčího tématu používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství

1.   Pro dílčí téma používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství uvedené v příloze platí pro roky 2025, 2026 a 2027 tato přechodná pravidla:

| a) | odchylně od čl. 7 odst. 1 a čl. 9 odst. 2 se údaje předávají pouze jednou, a to za referenční rok 2026; |
| --- | --- |

a)

odchylně od čl. 7 odst. 1 a čl. 9 odst. 2 se údaje předávají pouze jednou, a to za referenční rok 2026;

| b) | odchylně od čl. 4 odst. 5 písm. b) údaje zahrnují společný seznam plodin pro všechny členské státy poskytující informace o používání prostředků na ochranu rostlin na podporu příslušných politik Unie; tento společný seznam plodin pokrývá spolu se seznamem trvalých travních porostů 75 % obhospodařované zemědělské půdy na úrovni Unie. |
| --- | --- |

b)

odchylně od čl. 4 odst. 5 písm. b) údaje zahrnují společný seznam plodin pro všechny členské státy poskytující informace o používání prostředků na ochranu rostlin na podporu příslušných politik Unie; tento společný seznam plodin pokrývá spolu se seznamem trvalých travních porostů 75 % obhospodařované zemědělské půdy na úrovni Unie.

Komise přijme prováděcí akty, jimiž dále upřesní požadavky na pokrytí uvedené v prvním pododstavci písm. b) tohoto odstavce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2 nejméně dvanáct měsíců před začátkem příslušného referenčního období.

2.   Pokud počínaje referenčním rokem 2028 nebude přijat unijní právní předpis, který by po profesionálních uživatelích přípravků na ochranu rostlin požadoval vedení záznamů o jejich používání v elektronické podobě a který by byl použitelný 12 měsíců před začátkem referenčního roku, pro který se mají předat příslušné údaje, použijí se tato ustanovení:

| a) | odchylně od čl. 7 odst. 1 činí četnost předávání těchto údajů dva roky; |
| --- | --- |

a)

odchylně od čl. 7 odst. 1 činí četnost předávání těchto údajů dva roky;

| b) | odchylně od čl. 4 odst. 5 písm. b) se nadále použijí přechodná pravidla podle odst. 1 písm. b) tohoto článku. |
| --- | --- |

b)

odchylně od čl. 4 odst. 5 písm. b) se nadále použijí přechodná pravidla podle odst. 1 písm. b) tohoto článku.

Článek 15

Ochrana finančních zájmů Unie

1.   Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby při provádění opatření financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny na základě preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, získáním neoprávněně vyplacených částek zpět a případně uplatněním účinných, přiměřených a odrazujících správních a finančních sankcí.

2.   Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.

3.   Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (29) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (30), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu nebo poškozujícímu finanční zájmy Unie.

4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a šetření v souladu s jejich pravomocemi.

Článek 16

Výjimky

1.   Pokud použití tohoto nařízení nebo prováděcích opatření a aktů v přenesené pravomoci přijatých na jejich základě vyžaduje rozsáhlé úpravy národního statistického systému členského státu, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými členským státům udělí na maximální dobu tří let výjimku. V případě dílčího tématu používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství uvedeného v čl. 14 odst. 1 je udělit výjimku z přechodných pravidel nelze.

Příslušný členský stát podá Komisi do tří měsíců ode dne vstupu dotyčného aktu v platnost řádně odůvodněnou žádost o takovou výjimku, v níž vysvětlí, jaké významné úpravy jeho statistického systému je zapotřebí provést, a poskytne odhadovaný harmonogram těchto úprav.

Vliv výjimek udělených podle tohoto článku na srovnatelnost údajů členských států nebo na výpočet požadovaných včasných a reprezentativních evropských souhrnných ukazatelů se omezí na minimum. Při udělování výjimky zohlední Komise zátěž respondentů a členských států.

2.   Prováděcí akty uvedené v odst. 1 tohoto článku se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2.

Článek 17

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 8 a 9 a čl. 6 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 27. prosince 2022. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 8 a 9 a čl. 6 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 8 a 9 a čl. 6 odst. 1 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 18

Podávání zpráv

Komise do 31. prosince 2029 a poté každých pět let předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení.

Článek 19

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 20

Změna nařízení (ES) č. 617/2008

Nařízení (ES) č. 617/2008 se mění takto:

| 1) | v článku 8 se zrušují odstavce 3, 4 a 5; |
| --- | --- |

1)

v článku 8 se zrušují odstavce 3, 4 a 5;

| 2) | článek 11 se zrušuje; |
| --- | --- |

2)

článek 11 se zrušuje;

| 3) | zrušují se přílohy III a IV. |
| --- | --- |

3)

zrušují se přílohy III a IV.

Článek 21

Zrušení

1.   S účinkem ode dne 1. ledna 2025 se zrušují nařízení (ES) č. 1165/2008, (ES) č. 543/2009 a (ES) č. 1185/2009 a směrnice 96/16/ES, aniž jsou tím dotčeny povinnosti stanovené v těchto právních aktech, které se týkají předávání údajů a metadat s ohledem na referenční období, jež částečně nebo úplně spadá do období před tímto datem, včetně zpráv o jejich kvalitě.

2.   Odkazy na zrušené akty se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 22

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2025.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 23. listopadu 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 4. října 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 8. listopadu 2022.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1091 ze dne 18. července 2018 o integrované statistice zemědělských podniků a o zrušení nařízení (ES) č. 1166/2008 a (EU) č. 1337/2011 (Úř. věst. L 200, 7.8.2018, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o statistice chovu hospodářských zvířat a produkce masa a o zrušení směrnic Rady 93/23/EHS, 93/24/EHS a 93/25/EHS (Úř. věst. L 321, 1.12.2008, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 543/2009 ze dne 18. června 2009 o statistice plodin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 837/90 a (EHS) č. 959/93 (Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1185/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o statistice pesticidů (Úř. věst. L 324, 10.12.2009, s. 1).

6

(7)  Směrnice Rady 96/16/ES ze dne 19. března 1996 o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích (Úř. věst. L 78, 28.3.1996, s. 27).

7

(8)  Nařízení Komise (ES) č. 617/2008 ze dne 27. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro násadová vejce a kuřata chovné drůbeže (Úř. věst. L 168, 28.6.2008, s. 5).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 ze dne 5. prosince 2003 o souhrnném zemědělském účtu ve Společenství (Úř. věst. L 33, 5.2.2004, s. 1).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 1).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 ze dne 11. prosince 2018 o veterinárních léčivých přípravcích a o zrušení směrnice 2001/82/ES (Úř. věst. L 4, 7.1.2019, s. 43).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1).

15

(16)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

17

(18)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/313/EHS (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26).

18

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Unie (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).

21

(22)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 ze dne 5. června 2019, kterým se stanoví pravidla pro dodávání hnojivých výrobků EU na trh a kterým se mění nařízení (ES) č. 1069/2009 a (ES) č. 1107/2009 a zrušuje nařízení (ES) č. 2003/2003 (Úř. věst. L 170, 25.6.2019, s. 1).

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EU) č. 1306/2013 (Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 187).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a registrace skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1).

25

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanovuje společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/690 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí program pro vnitřní trh, pro konkurenceschopnost podniků včetně malých a středních podniků, pro oblast rostlin, zvířat, potravin a krmiv a pro evropskou statistiku (Program pro jednotný trh) a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 99/2013, (EU) č. 1287/2013, (EU) č. 254/2014 a (EU) č. 652/2014 (Úř. věst. L 153, 3.5.2021, s. 1).

27

(28)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanovují finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

28

(29)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

29

(30)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

30

---

PŘÍLOHA

OBLASTI, TÉMATA A DÍLČÍ TÉMATA, ČETNOST PŘEDÁVÁNÍ ÚDAJŮ, REFERENČNÍ OBDOBÍ A ROZMĚR PRO KAŽDÉ DÍLČÍ TÉMA

a)   Statistika živočišné výroby

| Téma | Dílčí téma | Četnost předávání údajů | Referenční období | Rozměr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologické zemědělství | Regionální úroveň |
| hospodářská zvířata a maso | stavy hospodářských zvířat
  Tyto údaje se vztahují k počtu zvířat v zemědělských podnicích na území členského státu v referenční den nebo v průměru za referenční období. | dvakrát ročně | datum v období května/června | | |
| datum v období listopadu/prosince | použije se | použije se |
| ročně | datum v období listopadu/prosince | použije se | použije se |
| rok | použije se | použije se |
| třikrát za desetiletí | rok | | |
| produkce masa
  Tyto údaje se vztahují k hmotnostem jatečně upravených těl a počtům zvířat poražených na území členského státu v průběhu referenčního období, ať už na jatkách či mimo ně, která jsou vhodná pro lidskou spotřebu. | měsíčně | měsíc | | |
| ročně | rok | použije se | |
| dodávky zvířat
  Tyto údaje se vztahují k prognóze hrubé domácí produkce, tj. očekávaného počtu zvířat, která mají být dodána v rámci zemědělských podniků členského státu buď do zahraničí, nebo na jatka v členském státě. | dvakrát ročně | čtyři čtvrtletí | | |
| dvakrát ročně | tři pololetí | | |
| ročně | dvě pololetí | | |
| vejce a drůbeží mláďata | konzumní vejce
  Tyto údaje se vztahují k počtu konzumních vajec odebraných od zemědělských podniků v členském státě v průběhu referenčního období. Tato vejce mohou být dodána do balíren/třídíren, prodána přímo zákazníkům nebo zemědělsko-potravinářským podnikům, spotřebována v zemědělském podniku nebo po opuštění zemědělského podniku znehodnocena. | ročně | rok | použije se | |
| třikrát za desetiletí | rok | použije se | |
| násadová vejce a mláďata domácí drůbeže
  Tyto údaje se vztahují k počtu násadových vajec vložených do líhní a k počtu mláďat vylíhlých v líhních členského státu s kapacitou nad 1 000 vajec v průběhu referenčního období a k počtu mláďat dovezených či vyvezených daným členským státem. | měsíčně | měsíc | | |
| struktura líhní
  Tyto údaje se vztahují ke struktuře líhní popsané pomocí počtu líhní v členském státě a jejich kapacity, které jsou v průběhu referenčního období rozděleny podle kapacity do velikostních tříd. | ročně | rok | | |
| mléko a mléčné výrobky | mléko vyprodukované a použité v zemědělských podnicích
  Tyto údaje se vztahují k množstvím kravského, ovčího, kozího či buvolího mléka vyprodukovaného v zemědělských podnicích členského státu v průběhu referenčního období a k množstvím mléčných výrobků přímo použitých (tj. nedodaných do mlékárenských podniků v členském státě těmito zemědělskými podniky v uvedeném období. | ročně | rok | použije se | použije se |
| dostupnost mléka pro mlékárenské odvětví
  Tyto údaje se vztahují k množstvím mléka odebraného mlékárenskými podniky členského státu v průběhu referenčního období od zemědělských podniků bez ohledu na to, zda se nacházejí v daném členském státě. Vztahují se také k množstvím mléka a mléčných surovin dostupných pro mlékárenské odvětví, jako je množství odebraného mléka, dovezeného mléka a mléčných surovin a jiných mléčných výrobků, které mlékárenské podniky členského státu odebraly od zemědělských podniků v průběhu referenčního období. | ročně | rok | použije se | |
| použití mléka a mléčných surovin v mlékárenském odvětví a výsledné výrobky
  Tyto údaje se vztahují k množstvím plnotučného a odstředěného mléka použitého mlékárenskými podniky členského státu v průběhu referenčního období ke zpracování nejrůznějších mléčných výrobků, nebo v případě mléčných surovin k množstvím ekvivalentu plnotučného a odstředěného mléka. Tato množství mohou být buď měřena přímo, nebo odhadnuta na základě obsahu mléčného tuku či mléčné bílkoviny v mléčných výrobcích (výstupy) nebo na základě obsahu mléčného tuku či mléčné bílkoviny v mléčných surovinách (vstupy). | ročně | rok | použije se | |
| měsíční použití kravského mléka v mlékárenském odvětví
  Tyto údaje se vztahují k množstvím mléčných výrobků (nebo v případě másla celkem a ostatních výrobků z mléčného tuku k množstvím ekvivalentu másla) zpracovaných z kravského mléka, které byly vyrobeny v mlékárenských podnicích členského státu v průběhu referenčního období, s výjimkou mléčných surovin. | měsíčně | měsíc | | |
| struktura mlékárenských podniků
  Tyto údaje se vztahují k počtu mlékárenských podniků v členském státě, které jsou v provozu ke dni 31. prosince referenčního roku a které jsou klasifikovány podle objemu příslušných odebraných, zpracovaných nebo vyprodukovaných výrobků. | třikrát za desetiletí | rok | | |

Téma

Dílčí téma

Četnost předávání údajů

Referenční období

Rozměr

Ekologické zemědělství

Regionální úroveň

hospodářská zvířata a maso

stavy hospodářských zvířat

Tyto údaje se vztahují k počtu zvířat v zemědělských podnicích na území členského státu v referenční den nebo v průměru za referenční období.

dvakrát ročně

datum v období května/června

datum v období listopadu/prosince

použije se

použije se

ročně

datum v období listopadu/prosince

použije se

použije se

rok

použije se

použije se

třikrát za desetiletí

rok

produkce masa

Tyto údaje se vztahují k hmotnostem jatečně upravených těl a počtům zvířat poražených na území členského státu v průběhu referenčního období, ať už na jatkách či mimo ně, která jsou vhodná pro lidskou spotřebu.

měsíčně

měsíc

ročně

rok

použije se

dodávky zvířat

Tyto údaje se vztahují k prognóze hrubé domácí produkce, tj. očekávaného počtu zvířat, která mají být dodána v rámci zemědělských podniků členského státu buď do zahraničí, nebo na jatka v členském státě.

dvakrát ročně

čtyři čtvrtletí

dvakrát ročně

tři pololetí

ročně

dvě pololetí

vejce a drůbeží mláďata

konzumní vejce

Tyto údaje se vztahují k počtu konzumních vajec odebraných od zemědělských podniků v členském státě v průběhu referenčního období. Tato vejce mohou být dodána do balíren/třídíren, prodána přímo zákazníkům nebo zemědělsko-potravinářským podnikům, spotřebována v zemědělském podniku nebo po opuštění zemědělského podniku znehodnocena.

ročně

rok

použije se

třikrát za desetiletí

rok

použije se

násadová vejce a mláďata domácí drůbeže

Tyto údaje se vztahují k počtu násadových vajec vložených do líhní a k počtu mláďat vylíhlých v líhních členského státu s kapacitou nad 1 000 vajec v průběhu referenčního období a k počtu mláďat dovezených či vyvezených daným členským státem.

měsíčně

měsíc

struktura líhní

Tyto údaje se vztahují ke struktuře líhní popsané pomocí počtu líhní v členském státě a jejich kapacity, které jsou v průběhu referenčního období rozděleny podle kapacity do velikostních tříd.

ročně

rok

mléko a mléčné výrobky

mléko vyprodukované a použité v zemědělských podnicích

Tyto údaje se vztahují k množstvím kravského, ovčího, kozího či buvolího mléka vyprodukovaného v zemědělských podnicích členského státu v průběhu referenčního období a k množstvím mléčných výrobků přímo použitých (tj. nedodaných do mlékárenských podniků v členském státě těmito zemědělskými podniky v uvedeném období.

ročně

rok

použije se

použije se

dostupnost mléka pro mlékárenské odvětví

Tyto údaje se vztahují k množstvím mléka odebraného mlékárenskými podniky členského státu v průběhu referenčního období od zemědělských podniků bez ohledu na to, zda se nacházejí v daném členském státě. Vztahují se také k množstvím mléka a mléčných surovin dostupných pro mlékárenské odvětví, jako je množství odebraného mléka, dovezeného mléka a mléčných surovin a jiných mléčných výrobků, které mlékárenské podniky členského státu odebraly od zemědělských podniků v průběhu referenčního období.

ročně

rok

použije se

použití mléka a mléčných surovin v mlékárenském odvětví a výsledné výrobky

Tyto údaje se vztahují k množstvím plnotučného a odstředěného mléka použitého mlékárenskými podniky členského státu v průběhu referenčního období ke zpracování nejrůznějších mléčných výrobků, nebo v případě mléčných surovin k množstvím ekvivalentu plnotučného a odstředěného mléka. Tato množství mohou být buď měřena přímo, nebo odhadnuta na základě obsahu mléčného tuku či mléčné bílkoviny v mléčných výrobcích (výstupy) nebo na základě obsahu mléčného tuku či mléčné bílkoviny v mléčných surovinách (vstupy).

ročně

rok

použije se

měsíční použití kravského mléka v mlékárenském odvětví

Tyto údaje se vztahují k množstvím mléčných výrobků (nebo v případě másla celkem a ostatních výrobků z mléčného tuku k množstvím ekvivalentu másla) zpracovaných z kravského mléka, které byly vyrobeny v mlékárenských podnicích členského státu v průběhu referenčního období, s výjimkou mléčných surovin.

měsíčně

měsíc

struktura mlékárenských podniků

Tyto údaje se vztahují k počtu mlékárenských podniků v členském státě, které jsou v provozu ke dni 31. prosince referenčního roku a které jsou klasifikovány podle objemu příslušných odebraných, zpracovaných nebo vyprodukovaných výrobků.

třikrát za desetiletí

rok

b)   Statistika rostlinné výroby

| Téma | Dílčí téma | Četnost předávání údajů | Referenční období | Rozměr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologické zemědělství | Regionální požadavky |
| Plocha a produkce zemědělských plodin | plodiny na orné půdě a trvalé travní porosty
  Tyto údaje se vztahují k předběžným odhadům a konečným statistickým údajům o plochách, produkci a výnosech zemědělských plodin na orné půdě a trvalých travních porostů, pěstovaných za účelem sklizně především v průběhu referenčního období v zemědělských podnicích v členských státech. | četněji než ročně | rok | | |
| ročně | rok | použije se | použije se |
| Zahradnické plodiny kromě trvalých plodin
  Tyto údaje se vztahují k předběžným odhadům a konečným statistickým údajům o plochách, produkci a výnosech zahradnických plodin pěstovaných za účelem sklizně v průběhu referenčního období v zemědělských podnicích v členských státech. | četněji než ročně | rok | | |
| ročně | rok | použije se | |
| trvalé plodiny
  Tyto údaje se vztahují k předběžným odhadům a konečným statistickým údajům o plochách, produkci a výnosech trvalých zemědělských plodin pěstovaných za účelem sklizně především v průběhu referenčního období v zemědělských podnicích v členských státech. | četněji než ročně | rok | | |
| ročně | rok | použije se | použije se |
| Bilance plodin | bilance obilovin
  Tyto údaje se vztahují k dodávkám, použitím a skladovým zásobám hlavních obilovin a výsledných produktů první úrovně jejich zpracování v členských státech v průběhu referenčního období. | ročně | rok | | |
| bilance olejnin
  Tyto údaje se vztahují k dodávkám, použitím a skladovým zásobám hlavních olejnin v členských státech v průběhu referenčního období. | ročně | rok | | |
| Travní porosty | obhospodařování travních porostů
  Tyto údaje se vztahují k plochám trvalých a dočasných travních porostů klasifikovaných podle stáří, pokryvu a obhospodařování v členském státě v průběhu referenčního období. | třikrát za desetiletí | rok | | |

Téma

Dílčí téma

Četnost předávání údajů

Referenční období

Rozměr

Ekologické zemědělství

Regionální požadavky

Plocha a produkce zemědělských plodin

plodiny na orné půdě a trvalé travní porosty

Tyto údaje se vztahují k předběžným odhadům a konečným statistickým údajům o plochách, produkci a výnosech zemědělských plodin na orné půdě a trvalých travních porostů, pěstovaných za účelem sklizně především v průběhu referenčního období v zemědělských podnicích v členských státech.

četněji než ročně

rok

ročně

rok

použije se

použije se

Zahradnické plodiny kromě trvalých plodin

Tyto údaje se vztahují k předběžným odhadům a konečným statistickým údajům o plochách, produkci a výnosech zahradnických plodin pěstovaných za účelem sklizně v průběhu referenčního období v zemědělských podnicích v členských státech.

četněji než ročně

rok

ročně

rok

použije se

trvalé plodiny

Tyto údaje se vztahují k předběžným odhadům a konečným statistickým údajům o plochách, produkci a výnosech trvalých zemědělských plodin pěstovaných za účelem sklizně především v průběhu referenčního období v zemědělských podnicích v členských státech.

četněji než ročně

rok

ročně

rok

použije se

použije se

Bilance plodin

bilance obilovin

Tyto údaje se vztahují k dodávkám, použitím a skladovým zásobám hlavních obilovin a výsledných produktů první úrovně jejich zpracování v členských státech v průběhu referenčního období.

ročně

rok

bilance olejnin

Tyto údaje se vztahují k dodávkám, použitím a skladovým zásobám hlavních olejnin v členských státech v průběhu referenčního období.

ročně

rok

Travní porosty

obhospodařování travních porostů

Tyto údaje se vztahují k plochám trvalých a dočasných travních porostů klasifikovaných podle stáří, pokryvu a obhospodařování v členském státě v průběhu referenčního období.

třikrát za desetiletí

rok

c)   Statistika cen v zemědělství

| Téma | Dílčí téma | Četnost předávání údajů | Referenční období | Rozměr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologické zemědělství | Regionální požadavky |
| Indexy cen v zemědělství | předběžné a konečné indexy
  Na základě těchto údajů se zjistí indexy cen v zemědělství, které představují změnu absolutní ceny zemědělských produktů a vstupů v členském státě v průběhu referenčního období v porovnání s referenčním rokem. | čtvrtletně | čtvrtletí | | |
| ročně | rok | | |
| váhy a indexy přepočtené na nový základ
  Údaje potřebné k tomu, aby předběžné a konečné indexy mohly být přepočteny na nový základ. | každých pět let | čtvrtletí | | |
| rok | | |
| | | | | |
| Absolutní ceny vstupů | hnojiva
  Tento soubor údajů se vztahuje k průměrným nákupním cenám hnojivých výrobků a k souvisejícím váženým hodnotám v jednotlivých členských státech. | ročně | rok | | |
| každých pět let (1) | rok | | |
| krmivo
  Tento soubor údajů se vztahuje k nákupním cenám krmiv a k souvisejícím váženým hodnotám v jednotlivých členských státech. | ročně | rok | | |
| každých pět let (1) | rok | | |
| energie
  Tento soubor údajů se vztahuje k nákupním cenám energetických produktů používaných v zemědělství a k souvisejícím váženým hodnotám v jednotlivých členských státech. | ročně | rok | | |
| každých pět let (1) | rok | | |
| Ceny zemědělské půdy a nájemné | ceny zemědělské půdy
  Tyto údaje se vztahují k průměrné prodejní ceně zemědělské půdy, jak se odráží v transakcích v členských státech v průběhu referenčního období. | ročně | rok | | |
| nájemné za zemědělskou půdu
  Tyto údaje se vztahují k průměrné ceně nájmu za zemědělskou půdu v členských státech v průběhu referenčního období. | ročně | rok | | |

Téma

Dílčí téma

Četnost předávání údajů

Referenční období

Rozměr

Ekologické zemědělství

Regionální požadavky

Indexy cen v zemědělství

předběžné a konečné indexy

Na základě těchto údajů se zjistí indexy cen v zemědělství, které představují změnu absolutní ceny zemědělských produktů a vstupů v členském státě v průběhu referenčního období v porovnání s referenčním rokem.

čtvrtletně

čtvrtletí

ročně

rok

váhy a indexy přepočtené na nový základ

Údaje potřebné k tomu, aby předběžné a konečné indexy mohly být přepočteny na nový základ.

každých pět let

čtvrtletí

rok

Absolutní ceny vstupů

hnojiva

Tento soubor údajů se vztahuje k průměrným nákupním cenám hnojivých výrobků a k souvisejícím váženým hodnotám v jednotlivých členských státech.

ročně

rok

každých pět let (1)

rok

krmivo

Tento soubor údajů se vztahuje k nákupním cenám krmiv a k souvisejícím váženým hodnotám v jednotlivých členských státech.

ročně

rok

každých pět let (1)

rok

energie

Tento soubor údajů se vztahuje k nákupním cenám energetických produktů používaných v zemědělství a k souvisejícím váženým hodnotám v jednotlivých členských státech.

ročně

rok

každých pět let (1)

rok

Ceny zemědělské půdy a nájemné

ceny zemědělské půdy

Tyto údaje se vztahují k průměrné prodejní ceně zemědělské půdy, jak se odráží v transakcích v členských státech v průběhu referenčního období.

ročně

rok

nájemné za zemědělskou půdu

Tyto údaje se vztahují k průměrné ceně nájmu za zemědělskou půdu v členských státech v průběhu referenčního období.

ročně

rok

d)   Statistika živin

| Téma | Dílčí téma | Četnost předávání údajů | Referenční období | Rozměr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologické zemědělství | Regionální požadavky |
| Živiny v hnojivech pro zemědělství | anorganická hnojiva pro zemědělství
  Tyto údaje se vztahují k množstvím živin v anorganických hnojivech použitých v zemědělství v průběhu referenčního období v členském státě. | ročně | rok | | |
| organická hnojiva pro zemědělství
  Tyto údaje se vztahují k organickým hnojivům (s výjimkou statkových hnojiv) použitých v průběhu referenčního období v členském státě a k příslušným koeficientům obsahu živin. | každé tři roky | rok | | |
| Bilance živin | koeficienty obsahu živin v plodinách a pícninách
  Tyto údaje se vztahují ke koeficientům obsahu živin představujícím průměrné množství živin na tunu sklizené plodiny. | každých pět let | rok | | |
| množství posklizňových rostlinných zbytků a koeficienty obsahu živin
  Tyto údaje se vztahují k průměrným ročním množstvím posklizňových rostlinných zbytků a k příslušným koeficientům obsahu živin. | každých pět let | rok | | |
| koeficienty biologické fixace dusíku
  Tyto údaje se vztahují ke koeficientům biologické fixace dusíku v případě leguminóz a směsí leguminóz a trav. | každých pět let | rok | | |
| koeficienty atmosférické depozice dusíku
  Tyto údaje se vztahují ke koeficientům atmosférické depozice dusíku na hektar obhospodařované zemědělské půdy. | každých pět let | rok | | |
| koeficienty obsahu živin v osivu a sadbě
  Tyto údaje se vztahují ke koeficientům obsahu živin v osivu a sadbě na hektar oseté či osázené plochy. | každých pět let | rok | | |
| koeficienty obsahu živin v exkrementech hospodářských zvířat
  Tyto údaje se vztahují ke koeficientům obsahu živin v exkrementech hospodářských zvířat použitých v rámci zemědělské činnosti. | každých pět let | rok | | |
| množství statkových hnojiv nepoužitých v zemědělství a koeficienty obsahu živin
  Tyto údaje se vztahují k průměrnému ročnímu množství statkových hnojiv nepoužitých v zemědělství a k příslušným koeficientům obsahu živin. | každých pět let | rok | | |

Téma

Dílčí téma

Četnost předávání údajů

Referenční období

Rozměr

Ekologické zemědělství

Regionální požadavky

Živiny v hnojivech pro zemědělství

anorganická hnojiva pro zemědělství

Tyto údaje se vztahují k množstvím živin v anorganických hnojivech použitých v zemědělství v průběhu referenčního období v členském státě.

ročně

rok

organická hnojiva pro zemědělství

Tyto údaje se vztahují k organickým hnojivům (s výjimkou statkových hnojiv) použitých v průběhu referenčního období v členském státě a k příslušným koeficientům obsahu živin.

každé tři roky

rok

Bilance živin

koeficienty obsahu živin v plodinách a pícninách

Tyto údaje se vztahují ke koeficientům obsahu živin představujícím průměrné množství živin na tunu sklizené plodiny.

každých pět let

rok

množství posklizňových rostlinných zbytků a koeficienty obsahu živin

Tyto údaje se vztahují k průměrným ročním množstvím posklizňových rostlinných zbytků a k příslušným koeficientům obsahu živin.

každých pět let

rok

koeficienty biologické fixace dusíku

Tyto údaje se vztahují ke koeficientům biologické fixace dusíku v případě leguminóz a směsí leguminóz a trav.

každých pět let

rok

koeficienty atmosférické depozice dusíku

Tyto údaje se vztahují ke koeficientům atmosférické depozice dusíku na hektar obhospodařované zemědělské půdy.

každých pět let

rok

koeficienty obsahu živin v osivu a sadbě

Tyto údaje se vztahují ke koeficientům obsahu živin v osivu a sadbě na hektar oseté či osázené plochy.

každých pět let

rok

koeficienty obsahu živin v exkrementech hospodářských zvířat

Tyto údaje se vztahují ke koeficientům obsahu živin v exkrementech hospodářských zvířat použitých v rámci zemědělské činnosti.

každých pět let

rok

množství statkových hnojiv nepoužitých v zemědělství a koeficienty obsahu živin

Tyto údaje se vztahují k průměrnému ročnímu množství statkových hnojiv nepoužitých v zemědělství a k příslušným koeficientům obsahu živin.

každých pět let

rok

e)   Statistika přípravků na ochranu rostlin

| Téma | Dílčí téma | Četnost předávání údajů | Referenční období | Rozměr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologické zemědělství | Regionální požadavky |
| přípravky na ochranu rostlin | přípravky na ochranu rostlin uvedené na trh
  Tyto údaje se vztahují k veškerým účinným látkám ve všech přípravcích na ochranu rostlin uvedených na trh v členském státě v průběhu referenčního období, včetně těch, které byly uvedeny na trh na základě povolení k souběžnému obchodu, příp. na základě povolení v případě mimořádných stavů při ochraně rostlin. | ročně | rok | | |
| používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství
  Tyto údaje se vztahují k plochám plodin ošetřených přípravky na ochranu rostlin a k množstvím veškerých účinných látek, které byly použity v průběhu referenčního období v zemědělských podnicích v členském státu, včetně těch použitých na základě povolení v případě mimořádných stavů při ochraně rostlin. | ročně | rok | použije se | |

Téma

Dílčí téma

Četnost předávání údajů

Referenční období

Rozměr

Ekologické zemědělství

Regionální požadavky

přípravky na ochranu rostlin

přípravky na ochranu rostlin uvedené na trh

Tyto údaje se vztahují k veškerým účinným látkám ve všech přípravcích na ochranu rostlin uvedených na trh v členském státě v průběhu referenčního období, včetně těch, které byly uvedeny na trh na základě povolení k souběžnému obchodu, příp. na základě povolení v případě mimořádných stavů při ochraně rostlin.

ročně

rok

používání přípravků na ochranu rostlin v zemědělství

Tyto údaje se vztahují k plochám plodin ošetřených přípravky na ochranu rostlin a k množstvím veškerých účinných látek, které byly použity v průběhu referenčního období v zemědělských podnicích v členském státu, včetně těch použitých na základě povolení v případě mimořádných stavů při ochraně rostlin.

ročně

rok

použije se

---

(1)  Jedná se o četnost předávání souvisejících vážených hodnot v jednotlivých členských státech.

---

SMĚRNICE

| 7.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/30

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/2380

ze dne 23. listopadu 2022,

kterou se mění směrnice 2014/53/EU o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání rádiových zařízení na trh

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Jedním z cílů směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/53/EU (3) je zajistit správné fungování vnitřního trhu. Jedním ze základních požadavků, které musí rádiové zařízení podle čl. 3 odst. 3 písm. a) uvedené směrnice splňovat, je to, že funguje s příslušenstvím, zejména s jednotnými nabíječkami. V souvislosti s tím směrnice 2014/53/EU uvádí, že interoperabilita rádiových zařízení a příslušenství, jako jsou například nabíječky, zjednodušuje používání rádiových zařízení a snižuje množství zbytečného odpadu a náklady a že je nezbytné vyvinout společnou nabíječku pro určité kategorie nebo třídy rádiových zařízení, a to zejména ve prospěch spotřebitelů a dalších konečných uživatelů. |
| --- | --- |

(1)

Jedním z cílů směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/53/EU (3) je zajistit správné fungování vnitřního trhu. Jedním ze základních požadavků, které musí rádiové zařízení podle čl. 3 odst. 3 písm. a) uvedené směrnice splňovat, je to, že funguje s příslušenstvím, zejména s jednotnými nabíječkami. V souvislosti s tím směrnice 2014/53/EU uvádí, že interoperabilita rádiových zařízení a příslušenství, jako jsou například nabíječky, zjednodušuje používání rádiových zařízení a snižuje množství zbytečného odpadu a náklady a že je nezbytné vyvinout společnou nabíječku pro určité kategorie nebo třídy rádiových zařízení, a to zejména ve prospěch spotřebitelů a dalších konečných uživatelů.

| (2) | Od roku 2009 je na úrovni Unie vyvíjeno úsilí o omezení roztříštěnosti trhu s nabíjecími rozhraními pro mobilní telefony a podobná rádiová zařízení. I když nedávné dobrovolné iniciativy zvýšily úroveň konvergence nabíjecích zařízení, která představují vnější zdroj napájení nabíječek, a snížily počet nejrůznějších řešení nabíjení, která jsou na trhu k dispozici, neplní zcela cíle politiky Unie zajistit pohodlí pro spotřebitele, snížit množství elektronického odpadu (e-odpadu) a zabránit roztříštěnosti trhu s nabíjecími zařízeními. |
| --- | --- |

(2)

Od roku 2009 je na úrovni Unie vyvíjeno úsilí o omezení roztříštěnosti trhu s nabíjecími rozhraními pro mobilní telefony a podobná rádiová zařízení. I když nedávné dobrovolné iniciativy zvýšily úroveň konvergence nabíjecích zařízení, která představují vnější zdroj napájení nabíječek, a snížily počet nejrůznějších řešení nabíjení, která jsou na trhu k dispozici, neplní zcela cíle politiky Unie zajistit pohodlí pro spotřebitele, snížit množství elektronického odpadu (e-odpadu) a zabránit roztříštěnosti trhu s nabíjecími zařízeními.

| (3) | Unie se zavázala k posílení účinného využívání zdrojů přechodem k čistému oběhovému hospodářství prostřednictvím zavedení iniciativ, jako je směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (4), a v nedávné době prostřednictvím zavedení Zelené dohody pro Evropu, jak je stanoveno ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019. Cílem této směrnice je snížit množství e-odpadu vznikajícího kvůli prodeji rádiových zařízení a snížit těžbu surovin a emise CO2 vznikající při výrobě, přepravě a likvidaci nabíjecích zařízení, a tím podpořit oběhové hospodářství. |
| --- | --- |

(3)

Unie se zavázala k posílení účinného využívání zdrojů přechodem k čistému oběhovému hospodářství prostřednictvím zavedení iniciativ, jako je směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (4), a v nedávné době prostřednictvím zavedení Zelené dohody pro Evropu, jak je stanoveno ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019. Cílem této směrnice je snížit množství e-odpadu vznikajícího kvůli prodeji rádiových zařízení a snížit těžbu surovin a emise CO2 vznikající při výrobě, přepravě a likvidaci nabíjecích zařízení, a tím podpořit oběhové hospodářství.

| (4) | Akční plán Komise pro oběhové hospodářství, uvedený ve sdělení Komise ze dne 11. března 2020, stanovil pro celý životní cyklus výrobků iniciativy, které jsou zaměřeny na jejich navrhování, podporují procesy oběhového hospodářství a udržitelnou spotřebu a mají za cíl zajistit, aby použité zdroje zůstaly v hospodářství Unie co nejdéle. |
| --- | --- |

(4)

Akční plán Komise pro oběhové hospodářství, uvedený ve sdělení Komise ze dne 11. března 2020, stanovil pro celý životní cyklus výrobků iniciativy, které jsou zaměřeny na jejich navrhování, podporují procesy oběhového hospodářství a udržitelnou spotřebu a mají za cíl zajistit, aby použité zdroje zůstaly v hospodářství Unie co nejdéle.

| (5) | Komise dokončila posouzení dopadů, které ukázalo, že vnitřní trh nevyužívá svůj plný potenciál, neboť pokračující roztříštěnost trhu s nabíjecími rozhraními a komunikačními protokoly pro nabíjení mobilních telefonů a dalších podobných rádiových zařízení vede k nedostatečnému pohodlí pro spotřebitele a ke zvyšování množství e-odpadu. |
| --- | --- |

(5)

Komise dokončila posouzení dopadů, které ukázalo, že vnitřní trh nevyužívá svůj plný potenciál, neboť pokračující roztříštěnost trhu s nabíjecími rozhraními a komunikačními protokoly pro nabíjení mobilních telefonů a dalších podobných rádiových zařízení vede k nedostatečnému pohodlí pro spotřebitele a ke zvyšování množství e-odpadu.

| (6) | Interoperabilita mezi rádiovými zařízeními a příslušenstvími, jako jsou nabíječky, je ztížena, protože pro určité kategorie nebo třídy rádiových zařízení, která využívají kabelové nabíjení, jako jsou kapesní mobilní telefony, tablety, digitální fotoaparáty, sluchátka nebo náhlavní soupravy, ruční videoherní konzole, přenosné reproduktory, elektronické čtečky, klávesnice, ovládací myši, mobilní navigační zařízení, bezdrátová sluchátka a laptopy, existují různá nabíjecí rozhraní. Kromě toho existuje několik typů komunikačních protokolů pro rychlé nabíjení, u nichž není vždy zaručena minimální úroveň výkonnosti. V důsledku toho je třeba, aby Unie přijala opatření na podporu jednotného stupně interoperability a poskytování informací týkajících se nabíjecích charakteristik rádiových zařízení spotřebitelům a dalším konečným uživatelům. Proto je nezbytné doplnit do směrnice 2014/53/EU vhodné požadavky týkající se komunikačních protokolů pro nabíjení, nabíjecího rozhraní, neboli nabíjecích zásuvek, určitých kategorií nebo tříd rádiových zařízení, jakož i informací, které mají být poskytovány spotřebitelům a dalším konečným uživatelům ohledně nabíjecích charakteristik těchto kategorií nebo tříd rádiových zařízení, jako jsou informace o minimálním nebo maximálním příkonu potřebném k nabití daného rádiového zařízení. Minimální příkon by měl vyjadřovat součet příkonu, který rádiové zařízení potřebuje k tomu, aby nadále fungovalo, a minimálního příkonu, který jeho baterie potřebuje k zahájení nabíjení. Maximální příkon by měl vyjadřovat součet příkonu, který rádiové zařízení potřebuje k tomu, aby nadále fungovalo, a příkonu potřebného k dosažení maximální rychlosti nabíjení. |
| --- | --- |

(6)

Interoperabilita mezi rádiovými zařízeními a příslušenstvími, jako jsou nabíječky, je ztížena, protože pro určité kategorie nebo třídy rádiových zařízení, která využívají kabelové nabíjení, jako jsou kapesní mobilní telefony, tablety, digitální fotoaparáty, sluchátka nebo náhlavní soupravy, ruční videoherní konzole, přenosné reproduktory, elektronické čtečky, klávesnice, ovládací myši, mobilní navigační zařízení, bezdrátová sluchátka a laptopy, existují různá nabíjecí rozhraní. Kromě toho existuje několik typů komunikačních protokolů pro rychlé nabíjení, u nichž není vždy zaručena minimální úroveň výkonnosti. V důsledku toho je třeba, aby Unie přijala opatření na podporu jednotného stupně interoperability a poskytování informací týkajících se nabíjecích charakteristik rádiových zařízení spotřebitelům a dalším konečným uživatelům. Proto je nezbytné doplnit do směrnice 2014/53/EU vhodné požadavky týkající se komunikačních protokolů pro nabíjení, nabíjecího rozhraní, neboli nabíjecích zásuvek, určitých kategorií nebo tříd rádiových zařízení, jakož i informací, které mají být poskytovány spotřebitelům a dalším konečným uživatelům ohledně nabíjecích charakteristik těchto kategorií nebo tříd rádiových zařízení, jako jsou informace o minimálním nebo maximálním příkonu potřebném k nabití daného rádiového zařízení. Minimální příkon by měl vyjadřovat součet příkonu, který rádiové zařízení potřebuje k tomu, aby nadále fungovalo, a minimálního příkonu, který jeho baterie potřebuje k zahájení nabíjení. Maximální příkon by měl vyjadřovat součet příkonu, který rádiové zařízení potřebuje k tomu, aby nadále fungovalo, a příkonu potřebného k dosažení maximální rychlosti nabíjení.

| (7) | Neexistence harmonizace nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení může vést k podstatným rozdílům mezi právními a správními předpisy nebo postupy členských států v oblasti interoperability mobilních telefonů a podobných kategorií nebo tříd rádiových zařízení s jejich nabíjecími zařízeními a v oblasti dodávání rádiových zařízení bez nabíjecích zařízení. |
| --- | --- |

(7)

Neexistence harmonizace nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení může vést k podstatným rozdílům mezi právními a správními předpisy nebo postupy členských států v oblasti interoperability mobilních telefonů a podobných kategorií nebo tříd rádiových zařízení s jejich nabíjecími zařízeními a v oblasti dodávání rádiových zařízení bez nabíjecích zařízení.

| (8) | Velikost vnitřního trhu s nabíjecími mobilními telefony a podobnými kategoriemi nebo třídami rádiových zařízení, rozšíření různých typů nabíjecích zařízení pro tato rádiová zařízení, nedostatečná interoperabilita mezi rádiovými zařízeními a nabíjecími zařízeními a významný přeshraniční obchod s těmito výrobky vyžadují důraznější legislativní opatření na úrovni Unie spíše než opatření na vnitrostátní úrovni nebo dobrovolná opatření, aby bylo dosaženo řádného fungování vnitřního trhu, přičemž je současně třeba zajistit pohodlí pro spotřebitele a snížit množství ekologického odpadu. |
| --- | --- |

(8)

Velikost vnitřního trhu s nabíjecími mobilními telefony a podobnými kategoriemi nebo třídami rádiových zařízení, rozšíření různých typů nabíjecích zařízení pro tato rádiová zařízení, nedostatečná interoperabilita mezi rádiovými zařízeními a nabíjecími zařízeními a významný přeshraniční obchod s těmito výrobky vyžadují důraznější legislativní opatření na úrovni Unie spíše než opatření na vnitrostátní úrovni nebo dobrovolná opatření, aby bylo dosaženo řádného fungování vnitřního trhu, přičemž je současně třeba zajistit pohodlí pro spotřebitele a snížit množství ekologického odpadu.

| (9) | Proto je nutné harmonizovat nabíjecí rozhraní a komunikační protokoly pro nabíjení pro konkrétní kategorie nebo třídy rádiových zařízení, která se nabíjejí pomocí kabelového nabíjení. Je rovněž nezbytné vytvořit základ pro možnost přizpůsobit se jakémukoli budoucímu vědeckému a technologickému pokroku nebo vývoji na trhu, které bude Komise průběžně sledovat. Zejména by mělo být v budoucnu zváženo zavedení harmonizace nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení, pokud jde o rádiová zařízení, která by mohla být nabíjena jiným způsobem než kabelovým nabíjením, včetně nabíjení prostřednictvím rádiových vln (bezdrátové nabíjení). V souvislosti s budoucí úpravou harmonizovaných řešení nabíjení je třeba systematicky zvážit zahrnutí dalších kategorií nebo tříd rádiových zařízení, která se nabíjejí pomocí kabelového nabíjení, a to za předpokladu, že je integrace harmonizovaných řešení nabíjení pro tyto další kategorie nebo třídy rádiových zařízení technicky proveditelná. Harmonizace by měla sledovat cíle, jimiž je zajistit pohodlí pro spotřebitele, snížit množství ekologického odpadu a zabránit roztříštěnosti trhu mezi různými nabíjecími rozhraními a komunikačními protokoly pro nabíjení, jakož i mezi případnými iniciativami na vnitrostátní úrovni, což by mohlo způsobit překážky pro obchod na vnitřním trhu. Budoucí úprava harmonizace nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení by měla tyto cíle sledovat i nadále, a to zajištěním toho, aby zahrnovala nejvhodnější technická řešení pro nabíjecí rozhraní a komunikační protokoly pro nabíjení pro jakýkoli způsob nabíjení.Harmonizovaná nabíjecí řešení by měla odrážet nejvhodnější kombinaci dosažení tržního přijetí a cílů spočívajících v zajištění pohodlí pro spotřebitele, snížení množství ekologického odpadu a zabránění roztříštěnosti trhu. Pro volbu těchto řešení nabíjení by měly být využívány především relevantní technické normy, které splňují výše uvedené cíle a které byly vypracovány na evropské nebo mezinárodní úrovni. Ve výjimečných případech, kdy je třeba zavést, doplnit nebo změnit stávající technickou specifikaci, jestliže neexistují veřejně dostupné evropské nebo mezinárodní normy, které splňují uvedené cíle, by Komise měla mít možnost stanovit další technické specifikace za předpokladu, že byly vypracovány v souladu s kritérii otevřenosti, konsensu a transparentnosti a že splňují požadavky neutrality a stability uvedené v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (5). Do tohoto procesu je třeba ve všech fázích úpravy harmonizovaných řešení nabíjení zapojit všechny relevantní zúčastněné strany z daného odvětví zastoupené v odborné skupině Komise pro rádiová zařízení. |
| --- | --- |

(9)

Proto je nutné harmonizovat nabíjecí rozhraní a komunikační protokoly pro nabíjení pro konkrétní kategorie nebo třídy rádiových zařízení, která se nabíjejí pomocí kabelového nabíjení. Je rovněž nezbytné vytvořit základ pro možnost přizpůsobit se jakémukoli budoucímu vědeckému a technologickému pokroku nebo vývoji na trhu, které bude Komise průběžně sledovat. Zejména by mělo být v budoucnu zváženo zavedení harmonizace nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení, pokud jde o rádiová zařízení, která by mohla být nabíjena jiným způsobem než kabelovým nabíjením, včetně nabíjení prostřednictvím rádiových vln (bezdrátové nabíjení). V souvislosti s budoucí úpravou harmonizovaných řešení nabíjení je třeba systematicky zvážit zahrnutí dalších kategorií nebo tříd rádiových zařízení, která se nabíjejí pomocí kabelového nabíjení, a to za předpokladu, že je integrace harmonizovaných řešení nabíjení pro tyto další kategorie nebo třídy rádiových zařízení technicky proveditelná. Harmonizace by měla sledovat cíle, jimiž je zajistit pohodlí pro spotřebitele, snížit množství ekologického odpadu a zabránit roztříštěnosti trhu mezi různými nabíjecími rozhraními a komunikačními protokoly pro nabíjení, jakož i mezi případnými iniciativami na vnitrostátní úrovni, což by mohlo způsobit překážky pro obchod na vnitřním trhu. Budoucí úprava harmonizace nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení by měla tyto cíle sledovat i nadále, a to zajištěním toho, aby zahrnovala nejvhodnější technická řešení pro nabíjecí rozhraní a komunikační protokoly pro nabíjení pro jakýkoli způsob nabíjení.Harmonizovaná nabíjecí řešení by měla odrážet nejvhodnější kombinaci dosažení tržního přijetí a cílů spočívajících v zajištění pohodlí pro spotřebitele, snížení množství ekologického odpadu a zabránění roztříštěnosti trhu. Pro volbu těchto řešení nabíjení by měly být využívány především relevantní technické normy, které splňují výše uvedené cíle a které byly vypracovány na evropské nebo mezinárodní úrovni. Ve výjimečných případech, kdy je třeba zavést, doplnit nebo změnit stávající technickou specifikaci, jestliže neexistují veřejně dostupné evropské nebo mezinárodní normy, které splňují uvedené cíle, by Komise měla mít možnost stanovit další technické specifikace za předpokladu, že byly vypracovány v souladu s kritérii otevřenosti, konsensu a transparentnosti a že splňují požadavky neutrality a stability uvedené v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (5). Do tohoto procesu je třeba ve všech fázích úpravy harmonizovaných řešení nabíjení zapojit všechny relevantní zúčastněné strany z daného odvětví zastoupené v odborné skupině Komise pro rádiová zařízení.

| (10) | Taková harmonizace by však byla neúplná, pokud by nebyla spojena s požadavky týkajícími se kombinovaného prodeje rádiových zařízení a jejich nabíječek a informací, které mají být poskytovány spotřebitelům a dalším konečným uživatelům. Roztříštěnost přístupů mezi členskými státy, pokud jde o uvádění dotčených kategorií nebo tříd rádiových zařízení a jejich nabíjecích zařízení na trh, by bránila přeshraničnímu obchodu s těmito výrobky, například tím, že by hospodářské subjekty musely své výrobky přebalovat v závislosti na tom, do jakého členského státu mají být výrobky dodány. To by následně vedlo k nárůstu komplikací pro spotřebitele a ke vzniku zbytečného e-odpadu, což by negativně kompenzovalo výhody plynoucí z harmonizace nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení. Je proto nezbytné stanovit požadavky, které zajistí, aby spotřebitelé a další koneční uživatelé nebyli nuceni kupovat nové nabíjecí zařízení při každém nákupu nového mobilního telefonu nebo podobného rádiového zařízení. Oddělení prodeje rádiových zařízení od prodeje nabíjecích zařízení by mělo spotřebitelům a dalším konečným uživatelům poskytnout udržitelnou, dostupnou, atraktivní a pohodlnou volbu. Na základě zkušeností s uplatňováním požadavků, nově se objevujících tržních trendů a technologického vývoje by měla Komise zvážit rozšíření požadavku, který se týká dodávání nabíjecích zařízení spolu s rádiovými zařízeními, i na kabely nebo zavedení povinného oddělení prodeje rádiových zařízení a nabíjecích zařízení, aby se zajistilo co nejúčinnější plnění cílů spočívajících v zajištění pohodlí pro spotřebitele a snížení množství ekologického odpadu. Aby byla zajištěna účinnost těchto požadavků, měli by spotřebitelé a další koneční uživatelé při nákupu mobilního telefonu nebo podobného rádiového zařízení obdržet nezbytné informace týkající se nabíjecích charakteristik. Zvláštní piktogram by měl spotřebitelům a dalším konečným uživatelům umožnit, aby před nákupem poznali, zda je nabíjecí zařízení součástí rádiového zařízení, či nikoli. Piktogram by měl být zobrazen v případě všech forem dodávání, včetně prodeje na dálku. |
| --- | --- |

(10)

Taková harmonizace by však byla neúplná, pokud by nebyla spojena s požadavky týkajícími se kombinovaného prodeje rádiových zařízení a jejich nabíječek a informací, které mají být poskytovány spotřebitelům a dalším konečným uživatelům. Roztříštěnost přístupů mezi členskými státy, pokud jde o uvádění dotčených kategorií nebo tříd rádiových zařízení a jejich nabíjecích zařízení na trh, by bránila přeshraničnímu obchodu s těmito výrobky, například tím, že by hospodářské subjekty musely své výrobky přebalovat v závislosti na tom, do jakého členského státu mají být výrobky dodány. To by následně vedlo k nárůstu komplikací pro spotřebitele a ke vzniku zbytečného e-odpadu, což by negativně kompenzovalo výhody plynoucí z harmonizace nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení. Je proto nezbytné stanovit požadavky, které zajistí, aby spotřebitelé a další koneční uživatelé nebyli nuceni kupovat nové nabíjecí zařízení při každém nákupu nového mobilního telefonu nebo podobného rádiového zařízení. Oddělení prodeje rádiových zařízení od prodeje nabíjecích zařízení by mělo spotřebitelům a dalším konečným uživatelům poskytnout udržitelnou, dostupnou, atraktivní a pohodlnou volbu. Na základě zkušeností s uplatňováním požadavků, nově se objevujících tržních trendů a technologického vývoje by měla Komise zvážit rozšíření požadavku, který se týká dodávání nabíjecích zařízení spolu s rádiovými zařízeními, i na kabely nebo zavedení povinného oddělení prodeje rádiových zařízení a nabíjecích zařízení, aby se zajistilo co nejúčinnější plnění cílů spočívajících v zajištění pohodlí pro spotřebitele a snížení množství ekologického odpadu. Aby byla zajištěna účinnost těchto požadavků, měli by spotřebitelé a další koneční uživatelé při nákupu mobilního telefonu nebo podobného rádiového zařízení obdržet nezbytné informace týkající se nabíjecích charakteristik. Zvláštní piktogram by měl spotřebitelům a dalším konečným uživatelům umožnit, aby před nákupem poznali, zda je nabíjecí zařízení součástí rádiového zařízení, či nikoli. Piktogram by měl být zobrazen v případě všech forem dodávání, včetně prodeje na dálku.

| (11) | Je technicky proveditelné definovat USB typu C jako jednotnou nabíjecí zásuvku pro relevantní kategorie nebo třídy rádiových zařízení, zejména proto, že jsou již schopna v sobě tuto zásuvku integrovat. Technologie USB typu C, která se používá celosvětově, byla přijata na úrovni mezinárodní normalizace a byla převzata do evropského systému Evropským výborem pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) v rámci evropské normy řady EN IEC 62680-1-3:2021 „Rozhraní univerzální sériové sběrnice pro data a výkon – Část 1–3: Společné části – Specifikace kabelu a konektoru USB typu C®“. |
| --- | --- |

(11)

Je technicky proveditelné definovat USB typu C jako jednotnou nabíjecí zásuvku pro relevantní kategorie nebo třídy rádiových zařízení, zejména proto, že jsou již schopna v sobě tuto zásuvku integrovat. Technologie USB typu C, která se používá celosvětově, byla přijata na úrovni mezinárodní normalizace a byla převzata do evropského systému Evropským výborem pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) v rámci evropské normy řady EN IEC 62680-1-3:2021 „Rozhraní univerzální sériové sběrnice pro data a výkon – Část 1–3: Společné části – Specifikace kabelu a konektoru USB typu C®“.

| (12) | Technologie USB typu C je již běžná v mnoha kategoriích nebo třídách rádiových zařízení, protože umožňuje vysoce kvalitní nabíjení a přenos dat. Nabíjecí zásuvka USB typu C je v kombinaci s komunikačním protokolem pro nabíjení USB Power Delivery schopna poskytovat příkon až 100 wattů, a proto ponechává dostatečný prostor pro další vývoj řešení rychlého nabíjení, a zároveň umožňuje trhu zajistit potřeby zařízení nižší třídy, která rychlé nabíjení nepotřebují. Mobilní telefony a podobná rádiová zařízení, která podporují rychlé nabíjení, v sobě mohou integrovat funkce USB Power Delivery, jak je popsáno v evropské normě EN IEC 62680-1-2:2021 „Rozhraní univerzální sériové sběrnice pro data a výkon – Část 1–2: Společné části – Specifikace výkonového USB“. Specifikace USB se neustále vyvíjejí. V tomto ohledu organizace USB Implementers Forum vyvinula aktualizovanou verzi specifikace výkonového USB, která umožňuje podporovat příkon až do 240 wattů. Byly rovněž provedeny úpravy specifikace USB typu C, které rozšíří požadavky na konektory a kabely tak, aby umožňovaly příkon až do 240 wattů. To umožní uvažovat o případném zařazení rádiových zařízení, která příkon v této výši vyžadují, na seznam rádiových zařízení, na něž se vztahuje tato směrnice. |
| --- | --- |

(12)

Technologie USB typu C je již běžná v mnoha kategoriích nebo třídách rádiových zařízení, protože umožňuje vysoce kvalitní nabíjení a přenos dat. Nabíjecí zásuvka USB typu C je v kombinaci s komunikačním protokolem pro nabíjení USB Power Delivery schopna poskytovat příkon až 100 wattů, a proto ponechává dostatečný prostor pro další vývoj řešení rychlého nabíjení, a zároveň umožňuje trhu zajistit potřeby zařízení nižší třídy, která rychlé nabíjení nepotřebují. Mobilní telefony a podobná rádiová zařízení, která podporují rychlé nabíjení, v sobě mohou integrovat funkce USB Power Delivery, jak je popsáno v evropské normě EN IEC 62680-1-2:2021 „Rozhraní univerzální sériové sběrnice pro data a výkon – Část 1–2: Společné části – Specifikace výkonového USB“. Specifikace USB se neustále vyvíjejí. V tomto ohledu organizace USB Implementers Forum vyvinula aktualizovanou verzi specifikace výkonového USB, která umožňuje podporovat příkon až do 240 wattů. Byly rovněž provedeny úpravy specifikace USB typu C, které rozšíří požadavky na konektory a kabely tak, aby umožňovaly příkon až do 240 wattů. To umožní uvažovat o případném zařazení rádiových zařízení, která příkon v této výši vyžadují, na seznam rádiových zařízení, na něž se vztahuje tato směrnice.

| (13) | Pokud jde o nabíjení jinými způsoby než kabelovým nabíjením, mohou být v budoucnu vyvinuta odlišná řešení, která by mohla mít negativní dopad na interoperabilitu, pohodlí pro spotřebitele a životní prostředí. Ačkoli je v této fázi předčasné ukládat konkrétní požadavky na taková řešení, Komise by měla přijmout opatření k propagaci a harmonizaci těchto řešení s cílem zabránit roztříštěnosti vnitřního trhu v budoucnosti. |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o nabíjení jinými způsoby než kabelovým nabíjením, mohou být v budoucnu vyvinuta odlišná řešení, která by mohla mít negativní dopad na interoperabilitu, pohodlí pro spotřebitele a životní prostředí. Ačkoli je v této fázi předčasné ukládat konkrétní požadavky na taková řešení, Komise by měla přijmout opatření k propagaci a harmonizaci těchto řešení s cílem zabránit roztříštěnosti vnitřního trhu v budoucnosti.

| (14) | Směrnice 2014/53/EU by měla být změněna tak, aby obsahovala ustanovení týkající se nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení. Kategorie nebo třídy rádiových zařízení, na něž se nová ustanovení konkrétně vztahují, by měly být podrobněji popsány v nové příloze uvedené směrnice. Tyto kategorie nebo třídy rádiových zařízení se týkají pouze rádiových zařízení s odnímatelnou nebo zabudovanou akumulátorovou baterií. Pokud jde o digitální fotoaparáty, dotčenými rádiovými zařízeními jsou veškeré digitální fotoaparáty a videokamery, včetně akčních kamer. U digitálních fotoaparátů určených výhradně pro audiovizuální odvětví nebo odvětví bezpečnosti a ostrahy by neměla platit povinnost, aby v sobě tato zařízení integrovala harmonizované řešení nabíjení. Pokud jde o bezdrátová sluchátka, dotčené rádiové zařízení se posuzuje společně se svým speciálním nabíjecím pouzdrem nebo boxem, a to vzhledem k tomu, že kvůli své specifické velikosti a tvaru nejsou bezdrátová sluchátka od svého nabíjecího pouzdra nebo boxu téměř nikdy oddělena. Nabíjecí pouzdro nebo box pro tento konkrétní druh rádiových zařízení se nepovažují za součást nabíjecího zařízení. Pokud jde o laptopy, dotčenými rádiovými zařízeními jsou veškeré přenosné počítače, což zahrnuje mimo jiné laptopy, notebooky, ultrabooky, hybridní nebo konvertibilní notebooky a netbooky. |
| --- | --- |

(14)

Směrnice 2014/53/EU by měla být změněna tak, aby obsahovala ustanovení týkající se nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení. Kategorie nebo třídy rádiových zařízení, na něž se nová ustanovení konkrétně vztahují, by měly být podrobněji popsány v nové příloze uvedené směrnice. Tyto kategorie nebo třídy rádiových zařízení se týkají pouze rádiových zařízení s odnímatelnou nebo zabudovanou akumulátorovou baterií. Pokud jde o digitální fotoaparáty, dotčenými rádiovými zařízeními jsou veškeré digitální fotoaparáty a videokamery, včetně akčních kamer. U digitálních fotoaparátů určených výhradně pro audiovizuální odvětví nebo odvětví bezpečnosti a ostrahy by neměla platit povinnost, aby v sobě tato zařízení integrovala harmonizované řešení nabíjení. Pokud jde o bezdrátová sluchátka, dotčené rádiové zařízení se posuzuje společně se svým speciálním nabíjecím pouzdrem nebo boxem, a to vzhledem k tomu, že kvůli své specifické velikosti a tvaru nejsou bezdrátová sluchátka od svého nabíjecího pouzdra nebo boxu téměř nikdy oddělena. Nabíjecí pouzdro nebo box pro tento konkrétní druh rádiových zařízení se nepovažují za součást nabíjecího zařízení. Pokud jde o laptopy, dotčenými rádiovými zařízeními jsou veškeré přenosné počítače, což zahrnuje mimo jiné laptopy, notebooky, ultrabooky, hybridní nebo konvertibilní notebooky a netbooky.

| (15) | Směrnice 2014/53/EU by měla být rovněž změněna tak, aby byly zavedeny požadavky ohledně dodávání určitých kategorií nebo tříd rádiových zařízení bez nabíjecích zařízení. Dotčené kategorie nebo třídy rádiových zařízení, jakož i specifikace týkající se řešení nabíjení, by měly být uvedeny v nové příloze uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(15)

Směrnice 2014/53/EU by měla být rovněž změněna tak, aby byly zavedeny požadavky ohledně dodávání určitých kategorií nebo tříd rádiových zařízení bez nabíjecích zařízení. Dotčené kategorie nebo třídy rádiových zařízení, jakož i specifikace týkající se řešení nabíjení, by měly být uvedeny v nové příloze uvedené směrnice.

| (16) | Směrnice 2014/53/EU stanoví, že informace mají být uvedeny v návodu přiloženém k rádiovému zařízení, a proto by do příslušného článku uvedené směrnice měly být vloženy další požadavky na informace. Obsah nových požadavků by měl být specifikován v nové příloze uvedené směrnice. Některé informace by měly být u všech forem dodávání, včetně prodeje na dálku, poskytovány vizuálně. Zvláštní štítek, na němž jsou uvedeny specifikace týkající se nabíjecích kapacit a kompatibilních nabíjecích zařízení, by měl umožnit spotřebitelům a dalším konečným uživatelům určit nejvhodnější nabíjecí zařízení potřebné k nabíjení jejich rádiových zařízení. S cílem poskytnout užitečný referenční zdroj po celou dobu životnosti rádiového zařízení by měly být v návodu a bezpečnostních informacích přiložených k rádiovému zařízení uvedeny rovněž specifikace týkající se nabíjecích kapacit a kompatibilních nabíjecích zařízení. Tyto požadavky na informace by mělo být možné v budoucnu upravit tak, aby odrážely případné změny požadavků na označování, zejména v případě nabíjecích zařízení, která by mohla být zavedena podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6). Tyto požadavky na informace by měly zohledňovat zejména vývoj harmonizovaných řešení nabíjení a měly by být odpovídajícím způsobem upraveny. V této souvislosti by mohlo být rovněž zváženo zavedení systému barevných kódů. |
| --- | --- |

(16)

Směrnice 2014/53/EU stanoví, že informace mají být uvedeny v návodu přiloženém k rádiovému zařízení, a proto by do příslušného článku uvedené směrnice měly být vloženy další požadavky na informace. Obsah nových požadavků by měl být specifikován v nové příloze uvedené směrnice. Některé informace by měly být u všech forem dodávání, včetně prodeje na dálku, poskytovány vizuálně. Zvláštní štítek, na němž jsou uvedeny specifikace týkající se nabíjecích kapacit a kompatibilních nabíjecích zařízení, by měl umožnit spotřebitelům a dalším konečným uživatelům určit nejvhodnější nabíjecí zařízení potřebné k nabíjení jejich rádiových zařízení. S cílem poskytnout užitečný referenční zdroj po celou dobu životnosti rádiového zařízení by měly být v návodu a bezpečnostních informacích přiložených k rádiovému zařízení uvedeny rovněž specifikace týkající se nabíjecích kapacit a kompatibilních nabíjecích zařízení. Tyto požadavky na informace by mělo být možné v budoucnu upravit tak, aby odrážely případné změny požadavků na označování, zejména v případě nabíjecích zařízení, která by mohla být zavedena podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6). Tyto požadavky na informace by měly zohledňovat zejména vývoj harmonizovaných řešení nabíjení a měly by být odpovídajícím způsobem upraveny. V této souvislosti by mohlo být rovněž zváženo zavedení systému barevných kódů.

| (17) | Vzhledem k tomu, že spotřebitelům a dalším konečným uživatelům by mohli rádiová zařízení přímo dodávat rovněž dovozci a distributoři, měly by se na dovozce a distributory vztahovat stejné povinnosti, jaké platí pro výrobce, pokud jde o informace, které mají být poskytnuty nebo zobrazeny. Pokud jde o piktogram udávající, zda je nabíjecí zařízení součástí rádiového zařízení, či nikoli, měly by tuto povinnost při dodávání rádiového zařízení spotřebitelům a dalším konečným uživatelům splňovat všechny hospodářské subjekty. Dovozci a distributoři by tak měli mít možnost nabízet balíčky, které zahrnují rádiové zařízení a jeho nabíjecí zařízení, i v případě, že výrobce takové rádiové zařízení dodává bez nabíjecího zařízení, a to za předpokladu, že spotřebitelům a dalším konečným uživatelům nabízejí rovněž možnost pořídit si rádiové zařízení bez jakéhokoli nabíjecího zařízení. |
| --- | --- |

(17)

Vzhledem k tomu, že spotřebitelům a dalším konečným uživatelům by mohli rádiová zařízení přímo dodávat rovněž dovozci a distributoři, měly by se na dovozce a distributory vztahovat stejné povinnosti, jaké platí pro výrobce, pokud jde o informace, které mají být poskytnuty nebo zobrazeny. Pokud jde o piktogram udávající, zda je nabíjecí zařízení součástí rádiového zařízení, či nikoli, měly by tuto povinnost při dodávání rádiového zařízení spotřebitelům a dalším konečným uživatelům splňovat všechny hospodářské subjekty. Dovozci a distributoři by tak měli mít možnost nabízet balíčky, které zahrnují rádiové zařízení a jeho nabíjecí zařízení, i v případě, že výrobce takové rádiové zařízení dodává bez nabíjecího zařízení, a to za předpokladu, že spotřebitelům a dalším konečným uživatelům nabízejí rovněž možnost pořídit si rádiové zařízení bez jakéhokoli nabíjecího zařízení.

| (18) | Směrnice 2014/53/EU stanoví postupy posuzování shody. Měla by být změněna tak, aby v ní byly doplněny odkazy na nové základní požadavky. Výrobce by tak měl mít možnost použít postup interního řízení výroby, aby prokázal soulad s těmito novými základními požadavky. |
| --- | --- |

(18)

Směrnice 2014/53/EU stanoví postupy posuzování shody. Měla by být změněna tak, aby v ní byly doplněny odkazy na nové základní požadavky. Výrobce by tak měl mít možnost použít postup interního řízení výroby, aby prokázal soulad s těmito novými základními požadavky.

| (19) | Aby se zajistilo, že vnitrostátní orgány dozoru nad trhem budou mít procesní prostředky k vymáhání souladu s novými požadavky týkajícími se harmonizovaných nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení a požadavky týkajícími se dodávání rádiových zařízení, které této harmonizaci podléhají, měla by být směrnice 2014/53/EU odpovídajícím způsobem upravena. Zejména by měl být zahrnut výslovný odkaz na nesoulad se základními požadavky, mezi něž patří rovněž nová ustanovení o specifikacích týkajících se nabíjecích kapacit a kompatibilních nabíjecích zařízení. Vzhledem k tomu, že se tato nově zavedená ustanovení týkají aspektů interoperability, mělo by být cílem zabránit rozdílným výkladům, pokud jde o to, zda lze postup stanovený ve směrnici 2014/53/EU použít i v případě rádiových zařízení, která nepředstavují riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob, nebo pro jiné aspekty ochrany veřejného zájmu. |
| --- | --- |

(19)

Aby se zajistilo, že vnitrostátní orgány dozoru nad trhem budou mít procesní prostředky k vymáhání souladu s novými požadavky týkajícími se harmonizovaných nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení a požadavky týkajícími se dodávání rádiových zařízení, které této harmonizaci podléhají, měla by být směrnice 2014/53/EU odpovídajícím způsobem upravena. Zejména by měl být zahrnut výslovný odkaz na nesoulad se základními požadavky, mezi něž patří rovněž nová ustanovení o specifikacích týkajících se nabíjecích kapacit a kompatibilních nabíjecích zařízení. Vzhledem k tomu, že se tato nově zavedená ustanovení týkají aspektů interoperability, mělo by být cílem zabránit rozdílným výkladům, pokud jde o to, zda lze postup stanovený ve směrnici 2014/53/EU použít i v případě rádiových zařízení, která nepředstavují riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob, nebo pro jiné aspekty ochrany veřejného zájmu.

| (20) | Ve směrnici 2014/53/EU jsou stanoveny případy formálního nesouladu. Vzhledem k tomu, že tato směrnice zavádí nové požadavky pro určité kategorie nebo třídy rádiových zařízení, měla by být směrnice 2014/53/EU změněna tak, aby umožňovala účinné vymáhání souladu s těmito novými požadavky vnitrostátními orgány dozoru nad trhem. |
| --- | --- |

(20)

Ve směrnici 2014/53/EU jsou stanoveny případy formálního nesouladu. Vzhledem k tomu, že tato směrnice zavádí nové požadavky pro určité kategorie nebo třídy rádiových zařízení, měla by být směrnice 2014/53/EU změněna tak, aby umožňovala účinné vymáhání souladu s těmito novými požadavky vnitrostátními orgány dozoru nad trhem.

| (21) | Směrnice 2014/53/EU by měla být rovněž změněna tak, aby odkazy, které jsou v ní obsaženy, odpovídaly novým požadavkům, které jsou zavedeny touto směrnicí. |
| --- | --- |

(21)

Směrnice 2014/53/EU by měla být rovněž změněna tak, aby odkazy, které jsou v ní obsaženy, odpovídaly novým požadavkům, které jsou zavedeny touto směrnicí.

| (22) | Je nutné zajistit minimální společnou interoperabilitu mezi rádiovými zařízeními a nabíjecími zařízeními pro tato rádiová zařízení a řešit jakýkoli budoucí vývoj na trhu, jako je vznik nových kategorií nebo tříd rádiových zařízení, u nichž dochází ke značné roztříštěnosti, pokud jde o nabíjecí rozhraní a komunikační protokoly pro nabíjení, a jakýkoli vývoj technologie nabíjení. Je rovněž nutné zohlednit budoucí změny požadavků na označování, například pro nabíjecí zařízení nebo nabíjecí kabely, nebo další technologický pokrok Na Komisi by tak měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změnu kategorií nebo tříd rádiových zařízení a specifikací týkajících se nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení pro každou z nich a o změnu požadavků na informace týkající se nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (7). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(22)

Je nutné zajistit minimální společnou interoperabilitu mezi rádiovými zařízeními a nabíjecími zařízeními pro tato rádiová zařízení a řešit jakýkoli budoucí vývoj na trhu, jako je vznik nových kategorií nebo tříd rádiových zařízení, u nichž dochází ke značné roztříštěnosti, pokud jde o nabíjecí rozhraní a komunikační protokoly pro nabíjení, a jakýkoli vývoj technologie nabíjení. Je rovněž nutné zohlednit budoucí změny požadavků na označování, například pro nabíjecí zařízení nebo nabíjecí kabely, nebo další technologický pokrok Na Komisi by tak měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změnu kategorií nebo tříd rádiových zařízení a specifikací týkajících se nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení pro každou z nich a o změnu požadavků na informace týkající se nabíjecích rozhraní a komunikačních protokolů pro nabíjení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (7). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (23) | Směrnice 2014/53/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(23)

Směrnice 2014/53/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (24) | Hospodářským subjektům by měl být poskytnut dostatečný čas na provedení nezbytných úprav rádiových zařízení spadajících do oblasti působnosti této směrnice, která hodlají uvést na trh Unie, |
| --- | --- |

(24)

Hospodářským subjektům by měl být poskytnut dostatečný čas na provedení nezbytných úprav rádiových zařízení spadajících do oblasti působnosti této směrnice, která hodlají uvést na trh Unie,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 2014/53/EU se mění takto:

| 1) | Článek 3 se mění takto:






  a) | v odst. 3 prvním pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | rádiové zařízení funguje společně s příslušenstvím jiným než nabíjecí zařízení pro kategorie nebo třídy rádiových zařízení uvedené v části I přílohy Ia, které jsou výslovně uvedeny v odstavci 4 tohoto článku“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Článek 3 se mění takto:

a)

v odst. 3 prvním pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

rádiové zařízení funguje společně s příslušenstvím jiným než nabíjecí zařízení pro kategorie nebo třídy rádiových zařízení uvedené v části I přílohy Ia, které jsou výslovně uvedeny v odstavci 4 tohoto článku“

;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „4.   Rádiová zařízení spadající do kategorií nebo tříd uvedených v části I přílohy Ia musí být konstruována tak, aby splňovala specifikace týkající se nabíjecích kapacit stanovené v uvedené příloze pro příslušnou kategorii nebo třídu rádiových zařízení.
  Pokud jde o rádiová zařízení, která lze nabíjet pomocí kabelového nabíjení, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44 za účelem změny části I přílohy Ia s ohledem na vědecký a technologický pokrok nebo vývoj na trhu, kterými se zajistí minimální společná interoperabilita mezi rádiovými zařízeními a jejich nabíjecími zařízeními, zvýší pohodlí pro spotřebitele, sníží množství ekologického odpadu a zabrání roztříštěnosti trhu, a to:






  a) | změnou, doplněním nebo zrušením kategorií či tříd rádiových zařízení; |
| --- | --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„4.   Rádiová zařízení spadající do kategorií nebo tříd uvedených v části I přílohy Ia musí být konstruována tak, aby splňovala specifikace týkající se nabíjecích kapacit stanovené v uvedené příloze pro příslušnou kategorii nebo třídu rádiových zařízení.

Pokud jde o rádiová zařízení, která lze nabíjet pomocí kabelového nabíjení, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44 za účelem změny části I přílohy Ia s ohledem na vědecký a technologický pokrok nebo vývoj na trhu, kterými se zajistí minimální společná interoperabilita mezi rádiovými zařízeními a jejich nabíjecími zařízeními, zvýší pohodlí pro spotřebitele, sníží množství ekologického odpadu a zabrání roztříštěnosti trhu, a to:

a)

změnou, doplněním nebo zrušením kategorií či tříd rádiových zařízení;

| b) | změnou, doplněním nebo zrušením technických specifikací, včetně odkazů a popisů, týkajících se nabíjecí zásuvky (nabíjecích zásuvek) a komunikačního protokolu (komunikačních protokolů) pro nabíjení pro každou dotčenou kategorii nebo třídu rádiových zařízení. |
| --- | --- |

b)

změnou, doplněním nebo zrušením technických specifikací, včetně odkazů a popisů, týkajících se nabíjecí zásuvky (nabíjecích zásuvek) a komunikačního protokolu (komunikačních protokolů) pro nabíjení pro každou dotčenou kategorii nebo třídu rádiových zařízení.

Komise průběžně posuzuje vývoj na trhu, roztříštěnost trhu a technologický pokrok s cílem určit kategorie nebo třídy rádiových zařízení, která lze nabíjet pomocí kabelového nabíjení a u nichž by zařazení do části I přílohy Ia vedlo ke zvýšení pohodlí pro spotřebitele a snížení množství ekologického odpadu.

Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o posouzení uvedeném v třetím pododstavci poprvé do dne 28. prosince 2025 a poté každých pět let a na jeho základě přijme akty v přenesené pravomoci podle druhého pododstavce písm. a).

Pokud jde o rádiová zařízení, která lze nabíjet pomocí jiného než kabelového nabíjení, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44 za účelem změny části I přílohy Ia s ohledem na vědecký a technologický pokrok nebo vývoj na trhu, kterými se zajistí minimální společná interoperabilita mezi rádiovými zařízeními a jejich nabíjecími zařízeními, zvýší pohodlí pro spotřebitele, sníží množství ekologického odpadu a zabrání roztříštěnosti trhu, a to:

| a) | zavedením, změnou, doplněním nebo zrušením kategorií nebo tříd rádiových zařízení; |
| --- | --- |

a)

zavedením, změnou, doplněním nebo zrušením kategorií nebo tříd rádiových zařízení;

| b) | zavedením, změnou, doplněním nebo zrušením technických specifikací, včetně odkazů a popisů, týkajících se nabíjecího rozhraní (nabíjecích rozhraní) a komunikačního protokolu (komunikačních protokolů) pro nabíjení pro každou dotčenou kategorii nebo třídu rádiových zařízení. |
| --- | --- |

b)

zavedením, změnou, doplněním nebo zrušením technických specifikací, včetně odkazů a popisů, týkajících se nabíjecího rozhraní (nabíjecích rozhraní) a komunikačního protokolu (komunikačních protokolů) pro nabíjení pro každou dotčenou kategorii nebo třídu rádiových zařízení.

Komise v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 1025/2012 požádá do 28. prosince 2024 jednu nebo více evropských normalizačních organizací, aby vypracovaly návrhy harmonizovaných norem, jimiž se stanoví technické specifikace pro nabíjecí rozhraní a komunikační protokol (protokoly) pro nabíjení pro rádiová zařízení, která lze nabíjet jiným způsobem než kabelovým nabíjením. V souladu s postupem stanoveným v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) č. 1025/2012 konzultuje Komise výbor zřízený podle čl. 45 odst. 1 této směrnice. Požadavky na obsah požadovaných harmonizovaných norem vycházejí z posouzení aktuálního stavu bezdrátových nabíjecích technologií pro rádiová zařízení, které provede Komise a které se zabývá zejména vývojem na trhu, pronikáním na trh, roztříštěností trhu, technologickou výkonností, interoperabilitou, energetickou účinností a výkonností nabíjení.

Při přípravě aktů v přenesené pravomoci uvedených v tomto článku, pokud jde o rádiová zařízení, která lze nabíjet pomocí kabelového nabíjení, jakož i o rádiová zařízení, která lze nabíjet jiným způsobem než kabelovým nabíjením, vezme Komise v úvahu míru přijetí zvažovaných technických specifikací trhem, výsledné pohodlí pro spotřebitele a míru snížení množství ekologického odpadu a roztříštěnosti trhu, které lze od těchto technických specifikací očekávat. Má se za to, že technické specifikace, které jsou založeny na relevantních dostupných evropských nebo mezinárodních normách, cíle stanovené v předchozí větě splňují. Avšak v případech, kdy takové evropské nebo mezinárodní normy neexistují, nebo kdy Komise na základě technického posouzení rozhodne, že tyto technické specifikace uvedené cíle nesplňují optimálním způsobem, může Komise stanovit jiné technické specifikace, které tyto cíle splňují lépe.“

| 2) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 3a
  Možnost, aby si spotřebitelé a další koneční uživatelé pořídili určité kategorie nebo třídy rádiových zařízení bez nabíjecího zařízení






  1. | Pokud hospodářský subjekt nabízí spotřebitelům a dalším konečným uživatelům možnost, aby si pořídili rádiové zařízení uvedené v čl. 3 odst. 4 spolu s nabíjecím zařízením, musí spotřebitelům a dalším konečným uživatelům nabídnout také možnost pořídit si toto rádiové zařízení bez jakéhokoli nabíjecího zařízení. |
| --- | --- | --- |

2)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 3a

Možnost, aby si spotřebitelé a další koneční uživatelé pořídili určité kategorie nebo třídy rádiových zařízení bez nabíjecího zařízení

1.

Pokud hospodářský subjekt nabízí spotřebitelům a dalším konečným uživatelům možnost, aby si pořídili rádiové zařízení uvedené v čl. 3 odst. 4 spolu s nabíjecím zařízením, musí spotřebitelům a dalším konečným uživatelům nabídnout také možnost pořídit si toto rádiové zařízení bez jakéhokoli nabíjecího zařízení.

| 2. | Hospodářské subjekty zajistí, aby informace o tom, zda je k rádiovému zařízení uvedenému v čl. 3 odst. 4 přiloženo nabíjecí zařízení, či nikoli, byly při dodávání tohoto rádiového zařízení spotřebitelům a dalším konečným uživatelům zobrazeny v grafické podobě s použitím uživatelsky vstřícného a snadno přístupného piktogramu uvedeného v části III přílohy Ia. Piktogram musí být vytištěn na obalu nebo připevněn k obalu jako nálepka. Při dodávání rádiového zařízení spotřebitelům a dalším konečným uživatelům musí být piktogram zobrazen viditelně a čitelně a v případě prodeje na dálku umístěn v blízkosti údaje o ceně. |
| --- | --- |

2.

Hospodářské subjekty zajistí, aby informace o tom, zda je k rádiovému zařízení uvedenému v čl. 3 odst. 4 přiloženo nabíjecí zařízení, či nikoli, byly při dodávání tohoto rádiového zařízení spotřebitelům a dalším konečným uživatelům zobrazeny v grafické podobě s použitím uživatelsky vstřícného a snadno přístupného piktogramu uvedeného v části III přílohy Ia. Piktogram musí být vytištěn na obalu nebo připevněn k obalu jako nálepka. Při dodávání rádiového zařízení spotřebitelům a dalším konečným uživatelům musí být piktogram zobrazen viditelně a čitelně a v případě prodeje na dálku umístěn v blízkosti údaje o ceně.

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44 za účelem změny části III přílohy Ia v důsledku změn částí I a II uvedené přílohy nebo v důsledku budoucích změn požadavků na označování nebo s ohledem na technologický pokrok zavedením, změnou, doplněním nebo odstraněním jakýchkoli grafických nebo textových prvků.“

| 3) | V článku 10 se odstavec 8 nahrazuje tímto:

  „8.   Výrobci zajistí, aby byl k rádiovému zařízení přiložen návod a bezpečnostní informace. Návod musí obsahovat informace nutné k tomu, aby bylo možné rádiové zařízení používat k jeho zamýšlenému použití. Tyto informace musí v příslušných případech obsahovat popis příslušenství a součástí, včetně softwaru, které umožňují zamýšlené fungování rádiového zařízení. Tento návod a bezpečnostní informace, jakož i veškerá označení musí být jasné, srozumitelné a snadno pochopitelné.
  V případě rádiového zařízení, které záměrně vysílá rádiové vlny, se v návodu uvedou rovněž tyto informace:






  a) | kmitočtové pásmo (kmitočtová pásma), v němž (v nichž) rádiové zařízení pracuje; |
| --- | --- | --- |

3)

V článku 10 se odstavec 8 nahrazuje tímto:

„8.   Výrobci zajistí, aby byl k rádiovému zařízení přiložen návod a bezpečnostní informace. Návod musí obsahovat informace nutné k tomu, aby bylo možné rádiové zařízení používat k jeho zamýšlenému použití. Tyto informace musí v příslušných případech obsahovat popis příslušenství a součástí, včetně softwaru, které umožňují zamýšlené fungování rádiového zařízení. Tento návod a bezpečnostní informace, jakož i veškerá označení musí být jasné, srozumitelné a snadno pochopitelné.

V případě rádiového zařízení, které záměrně vysílá rádiové vlny, se v návodu uvedou rovněž tyto informace:

a)

kmitočtové pásmo (kmitočtová pásma), v němž (v nichž) rádiové zařízení pracuje;

| b) | maximální radiofrekvenční výkon vysílaný v kmitočtovém pásmu (kmitočtových pásmech), v němž (v nichž) je rádiové zařízení provozováno. |
| --- | --- |

b)

maximální radiofrekvenční výkon vysílaný v kmitočtovém pásmu (kmitočtových pásmech), v němž (v nichž) je rádiové zařízení provozováno.

V případě rádiových zařízení uvedených v čl. 3 odst. 4 musí návod obsahovat informace o specifikacích týkajících se nabíjecích kapacit a kompatibilních nabíjecích zařízení těchto rádiových zařízení, jak je popsáno v části II přílohy Ia. Kromě toho, že informace musí být uvedeny v návodu, musí být při dodávání těchto rádiových zařízení spotřebitelům a dalším konečným uživatelům výrobci zobrazeny rovněž na štítku, jak je stanoveno v části IV přílohy Ia. Štítek musí být vytištěn v návodu a na obalu nebo připevněn k obalu jako nálepka. Pokud rádiové zařízení nemá obal, musí být nálepka se štítkem připevněna na rádiovém zařízení. Při dodávání rádiového zařízení spotřebitelům a dalším konečným uživatelům musí být štítek zobrazen viditelně a čitelně a v případě prodeje na dálku umístěn v blízkosti údaje o ceně. Pokud to velikost nebo povaha rádiového zařízení neumožňuje, může být štítek vytištěn jako samostatný dokument přiložený k rádiovému zařízení.

Návod a bezpečnostní informace uvedené v prvním, druhém a třetím pododstavci tohoto odstavce musí být v jazyce, kterému spotřebitelé a další koneční uživatelé snadno rozumějí a který určí dotčený členský stát.

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44 za účelem změny částí II a IV přílohy Ia v důsledku změn části I uvedené přílohy nebo v důsledku budoucích změn požadavků na označování nebo s ohledem na technologický pokrok zavedením, změnou, doplněním nebo odstraněním jakýchkoli podrobností týkajících se informačních, grafických nebo textových prvků, jak je stanoveno v tomto článku.“

| 4) | V čl. 12 odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Dovozci při dodávání rádiového zařízení uvedeného v čl. 3 odst. 4 spotřebitelům a dalším konečným uživatelům zajistí, aby:






  a) | byl na tomto rádiovém zařízení zobrazen štítek v souladu s čl. 10 odst. 8 třetím pododstavcem, nebo aby bylo toto zařízení s takovým štítkem dodáváno; |
| --- | --- | --- |

4)

V čl. 12 odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Dovozci při dodávání rádiového zařízení uvedeného v čl. 3 odst. 4 spotřebitelům a dalším konečným uživatelům zajistí, aby:

a)

byl na tomto rádiovém zařízení zobrazen štítek v souladu s čl. 10 odst. 8 třetím pododstavcem, nebo aby bylo toto zařízení s takovým štítkem dodáváno;

| b) | byl tento štítek zobrazen viditelně a čitelně a v případě prodeje na dálku umístěn v blízkosti údaje o ceně.“ |
| --- | --- |

b)

byl tento štítek zobrazen viditelně a čitelně a v případě prodeje na dálku umístěn v blízkosti údaje o ceně.“

| 5) | V čl. 13 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Distributoři při dodávání rádiového zařízení uvedeného v čl. 3 odst. 4 spotřebitelům a dalším konečným uživatelům zajistí, aby:






  a) | byl na tomto rádiovém zařízení zobrazen štítek v souladu s čl. 10 odst. 8 třetím pododstavcem, nebo aby bylo toto zařízení s takovým štítkem dodáváno; |
| --- | --- | --- |

5)

V čl. 13 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Distributoři při dodávání rádiového zařízení uvedeného v čl. 3 odst. 4 spotřebitelům a dalším konečným uživatelům zajistí, aby:

a)

byl na tomto rádiovém zařízení zobrazen štítek v souladu s čl. 10 odst. 8 třetím pododstavcem, nebo aby bylo toto zařízení s takovým štítkem dodáváno;

| b) | byl tento štítek zobrazen viditelně a čitelně a v případě prodeje na dálku umístěn v blízkosti údaje o ceně.“ |
| --- | --- |

b)

byl tento štítek zobrazen viditelně a čitelně a v případě prodeje na dálku umístěn v blízkosti údaje o ceně.“

| 6) | V čl. 17 odst. 2 návětí se slova „čl. 3 odst. 1“ nahrazují slovy „čl. 3 odst. 1 a 4“ |
| --- | --- |

6)

V čl. 17 odst. 2 návětí se slova „čl. 3 odst. 1“ nahrazují slovy „čl. 3 odst. 1 a 4“

| 7) | Článek 40 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „Postup na vnitrostátní úrovni pro nakládání s rádiovými zařízeními, která představují riziko nebo která nejsou v souladu se základními požadavky“
  ; |
| --- | --- | --- |

7)

Článek 40 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„Postup na vnitrostátní úrovni pro nakládání s rádiovými zařízeními, která představují riziko nebo která nejsou v souladu se základními požadavky“

| b) | v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „Pokud mají orgány dozoru nad trhem některého členského státu dostatečné důvody domnívat se, že určité rádiové zařízení, na něž se vztahuje tato směrnice, představuje riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob nebo ochranu jiných veřejných zájmů, na něž se vztahuje tato směrnice, nebo že nesplňuje alespoň jeden z příslušných základních požadavků stanovených v článku 3, provedou hodnocení, zda dotčené rádiové zařízení splňuje všechny příslušné požadavky stanovené touto směrnicí. Příslušné hospodářské subjekty za tímto účelem spolupracují v nezbytné míře s orgány dozoru nad trhem.“ |
| --- | --- |

b)

v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Pokud mají orgány dozoru nad trhem některého členského státu dostatečné důvody domnívat se, že určité rádiové zařízení, na něž se vztahuje tato směrnice, představuje riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob nebo ochranu jiných veřejných zájmů, na něž se vztahuje tato směrnice, nebo že nesplňuje alespoň jeden z příslušných základních požadavků stanovených v článku 3, provedou hodnocení, zda dotčené rádiové zařízení splňuje všechny příslušné požadavky stanovené touto směrnicí. Příslušné hospodářské subjekty za tímto účelem spolupracují v nezbytné míře s orgány dozoru nad trhem.“

| 8) | V článku 43 se odstavec 1 mění takto:






  a) | za písmeno f) se vkládají nová písmena, která znějí:






  „fa) | piktogram uvedený v čl. 3a odst. 2 nebo štítek uvedený v čl. 10 odst. 8 nebyl vypracován správně; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

V článku 43 se odstavec 1 mění takto:

a)

za písmeno f) se vkládají nová písmena, která znějí:

„fa)

piktogram uvedený v čl. 3a odst. 2 nebo štítek uvedený v čl. 10 odst. 8 nebyl vypracován správně;

| fb) | štítek uvedený v čl. 10 odst. 8 není k dotčenému rádiovému zařízení přiložen; |
| --- | --- |

fb)

štítek uvedený v čl. 10 odst. 8 není k dotčenému rádiovému zařízení přiložen;

| fc) | piktogram nebo štítek není připevněn nebo zobrazen v souladu s čl. 3a odst. 2 nebo čl. 10 odst. 8;“ |
| --- | --- |

fc)

piktogram nebo štítek není připevněn nebo zobrazen v souladu s čl. 3a odst. 2 nebo čl. 10 odst. 8;“

;

| b) | písmeno h) se nahrazuje tímto:






  „h) | k rádiovému zařízení nejsou přiloženy informace uvedené v čl. 10 odst. 8, EU prohlášení o shodě uvedené v čl. 10 odst. 9 nebo informace o omezeních použití uvedené v čl. 10 odst. 10;“ |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno h) se nahrazuje tímto:

„h)

k rádiovému zařízení nejsou přiloženy informace uvedené v čl. 10 odst. 8, EU prohlášení o shodě uvedené v čl. 10 odst. 9 nebo informace o omezeních použití uvedené v čl. 10 odst. 10;“

;

| c) | písmeno j) se nahrazuje tímto:






  „j) | nebyl dodržen čl. 3a odst. 1 nebo článek 5.“ |
| --- | --- | --- |

c)

písmeno j) se nahrazuje tímto:

„j)

nebyl dodržen čl. 3a odst. 1 nebo článek 5.“

| 9) | Článek 44 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se za první větu vkládá nová věta, která zní:

  „Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 4, čl. 3a odst. 2 druhém pododstavci a čl. 10 odst. 8 pátém pododstavci je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 27. prosince 2022
  “
  ; |
| --- | --- | --- |

9)

Článek 44 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se za první větu vkládá nová věta, která zní:

„Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 4, čl. 3a odst. 2 druhém pododstavci a čl. 10 odst. 8 pátém pododstavci je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 27. prosince 2022
  “

| b) | v odstavci 3 se první věta nahrazuje tímto:

  „Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 druhém pododstavci, čl. 3 odst. 4, čl. 3a odst. 2 druhém pododstavci, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 2 a čl. 10 odst. 8 pátém pododstavci kdykoli zrušit.“
  ; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 3 se první věta nahrazuje tímto:

„Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 druhém pododstavci, čl. 3 odst. 4, čl. 3a odst. 2 druhém pododstavci, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 2 a čl. 10 odst. 8 pátém pododstavci kdykoli zrušit.“

| c) | vkládá se nový odstavec, který zní:

  „3a.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci vede Komise konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (*1).


  (*1)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.“;" |
| --- | --- |

c)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„3a.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci vede Komise konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (*1).

(*1)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.“;"

*1

| d) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:

  „5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3 druhého pododstavce, čl. 3 odst. 4, čl. 3a odst. 2 druhého pododstavce, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 2 nebo čl. 10 odst. 8 pátého pododstavce vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“ |
| --- | --- |

d)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3 druhého pododstavce, čl. 3 odst. 4, čl. 3a odst. 2 druhého pododstavce, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 2 nebo čl. 10 odst. 8 pátého pododstavce vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“

| 10) | V článku 47 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „3.   Do 28. prosince 2026 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dopadu možnosti pořídit si rádiové zařízení bez jakéhokoli nabíjecího zařízení a bez kabelů, zejména z hlediska pohodlí pro spotřebitele, snížení množství ekologického odpadu, změn chování a vývoje přístupu na trhu. Ke zprávě případně připojí legislativní návrh na změnu této směrnice za účelem zavedení povinného oddělení prodeje nabíjecích zařízení a kabelů od prodeje rádiových zařízení.“ |
| --- | --- |

10)

V článku 47 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Do 28. prosince 2026 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dopadu možnosti pořídit si rádiové zařízení bez jakéhokoli nabíjecího zařízení a bez kabelů, zejména z hlediska pohodlí pro spotřebitele, snížení množství ekologického odpadu, změn chování a vývoje přístupu na trhu. Ke zprávě případně připojí legislativní návrh na změnu této směrnice za účelem zavedení povinného oddělení prodeje nabíjecích zařízení a kabelů od prodeje rádiových zařízení.“

| 11) | Vkládá se příloha Ia, jejíž znění je uvedeno v příloze této směrnice. |
| --- | --- |

11)

Vkládá se příloha Ia, jejíž znění je uvedeno v příloze této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy do dne 28. prosince 2023 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Znění těchto předpisů neprodleně sdělí Komisi.

Použijí tyto předpisy ode dne 28. prosince 2024 pro kategorie nebo třídy rádiových zařízení uvedené v části I podbodech 1.1 až 1.12 přílohy Ia a ode dne 28. dubna 2026 pro kategorie nebo třídy rádiových zařízení uvedené v části I podbodě 1.13 přílohy Ia.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 23. listopadu 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  
  Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 82.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 4. října 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady ze dne 24. října 2022.

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/53/EU ze dne 16. dubna 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání rádiových zařízení na trh a zrušení směrnice 1999/5/ES (Úř. věst. L 153, 22.5.2014, s. 62).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU ze dne 4. července 2012 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (Úř. věst. L 197, 24.7.2012, s. 38).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10).

6

(7)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA Ia

SPECIFIKACE A INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE NABÍJENÍ NĚKTERÝCH KATEGORIÍ NEBO TŘÍD RÁDIOVÝCH ZAŘÍZENÍ

Část I

Specifikace týkající se nabíjecích kapacit

| 1. | Požadavky uvedené v bodech 2 a 3 této části se vztahují na tyto kategorie nebo třídy rádiových zařízení:






  1.1. | kapesní mobilní telefony; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

kapesní mobilní telefony;

| 1.2. | tablety; |
| --- | --- |

1.2.

tablety;

| 1.3. | digitální fotoaparáty; |
| --- | --- |

1.3.

digitální fotoaparáty;

| 1.4. | sluchátka, |
| --- | --- |

1.4.

sluchátka,

| 1.5. | náhlavní soupravy; |
| --- | --- |

1.5.

náhlavní soupravy;

| 1.6. | ruční videoherní konzole; |
| --- | --- |

1.6.

ruční videoherní konzole;

| 1.7. | přenosné reproduktory; |
| --- | --- |

1.7.

přenosné reproduktory;

| 1.8. | elektronické čtečky; |
| --- | --- |

1.8.

elektronické čtečky;

| 1.9. | klávesnice; |
| --- | --- |

1.9.

klávesnice;

| 1.10. | myši; |
| --- | --- |

1.10.

myši;

| 1.11. | přenosná navigační zařízení; |
| --- | --- |

1.11.

přenosná navigační zařízení;

| 1.12. | bezdrátová sluchátka do uší (pecky); |
| --- | --- |

1.12.

bezdrátová sluchátka do uší (pecky);

| 1.13. | laptopy. |
| --- | --- |

1.13.

laptopy.

| 2. | Pokud je lze nabíjet pomocí kabelového nabíjení, kategorie nebo třídy rádiových zařízení uvedené v bodě 1 této části musí splňovat tyto podmínky:






  2.1. | musí být vybaveny zásuvkou USB typu C, jak je popsáno v normě EN IEC 62680-1-3:2021 „Rozhraní univerzální sériové sběrnice pro data a výkon – Část 1–3: Společné části – Specifikace kabelu a konektoru USB typu C®“, která musí být vždy přístupná a funkční; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

musí být vybaveny zásuvkou USB typu C, jak je popsáno v normě EN IEC 62680-1-3:2021 „Rozhraní univerzální sériové sběrnice pro data a výkon – Část 1–3: Společné části – Specifikace kabelu a konektoru USB typu C®“, která musí být vždy přístupná a funkční;

| 2.2. | musí být možné je nabíjet pomocí kabelů, které splňují požadavky normy EN IEC 62680-1-3:2021 „Rozhraní univerzální sériové sběrnice pro data a výkon – Část 1–3: Společné části – Specifikace kabelu a konektoru USB typu C®“. |
| --- | --- |

2.2.

musí být možné je nabíjet pomocí kabelů, které splňují požadavky normy EN IEC 62680-1-3:2021 „Rozhraní univerzální sériové sběrnice pro data a výkon – Část 1–3: Společné části – Specifikace kabelu a konektoru USB typu C®“.

| 3. | Pokud je lze nabíjet pomocí kabelového nabíjení při napětí vyšším než 5 voltů nebo proudu vyšším než 3 ampéry nebo příkonu vyšším než 15 wattů, kategorie nebo třídy rádiových zařízení uvedené v bodě 1 této části musí:






  3.1. | v sobě integrovat protokol USB Power Delivery, jak je popsáno v normě EN IEC 62680-1-2:2021 „Rozhraní univerzální sériové sběrnice pro data a výkon – Část 1–2: Společné části – Specifikace výkonového USB“; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

v sobě integrovat protokol USB Power Delivery, jak je popsáno v normě EN IEC 62680-1-2:2021 „Rozhraní univerzální sériové sběrnice pro data a výkon – Část 1–2: Společné části – Specifikace výkonového USB“;

| 3.2. | zajistit, aby jakýkoli další nabíjecí protokol umožňoval plnou funkčnost technologie USB Power Delivery uvedené v písmeni 3.1. bez ohledu na použité nabíjecí zařízení. |
| --- | --- |

3.2.

zajistit, aby jakýkoli další nabíjecí protokol umožňoval plnou funkčnost technologie USB Power Delivery uvedené v písmeni 3.1. bez ohledu na použité nabíjecí zařízení.

Část II

Informace o specifikacích týkajících se nabíjecích kapacit a kompatibilních nabíjecích zařízení

V případě rádiových zařízení spadajících do oblasti působnosti čl. 3 odst. 4 prvního pododstavce musí být v souladu s požadavky stanovenými v čl. 10 odst. 8 uvedeny následující informace, které mohou být navíc zpřístupněny i prostřednictvím QR kódů nebo podobných elektronických řešení:

| a) | v případě všech kategorií nebo tříd rádiových zařízení, na něž se vztahují požadavky uvedené v části I, popis požadavků na výkon kabelových nabíjecích zařízení, která lze s tímto rádiovým zařízením použít, včetně minimálního příkonu potřebného k nabití rádiového zařízení a maximálního příkonu potřebného k nabití rádiového zařízení při maximální rychlosti nabíjení vyjádřených ve wattech, a to uvedením textu: „ příkon dodávaný nabíjecím zařízením musí být mezi minimálně [xx] watty požadovanými rádiovým zařízením a maximálně [yy] watty nezbytnými k dosažení maximální rychlosti nabíjení“. Počet wattů vyjadřuje minimální příkon požadovaný rádiovým zařízením a maximální příkon, který rádiové zařízení potřebuje k dosažení maximální rychlosti nabíjení; |
| --- | --- |

a)

v případě všech kategorií nebo tříd rádiových zařízení, na něž se vztahují požadavky uvedené v části I, popis požadavků na výkon kabelových nabíjecích zařízení, která lze s tímto rádiovým zařízením použít, včetně minimálního příkonu potřebného k nabití rádiového zařízení a maximálního příkonu potřebného k nabití rádiového zařízení při maximální rychlosti nabíjení vyjádřených ve wattech, a to uvedením textu: „ příkon dodávaný nabíjecím zařízením musí být mezi minimálně [xx] watty požadovanými rádiovým zařízením a maximálně [yy] watty nezbytnými k dosažení maximální rychlosti nabíjení“. Počet wattů vyjadřuje minimální příkon požadovaný rádiovým zařízením a maximální příkon, který rádiové zařízení potřebuje k dosažení maximální rychlosti nabíjení;

| b) | v případě rádiového zařízení, na něž se vztahují požadavky uvedené v části I bodě 3, popis specifikací týkající se nabíjecích kapacit rádiového zařízení, které lze nabíjet pomocí kabelového nabíjení při napětí vyšším než 5 voltů nebo proudu vyšším než 3 ampéry nebo příkonu vyšším než 15 wattů, včetně údaje o tom, že rádiové zařízení podporuje nabíjecí protokol USB Power Delivery, a to uvedením textu „rychlé nabíjení USB PD“, a údaje o jakémkoli jiném podporovaném nabíjecím protokolu uvedením jeho názvu v textovém formátu.“ |
| --- | --- |

b)

v případě rádiového zařízení, na něž se vztahují požadavky uvedené v části I bodě 3, popis specifikací týkající se nabíjecích kapacit rádiového zařízení, které lze nabíjet pomocí kabelového nabíjení při napětí vyšším než 5 voltů nebo proudu vyšším než 3 ampéry nebo příkonu vyšším než 15 wattů, včetně údaje o tom, že rádiové zařízení podporuje nabíjecí protokol USB Power Delivery, a to uvedením textu „rychlé nabíjení USB PD“, a údaje o jakémkoli jiném podporovaném nabíjecím protokolu uvedením jeho názvu v textovém formátu.“

Část III

Piktogram znázorňující, zda je nabíjecí zařízení přiloženo k rádiovému zařízením, či nikoli

| 1. | Piktogram musí mít tyto formáty:






  1.1. | V případě, že je k rádiovému zařízení přiloženo nabíjecí zařízení: |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

V případě, že je k rádiovému zařízení přiloženo nabíjecí zařízení:

Image 1

| 1.2. | V případě, že k rádiovému zařízení není přiloženo žádné nabíjecí zařízení: |
| --- | --- |

1.2.

V případě, že k rádiovému zařízení není přiloženo žádné nabíjecí zařízení:

Image 2

| 2. | Ve formátu piktogramu mohou být různé vizuální odchylky (například pokud jde o barvu, verzi s výplní nebo pouze obrys, tloušťku čáry) za předpokladu, že piktogram zůstane viditelný a čitelný. Pokud je piktogram zmenšen nebo zvětšen, musí být zachovány proporce uvedené na obrázcích v bodě 1 této části. Rozměr „a“ uvedený v bodě 1 této části musí být bez ohledu na danou odchylku roven 7 mm nebo větší. |
| --- | --- |

2.

Část IV

Obsah a formát štítku

| 1. | Štítek musí mít tento formát: |
| --- | --- |

1.

Image 3

| 2. | Písmena „XX“ se nahradí číselným údajem odpovídajícím minimálnímu příkonu potřebnému pro nabití rádiového zařízení, jenž určuje minimální výkon, který má nabíjecí zařízení dodávat k nabití rádiového zařízení. Písmena „YY“ se nahradí číselným údajem odpovídajícím maximálnímu příkonu potřebnému pro dosažení maximální rychlosti nabíjení rádiového zařízení, jenž určuje výkon, který má nabíjecí zařízení přinejmenším dodávat pro to, aby dosáhlo této maximální rychlosti nabíjení. Pokud rádiové zařízení podporuje tento komunikační protokol pro nabíjení, zobrazí se zkratka „USB PD“ (USB Power Delivery). „USB PD“ je protokol, který zajišťuje nejrychlejší dodávku proudu z nabíjecího zařízení do rádiového zařízení, aniž by byla zkrácena životnost baterie. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ve formátu štítku mohou být různé vizuální odchylky (například pokud jde o barvu, verzi s výplní nebo pouze obrys, tloušťku čáry) za předpokladu, že štítek zůstane viditelný a čitelný. Pokud je štítek zmenšen nebo zvětšen, musí být zachovány proporce uvedené na obrázku v bodě 1 této části. Rozměr „a“ uvedený v bodě 1 této části musí být bez ohledu na danou odchylku roven 7 mm nebo větší. |
| --- | --- |

3.

---

| 7.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/44

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/2381

ze dne 23. listopadu 2022

o zlepšení genderové vyváženosti mezi členy orgánů kotovaných společností a o souvisejících opatřeních

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 157 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, (1)

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) je rovnost jednou z hodnot, na nichž je Unie založena, a je společná členským státům ve společnosti vyznačující se rovností žen a mužů. Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU má Unie rovnost žen a mužů podporovat. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) je rovnost jednou z hodnot, na nichž je Unie založena, a je společná členským státům ve společnosti vyznačující se rovností žen a mužů. Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU má Unie rovnost žen a mužů podporovat.

| (2) | Ustanovením čl. 157 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je Evropskému parlamentu a Radě svěřena pravomoc přijímat opatření k uplatnění zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v otázkách práce a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovením čl. 157 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je Evropskému parlamentu a Radě svěřena pravomoc přijímat opatření k uplatnění zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v otázkách práce a zaměstnanosti.

| (3) | S ohledem na zajištění úplné rovnosti mezi muži a ženami v profesním životě dovoluje čl. 157 odst. 4 Smlouvy o fungování EU pozitivní opatření tím, že členským státům umožňuje zachovat nebo zavést opatření poskytující zvláštní výhody pro usnadnění profesní činnosti méně zastoupeného pohlaví nebo pro předcházení či vyrovnávání nevýhod v profesní kariéře. V článku 23 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) je stanoveno, že rovnost žen a mužů má být zajištěna ve všech oblastech a že zásada rovnosti nemůže bránit zachování nebo přijetí opatření poskytujících zvláštní výhody ve prospěch nedostatečně zastoupeného pohlaví. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na zajištění úplné rovnosti mezi muži a ženami v profesním životě dovoluje čl. 157 odst. 4 Smlouvy o fungování EU pozitivní opatření tím, že členským státům umožňuje zachovat nebo zavést opatření poskytující zvláštní výhody pro usnadnění profesní činnosti méně zastoupeného pohlaví nebo pro předcházení či vyrovnávání nevýhod v profesní kariéře. V článku 23 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) je stanoveno, že rovnost žen a mužů má být zajištěna ve všech oblastech a že zásada rovnosti nemůže bránit zachování nebo přijetí opatření poskytujících zvláštní výhody ve prospěch nedostatečně zastoupeného pohlaví.

| (4) | K zásadám evropského pilíře sociálních práv, jejž Evropský parlament, Rada a Komise společně vyhlásily v roce 2017, patří rovné zacházení a rovné příležitosti pro ženy a muže včetně účasti na trhu práce, pracovních podmínek a kariérního růstu. |
| --- | --- |

(4)

K zásadám evropského pilíře sociálních práv, jejž Evropský parlament, Rada a Komise společně vyhlásily v roce 2017, patří rovné zacházení a rovné příležitosti pro ženy a muže včetně účasti na trhu práce, pracovních podmínek a kariérního růstu.

| (5) | Dosažení genderové rovnosti na pracovišti vyžaduje komplexní přístup, který zahrnuje i podporu genderově vyváženého rozhodování v podnicích na všech úrovních, jakož i odstranění genderových rozdílů v odměňování. Zajištění rovnosti na pracovišti je rovněž klíčovým předpokladem pro snížení chudoby žen. |
| --- | --- |

(5)

Dosažení genderové rovnosti na pracovišti vyžaduje komplexní přístup, který zahrnuje i podporu genderově vyváženého rozhodování v podnicích na všech úrovních, jakož i odstranění genderových rozdílů v odměňování. Zajištění rovnosti na pracovišti je rovněž klíčovým předpokladem pro snížení chudoby žen.

| (6) | Podle doporučení Rady 84/635/EHS (4) mají členské státy přijmout kroky k zajištění toho, aby pozitivní opatření pokud možno zahrnovala i taková opatření, která počítají s aktivní účastí žen v rozhodovacích orgánech. Podle doporučení Rady 96/694/ES (5) mají členské státy povzbudit soukromý sektor ke zvýšení zastoupení žen na všech úrovních rozhodovacího procesu, zejména přijetím plánů pro dosažení rovného postavení a programů pozitivních opatření či v rámci plánů a programů již existujících. |
| --- | --- |

(6)

Podle doporučení Rady 84/635/EHS (4) mají členské státy přijmout kroky k zajištění toho, aby pozitivní opatření pokud možno zahrnovala i taková opatření, která počítají s aktivní účastí žen v rozhodovacích orgánech. Podle doporučení Rady 96/694/ES (5) mají členské státy povzbudit soukromý sektor ke zvýšení zastoupení žen na všech úrovních rozhodovacího procesu, zejména přijetím plánů pro dosažení rovného postavení a programů pozitivních opatření či v rámci plánů a programů již existujících.

| (7) | Cílem této směrnice je zajistit uplatňování zásady rovných příležitostí pro ženy a muže a dosáhnout genderově vyváženého zastoupení na nejvyšších vedoucích místech stanovením souboru procesních požadavků týkajících se výběru kandidátů pro jmenování nebo volbu na místa členů orgánů společností na základě transparentnosti a zásluh. |
| --- | --- |

(7)

Cílem této směrnice je zajistit uplatňování zásady rovných příležitostí pro ženy a muže a dosáhnout genderově vyváženého zastoupení na nejvyšších vedoucích místech stanovením souboru procesních požadavků týkajících se výběru kandidátů pro jmenování nebo volbu na místa členů orgánů společností na základě transparentnosti a zásluh.

| (8) | V posledních letech předložila Komise několik zpráv, ve kterých shrnula situaci v oblasti genderové rovnosti při rozhodování o ekonomických otázkách. Vybídla kotované společnosti k tomu, aby samoregulačními opatřeními zvýšily počet členů nedostatečně zastoupeného pohlaví ve svých orgánech a aby v tomto ohledu přijaly konkrétní dobrovolné závazky. Komise ve svém sdělení ze dne 5. března 2010 nazvaném „Posílený závazek pro dosažení rovnosti žen a mužů – Charta žen“ zdůraznila, že ženy se v politickém a hospodářském životě a ve veřejném a soukromém sektoru stále plně nepodílí na moci a rozhodování, a znovu potvrdila svůj závazek využít svých pravomocí na podporu spravedlivějšího zastoupení žen a mužů v mocenských pozicích ve veřejném životě a v hospodářství. Zlepšení genderové vyváženosti při rozhodování bylo jednou z priorit, které Komise stanovila ve svém sdělení ze dne 21. září 2010 nazvaném „Strategie pro rovnost žen a mužů 2010–2015“. Dosažení genderové vyváženosti na rozhodovacích místech a v politice je jednou z priorit vymezených ve sdělení Komise ze dne 5. března 2020 nazvaném „Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů 2020–2025“. |
| --- | --- |

(8)

V posledních letech předložila Komise několik zpráv, ve kterých shrnula situaci v oblasti genderové rovnosti při rozhodování o ekonomických otázkách. Vybídla kotované společnosti k tomu, aby samoregulačními opatřeními zvýšily počet členů nedostatečně zastoupeného pohlaví ve svých orgánech a aby v tomto ohledu přijaly konkrétní dobrovolné závazky. Komise ve svém sdělení ze dne 5. března 2010 nazvaném „Posílený závazek pro dosažení rovnosti žen a mužů – Charta žen“ zdůraznila, že ženy se v politickém a hospodářském životě a ve veřejném a soukromém sektoru stále plně nepodílí na moci a rozhodování, a znovu potvrdila svůj závazek využít svých pravomocí na podporu spravedlivějšího zastoupení žen a mužů v mocenských pozicích ve veřejném životě a v hospodářství. Zlepšení genderové vyváženosti při rozhodování bylo jednou z priorit, které Komise stanovila ve svém sdělení ze dne 21. září 2010 nazvaném „Strategie pro rovnost žen a mužů 2010–2015“. Dosažení genderové vyváženosti na rozhodovacích místech a v politice je jednou z priorit vymezených ve sdělení Komise ze dne 5. března 2020 nazvaném „Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů 2020–2025“.

| (9) | Rada ve svých závěrech ze dne 7. března 2011 o Evropském paktu pro rovnost žen a mužů (2011–2020) uznala, že politiky prosazující rovnost žen a mužů mají klíčový význam pro hospodářský růst, prosperitu a konkurenceschopnost. Opětovně potvrdila své odhodlání odstranit rozdíly mezi ženami a muži v zájmu splnění cílů strategie Evropa 2020, především ve třech oblastech nesmírně důležitých z hlediska rovnosti žen a mužů, tj. zaměstnávání, vzdělávání a podpora sociálního začleňování. Rovněž naléhavě vyzvala k opatřením na podporu rovného zastoupení žen a mužů při rozhodování na všech úrovních a ve všech oblastech v zájmu plného využití všech talentů. V tomto ohledu by využití všech dostupných talentů, znalostí a myšlenek obohatilo rozmanitost lidských zdrojů a zlepšilo obchodní vyhlídky. |
| --- | --- |

(9)

Rada ve svých závěrech ze dne 7. března 2011 o Evropském paktu pro rovnost žen a mužů (2011–2020) uznala, že politiky prosazující rovnost žen a mužů mají klíčový význam pro hospodářský růst, prosperitu a konkurenceschopnost. Opětovně potvrdila své odhodlání odstranit rozdíly mezi ženami a muži v zájmu splnění cílů strategie Evropa 2020, především ve třech oblastech nesmírně důležitých z hlediska rovnosti žen a mužů, tj. zaměstnávání, vzdělávání a podpora sociálního začleňování. Rovněž naléhavě vyzvala k opatřením na podporu rovného zastoupení žen a mužů při rozhodování na všech úrovních a ve všech oblastech v zájmu plného využití všech talentů. V tomto ohledu by využití všech dostupných talentů, znalostí a myšlenek obohatilo rozmanitost lidských zdrojů a zlepšilo obchodní vyhlídky.

| (10) | Komise ve svém sdělení ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ („strategie Evropa 2020“) uznala, že vzrůstající účast žen na trhu práce je předpokladem pro posílení růstu a řešení demografických výzev v Evropě. Strategie Evropa 2020 určila za prioritní cíl, aby do roku 2020 činila míra zaměstnanosti obyvatelstva Unie ve věku od 20 do 64 let alespoň 75 %. Je důležité, aby byl učiněn jasný závazek k odstranění přetrvávajících rozdílů v genderovém odměňování a vynaloženo posílené úsilí o odstranění všech překážek, které ženám brání v účasti na trhu práce, včetně současného fenoménu tzv. „skleněného stropu“. V Portském prohlášení, podepsaném dne 8. května 2021 (6), hlavy států a předsedové vlád uvítali nové hlavní cíle Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i revidovaný srovnávací přehled sociálních ukazatelů navržený Komisí v jejím sdělení ze dne 4. března 2021 nazvaném „Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv“. Tento akční plán uvádí, že má-li být dosaženo celkového cíle, aby míra zaměstnanosti obyvatelstva Unie ve věku 20 až 64 let do roku 2030 činila alespoň 78 %, je nutné usilovat o snížení rozdílu v zaměstnanosti žen a mužů ve srovnání s rokem 2019 alespoň na polovinu. Očekává se, že posílení účasti žen na rozhodování o ekonomických otázkách, zejména v orgánech společností, bude mít pozitivní vedlejší účinek na zaměstnanost žen v dotčených společnostech a v rámci hospodářství jako celku. V období po krizi COVID-19 je otázka genderové rovnosti a inkluzivního vedení nebývale důležitá, a to v souladu s potřebou plně využít dostupný potenciál talentů žen i mužů. Výzkum ukázal, že začleňování a rozmanitost umožňují dosáhnout oživení a odolnosti. Mají zásadní význam pro konkurenceschopnost hospodářství Unie, podporu inovací a posílení profesních standardů v orgánech společností. |
| --- | --- |

(10)

Komise ve svém sdělení ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ („strategie Evropa 2020“) uznala, že vzrůstající účast žen na trhu práce je předpokladem pro posílení růstu a řešení demografických výzev v Evropě. Strategie Evropa 2020 určila za prioritní cíl, aby do roku 2020 činila míra zaměstnanosti obyvatelstva Unie ve věku od 20 do 64 let alespoň 75 %. Je důležité, aby byl učiněn jasný závazek k odstranění přetrvávajících rozdílů v genderovém odměňování a vynaloženo posílené úsilí o odstranění všech překážek, které ženám brání v účasti na trhu práce, včetně současného fenoménu tzv. „skleněného stropu“. V Portském prohlášení, podepsaném dne 8. května 2021 (6), hlavy států a předsedové vlád uvítali nové hlavní cíle Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i revidovaný srovnávací přehled sociálních ukazatelů navržený Komisí v jejím sdělení ze dne 4. března 2021 nazvaném „Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv“. Tento akční plán uvádí, že má-li být dosaženo celkového cíle, aby míra zaměstnanosti obyvatelstva Unie ve věku 20 až 64 let do roku 2030 činila alespoň 78 %, je nutné usilovat o snížení rozdílu v zaměstnanosti žen a mužů ve srovnání s rokem 2019 alespoň na polovinu. Očekává se, že posílení účasti žen na rozhodování o ekonomických otázkách, zejména v orgánech společností, bude mít pozitivní vedlejší účinek na zaměstnanost žen v dotčených společnostech a v rámci hospodářství jako celku. V období po krizi COVID-19 je otázka genderové rovnosti a inkluzivního vedení nebývale důležitá, a to v souladu s potřebou plně využít dostupný potenciál talentů žen i mužů. Výzkum ukázal, že začleňování a rozmanitost umožňují dosáhnout oživení a odolnosti. Mají zásadní význam pro konkurenceschopnost hospodářství Unie, podporu inovací a posílení profesních standardů v orgánech společností.

| (11) | Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 o ženách a řízení podniků naléhavě vyzval společnosti, aby do roku 2015 dosáhly kritické hranice 30 % zastoupení žen ve vedoucích funkcích a do roku 2020 pak 40 % zastoupení. Vyzval Komisi, aby v případě, že opatření přijatá společnostmi a členskými státy budou nedostatečná, nejpozději do roku 2012 navrhla právní předpisy, včetně kvót. Bylo by důležité, aby tyto právní předpisy byly prováděny po omezenou dobu a sloužily jako katalyzátor změny a rychlých reforem vedoucích k odstranění přetrvávajících nerovností mezi ženami a muži a souvisejících stereotypů v rozhodování o ekonomických otázkách. Evropský parlament svou výzvu k vytvoření právního předpisu zopakoval ve svých usneseních ze dne 13. března 2012 a ze dne 21. ledna 2021. |
| --- | --- |

(11)

Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 o ženách a řízení podniků naléhavě vyzval společnosti, aby do roku 2015 dosáhly kritické hranice 30 % zastoupení žen ve vedoucích funkcích a do roku 2020 pak 40 % zastoupení. Vyzval Komisi, aby v případě, že opatření přijatá společnostmi a členskými státy budou nedostatečná, nejpozději do roku 2012 navrhla právní předpisy, včetně kvót. Bylo by důležité, aby tyto právní předpisy byly prováděny po omezenou dobu a sloužily jako katalyzátor změny a rychlých reforem vedoucích k odstranění přetrvávajících nerovností mezi ženami a muži a souvisejících stereotypů v rozhodování o ekonomických otázkách. Evropský parlament svou výzvu k vytvoření právního předpisu zopakoval ve svých usneseních ze dne 13. března 2012 a ze dne 21. ledna 2021.

| (12) | Je důležité, aby orgány, instituce a jiné subjekty Unie šly v otázkách genderové rovnosti příkladem, mimo jiné stanovením cílů pro genderově vyvážené zastoupení žen a mužů na všech úrovních řízení. Zvláštní pozornost je třeba věnovat politikám pro nábor pracovníků na vyšší vedoucí místa. Komise proto ve svém sdělení ze dne 5. března 2020 nazvaném „Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025“ zdůraznila, že by orgány a instituce Unie měly zajistit genderovou vyváženost ve vedoucích pozicích. Komise se ve svém sdělení ze dne 5. dubna 2022 nazvaném „Nová strategie Komise v oblasti lidských zdrojů“ zavázala zajistit do roku 2024 plnou genderovou rovnost na všech úrovních svého řízení. Bude sledovat pokrok a pravidelně o něm informovat na svých internetových stránkách. Komise dále sdílí osvědčené postupy s dalšími orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a na svých internetových stránkách bude informovat o genderové vyváženosti na vedoucích pozicích v těchto orgánech, institucích a jiných subjektech. Evropský parlament se v rozhodnutí svého předsednictva ze dne 13. ledna 2020 dohodl na stanovení cílů pro vyvážené genderové zastoupení na vyšších a středních vedoucích pozicích, jichž má být dosaženo do roku 2024. Evropský parlament bude i nadále sledovat pokrok na všech úrovních řízení a snažit se jít příkladem. Rada se ve své strategii pro rozmanitost a inkluzi 2021–2024 zavázala, že nejpozději do konce roku 2026 dosáhne genderové rovnosti na vedoucích pozicích svého generálního sekretariátu v rozmezí 45 až 55 %. Akční plán generálního sekretariátu Rady pro rovnost žen a mužů v oblasti řízení stanoví opatření k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(12)

Je důležité, aby orgány, instituce a jiné subjekty Unie šly v otázkách genderové rovnosti příkladem, mimo jiné stanovením cílů pro genderově vyvážené zastoupení žen a mužů na všech úrovních řízení. Zvláštní pozornost je třeba věnovat politikám pro nábor pracovníků na vyšší vedoucí místa. Komise proto ve svém sdělení ze dne 5. března 2020 nazvaném „Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025“ zdůraznila, že by orgány a instituce Unie měly zajistit genderovou vyváženost ve vedoucích pozicích. Komise se ve svém sdělení ze dne 5. dubna 2022 nazvaném „Nová strategie Komise v oblasti lidských zdrojů“ zavázala zajistit do roku 2024 plnou genderovou rovnost na všech úrovních svého řízení. Bude sledovat pokrok a pravidelně o něm informovat na svých internetových stránkách. Komise dále sdílí osvědčené postupy s dalšími orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a na svých internetových stránkách bude informovat o genderové vyváženosti na vedoucích pozicích v těchto orgánech, institucích a jiných subjektech. Evropský parlament se v rozhodnutí svého předsednictva ze dne 13. ledna 2020 dohodl na stanovení cílů pro vyvážené genderové zastoupení na vyšších a středních vedoucích pozicích, jichž má být dosaženo do roku 2024. Evropský parlament bude i nadále sledovat pokrok na všech úrovních řízení a snažit se jít příkladem. Rada se ve své strategii pro rozmanitost a inkluzi 2021–2024 zavázala, že nejpozději do konce roku 2026 dosáhne genderové rovnosti na vedoucích pozicích svého generálního sekretariátu v rozmezí 45 až 55 %. Akční plán generálního sekretariátu Rady pro rovnost žen a mužů v oblasti řízení stanoví opatření k dosažení tohoto cíle.

| (13) | Je důležité, aby společnosti a podniky podněcovaly, podporovaly a rozvíjely ženské talenty v průběhu celé jejich profesní dráhy tak, aby zajistily, že kvalifikované ženy dostanou příležitosti zastávat řídicí funkce jako členky orgánů i samostatně. |
| --- | --- |

(13)

Je důležité, aby společnosti a podniky podněcovaly, podporovaly a rozvíjely ženské talenty v průběhu celé jejich profesní dráhy tak, aby zajistily, že kvalifikované ženy dostanou příležitosti zastávat řídicí funkce jako členky orgánů i samostatně.

| (14) | S cílem prosazovat genderovou rovnost a podporovat účast žen na rozhodování stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1158 (7), která podporuje rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem rodičů a pečujících osob, že členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění rovnoměrného rozdělení pečovatelských povinností mezi ženy a muže prostřednictvím rodičovské, otcovské a pečovatelské dovolené, vedle stávající mateřské dovolené. Uvedená směrnice rovněž stanoví právo požádat o pružné uspořádání práce. |
| --- | --- |

(14)

S cílem prosazovat genderovou rovnost a podporovat účast žen na rozhodování stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1158 (7), která podporuje rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem rodičů a pečujících osob, že členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění rovnoměrného rozdělení pečovatelských povinností mezi ženy a muže prostřednictvím rodičovské, otcovské a pečovatelské dovolené, vedle stávající mateřské dovolené. Uvedená směrnice rovněž stanoví právo požádat o pružné uspořádání práce.

| (15) | Jmenování žen členkami orgánů společností stojí v cestě různé specifické faktory, které lze překonat nejen prostřednictvím závazných pravidel, ale i osvětovými iniciativami a pobídkami na podporu osvědčených postupů. V první řadě je nezbytné, aby se na obchodních školách a vysokých školách posílilo povědomí o přínosech genderové rovnosti z hlediska konkurenceschopnosti podniků. Rovněž je třeba napomáhat pravidelné obměně členů orgánů společností a zavést pozitivní opatření, která budou členské státy a společnosti podněcovat k rozhodnějšímu postupu při provádění těchto změn v nejvyšších orgánech odpovědných za ekonomická rozhodnutí na všech úrovních a která budou jejich úsilí odměňovat. |
| --- | --- |

(15)

Jmenování žen členkami orgánů společností stojí v cestě různé specifické faktory, které lze překonat nejen prostřednictvím závazných pravidel, ale i osvětovými iniciativami a pobídkami na podporu osvědčených postupů. V první řadě je nezbytné, aby se na obchodních školách a vysokých školách posílilo povědomí o přínosech genderové rovnosti z hlediska konkurenceschopnosti podniků. Rovněž je třeba napomáhat pravidelné obměně členů orgánů společností a zavést pozitivní opatření, která budou členské státy a společnosti podněcovat k rozhodnějšímu postupu při provádění těchto změn v nejvyšších orgánech odpovědných za ekonomická rozhodnutí na všech úrovních a která budou jejich úsilí odměňovat.

| (16) | Unie disponuje velkým počtem vysoce kvalifikovaných žen a jejich počet neustále roste, o čemž svědčí skutečnost, že 60 % absolventů vysokých škol jsou ženy. Dosažení genderové vyváženosti v orgánech společností má zásadní význam pro efektivní využití tohoto stávajícího potenciálu, což je klíčovým faktorem pro řešení demografických a hospodářských výzev Unie. Nedostatečné zastoupení žen v orgánech společností je tedy promarněnou příležitostí pro ekonomiky členských států obecně i pro jejich rozvoj a růst. Jestliže se plně využije stávající potenciál ženských talentů, značně se zlepší návratnost investic do vzdělání, a to jak pro jednotlivce, tak pro veřejný sektor. Všeobecně se má za to, že zastoupení žen v orgánech společností zlepšuje správu a řízení společností, neboť rozmanitější a kolektivnější myšlení zahrnující širší škálu pohledů zlepšuje výkonnost týmu a kvalitu rozhodování. Četné studie prokázaly, že rozmanitost vede k aktivnějšímu obchodnímu modelu, vyváženějším rozhodnutím a vyšším profesním standardům v orgánech společností, které lépe odrážejí společenskou realitu a potřeby spotřebitelů. Podporuje také inovace. Z četných studií rovněž vyplývá, že existuje pozitivní vztah mezi genderovou rozmanitostí v nejvyšším vedení a finanční výkonností i ziskovostí společnosti, což vede k významnému dlouhodobě udržitelnému růstu. Dosažení genderové vyváženosti v orgánech společností má proto zásadní význam pro zajištění konkurenceschopnosti Unie v globalizované ekonomice a poskytlo by komparativní výhodu vůči třetím zemím. |
| --- | --- |

(16)

Unie disponuje velkým počtem vysoce kvalifikovaných žen a jejich počet neustále roste, o čemž svědčí skutečnost, že 60 % absolventů vysokých škol jsou ženy. Dosažení genderové vyváženosti v orgánech společností má zásadní význam pro efektivní využití tohoto stávajícího potenciálu, což je klíčovým faktorem pro řešení demografických a hospodářských výzev Unie. Nedostatečné zastoupení žen v orgánech společností je tedy promarněnou příležitostí pro ekonomiky členských států obecně i pro jejich rozvoj a růst. Jestliže se plně využije stávající potenciál ženských talentů, značně se zlepší návratnost investic do vzdělání, a to jak pro jednotlivce, tak pro veřejný sektor. Všeobecně se má za to, že zastoupení žen v orgánech společností zlepšuje správu a řízení společností, neboť rozmanitější a kolektivnější myšlení zahrnující širší škálu pohledů zlepšuje výkonnost týmu a kvalitu rozhodování. Četné studie prokázaly, že rozmanitost vede k aktivnějšímu obchodnímu modelu, vyváženějším rozhodnutím a vyšším profesním standardům v orgánech společností, které lépe odrážejí společenskou realitu a potřeby spotřebitelů. Podporuje také inovace. Z četných studií rovněž vyplývá, že existuje pozitivní vztah mezi genderovou rozmanitostí v nejvyšším vedení a finanční výkonností i ziskovostí společnosti, což vede k významnému dlouhodobě udržitelnému růstu. Dosažení genderové vyváženosti v orgánech společností má proto zásadní význam pro zajištění konkurenceschopnosti Unie v globalizované ekonomice a poskytlo by komparativní výhodu vůči třetím zemím.

| (17) | Posílení zastoupení žen v orgánech společností je přínosem nejen pro ženy do těchto orgánů jmenované, nýbrž také pomůže přilákat do společností ženské talenty a zajistit větší přítomnost žen na všech úrovních vedení a mezi pracovníky. Vyšší podíl žen v orgánech společností proto pravděpodobně pozitivně zapůsobí na odstraňování rozdílů v zaměstnanosti mužů a žen i rozdílů v jejich odměňování. |
| --- | --- |

(17)

Posílení zastoupení žen v orgánech společností je přínosem nejen pro ženy do těchto orgánů jmenované, nýbrž také pomůže přilákat do společností ženské talenty a zajistit větší přítomnost žen na všech úrovních vedení a mezi pracovníky. Vyšší podíl žen v orgánech společností proto pravděpodobně pozitivně zapůsobí na odstraňování rozdílů v zaměstnanosti mužů a žen i rozdílů v jejich odměňování.

| (18) | Přes prokázaný přínos genderové vyváženosti pro společnosti samotné a pro hospodářství obecně i přes stávající právo Unie zakazující diskriminaci na základě pohlaví a stávající opatření na úrovni Unie, která vybízejí k samoregulaci, jsou ženy v nejvyšších rozhodovacích orgánech společností v Unii i nadále zastoupeny výrazně nedostatečně. Statistiky ukazují, že podíl žen zastávajících nejvyšší rozhodovací funkce ve firmách zůstává velmi nízký. Jestliže se s polovinou potenciálních talentů pro vedoucí místa vůbec nepočítá, může tím utrpět samotný postup i kvalita výběru, v důsledku čehož by se mohla prohloubit nedůvěra vůči mocenským strukturám v podnicích a mohlo by to vést k omezením v efektivním využívání dostupného lidského kapitálu. Je důležité, aby se složení společnosti věrně odráželo v rozhodování podniků a aby byl využit potenciál veškerého obyvatelstva Unie. Podle Evropského institutu pro rovnost žen a mužů představovaly ženy v roce 2021 průměrně 30,6 % členů orgánů největších kotovaných společností a pouze 8,5 % předsedů. To svědčí o nespravedlivém a diskriminačním nedostatečném zastoupení žen, čímž jsou jasně narušeny zásady Unie týkající se rovných příležitostí a rovného zacházení se ženami a muži v oblasti zaměstnání a povolání. Měla by tedy být zavedena a posílena opatření na podporu kariérního růstu žen na všech úrovních řízení, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat zajištění toho, aby tomu tak bylo v případě kotovaných společností vzhledem k jejich významné hospodářské a společenské odpovědnosti. Kromě toho je důležité, aby instituce a jiné subjekty Unie šly příkladem, pokud jde o nápravu stávající genderové nerovnováhy ve složení jejich správních a řídících orgánů. |
| --- | --- |

(18)

Přes prokázaný přínos genderové vyváženosti pro společnosti samotné a pro hospodářství obecně i přes stávající právo Unie zakazující diskriminaci na základě pohlaví a stávající opatření na úrovni Unie, která vybízejí k samoregulaci, jsou ženy v nejvyšších rozhodovacích orgánech společností v Unii i nadále zastoupeny výrazně nedostatečně. Statistiky ukazují, že podíl žen zastávajících nejvyšší rozhodovací funkce ve firmách zůstává velmi nízký. Jestliže se s polovinou potenciálních talentů pro vedoucí místa vůbec nepočítá, může tím utrpět samotný postup i kvalita výběru, v důsledku čehož by se mohla prohloubit nedůvěra vůči mocenským strukturám v podnicích a mohlo by to vést k omezením v efektivním využívání dostupného lidského kapitálu. Je důležité, aby se složení společnosti věrně odráželo v rozhodování podniků a aby byl využit potenciál veškerého obyvatelstva Unie. Podle Evropského institutu pro rovnost žen a mužů představovaly ženy v roce 2021 průměrně 30,6 % členů orgánů největších kotovaných společností a pouze 8,5 % předsedů. To svědčí o nespravedlivém a diskriminačním nedostatečném zastoupení žen, čímž jsou jasně narušeny zásady Unie týkající se rovných příležitostí a rovného zacházení se ženami a muži v oblasti zaměstnání a povolání. Měla by tedy být zavedena a posílena opatření na podporu kariérního růstu žen na všech úrovních řízení, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat zajištění toho, aby tomu tak bylo v případě kotovaných společností vzhledem k jejich významné hospodářské a společenské odpovědnosti. Kromě toho je důležité, aby instituce a jiné subjekty Unie šly příkladem, pokud jde o nápravu stávající genderové nerovnováhy ve složení jejich správních a řídících orgánů.

| (19) | Podíl žen v orgánech společností vzrůstal během posledních let jen velmi pomalu. Míra zlepšení se mezi členskými státy liší, což vedlo k velmi odlišným výsledkům. Výrazně větší pokrok byl zaznamenán v členských státech, ve kterých byla zavedena závazná opatření. Je pravděpodobné, že tyto rozdíly se ještě zvětší vzhledem k velmi odlišným přístupům, jež jsou ke zlepšení genderové vyváženosti v orgánech společností zaujímány. Členské státy se proto vyzývají ke sdílení informací o účinných opatřeních a politikách přijatých na vnitrostátní úrovni a k výměně osvědčených postupů s cílem podpořit pokrok v Unii na cestě k dosažení vyváženějšího zastoupení žen a mužů v orgánech společností. |
| --- | --- |

(19)

Podíl žen v orgánech společností vzrůstal během posledních let jen velmi pomalu. Míra zlepšení se mezi členskými státy liší, což vedlo k velmi odlišným výsledkům. Výrazně větší pokrok byl zaznamenán v členských státech, ve kterých byla zavedena závazná opatření. Je pravděpodobné, že tyto rozdíly se ještě zvětší vzhledem k velmi odlišným přístupům, jež jsou ke zlepšení genderové vyváženosti v orgánech společností zaujímány. Členské státy se proto vyzývají ke sdílení informací o účinných opatřeních a politikách přijatých na vnitrostátní úrovni a k výměně osvědčených postupů s cílem podpořit pokrok v Unii na cestě k dosažení vyváženějšího zastoupení žen a mužů v orgánech společností.

| (20) | Nekoordinované a rozdílné právní předpisy či neexistence právní úpravy genderové vyváženosti v orgánech kotovaných společností na vnitrostátní úrovni způsobují, že v jednotlivých členských státech se liší počet žen mezi nevýkonnými členy orgánů společností a tempo zlepšování je odlišné; tyto rozdíly navíc vytvářejí překážky pro vnitřní trh, neboť na kotované společnosti v Unii kladou různé požadavky, pokud jde o jejich správu a řízení. Tyto rozdílné právní a samoregulační požadavky ohledně složení orgánů společností mohou způsobovat praktické komplikace kotovaným společnostem působícím přes hranice, zejména při zřizování dceřiných společností nebo při fúzích a akvizicích, i kandidátům na místa členů orgánů společností. |
| --- | --- |

(20)

Nekoordinované a rozdílné právní předpisy či neexistence právní úpravy genderové vyváženosti v orgánech kotovaných společností na vnitrostátní úrovni způsobují, že v jednotlivých členských státech se liší počet žen mezi nevýkonnými členy orgánů společností a tempo zlepšování je odlišné; tyto rozdíly navíc vytvářejí překážky pro vnitřní trh, neboť na kotované společnosti v Unii kladou různé požadavky, pokud jde o jejich správu a řízení. Tyto rozdílné právní a samoregulační požadavky ohledně složení orgánů společností mohou způsobovat praktické komplikace kotovaným společnostem působícím přes hranice, zejména při zřizování dceřiných společností nebo při fúzích a akvizicích, i kandidátům na místa členů orgánů společností.

| (21) | Genderová nevyváženost je u společností větší na vyšších vedoucích místech. Navíc mnohé z těchto žen, které pracují ve vyšších řídicích funkcích, najdeme v oblastech, jako jsou lidské zdroje a komunikace, zatímco u mužů na vyšších vedoucích místech je pravděpodobnější, že budou ve společnosti zastávat funkce v oblasti obecného nebo přímého řízení. Jelikož se hlavní skupina osob pro nábor na místa členů orgánů společností skládá převážně z kandidátů, kteří již mají zkušenosti z vyšších vedoucích míst, je zcela zásadní zvýšit počet žen, které se ve společnostech na taková vedoucí místa dostanou. |
| --- | --- |

(21)

Genderová nevyváženost je u společností větší na vyšších vedoucích místech. Navíc mnohé z těchto žen, které pracují ve vyšších řídicích funkcích, najdeme v oblastech, jako jsou lidské zdroje a komunikace, zatímco u mužů na vyšších vedoucích místech je pravděpodobnější, že budou ve společnosti zastávat funkce v oblasti obecného nebo přímého řízení. Jelikož se hlavní skupina osob pro nábor na místa členů orgánů společností skládá převážně z kandidátů, kteří již mají zkušenosti z vyšších vedoucích míst, je zcela zásadní zvýšit počet žen, které se ve společnostech na taková vedoucí místa dostanou.

| (22) | Jedním z hlavních faktorů umožňujících řádné provádění této směrnice je účinné uplatňování kritérií výběru členů orgánů společností, jež musí být stanovena předem a zcela transparentně a na jejichž základě budou kvalifikace, znalosti a dovednosti kandidátů podrobeny stejnému hodnocení bez ohledu na jejich pohlaví. |
| --- | --- |

(22)

Jedním z hlavních faktorů umožňujících řádné provádění této směrnice je účinné uplatňování kritérií výběru členů orgánů společností, jež musí být stanovena předem a zcela transparentně a na jejichž základě budou kvalifikace, znalosti a dovednosti kandidátů podrobeny stejnému hodnocení bez ohledu na jejich pohlaví.

| (23) | Ve většině členských států jsou výběrová řízení a kvalifikační kritéria pro místa členů orgánů společností v současnosti nedostatečně transparentní, což značně brání větší genderové vyváženosti mezi členy orgánů společností a negativně ovlivňuje profesní dráhu kandidátů a jejich svobodu pohybu, jakož i rozhodnutí přijímaná investory. Tento nedostatek transparentnosti brání potenciálním kandidátům na místa členů orgánů společností, aby se ucházeli o místa, pro která jsou nejlépe kvalifikovaní, a stejně tak jim znemožňuje napadat rozhodnutí o výběru kandidátů, která jsou zaujatá kvůli předsudkům vůči určitému pohlaví, což rovněž omezuje jejich volný pohyb na vnitřním trhu. Na druhé straně mohou investoři sledovat investiční strategie, které vyžadují informace také o odborných znalostech a způsobilosti členů orgánů společností. Budou-li kvalifikační kritéria pro členy orgánů společností a související výběrová řízení transparentnější, budou investoři moci lépe posoudit obchodní strategii společnosti a přijmout informovaná rozhodnutí. Je tudíž důležité, aby byly postupy jmenování členů orgánů společností jasné a transparentní a aby byli kandidáti posuzováni objektivně na základě individuálních zásluh, bez ohledu na jejich pohlaví. |
| --- | --- |

(23)

Ve většině členských států jsou výběrová řízení a kvalifikační kritéria pro místa členů orgánů společností v současnosti nedostatečně transparentní, což značně brání větší genderové vyváženosti mezi členy orgánů společností a negativně ovlivňuje profesní dráhu kandidátů a jejich svobodu pohybu, jakož i rozhodnutí přijímaná investory. Tento nedostatek transparentnosti brání potenciálním kandidátům na místa členů orgánů společností, aby se ucházeli o místa, pro která jsou nejlépe kvalifikovaní, a stejně tak jim znemožňuje napadat rozhodnutí o výběru kandidátů, která jsou zaujatá kvůli předsudkům vůči určitému pohlaví, což rovněž omezuje jejich volný pohyb na vnitřním trhu. Na druhé straně mohou investoři sledovat investiční strategie, které vyžadují informace také o odborných znalostech a způsobilosti členů orgánů společností. Budou-li kvalifikační kritéria pro členy orgánů společností a související výběrová řízení transparentnější, budou investoři moci lépe posoudit obchodní strategii společnosti a přijmout informovaná rozhodnutí. Je tudíž důležité, aby byly postupy jmenování členů orgánů společností jasné a transparentní a aby byli kandidáti posuzováni objektivně na základě individuálních zásluh, bez ohledu na jejich pohlaví.

| (24) | Ačkoli cílem této směrnice není podrobně harmonizovat vnitrostátní právní předpisy upravující výběrová řízení a kvalifikační kritéria pro místa členů orgánů společností, je k dosažení genderové vyváženosti nezbytné zavést určité minimální požadavky pro kotované společnosti, v nichž není genderové zastoupení vyvážené, týkající se výběru kandidátů pro jmenování či volbu na místa členů jejich orgánů na základě transparentního a jasně vymezeného postupu výběru a objektivního srovnávacího posouzení jejich kvalifikačních předpokladů, pokud jde o jejich způsobilost, schopnosti a pracovní výkonnost. Pouze závazné opatření na úrovni Unie může účinně pomoci zajistit rovné konkurenční podmínky po celé Unii a zabránit praktickým komplikacím ve fungování podniků. |
| --- | --- |

(24)

Ačkoli cílem této směrnice není podrobně harmonizovat vnitrostátní právní předpisy upravující výběrová řízení a kvalifikační kritéria pro místa členů orgánů společností, je k dosažení genderové vyváženosti nezbytné zavést určité minimální požadavky pro kotované společnosti, v nichž není genderové zastoupení vyvážené, týkající se výběru kandidátů pro jmenování či volbu na místa členů jejich orgánů na základě transparentního a jasně vymezeného postupu výběru a objektivního srovnávacího posouzení jejich kvalifikačních předpokladů, pokud jde o jejich způsobilost, schopnosti a pracovní výkonnost. Pouze závazné opatření na úrovni Unie může účinně pomoci zajistit rovné konkurenční podmínky po celé Unii a zabránit praktickým komplikacím ve fungování podniků.

| (25) | Cílem Unie by proto mělo být zvýšit zastoupení žen v orgánech společností ve všech členských státech, aby se posílil hospodářský růst, podpořila mobilita pracovního trhu, zvýšila konkurenceschopnost kotovaných společností a na pracovním trhu se dosáhlo skutečné genderové rovnosti. Tento cíl by měl být prosazován stanovením minimálních požadavků na pozitivní opatření, které by měly být závazné. Měla by se zaměřovat na dosažení kvantitativního cíle pro genderové složení orgánů společností, neboť členské státy i třetí země, které se pro takový nebo podobný postup rozhodly, dosahují při snižování nedostatečného zastoupení žen na místech, kde se rozhoduje o ekonomických otázkách, nejlepších výsledků. |
| --- | --- |

(25)

Cílem Unie by proto mělo být zvýšit zastoupení žen v orgánech společností ve všech členských státech, aby se posílil hospodářský růst, podpořila mobilita pracovního trhu, zvýšila konkurenceschopnost kotovaných společností a na pracovním trhu se dosáhlo skutečné genderové rovnosti. Tento cíl by měl být prosazován stanovením minimálních požadavků na pozitivní opatření, které by měly být závazné. Měla by se zaměřovat na dosažení kvantitativního cíle pro genderové složení orgánů společností, neboť členské státy i třetí země, které se pro takový nebo podobný postup rozhodly, dosahují při snižování nedostatečného zastoupení žen na místech, kde se rozhoduje o ekonomických otázkách, nejlepších výsledků.

| (26) | Je důležité, aby každá kotovaná společnost vypracovala politiku genderové rovnosti s cílem dosáhnout vyváženějšího genderového zastoupení na všech úrovních. Tyto politiky by mohly zahrnovat nominaci ženy i muže coby kandidátů na klíčová místa, mentorské programy a poradenství pro ženy v oblasti profesního rozvoje a dále strategie v oblasti lidských zdrojů určené na podporu rozmanitého náboru. |
| --- | --- |

(26)

Je důležité, aby každá kotovaná společnost vypracovala politiku genderové rovnosti s cílem dosáhnout vyváženějšího genderového zastoupení na všech úrovních. Tyto politiky by mohly zahrnovat nominaci ženy i muže coby kandidátů na klíčová místa, mentorské programy a poradenství pro ženy v oblasti profesního rozvoje a dále strategie v oblasti lidských zdrojů určené na podporu rozmanitého náboru.

| (27) | Kotované společnosti jsou obzvláště ekonomicky důležité, známé a ovlivňují trh jako celek. Tyto společnosti určují standardy pro širší ekonomiku a dá se očekávat, že jejich počínání budou napodobovat i jiné typy společností. Veřejná povaha kotovaných společností opravňuje k tomu, aby byly ve veřejném zájmu více regulovány. |
| --- | --- |

(27)

Kotované společnosti jsou obzvláště ekonomicky důležité, známé a ovlivňují trh jako celek. Tyto společnosti určují standardy pro širší ekonomiku a dá se očekávat, že jejich počínání budou napodobovat i jiné typy společností. Veřejná povaha kotovaných společností opravňuje k tomu, aby byly ve veřejném zájmu více regulovány.

| (28) | Opatření stanovená v této směrnici by se měla použít na kotované společnosti. |
| --- | --- |

(28)

Opatření stanovená v této směrnici by se měla použít na kotované společnosti.

| (29) | Tato směrnice by se neměla vztahovat na mikropodniky a na malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(29)

Tato směrnice by se neměla vztahovat na mikropodniky a na malé a střední podniky.

| (30) | Pro účely této směrnice by členským státem příslušným pro právní úpravu záležitostí v oblasti působnosti této směrnice měl být členský stát, v němž má dotčená kotovaná společnost sídlo. Touto směrnicí nejsou dotčena vnitrostátní pravidla, která určují právo rozhodné pro společnosti v záležitostech, na něž se tato směrnice nevztahuje. |
| --- | --- |

(30)

Pro účely této směrnice by členským státem příslušným pro právní úpravu záležitostí v oblasti působnosti této směrnice měl být členský stát, v němž má dotčená kotovaná společnost sídlo. Touto směrnicí nejsou dotčena vnitrostátní pravidla, která určují právo rozhodné pro společnosti v záležitostech, na něž se tato směrnice nevztahuje.

| (31) | V členských státech mají orgány kotovaných společností různou organizační strukturu, přičemž hlavní rozdíl spočívá v dualistickém systému, ve kterém existuje představenstvo a dozorčí rada, a monistickém systému, ve kterém řídicí a dozorčí funkci vykonává jediná správní rada. Existují rovněž smíšené systémy, které kombinují aspekty obou systémů nebo které umožňují společnostem volit mezi různými modely. Tato směrnice by se měla použít pro všechny systémy orgánů společností existující v členských státech. |
| --- | --- |

(31)

V členských státech mají orgány kotovaných společností různou organizační strukturu, přičemž hlavní rozdíl spočívá v dualistickém systému, ve kterém existuje představenstvo a dozorčí rada, a monistickém systému, ve kterém řídicí a dozorčí funkci vykonává jediná správní rada. Existují rovněž smíšené systémy, které kombinují aspekty obou systémů nebo které umožňují společnostem volit mezi různými modely. Tato směrnice by se měla použít pro všechny systémy orgánů společností existující v členských státech.

| (32) | Všechny systémy orgánů společností právně nebo fakticky rozlišují mezi výkonnými členy orgánu, kteří se účastní každodenního řízení společnosti, a nevýkonnými členy orgánu, kteří vykonávají dozorčí funkci a každodenního řízení společnosti se neúčastní. Cílem této směrnice je zlepšit genderovou vyváženost v obou kategoriích členů orgánů společností. Aby se vhodně vyvážila jak nutnost posílit genderovou vyváženost v orgánech společností, tak i potřeba minimalizovat zasahování do každodenního řízení společnosti, rozlišuje tato směrnice tyto dvě kategorie členů orgánů společností. |
| --- | --- |

(32)

Všechny systémy orgánů společností právně nebo fakticky rozlišují mezi výkonnými členy orgánu, kteří se účastní každodenního řízení společnosti, a nevýkonnými členy orgánu, kteří vykonávají dozorčí funkci a každodenního řízení společnosti se neúčastní. Cílem této směrnice je zlepšit genderovou vyváženost v obou kategoriích členů orgánů společností. Aby se vhodně vyvážila jak nutnost posílit genderovou vyváženost v orgánech společností, tak i potřeba minimalizovat zasahování do každodenního řízení společnosti, rozlišuje tato směrnice tyto dvě kategorie členů orgánů společností.

| (33) | Podle vnitrostátního práva nebo praxe může nebo musí být v řadě členských států jistý počet nevýkonných členů orgánu společnosti jmenován či zvolen pracovníky společností, organizacemi zaměstnanců nebo oběma. Kvantitativní cíle stanovené touto směrnicí by se měly vztahovat i na tyto členy. Avšak vzhledem k tomu, že někteří nevýkonní členové orgánu společnosti jsou zástupci zaměstnanců, měly by členské státy určit prostředky, které zajistí splnění těchto cílů, s řádným ohledem na zvláštní pravidla pro volbu či jmenování zástupců zaměstnanců stanovená vnitrostátním právem a při dodržení svobody hlasování při volbě zástupců zaměstnanců. Vzhledem k rozdílům mezi vnitrostátním právem obchodních společností členských států by mělo být členským státům umožněno uplatňovat kvantitativní cíle zvlášť na zástupce akcionářů a na zástupce zaměstnanců. |
| --- | --- |

(33)

Podle vnitrostátního práva nebo praxe může nebo musí být v řadě členských států jistý počet nevýkonných členů orgánu společnosti jmenován či zvolen pracovníky společností, organizacemi zaměstnanců nebo oběma. Kvantitativní cíle stanovené touto směrnicí by se měly vztahovat i na tyto členy. Avšak vzhledem k tomu, že někteří nevýkonní členové orgánu společnosti jsou zástupci zaměstnanců, měly by členské státy určit prostředky, které zajistí splnění těchto cílů, s řádným ohledem na zvláštní pravidla pro volbu či jmenování zástupců zaměstnanců stanovená vnitrostátním právem a při dodržení svobody hlasování při volbě zástupců zaměstnanců. Vzhledem k rozdílům mezi vnitrostátním právem obchodních společností členských států by mělo být členským státům umožněno uplatňovat kvantitativní cíle zvlášť na zástupce akcionářů a na zástupce zaměstnanců.

| (34) | Členské státy by měly stanovit pro kotované společnosti buď cíl, aby nejpozději 30. června 2026 nejméně 40 % nevýkonných členů orgánu společnosti tvořily osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví, anebo vzhledem k tomu, že je důležité, aby kotované společnosti zvýšily podíl osob nedostatečně zastoupeného pohlaví na všech rozhodovacích místech, cíl, aby nejméně 33 % všech členů jejich orgánů, výkonných i nevýkonných, tvořily osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví, s cílem podpořit vyváženější genderové zastoupení ve všech orgánech společnosti. |
| --- | --- |

(34)

Členské státy by měly stanovit pro kotované společnosti buď cíl, aby nejpozději 30. června 2026 nejméně 40 % nevýkonných členů orgánu společnosti tvořily osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví, anebo vzhledem k tomu, že je důležité, aby kotované společnosti zvýšily podíl osob nedostatečně zastoupeného pohlaví na všech rozhodovacích místech, cíl, aby nejméně 33 % všech členů jejich orgánů, výkonných i nevýkonných, tvořily osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví, s cílem podpořit vyváženější genderové zastoupení ve všech orgánech společnosti.

| (35) | Cíle, aby nejméně 40 % nevýkonných členů orgánu společnosti nebo nejméně 33 % všech členů orgánu společnosti tvořily osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví, se v zásadě týkají pouze obecné genderové vyváženosti mezi členy orgánů společnosti a nezasahují do konkrétní volby jednotlivých členů těchto orgánů vybíraných ze široké základny kandidátů a kandidátek v individuálních případech. Tato směrnice zejména nevylučuje žádné konkrétní kandidáty na místa členů orgánů společnosti, ani kotovaným společnostem či akcionářům žádné konkrétní členy nevnucuje. O vhodných členech orgánů společností tedy i nadále rozhodují kotované společnosti a akcionáři. |
| --- | --- |

(35)

Cíle, aby nejméně 40 % nevýkonných členů orgánu společnosti nebo nejméně 33 % všech členů orgánu společnosti tvořily osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví, se v zásadě týkají pouze obecné genderové vyváženosti mezi členy orgánů společnosti a nezasahují do konkrétní volby jednotlivých členů těchto orgánů vybíraných ze široké základny kandidátů a kandidátek v individuálních případech. Tato směrnice zejména nevylučuje žádné konkrétní kandidáty na místa členů orgánů společnosti, ani kotovaným společnostem či akcionářům žádné konkrétní členy nevnucuje. O vhodných členech orgánů společností tedy i nadále rozhodují kotované společnosti a akcionáři.

| (36) | Je vhodné, aby veřejné podniky spadající do působnosti této směrnice vzhledem ke své povaze sloužily za vzor soukromému sektoru. Členské státy vykonávají nad veřejnými podniky ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (8), které jsou kotovány na regulovaném trhu, rozhodující vliv. Díky němu mají k dispozici nástroje, které mohou nutnou změnu přinést rychleji. |
| --- | --- |

(36)

Je vhodné, aby veřejné podniky spadající do působnosti této směrnice vzhledem ke své povaze sloužily za vzor soukromému sektoru. Členské státy vykonávají nad veřejnými podniky ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (8), které jsou kotovány na regulovaném trhu, rozhodující vliv. Díky němu mají k dispozici nástroje, které mohou nutnou změnu přinést rychleji.

| (37) | Způsob určení počtu míst členů orgánů společností, který je nutný pro dosažení cílů stanovených v této směrnici, je třeba přesněji vymezit, neboť vzhledem k velikosti většiny orgánů společností je matematicky nemožné dosáhnout přesného 40 % či 33 % podílu. Z tohoto důvodu by se počet míst členů orgánů společnosti, který je nutný pro splnění cílů stanovených v této směrnici, měl 40 % či 33 % podílu co nejvíce blížit a v obou případech by neměl překročit 49 %. |
| --- | --- |

(37)

Způsob určení počtu míst členů orgánů společností, který je nutný pro dosažení cílů stanovených v této směrnici, je třeba přesněji vymezit, neboť vzhledem k velikosti většiny orgánů společností je matematicky nemožné dosáhnout přesného 40 % či 33 % podílu. Z tohoto důvodu by se počet míst členů orgánů společnosti, který je nutný pro splnění cílů stanovených v této směrnici, měl 40 % či 33 % podílu co nejvíce blížit a v obou případech by neměl překročit 49 %.

| (38) | Soudní dvůr Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) ve své judikatuře (9) týkající se pozitivní diskriminace a její slučitelnosti se zásadou zákazu diskriminace založené na pohlaví, kterou rovněž stanoví článek 21 Listiny, uznal, že v určitých případech lze nedostatečně zastoupené pohlaví upřednostnit při výběru zaměstnanců či při povýšení za podmínky, že uchazeč nedostatečně zastoupeného pohlaví má ve srovnání s konkurentem opačného pohlaví stejné kvalifikační předpoklady, pokud jde o způsobilost, schopnosti a pracovní výkonnost, a že takové upřednostnění není automatické a bezpodmínečné, nýbrž že od něj lze upustit, pokud ve prospěch uchazeče opačného pohlaví svědčí nějaký zvláštní důvod a pokud je žádost každého uchazeče objektivně posouzena s ohledem na všechna kritéria týkající se jednotlivých uchazečů. |
| --- | --- |

(38)

Soudní dvůr Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) ve své judikatuře (9) týkající se pozitivní diskriminace a její slučitelnosti se zásadou zákazu diskriminace založené na pohlaví, kterou rovněž stanoví článek 21 Listiny, uznal, že v určitých případech lze nedostatečně zastoupené pohlaví upřednostnit při výběru zaměstnanců či při povýšení za podmínky, že uchazeč nedostatečně zastoupeného pohlaví má ve srovnání s konkurentem opačného pohlaví stejné kvalifikační předpoklady, pokud jde o způsobilost, schopnosti a pracovní výkonnost, a že takové upřednostnění není automatické a bezpodmínečné, nýbrž že od něj lze upustit, pokud ve prospěch uchazeče opačného pohlaví svědčí nějaký zvláštní důvod a pokud je žádost každého uchazeče objektivně posouzena s ohledem na všechna kritéria týkající se jednotlivých uchazečů.

| (39) | Členské státy by měly zajistit, aby ty kotované společnosti, ve kterých je podíl osob nedostatečně zastoupeného pohlaví na místech nevýkonných členů orgánu nižší než 40 %, případně na všech místech členů orgánů, výkonných i nevýkonných, nižší než 33 %, prováděly výběr nejkvalifikovanějších kandidátů pro jmenování či volbu na tato místa na základě komparativního posouzení kvalifikace každého z nich a použily při tom jasná, neutrálně formulovaná a jednoznačná kritéria, určená před zahájením výběrového řízení, s cílem zlepšit genderovou vyváženost v orgánech společnosti. Mezi příklady typů kritérií výběru, jež by kotované společnosti mohly používat, patří odborná zkušenost s řídicími nebo dozorčími úkoly, mezinárodní zkušenosti, víceoborovost, vůdčí a komunikační dovednosti, schopnosti navazovat kontakty a znalosti konkrétních oblastí, jako jsou finance, kontrola či řízení lidských zdrojů. |
| --- | --- |

(39)

Členské státy by měly zajistit, aby ty kotované společnosti, ve kterých je podíl osob nedostatečně zastoupeného pohlaví na místech nevýkonných členů orgánu nižší než 40 %, případně na všech místech členů orgánů, výkonných i nevýkonných, nižší než 33 %, prováděly výběr nejkvalifikovanějších kandidátů pro jmenování či volbu na tato místa na základě komparativního posouzení kvalifikace každého z nich a použily při tom jasná, neutrálně formulovaná a jednoznačná kritéria, určená před zahájením výběrového řízení, s cílem zlepšit genderovou vyváženost v orgánech společnosti. Mezi příklady typů kritérií výběru, jež by kotované společnosti mohly používat, patří odborná zkušenost s řídicími nebo dozorčími úkoly, mezinárodní zkušenosti, víceoborovost, vůdčí a komunikační dovednosti, schopnosti navazovat kontakty a znalosti konkrétních oblastí, jako jsou finance, kontrola či řízení lidských zdrojů.

| (40) | Při výběru kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společností by měla být dána přednost stejně kvalifikovanému kandidátovi nedostatečně zastoupeného pohlaví. Tato přednost by však neměla představovat automatické a bezpodmínečné upřednostnění. Mohly by nastat výjimečné případy, kdy objektivní posouzení konkrétní situace stejně kvalifikovaného kandidáta opačného pohlaví může převážit nad předností, která by jinak měla být dána kandidátovi nedostatečně zastoupeného pohlaví. K takovému upřednostnění by mohlo dojít například v případech, kde se na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni společnosti uplatňují širší politiky rozmanitosti pro výběr členů orgánů společností. Případy neuplatnění pozitivního opatření by však měly zůstat výjimečné, měly by být založeny na posouzení jednotlivých případů a měly by být řádně odůvodněny objektivními kritérii, která by v žádném případě neměla nedostatečně zastoupené pohlaví diskriminovat. |
| --- | --- |

(40)

Při výběru kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společností by měla být dána přednost stejně kvalifikovanému kandidátovi nedostatečně zastoupeného pohlaví. Tato přednost by však neměla představovat automatické a bezpodmínečné upřednostnění. Mohly by nastat výjimečné případy, kdy objektivní posouzení konkrétní situace stejně kvalifikovaného kandidáta opačného pohlaví může převážit nad předností, která by jinak měla být dána kandidátovi nedostatečně zastoupeného pohlaví. K takovému upřednostnění by mohlo dojít například v případech, kde se na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni společnosti uplatňují širší politiky rozmanitosti pro výběr členů orgánů společností. Případy neuplatnění pozitivního opatření by však měly zůstat výjimečné, měly by být založeny na posouzení jednotlivých případů a měly by být řádně odůvodněny objektivními kritérii, která by v žádném případě neměla nedostatečně zastoupené pohlaví diskriminovat.

| (41) | V členských státech, v nichž jsou požadavky stanovené v této směrnici na výběr kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společností použitelné, by kotované společnosti, v jejichž orgánech zastávají osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví alespoň 40 % míst nevýkonných členů nebo alespoň 33 % všech míst členů, neměly mít povinnost uvedené požadavky splňovat. |
| --- | --- |

(41)

V členských státech, v nichž jsou požadavky stanovené v této směrnici na výběr kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společností použitelné, by kotované společnosti, v jejichž orgánech zastávají osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví alespoň 40 % míst nevýkonných členů nebo alespoň 33 % všech míst členů, neměly mít povinnost uvedené požadavky splňovat.

| (42) | Metody výběru kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společností se liší v jednotlivých členských státech, jakož i jednotlivých kotovaných společnostech. Předběžný výběr kandidátů, kteří mají být představeni valné hromadě akcionářů, mohou provádět například nominační výbor nebo zprostředkovatelské agentury vyhledávající kandidáty na vedoucí místa. Požadavky na výběr kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společnosti by měly být splněny ve vhodné fázi výběrového řízení v souladu s vnitrostátním právem a se stanovami dotčených kotovaných společností, mimo jiné i před volbou kandidáta akcionáři, například při přípravě užšího seznamu kandidátů. V tomto ohledu stanoví tato směrnice pouze minimální standardy pro postup výběru kandidátů na volbu či jmenování na tato místa a umožňuje použít podmínky stanovené judikaturou Soudního dvora, tak aby umožnila genderovou rovnost a bylo dosaženo cíle vyváženějšího zastoupení žen a mužů v orgánech kotovaných společností. Tato směrnice nepředstavuje neoprávněný zásah do každodenního řízení kotovaných společností, neboť ty si zachovávají možnost svobodného výběru kandidátů na základě jejich kvalifikace či jiných vhodných objektivních hledisek. |
| --- | --- |

(42)

Metody výběru kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společností se liší v jednotlivých členských státech, jakož i jednotlivých kotovaných společnostech. Předběžný výběr kandidátů, kteří mají být představeni valné hromadě akcionářů, mohou provádět například nominační výbor nebo zprostředkovatelské agentury vyhledávající kandidáty na vedoucí místa. Požadavky na výběr kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společnosti by měly být splněny ve vhodné fázi výběrového řízení v souladu s vnitrostátním právem a se stanovami dotčených kotovaných společností, mimo jiné i před volbou kandidáta akcionáři, například při přípravě užšího seznamu kandidátů. V tomto ohledu stanoví tato směrnice pouze minimální standardy pro postup výběru kandidátů na volbu či jmenování na tato místa a umožňuje použít podmínky stanovené judikaturou Soudního dvora, tak aby umožnila genderovou rovnost a bylo dosaženo cíle vyváženějšího zastoupení žen a mužů v orgánech kotovaných společností. Tato směrnice nepředstavuje neoprávněný zásah do každodenního řízení kotovaných společností, neboť ty si zachovávají možnost svobodného výběru kandidátů na základě jejich kvalifikace či jiných vhodných objektivních hledisek.

| (43) | Vzhledem k cílům této směrnice, pokud jde o genderovou vyváženost, by kotované společnosti měly mít povinnost informovat kandidáta na jmenování či volbu na místo člena orgánu společnosti na jeho žádost o kvalifikačních kritériích, na nichž byl výběr založen, o objektivním srovnávacím posouzení kandidátů podle těchto kritérií, a v relevantním případě o konkrétních důvodech, které výjimečně rozhodly ve prospěch kandidáta jiného než nedostatečně zastoupeného pohlaví. Požadavek poskytnout takové informace by mohl znamenat omezení výkonu práva na respektování soukromého života a práva na ochranu osobních údajů uznaných v článcích 7 a 8 Listiny. Tato omezení jsou však nezbytná a v souladu se zásadou proporcionality skutečně odpovídají všeobecně uznávaným cílům obecného zájmu. Proto jsou v souladu s požadavky kladenými na taková omezení stanovenými v čl. 52 odst. 1 Listiny a s příslušnou judikaturou Soudního dvora. Tato omezení by měla být uplatňována v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (10). |
| --- | --- |

(43)

Vzhledem k cílům této směrnice, pokud jde o genderovou vyváženost, by kotované společnosti měly mít povinnost informovat kandidáta na jmenování či volbu na místo člena orgánu společnosti na jeho žádost o kvalifikačních kritériích, na nichž byl výběr založen, o objektivním srovnávacím posouzení kandidátů podle těchto kritérií, a v relevantním případě o konkrétních důvodech, které výjimečně rozhodly ve prospěch kandidáta jiného než nedostatečně zastoupeného pohlaví. Požadavek poskytnout takové informace by mohl znamenat omezení výkonu práva na respektování soukromého života a práva na ochranu osobních údajů uznaných v článcích 7 a 8 Listiny. Tato omezení jsou však nezbytná a v souladu se zásadou proporcionality skutečně odpovídají všeobecně uznávaným cílům obecného zájmu. Proto jsou v souladu s požadavky kladenými na taková omezení stanovenými v čl. 52 odst. 1 Listiny a s příslušnou judikaturou Soudního dvora. Tato omezení by měla být uplatňována v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (10).

| (44) | Pokud kandidát na jmenování či volbu na místo člena orgánu společnosti patřící k nedostatečně zastoupenému pohlaví předloží soudu nebo jinému příslušnému orgánu skutečnosti nasvědčující tomu, že měl stejné kvalifikační předpoklady jako vybraný kandidát opačného pohlaví, měla by být dotčená kotovaná společnost povinna doložit správnost své volby. |
| --- | --- |

(44)

Pokud kandidát na jmenování či volbu na místo člena orgánu společnosti patřící k nedostatečně zastoupenému pohlaví předloží soudu nebo jinému příslušnému orgánu skutečnosti nasvědčující tomu, že měl stejné kvalifikační předpoklady jako vybraný kandidát opačného pohlaví, měla by být dotčená kotovaná společnost povinna doložit správnost své volby.

| (45) | Ačkoli cílem této směrnice je stanovit minimální požadavky ve formě závazných opatření ke zlepšení genderového složení orgánů společností, je v souladu se zásadou subsidiarity důležité uznat legitimitu odlišných přístupů a účinnost některých vnitrostátních opatření, která již byla v této oblasti politiky přijata a která přinesla uspokojivé výsledky. V některých členských státech již bylo vyvinuto úsilí o zajištění vyváženějšího zastoupení žen a mužů v orgánech společností přijetím závazných opatření, která jsou považována za stejně účinná jako opatření stanovená v této směrnici. Tyto členské státy by měly mít možnost odložit požadavky této směrnice týkající se výběru kandidátů na jmenování či volbu na místo člena orgánu společnosti a v relevantních případech požadavky týkající se stanovení individuálních kvantitativních cílů, pokud jsou podmínky pro odklad stanovené touto směrnicí splněny. V těchto případech, pokud členské státy zavedly taková opatření prostřednictvím vnitrostátního práva, by se měla pravidla pro zaokrouhlování stanovená v této směrnici, pokud jde o konkrétní počet členů orgánů společnosti, obdobně použít pro účely posuzování takového vnitrostátního práva podle této směrnice. V členském státě, kde se tento odklad uplatňuje, by měly být cíle stanovené v této směrnici považovány za dosažené, a cíle stanovené v této směrnici týkající se nevýkonných členů orgánů či všech členů orgánů tedy nenahrazují ani nedoplňují příslušná vnitrostátní opatření. |
| --- | --- |

(45)

Ačkoli cílem této směrnice je stanovit minimální požadavky ve formě závazných opatření ke zlepšení genderového složení orgánů společností, je v souladu se zásadou subsidiarity důležité uznat legitimitu odlišných přístupů a účinnost některých vnitrostátních opatření, která již byla v této oblasti politiky přijata a která přinesla uspokojivé výsledky. V některých členských státech již bylo vyvinuto úsilí o zajištění vyváženějšího zastoupení žen a mužů v orgánech společností přijetím závazných opatření, která jsou považována za stejně účinná jako opatření stanovená v této směrnici. Tyto členské státy by měly mít možnost odložit požadavky této směrnice týkající se výběru kandidátů na jmenování či volbu na místo člena orgánu společnosti a v relevantních případech požadavky týkající se stanovení individuálních kvantitativních cílů, pokud jsou podmínky pro odklad stanovené touto směrnicí splněny. V těchto případech, pokud členské státy zavedly taková opatření prostřednictvím vnitrostátního práva, by se měla pravidla pro zaokrouhlování stanovená v této směrnici, pokud jde o konkrétní počet členů orgánů společnosti, obdobně použít pro účely posuzování takového vnitrostátního práva podle této směrnice. V členském státě, kde se tento odklad uplatňuje, by měly být cíle stanovené v této směrnici považovány za dosažené, a cíle stanovené v této směrnici týkající se nevýkonných členů orgánů či všech členů orgánů tedy nenahrazují ani nedoplňují příslušná vnitrostátní opatření.

| (46) | S cílem zlepšit genderovou vyváženost mezi členy orgánů společností zapojenými do každodenního řízení by se mělo od kotovaných společností požadovat, aby přijaly individuální kvantitativní cíle ohledně vyváženějšího zastoupení obou pohlaví mezi výkonnými členy svých orgánů, kterých by mělo být dosaženo do dne stanoveného v této směrnici. Tyto cíle by měly společnostem pomáhat při dosažení konkrétního pokroku ve srovnání s jejich současnou situací. Tato povinnost by se neměla použít u kotovaných společností, jež sledují cíl dosažení 33 % podílu u všech členů orgánů společností, výkonných či nevýkonných. |
| --- | --- |

(46)

S cílem zlepšit genderovou vyváženost mezi členy orgánů společností zapojenými do každodenního řízení by se mělo od kotovaných společností požadovat, aby přijaly individuální kvantitativní cíle ohledně vyváženějšího zastoupení obou pohlaví mezi výkonnými členy svých orgánů, kterých by mělo být dosaženo do dne stanoveného v této směrnici. Tyto cíle by měly společnostem pomáhat při dosažení konkrétního pokroku ve srovnání s jejich současnou situací. Tato povinnost by se neměla použít u kotovaných společností, jež sledují cíl dosažení 33 % podílu u všech členů orgánů společností, výkonných či nevýkonných.

| (47) | Členské státy by měly od kotovaných společností požadovat, aby každoročně předkládaly příslušným orgánům informace o genderovém složení svých orgánů a o opatřeních přijatých ke splnění cílů stanovených v této směrnici, a umožnily tak těmto orgánům posoudit pokrok, který každá kotovaná společnost učinila při úsilí o dosažení genderové vyváženosti mezi členy svých orgánů. Tyto informace by kotované společnosti měly vhodným a snadno přístupným způsobem zveřejňovat na svých internetových stránkách a zahrnovat do svých výročních zpráv. V případě, že kotovaná společnost použitelných kvantitativních cílů stanovených touto směrnicí nedosáhla, měla by do těchto informací zahrnout i popis konkrétních opatření, která již přijala nebo hodlá přijmout, aby jich dosáhla. S cílem zabránit zbytečné administrativní zátěži a zdvojování úsilí by měly být informace o genderové vyváženosti v orgánech společností, které mají být předkládány podle této směrnice, v příslušných případech součástí výkazu o správě a řízení kotovaných společností v souladu s použitelným právem Unie, a zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (11). Pokud členské státy odložily použití článku 6 podle článku 12, neměly by se na ně oznamovací povinnosti stanovené v této směrnici vztahovat za předpokladu, že jejich vnitrostátní právo obsahuje oznamovací povinnosti, které zajišťují pravidelné zveřejňování informací o pokroku učiněném kotovanými společnostmi k dosažení vyváženějšího zastoupení žen a mužů v jejich orgánech. |
| --- | --- |

(47)

Členské státy by měly od kotovaných společností požadovat, aby každoročně předkládaly příslušným orgánům informace o genderovém složení svých orgánů a o opatřeních přijatých ke splnění cílů stanovených v této směrnici, a umožnily tak těmto orgánům posoudit pokrok, který každá kotovaná společnost učinila při úsilí o dosažení genderové vyváženosti mezi členy svých orgánů. Tyto informace by kotované společnosti měly vhodným a snadno přístupným způsobem zveřejňovat na svých internetových stránkách a zahrnovat do svých výročních zpráv. V případě, že kotovaná společnost použitelných kvantitativních cílů stanovených touto směrnicí nedosáhla, měla by do těchto informací zahrnout i popis konkrétních opatření, která již přijala nebo hodlá přijmout, aby jich dosáhla. S cílem zabránit zbytečné administrativní zátěži a zdvojování úsilí by měly být informace o genderové vyváženosti v orgánech společností, které mají být předkládány podle této směrnice, v příslušných případech součástí výkazu o správě a řízení kotovaných společností v souladu s použitelným právem Unie, a zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (11). Pokud členské státy odložily použití článku 6 podle článku 12, neměly by se na ně oznamovací povinnosti stanovené v této směrnici vztahovat za předpokladu, že jejich vnitrostátní právo obsahuje oznamovací povinnosti, které zajišťují pravidelné zveřejňování informací o pokroku učiněném kotovanými společnostmi k dosažení vyváženějšího zastoupení žen a mužů v jejich orgánech.

| (48) | Požadavky týkající se výběru kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společností, povinnost stanovit kvantitativní cíl, pokud jde o výkonné členy orgánů společností, a oznamovací povinnosti by měly být vymáhány prostřednictvím sankcí, jež jsou účinné, přiměřené a odrazující, a členské státy by měly zajistit, aby byly za tímto účelem k dispozici přiměřené správní nebo soudní postupy. Tyto sankce by mohly zahrnovat pokuty nebo možnost, aby soudní orgán zneplatnil či zrušil rozhodnutí o výběru členů orgánů společnosti. Aniž je dotčeno vnitrostátní právo upravující ukládání sankcí, neměly by být kotované společnosti, jež tyto povinnosti plní, za nesplnění kvantitativních cílů ohledně zastoupení žen a mužů mezi členy jejich orgánů postihovány. Sankce by neměly být uplatňovány vůči kotovaným společnostem samotným, pokud dané konání či dané opomenutí nelze podle vnitrostátního práva přičítat jim, nýbrž jiným fyzickým nebo právnickým osobám, jako například jednotlivým akcionářům. Zejména v případech závažného a opakovaného porušení povinností stanovených touto směrnicí ze strany určité kotované společnosti by členské státy měly mít možnost uplatňovat jiné sankce než ty, které jsou uvedeny v demonstrativním seznamu sankcí obsaženém v této směrnici. Členské státy by měly zajistit, aby při plnění veřejných zakázek a koncesí dodržovaly kotované společnosti příslušné povinnosti týkající se sociálního a pracovního práva v souladu s použitelným právem Unie. |
| --- | --- |

(48)

Požadavky týkající se výběru kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společností, povinnost stanovit kvantitativní cíl, pokud jde o výkonné členy orgánů společností, a oznamovací povinnosti by měly být vymáhány prostřednictvím sankcí, jež jsou účinné, přiměřené a odrazující, a členské státy by měly zajistit, aby byly za tímto účelem k dispozici přiměřené správní nebo soudní postupy. Tyto sankce by mohly zahrnovat pokuty nebo možnost, aby soudní orgán zneplatnil či zrušil rozhodnutí o výběru členů orgánů společnosti. Aniž je dotčeno vnitrostátní právo upravující ukládání sankcí, neměly by být kotované společnosti, jež tyto povinnosti plní, za nesplnění kvantitativních cílů ohledně zastoupení žen a mužů mezi členy jejich orgánů postihovány. Sankce by neměly být uplatňovány vůči kotovaným společnostem samotným, pokud dané konání či dané opomenutí nelze podle vnitrostátního práva přičítat jim, nýbrž jiným fyzickým nebo právnickým osobám, jako například jednotlivým akcionářům. Zejména v případech závažného a opakovaného porušení povinností stanovených touto směrnicí ze strany určité kotované společnosti by členské státy měly mít možnost uplatňovat jiné sankce než ty, které jsou uvedeny v demonstrativním seznamu sankcí obsaženém v této směrnici. Členské státy by měly zajistit, aby při plnění veřejných zakázek a koncesí dodržovaly kotované společnosti příslušné povinnosti týkající se sociálního a pracovního práva v souladu s použitelným právem Unie.

| (49) | Členské státy nebo kotované společnosti by měly mít možnost zavést nebo zachovat výhodnější opatření k zajištění vyváženějšího zastoupení žen a mužů. |
| --- | --- |

(49)

Členské státy nebo kotované společnosti by měly mít možnost zavést nebo zachovat výhodnější opatření k zajištění vyváženějšího zastoupení žen a mužů.

| (50) | Členské státy by měly určit subjekty pro prosazování, analýzu, monitorování a podporu genderové vyváženosti v orgánech kotovaných společností. Kromě toho by informační kampaně a sdílení osvědčených postupů významným způsobem přispěly ke zvyšování povědomí o této problematice mezi všemi společnostmi a pobízely by je, aby aktivně usilovaly o dosažení genderové vyváženosti. Členské státy se zejména vyzývají k zavedení politik s cílem podporovat a pobízet malé a střední podniky, aby výrazně zlepšily genderovou vyváženost na všech úrovních řízení a v orgánech společností. |
| --- | --- |

(50)

Členské státy by měly určit subjekty pro prosazování, analýzu, monitorování a podporu genderové vyváženosti v orgánech kotovaných společností. Kromě toho by informační kampaně a sdílení osvědčených postupů významným způsobem přispěly ke zvyšování povědomí o této problematice mezi všemi společnostmi a pobízely by je, aby aktivně usilovaly o dosažení genderové vyváženosti. Členské státy se zejména vyzývají k zavedení politik s cílem podporovat a pobízet malé a střední podniky, aby výrazně zlepšily genderovou vyváženost na všech úrovních řízení a v orgánech společností.

| (51) | Tato směrnice ctí základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou. Přispívá zejména k naplnění zásady rovnosti žen a mužů (článek 23 Listiny) a svobodné volby povolání a práva pracovat (článek 15 Listiny). Tato směrnice má zajistit plné respektování práva na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47 Listiny). Opatření směrnice omezující svobodu podnikání (článek 16 Listiny) a právo na vlastnictví (čl. 17 odst. 1 Listiny) respektují jejich podstatu a jsou nezbytná a přiměřená. Omezení lze zavést, pouze pokud skutečně odpovídají cílům obecného zájmu, které uznává Unie, nebo potřebě ochrany práv a svobod druhého. |
| --- | --- |

(51)

Tato směrnice ctí základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou. Přispívá zejména k naplnění zásady rovnosti žen a mužů (článek 23 Listiny) a svobodné volby povolání a práva pracovat (článek 15 Listiny). Tato směrnice má zajistit plné respektování práva na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47 Listiny). Opatření směrnice omezující svobodu podnikání (článek 16 Listiny) a právo na vlastnictví (čl. 17 odst. 1 Listiny) respektují jejich podstatu a jsou nezbytná a přiměřená. Omezení lze zavést, pouze pokud skutečně odpovídají cílům obecného zájmu, které uznává Unie, nebo potřebě ochrany práv a svobod druhého.

| (52) | Zatímco některé členské státy s různým úspěchem přijaly regulační opatření nebo povzbudily společnosti k samoregulaci, většina členských států žádné opatření nepřijala ani nenaznačila ochotu jednat způsobem, který by přinesl dostatečné zlepšení. Prognózy vycházející z obsáhlé analýzy všech dostupných informací o minulých i současných trendech a záměrech ukazují, že vyváženého zastoupení žen a mužů mezi členy orgánů společností v celé Unii, které by odpovídalo cílům stanoveným v této směrnici, členské státy nikdy v dohledné budoucnosti nedosáhnou, pokud budou jednat individuálně. Nečinností v této oblasti se obecně zpomaluje naplňování genderové rovnosti na pracovišti, a to i pokud jde o odstraňování rozdílů v odměňování žen a mužů, což je částečně důsledkem vertikální segregace. S ohledem na tyto okolnosti a vzhledem k rostoucím rozdílům mezi členskými státy, pokud jde o zastoupení žen a mužů v orgánech společností, lze genderovou vyváženost v orgánech společností v celé Unii zlepšit pouze společným přístupem. Stejně tak lze rovnosti žen a mužů, konkurenceschopnosti a růstu spíše dosáhnout koordinovaným opatřením na úrovni Unie než vnitrostátními iniciativami, které mají různý dosah, ambice a účinnost. Jelikož cíle této směrnice, totiž dosažení vyváženějšího genderového zastoupení mezi členy orgánů kotovaných společnosti zavedením účinných opatření, jejichž cílem je urychlit pokrok v této oblasti, a přitom poskytnout kotovaným společnostem dostatek času na provedení nezbytných přizpůsobení, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku tato směrnice pouze stanoví společné cíle a zásady a nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. Členským státům se poskytuje dostatečný prostor pro to, aby samy určily, jak nejlépe dosáhnout cílů stanovených v této směrnici, s přihlédnutím k vnitrostátním podmínkám, zejména k pravidlům a postupům týkajícím se obsazování orgánů společností. Tato směrnice neupírá kotovaným společnostem možnost jmenovat do svých orgánů nejkvalifikovanější kandidáty, přináší flexibilní rámec a poskytuje dostatečně dlouhou dobu pro přizpůsobení. |
| --- | --- |

(52)

Zatímco některé členské státy s různým úspěchem přijaly regulační opatření nebo povzbudily společnosti k samoregulaci, většina členských států žádné opatření nepřijala ani nenaznačila ochotu jednat způsobem, který by přinesl dostatečné zlepšení. Prognózy vycházející z obsáhlé analýzy všech dostupných informací o minulých i současných trendech a záměrech ukazují, že vyváženého zastoupení žen a mužů mezi členy orgánů společností v celé Unii, které by odpovídalo cílům stanoveným v této směrnici, členské státy nikdy v dohledné budoucnosti nedosáhnou, pokud budou jednat individuálně. Nečinností v této oblasti se obecně zpomaluje naplňování genderové rovnosti na pracovišti, a to i pokud jde o odstraňování rozdílů v odměňování žen a mužů, což je částečně důsledkem vertikální segregace. S ohledem na tyto okolnosti a vzhledem k rostoucím rozdílům mezi členskými státy, pokud jde o zastoupení žen a mužů v orgánech společností, lze genderovou vyváženost v orgánech společností v celé Unii zlepšit pouze společným přístupem. Stejně tak lze rovnosti žen a mužů, konkurenceschopnosti a růstu spíše dosáhnout koordinovaným opatřením na úrovni Unie než vnitrostátními iniciativami, které mají různý dosah, ambice a účinnost. Jelikož cíle této směrnice, totiž dosažení vyváženějšího genderového zastoupení mezi členy orgánů kotovaných společnosti zavedením účinných opatření, jejichž cílem je urychlit pokrok v této oblasti, a přitom poskytnout kotovaným společnostem dostatek času na provedení nezbytných přizpůsobení, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku tato směrnice pouze stanoví společné cíle a zásady a nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. Členským státům se poskytuje dostatečný prostor pro to, aby samy určily, jak nejlépe dosáhnout cílů stanovených v této směrnici, s přihlédnutím k vnitrostátním podmínkám, zejména k pravidlům a postupům týkajícím se obsazování orgánů společností. Tato směrnice neupírá kotovaným společnostem možnost jmenovat do svých orgánů nejkvalifikovanější kandidáty, přináší flexibilní rámec a poskytuje dostatečně dlouhou dobu pro přizpůsobení.

| (53) | Členské státy by měly spolupracovat se sociálními partnery a občanskou společností s cílem účinně je informovat o významu této směrnice, jejím provedení ve vnitrostátním právu a uplatňování. |
| --- | --- |

(53)

Členské státy by měly spolupracovat se sociálními partnery a občanskou společností s cílem účinně je informovat o významu této směrnice, jejím provedení ve vnitrostátním právu a uplatňování.

| (54) | V souladu se zásadou proporcionality by měl být cíl, kterého mají kotované společnosti dosáhnout, časově omezený a měl by zůstat platný pouze do té doby, dokud nebude v otázce genderového složení orgánů společností dosaženo trvalého pokroku. Z toho důvodu by Komise měla uplatňování této směrnice pravidelně přezkoumávat a podávat o něm zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Navíc tato směrnice stanoví datum, k němuž pozbývá platnosti. Komise by měla v rámci svého přezkumu posoudit, zda je nutné platnost této směrnice prodloužit. |
| --- | --- |

(54)

V souladu se zásadou proporcionality by měl být cíl, kterého mají kotované společnosti dosáhnout, časově omezený a měl by zůstat platný pouze do té doby, dokud nebude v otázce genderového složení orgánů společností dosaženo trvalého pokroku. Z toho důvodu by Komise měla uplatňování této směrnice pravidelně přezkoumávat a podávat o něm zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Navíc tato směrnice stanoví datum, k němuž pozbývá platnosti. Komise by měla v rámci svého přezkumu posoudit, zda je nutné platnost této směrnice prodloužit.

| (55) | Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech (12) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné, |
| --- | --- |

(55)

Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech (12) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Účel

Cílem této směrnice je dosáhnout vyváženějšího zastoupení žen a mužů mezi členy orgánů kotovaných společnosti zavedením účinných opatření, jejichž cílem je urychlit pokrok v této oblasti, přičemž kotovaným společnostem poskytuje dostatek času na provedení nezbytných přizpůsobení.

Článek 2

Oblast působnosti

Tato směrnice se vztahuje na kotované společnosti. Nevztahuje se na mikropodniky a na malé a střední podniky.

Článek 3

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

| 1) | „kotovanou společností“ společnost se sídlem v některém z členských států, jejíž akcie jsou v jednom nebo více členských státech přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU; |
| --- | --- |

1)

„kotovanou společností“ společnost se sídlem v některém z členských států, jejíž akcie jsou v jednom nebo více členských státech přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU;

| 2) | „orgánem společnosti“ správní, řídící či dozorčí orgán kotované společnosti; |
| --- | --- |

2)

„orgánem společnosti“ správní, řídící či dozorčí orgán kotované společnosti;

| 3) | „členem orgánu společnosti“ člen orgánu, a to i ten, který je zástupcem zaměstnanců; |
| --- | --- |

3)

„členem orgánu společnosti“ člen orgánu, a to i ten, který je zástupcem zaměstnanců;

| 4) | „výkonným členem orgánu společnosti“ v monistickém systému člen správního orgánu, který je zapojen do každodenního řízení kotované společnosti, a v dualistickém systému člen řídícího orgánu kotované společnosti; |
| --- | --- |

4)

„výkonným členem orgánu společnosti“ v monistickém systému člen správního orgánu, který je zapojen do každodenního řízení kotované společnosti, a v dualistickém systému člen řídícího orgánu kotované společnosti;

| 5) | „nevýkonným členem orgánu společnosti“ v monistickém systému člen správního orgánu, který není jeho výkonným členem, a v dualistickém systému člen dozorčího orgánu kotované společnosti; |
| --- | --- |

5)

„nevýkonným členem orgánu společnosti“ v monistickém systému člen správního orgánu, který není jeho výkonným členem, a v dualistickém systému člen dozorčího orgánu kotované společnosti;

| 6) | „monistickým systémem“ systém, ve kterém řídicí a dozorčí funkce v kotované společnosti vykonává jediný orgán; |
| --- | --- |

6)

„monistickým systémem“ systém, ve kterém řídicí a dozorčí funkce v kotované společnosti vykonává jediný orgán;

| 7) | „dualistickým systémem“ systém, ve kterém řídicí a dozorčí funkce v kotované společnosti vykonávají dva samostatné orgány; |
| --- | --- |

7)

„dualistickým systémem“ systém, ve kterém řídicí a dozorčí funkce v kotované společnosti vykonávají dva samostatné orgány;

| 8) | „mikropodniky a malými a středními podniky“ či jen „malými a středními podniky“ společnosti, které zaměstnávají méně než 250 osob a jejichž roční obrat nepřesahuje 50 milionů EUR nebo jejichž bilanční suma roční rozvahy celkově nepřesahuje 43 milionů EUR, nebo pokud jde o malé a střední podniky se sídlem v členském státě, jehož měnou není euro, ekvivalentní částky v měně tohoto členského státu. |
| --- | --- |

8)

„mikropodniky a malými a středními podniky“ či jen „malými a středními podniky“ společnosti, které zaměstnávají méně než 250 osob a jejichž roční obrat nepřesahuje 50 milionů EUR nebo jejichž bilanční suma roční rozvahy celkově nepřesahuje 43 milionů EUR, nebo pokud jde o malé a střední podniky se sídlem v členském státě, jehož měnou není euro, ekvivalentní částky v měně tohoto členského státu.

Článek 4

Rozhodné právo

Členským státem příslušným k úpravě záležitostí, na něž se vztahuje tato směrnice, je ve vztahu k určité kotované společnosti ten členský stát, v němž má tato společnost sídlo. Rozhodným právem je právo uvedeného členského státu.

Článek 5

Cíle ohledně genderové vyváženosti orgánů společností

1.   Členské státy zajistí, aby se na kotované společnosti vztahoval jeden z těchto cílů, jichž má být dosaženo do 30. června 2026:

| a) | osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávají nejméně 40 % míst nevýkonných členů jejich orgánů; |
| --- | --- |

a)

osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávají nejméně 40 % míst nevýkonných členů jejich orgánů;

| b) | osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávají nejméně 33 % všech míst v jejich orgánech, ať jde o výkonné nebo nevýkonné členy orgánu. |
| --- | --- |

b)

osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávají nejméně 33 % všech míst v jejich orgánech, ať jde o výkonné nebo nevýkonné členy orgánu.

2.   Členské státy zajistí, aby kotované společnosti, na něž se nevztahuje cíl uvedený v odst. 1 písm. b), stanovily individuální kvantitativní cíle ke zlepšení genderové vyváženosti mezi výkonnými členy jejich orgánů. Členské státy zajistí, aby takové kotované společnosti směřovaly k dosažení těchto individuálních kvantitativních cílů nejpozději k 30. červnu 2026.

3.   Počet míst nevýkonných členů orgánů společností, který se jeví nezbytným pro dosažení cíle stanoveného v odst. 1 písm. a), je číslo nejbližší 40 % podílu, avšak nepřesahující 49 %. Počet všech míst členů orgánů společností, který se považuje za nezbytný pro dosažení cíle stanoveného v odst. 1 písm. b), je číslo nebližší 33 % podílu, avšak nepřesahující 49 %. Tyto počty čísla jsou uvedeny v příloze.

Článek 6

Prostředky k dosažení cílů

1.   Členské státy zajistí, aby kotované společnosti, které nedosahují příslušných cílů podle čl. 5 odst. 1 písm. a) nebo b), upravily postup výběru kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společností. Kandidáti musí být vybíráni na základě komparativního posouzení kvalifikace každého z nich. Za tímto účelem se musí v průběhu celého výběrového řízení, včetně přípravy oznámení o volném místě, předběžného výběru, vytváření užšího seznamu a sestavování skupin kandidátů, nediskriminačním způsobem uplatňovat jasná, neutrálně formulovaná a jednoznačná kritéria. Ta musí být určena před zahájením výběrového řízení.

2.   Pokud jde o výběr kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánů společností, členské státy zajistí, aby byl při výběru mezi kandidáty stejně kvalifikovanými, pokud jde o jejich způsobilost, schopnosti a pracovní výkonnost, upřednostněn kandidát nedostatečně zastoupeného pohlaví, ledaže ve výjimečných případech rozhodnou ve prospěch kandidáta opačného pohlaví důvody větší právní váhy, jako je naplňování jiných politik pro rozmanitost, jež se uplatní v kontextu objektivního posouzení se zohledněním konkrétní situace tohoto kandidáta opačného pohlaví a jež se zakládají na nediskriminačních kritériích.

3.   Členské státy zajistí, aby kotované společnosti měly povinnost informovat kandidáta, který byl posuzován při výběru kandidátů na jmenování či volbu na místo člena jejich orgánu, na jeho žádost:

| a) | o kvalifikační kritériích, na nichž byl založen výběr; |
| --- | --- |

a)

o kvalifikační kritériích, na nichž byl založen výběr;

| b) | o objektivním srovnávacím posouzení kandidátů podle těchto kritérií a |
| --- | --- |

b)

o objektivním srovnávacím posouzení kandidátů podle těchto kritérií a

| c) | v relevantním případě o konkrétních důvodech, které výjimečně rozhodly ve prospěch kandidáta jiného než nedostatečně zastoupeného pohlaví. |
| --- | --- |

c)

v relevantním případě o konkrétních důvodech, které výjimečně rozhodly ve prospěch kandidáta jiného než nedostatečně zastoupeného pohlaví.

4.   V souladu se svým vnitrostátním soudním systémem přijmou členské státy nezbytná opatření, aby zajistily, že pokud neúspěšný kandidát nedostatečně zastoupeného pohlaví předloží soudu nebo jinému příslušnému orgánu skutečnosti nasvědčující tomu, že měl stejné kvalifikační předpoklady jako kandidát opačného pohlaví vybraný pro jmenování či volbu na místo člena orgánu kotované společností, přísluší této společnosti prokázat, že nedošlo k porušení čl. 6 odst. 2.

Tento odstavec nebrání členským státům zavést pravidla dokazování, která jsou pro žalující stranu příznivější.

5.   Probíhá-li výběr kandidátů na jmenování či volbu na místa členů orgánu kotované společnosti formou hlasování akcionářů nebo zaměstnanců, členské státy po takových společnostech vyžadují zajistit, aby byli hlasující řádně informováni o opatřeních stanovených touto směrnicí, včetně sankcí, kterým je daná kotovaná společnost vystavena v případě jejich nedodržení.

Článek 7

Podávání zpráv

1.   Členské státy vyžadují od kotovaných společností, aby jednou ročně předkládaly příslušným orgánům informace o zastoupení mužů a žen ve svých orgánech, v nichž rozliší mezi výkonnými a nevýkonnými členy, a informace o opatřeních přijatých za účelem dosažení příslušných cílů stanovených v čl. 5 odst. 1 a v relevantních případech cílů stanovených v souladu s čl. 5 odst. 2. Členské státy vyžadují od kotovaných společností, aby tyto informace vhodným a snadno přístupným způsobem zveřejňovaly na svých internetových stránkách. Na základě poskytnutých informací členské státy snadno přístupným a centralizovaným způsobem zveřejní a pravidelně aktualizují seznam kotovaných společností, které dosáhly jednoho z cílů stanovených v čl. 5 odst. 1.

2.   Pokud kotovaná společnost nedosáhne kteréhokoli z cílů stanovených v čl. 5 odst. 1 nebo v relevantních případech cílů stanovených v souladu s čl. 5 odst. 2, musí informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku obsahovat i důvody, pro něž těchto cílů nedosáhla, jakož i komplexní popis opatření, která tato kotovaná společnost již přijala či hodlá přijmout, aby jich dosáhla.

3.   Informace uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se v relevantních případech rovněž zahrnou do výkazu o správě a řízení společnosti v souladu s příslušnými ustanoveními směrnice 2013/34/EU.

4.   Povinnosti stanovené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se nepoužijí v členském státě, který odložil použití článku 6 podle článku 12, pokud vnitrostátní právo stanoví povinnosti podávání zpráv, které zajišťují pravidelné zveřejňování informací o pokroku dosahovaném kotovanými společnostmi k vyváženějšímu zastoupení žen a mužů v jejich orgánech.

Článek 8

Sankce a další opatření

1.   Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních ustanovení přijatých podle čl. 5 odst. 2 a článků 6 a 7 kotovanými společnostmi a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Zejména zajistí, aby byla k dispozici vhodná správní nebo soudní řízení, která umožní vymáhat povinnosti vyplývající z této směrnice. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Tyto sankce mohou zahrnovat pokuty nebo možnost, aby soudní orgán zneplatnil či zrušil rozhodnutí o výběru členů orgánů společnosti, pokud bylo přijato v rozporu s vnitrostátními předpisy přijatými podle článku 6. Členské státy tyto sankce a opatření do 28. prosince 2024 oznámí Komisi a neprodleně jí oznámí všechny jejich následné změny.

2.   Kotované společnosti mohou nést odpovědnost pouze za konání nebo opomenutí, která jim lze přičítat podle vnitrostátního práva.

3.   Členské státy zajistí, aby při plnění veřejných zakázek a koncesí dodržovaly kotované společnosti příslušné povinnosti týkající se sociálního a pracovního práva v souladu s použitelným právem Unie.

Článek 9

Minimální požadavky

Členské státy mohou zavést nebo zachovat ustanovení, která zajištění vyváženějšího zastoupení žen a mužů v kotovaných společnostech se sídlem na jejich území podporují v ještě větší míře než ustanovení této směrnice.

Článek 10

Subjekty pověřené prosazováním genderové vyváženosti v kotovaných společnostech

Členské státy určí jeden nebo více subjektů pro prosazování, analýzu, monitorování a podporu genderové vyváženosti v orgánech společností. Pro tento účel mohou členské státy určit například subjekty v oblasti rovného zacházení určené podle článku 20 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES (13).

13

Článek 11

Provedení ve vnitrostátním právu

1.   Členské státy do 28. prosince 2024 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy, které odložily použití článku 6 podle článku 12, neprodleně předloží Komisi informace svědčící o tom, že podmínky stanovené v článku 12 byly splněny.

3.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 12

Odklad použití článku 6

1.   Členský stát může odložit použití článku 6 a v relevantních případech čl. 5 odst. 2, pokud v něm k 27. prosinci 2022 byly splněny tyto podmínky:

| a) | osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávají v kotovaných společnostech nejméně 30 % míst nevýkonných členů nebo nejméně 25 % všech míst členů jejich orgánů, nebo |
| --- | --- |

a)

osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávají v kotovaných společnostech nejméně 30 % míst nevýkonných členů nebo nejméně 25 % všech míst členů jejich orgánů, nebo

| b) | vnitrostátní právo tohoto členského státu:






  i) | vyžaduje, aby osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávaly v kotovaných společnostech nejméně 30 % míst nevýkonných členů nebo nejméně 25 % všech míst členů jejich orgánů; |
| --- | --- | --- |

b)

vnitrostátní právo tohoto členského státu:

i)

vyžaduje, aby osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávaly v kotovaných společnostech nejméně 30 % míst nevýkonných členů nebo nejméně 25 % všech míst členů jejich orgánů;

| ii) | pro případ nesplnění požadavků uvedených v bodě i) stanoví účinná, přiměřená a odrazující donucovací opatření a |
| --- | --- |

ii)

pro případ nesplnění požadavků uvedených v bodě i) stanoví účinná, přiměřená a odrazující donucovací opatření a

| iii) | vyžaduje, aby všechny kotované společnosti, na něž se toto vnitrostátní právo nevztahuje, stanovily individuální kvantitativní cíle pro všechna místa členů svých orgánů. |
| --- | --- |

iii)

vyžaduje, aby všechny kotované společnosti, na něž se toto vnitrostátní právo nevztahuje, stanovily individuální kvantitativní cíle pro všechna místa členů svých orgánů.

Pokud členský stát odložil použití článku 6 a případně čl. 5 odst. 2 na základě kterékoli z podmínek stanovených v prvním pododstavci tohoto odstavce, považují se cíle stanovené v čl. 5 odst. 1 za dosažené v dotčeném členském státě.

2.   Pro účely posouzení splnění podmínek pro odklad na základě odst. 1 prvního pododstavce písm. a) nebo b) se požadovaným počtem míst členů orgánů společnosti rozumí počet nejbližší podílu 30 % nevýkonných členů nebo 25 % všech míst členů orgánů společnosti, avšak nepřesahující 39 %. Tak je tomu i v případě, kdy se podle vnitrostátního práva kvantitativní cíle stanovené v článku 5 vztahují zvlášť na zástupce akcionářů a na zástupce zaměstnanců.

3.   Pokud v členském státě, který odložil použití článku 6 a případně čl. 5 odst. 2 na základě odstavce 1 tohoto článku, již nejsou podmínky stanovené v odstavci 1 tohoto článku splněny, článek 6 a případně čl. 5 odst. 2 se použije nejpozději šest měsíců poté, co tyto podmínky přestaly být plněny.

Článek 13

Přezkum

1.   Členské státy předloží Komisi do 29. prosince 2025 a poté každé dva roky zprávu o provádění této směrnice. Tato zpráva zahrne podrobné informace o opatřeních, která byla přijata pro dosažení cílů stanovených v čl. 5 odst. 1, informace požadované v souladu s článkem 7 a reprezentativní informace o případných individuálních kvalitativních cílech, které kotované společnosti přijaly podle čl. 5 odst. 2.

2.   Členské státy, které odložily použití článku 6 a případně čl. 5 odst. 2 podle článku 12, doplní do zpráv uvedených v odstavci 1 tohoto článku informace o tom, zda a jak jsou podmínky stanovené v článku 12 plněny a zda i nadále dosahují pokroku k vyváženějšímu zastoupení žen a mužů na místech nevýkonných členů nebo na všech místech členů orgánů kotovaných společností.

Do 29. prosince 2026 a poté každé dva roky vydá Komise zvláštní zprávu, v níž mimo jiné uvede, zda a jak jsou podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 plněny a zda členské státy případně obnovily použití článku 6 a čl. 5 odst. 2 v souladu s čl. 12 odst. 3.

3.   Do 31. prosince 2030 a poté každé dva roky Komise přezkoumá uplatňování této směrnice a podá o něm zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Komise zejména posoudí, zda bylo dosaženo cílů této směrnice.

4.   Komise ve zprávě podle odstavce 3 tohoto článku posoudí, zda je tato směrnice, s ohledem na vývoj genderového zastoupení v orgánech společností na různých rozhodovacích úrovních a s ohledem na to, zda je dosažený pokrok dostatečně trvalý, efektivním a účinným nástrojem pro zvyšování genderové vyváženosti v orgánech společností. Na základě tohoto posouzení Komise zváží, zda je třeba prodloužit dobu platnosti této směrnice i 31. prosinci 2038 nebo zda je třeba ji změnit, například rozšířením její působnosti i na nekotované společnosti, které nespadají do definice malých a středních podniků, nebo revizí podmínek stanovených v čl. 12 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) s cílem zajistit setrvalý pokrok k vyváženějšímu zastoupení žen a mužů na místech výkonných a nevýkonných členů nebo na všech místech členů orgánů kotovaných společností.

Článek 14

Vstup v platnost a pozbytí platnosti

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie.

Pozbývá platnosti dnem 31. prosince 2038.

Článek 15

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 23. listopadu 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  
  Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 68.

1

(2)  
  Úř. věst. C 218, 30.7.2013, s. 33.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 (Úř. věst. C 436, 24.11.2016, s. 225) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 17. října 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze dne 17. října 2022 (Úř. věst. C 433, 15.11.2022, s. 14).

3

(4)  Doporučení Rady 84/635/EHS ze dne 13. prosince 1984 o podpoře pozitivních opatření týkajících se žen (Úř. věst. L 331, 19.12.1984, s. 34).

4

(5)  Doporučení Rady 96/694/ES ze dne 2. prosince 1996 o vyrovnané účasti žen a mužů v rozhodovacích procesech (Úř. věst. L 319, 10.12.1996, s. 11).

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/cs/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1158 ze dne 20. června 2019 o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem rodičů a pečujících osob a o zrušení směrnice Rady 2010/18/EU (Úř. věst. L 188, 12.7.2019, s. 79).

7

(8)  Směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17).

8

(9)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 17. října 1995, Kalanke v. Freie Hansenstadt Bremen, C-450/93, ECLI:EU:C:1995:322; rozsudek Soudního dvora ze dne 11. listopadu 1997, Marschall v. Land Nordrhein-Westfalen, C-409/95, ECLI:EU:C:1997:533; rozsudek Soudního dvora ze dne 28. března 2000, Badeck a další, C-158/97, ECLI:EU:C:2000:163; rozsudek Soudního dvora ze dne 6. července 2000, Abrahamsson a Anderson, C-407/98, Sb. rozhod., ECLI:EU:C:2000:367.

9

Kalanke v. Freie Hansenstadt Bremen,

Marschall v. Land Nordrhein-Westfalen

Badeck a další

Abrahamsson a Anderson,

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19).

11

(12)  
  Úř. věst. C 369, 17.12.2011, s. 14.

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 23).

13

---

PŘÍLOHA

CÍLOVÉ POČTY ČLENŮ ORGÁNŮ SPOLEČNOSTÍ NÁLEŽEJÍCÍCH K NEDOSTATEČNĚ ZASTOUPENÉMU POHLAVÍ

| Počet míst v orgánu společnosti | Minimální počet nevýkonných členů orgánu společnosti náležejících k nedostatečně zastoupenému pohlaví nezbytný pro dosažení cíle 40 % (čl. 5 odst. 1 písm. a)) | Minimální počet členů orgánu společnosti náležejících k nedostatečně zastoupenému pohlaví nezbytný pro dosažení cíle 33 % (čl. 5 odst. 1 písm. b)) |
| --- | --- | --- |
| 1 | – | – |
| 2 | – | – |
| 3 | 1 (33,3  %) | 1 (33,3  %) |
| 4 | 1 (25  %) | 1 (25  %) |
| 5 | 2 (40  %) | 2 (40  %) |
| 6 | 2 (33,3  %) | 2 (33,3  %) |
| 7 | 3 (42,9  %) | 2 (28,6  %) |
| 8 | 3 (37,5  %) | 3 (37,5  %) |
| 9 | 4 (44,4  %) | 3 (33,3  %) |
| 10 | 4 (40  %) | 3 (30  %) |
| 11 | 4 (36,4  %) | 4 (36,4  %) |
| 12 | 5 (41,7  %) | 4 (33,3  %) |
| 13 | 5 (38,4  %) | 4 (30,8  %) |
| 14 | 6 (42,9  %) | 5 (35,7  %) |
| 15 | 6 (40  %) | 5 (33,3  %) |
| 16 | 6 (37,5  %) | 5 (31,3  %) |
| 17 | 7 (41,2  %) | 6 (35,3  %) |
| 18 | 7 (38,9  %) | 6 (33,3  %) |
| 19 | 8 (42,1  %) | 6 (31,6  %) |
| 20 | 8 (40  %) | 7 (35  %) |
| 21 | 8 (38,1  %) | 7 (33,3  %) |
| 22 | 9 (40,1  %) | 7 (31,8  %) |
| 23 | 9 (39,1  %) | 8 (34,8  %) |
| 24 | 10 (41,7  %) | 8 (33,3  %) |
| 25 | 10 (40  %) | 8 (32  %) |
| 26 | 10 (38,5  %) | 9 (34,6  %) |
| 27 | 11 (40,7  %) | 9 (33,3  %) |
| 28 | 11 (39,3  %) | 9 (32,1  %) |
| 29 | 12 (41,4  %) | 10 (34,5  %) |
| 30 | 12 (40  %) | 10 (33,3  %) |

Počet míst v orgánu společnosti

Minimální počet nevýkonných členů orgánu společnosti náležejících k nedostatečně zastoupenému pohlaví nezbytný pro dosažení cíle 40 % (čl. 5 odst. 1 písm. a))

Minimální počet členů orgánu společnosti náležejících k nedostatečně zastoupenému pohlaví nezbytný pro dosažení cíle 33 % (čl. 5 odst. 1 písm. b))

1

–

–

2

–

–

3

1 (33,3  %)

1 (33,3  %)

4

1 (25  %)

1 (25  %)

5

2 (40  %)

2 (40  %)

6

2 (33,3  %)

2 (33,3  %)

7

3 (42,9  %)

2 (28,6  %)

8

3 (37,5  %)

3 (37,5  %)

9

4 (44,4  %)

3 (33,3  %)

10

4 (40  %)

3 (30  %)

11

4 (36,4  %)

4 (36,4  %)

12

5 (41,7  %)

4 (33,3  %)

13

5 (38,4  %)

4 (30,8  %)

14

6 (42,9  %)

5 (35,7  %)

15

6 (40  %)

5 (33,3  %)

16

6 (37,5  %)

5 (31,3  %)

17

7 (41,2  %)

6 (35,3  %)

18

7 (38,9  %)

6 (33,3  %)

19

8 (42,1  %)

6 (31,6  %)

20

8 (40  %)

7 (35  %)

21

8 (38,1  %)

7 (33,3  %)

22

9 (40,1  %)

7 (31,8  %)

23

9 (39,1  %)

8 (34,8  %)

24

10 (41,7  %)

8 (33,3  %)

25

10 (40  %)

8 (32  %)

26

10 (38,5  %)

9 (34,6  %)

27

11 (40,7  %)

9 (33,3  %)

28

11 (39,3  %)

9 (32,1  %)

29

12 (41,4  %)

10 (34,5  %)

30

12 (40  %)

10 (33,3  %)

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 7.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/60

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/2382

ze dne 1. prosince 2022,

kterým se stanoví ukončení rybolovu rejnoka vlnitého ve vodách Unie oblasti 9 plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) 2022/109 (2) stanoví kvóty na rok 2022. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) 2022/109 (2) stanoví kvóty na rok 2022.

| (2) | Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky rejnoka vlnitého ve vodách Unie oblasti 9 plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska nebo registrovanými v Portugalsku kvótu přidělenou na rok 2022 vyčerpaly. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky rejnoka vlnitého ve vodách Unie oblasti 9 plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska nebo registrovanými v Portugalsku kvótu přidělenou na rok 2022 vyčerpaly.

| (3) | V případě uvedené populace je proto nutné zakázat určité rybolovné činnosti, |
| --- | --- |

(3)

V případě uvedené populace je proto nutné zakázat určité rybolovné činnosti,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená Portugalsku na populaci rejnoka vlnitého ve vodách Unie oblasti 9 pro rok 2022 uvedená v příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

1.   Rybolov populace uvedené v článku 1 plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska nebo registrovanými v Portugalsku se zakazuje od data stanoveného v příloze. Zakazuje se zejména vyhledávat ryby, nahazovat, pokládat nebo vytahovat lovné zařízení za účelem rybolovu této populace.

2.   Přeprava, uchovávání na palubě, zpracovávání na palubě, přemísťování, umísťování do klecí, výkrm a vykládka ryb a produktů rybolovu z této populace odlovené těmito plavidly zůstávají povoleny pro úlovky odlovené před tímto dnem.

3.   Nežádoucí úlovky druhů z uvedené populace odlovené těmito plavidly musí být vyloveny a uchovány na palubě rybářských plavidel, zaznamenány, vyloženy a započítány do kvót v souladu s článkem 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (3).

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. prosince 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Virginijus SINKEVIČIUS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) 2022/109 ze dne 27. ledna 2022, kterým se pro rok 2022 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 21, 31.1.2022, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

---

PŘÍLOHA

| Č. | 12/TQ109 |
| --- | --- |
| Členský stát | Portugalsko |
| Populace | RJU/9-C. |
| Druh | Rejnok vlnitý (Raja undulata) |
| Oblast | Vody Unie oblasti 9 |
| Datum ukončení | 19. 11. 2022 |

Č.

12/TQ109

Členský stát

Portugalsko

Populace

RJU/9-C.

Druh

Rejnok vlnitý (Raja undulata)

Oblast

Vody Unie oblasti 9

Datum ukončení

19. 11. 2022

---

| 7.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/63

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/2383

ze dne 6. prosince 2022,

kterým se mění nařízení (EU) č. 582/2011, pokud jde o schvalování typu těžkých nákladních vozidel na čistou bionaftu z hlediska emisí

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 ze dne 18. června 2009 o schvalování typu motorových vozidel a motorů z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a o přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidel, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a směrnice 2007/46/ES a o zrušení směrnic 80/1269/EHS, 2005/55/ES a 2005/78/ES (1), a zejména na čl. 4 odst. 3, čl. 5 odst. 4 a článek 12 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Vozidla, jejichž typ byl schválen v EU, musí být v případě potřeby schopna provozu na čistou bionaftu a různé směsi bionafty a fosilních paliv. |
| --- | --- |

(1)

Vozidla, jejichž typ byl schválen v EU, musí být v případě potřeby schopna provozu na čistou bionaftu a různé směsi bionafty a fosilních paliv.

| (2) | V souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 582/2011 (2) vyžaduje schválení typu motorových vozidel a motorů z hlediska emisí, aby výrobce zajistil soulad se specifikacemi referenčních paliv stanovenými v příloze IX uvedeného nařízení, které se používají pro zkoušky schválení typu. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 582/2011 (2) vyžaduje schválení typu motorových vozidel a motorů z hlediska emisí, aby výrobce zajistil soulad se specifikacemi referenčních paliv stanovenými v příloze IX uvedeného nařízení, které se používají pro zkoušky schválení typu.

| (3) | Čistá bionafta (FAME B100) není v příloze IX nařízení (EU) č. 582/2011 uvedena jako referenční palivo pro schvalování typu těžkých nákladních vozidel z hlediska emisí. Zkoušky schválení typu je třeba provést jak u motorové nafty (B7), tak u čisté bionafty (B100), aby byl prokázán soulad s požadavky na emise. Aby bylo prováděno co nejméně duplicitních zkoušek a usnadnila se certifikace pro používání čisté bionafty a směsí bionafty (např. FAME B20/B30), je nezbytné zavést specifikace čisté bionafty jako referenčního paliva na základě příslušných mezinárodních a evropských norem. Prokázat soulad s požadavky zkoušek emisí pro schválení typu pro palivo B100 by mělo být umožněno prostřednictvím zkoušek emisí základního motoru na čisté bionaftě. Pro nezbytné zkoušky shodnosti v provozu lze však zvolit jakoukoli směs biopaliv. |
| --- | --- |

(3)

Čistá bionafta (FAME B100) není v příloze IX nařízení (EU) č. 582/2011 uvedena jako referenční palivo pro schvalování typu těžkých nákladních vozidel z hlediska emisí. Zkoušky schválení typu je třeba provést jak u motorové nafty (B7), tak u čisté bionafty (B100), aby byl prokázán soulad s požadavky na emise. Aby bylo prováděno co nejméně duplicitních zkoušek a usnadnila se certifikace pro používání čisté bionafty a směsí bionafty (např. FAME B20/B30), je nezbytné zavést specifikace čisté bionafty jako referenčního paliva na základě příslušných mezinárodních a evropských norem. Prokázat soulad s požadavky zkoušek emisí pro schválení typu pro palivo B100 by mělo být umožněno prostřednictvím zkoušek emisí základního motoru na čisté bionaftě. Pro nezbytné zkoušky shodnosti v provozu lze však zvolit jakoukoli směs biopaliv.

| (4) | Pro schválení vozidel se schváleným motorem je nezbytný doplněk ke specifikacím certifikátu schválení typu. |
| --- | --- |

(4)

Pro schválení vozidel se schváleným motorem je nezbytný doplněk ke specifikacím certifikátu schválení typu.

| (5) | Nařízení Komise (EU) č. 582/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Komise (EU) č. 582/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru – motorová vozidla, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru – motorová vozidla,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy I, II a IX nařízení (EU) 582/2011 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. prosince 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) č. 582/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a kterým se mění přílohy I a III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (Úř. věst. L 167, 25.6.2011, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| (1) | Příloha I nařízení (EU) 582/2011se mění takto:






  a) | v bodě 1.1.2 se uvozující věta nahrazuje tímto:

  „Pokud výrobce umožní u dané rodiny motorů používání tržních paliv, která nevyhovují směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES (*1) ani normě EN 228:2012 CEN (v případě bezolovnatého benzinu) či normě EN 590:2013 CEN (v případě motorové nafty) či normě EN 14214:2012+A2:2019 CEN (v případě FAME B100), jako jsou např. parafinická naftová paliva (norma EN 15940 CEN) nebo jiná paliva, musí výrobce vedle požadavků uvedených v bodě 1.1.1 splnit tyto požadavky:

  (*1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (Úř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 58).“;" |
| --- | --- | --- |

(1)

Příloha I nařízení (EU) 582/2011se mění takto:

a)

v bodě 1.1.2 se uvozující věta nahrazuje tímto:

„Pokud výrobce umožní u dané rodiny motorů používání tržních paliv, která nevyhovují směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES (*1) ani normě EN 228:2012 CEN (v případě bezolovnatého benzinu) či normě EN 590:2013 CEN (v případě motorové nafty) či normě EN 14214:2012+A2:2019 CEN (v případě FAME B100), jako jsou např. parafinická naftová paliva (norma EN 15940 CEN) nebo jiná paliva, musí výrobce vedle požadavků uvedených v bodě 1.1.1 splnit tyto požadavky:

(*1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (Úř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 58).“;"

| b) | za bod 1.3 se doplňují nové body 1.4 a 1.4.1, které zní:
  „1.4   Požadavky na schválení typu pro palivo B100









  1.4.1 | Schválení typu rodiny B100 se základním motorem zkoušeným na palivu FAME B100 se bez dalších zkoušek rozšíří na všechny členy rodiny a směsi bionafty s obsahem FAME vyšším než u FAME B30 (norma CEN EN 16709). Schválení typu může být rozšířeno na směsi bionafty s nižším obsahem FAME, pokud jsou u těchto směsí rovněž splněny požadavky tohoto nařízení bez jakýchkoli úprav vozidla. V takovém případě výrobce uvede směsi bionafty, na které je daná rodina motorů schopna provozu, v bodě 3.2.2.2.1 informačního dokumentu uvedeného v části 1 dodatku 4. Pokud schvalovací orgán rozhodne, že předložená žádost není plně reprezentativní, může vybrat a zkoušet jiné směsi bionafty než FAME B100.“; |
| --- | --- | --- |

b)

za bod 1.3 se doplňují nové body 1.4 a 1.4.1, které zní:

„1.4   Požadavky na schválení typu pro palivo B100

1.4.1

| c) | doplňuje se nový bod 3.2.1.7, který zní:






  „3.2.1.7 | V případě schválení typu pro palivo B100 obsahuje značka schválení za symbolem státu znaky „B100“.“; |
| --- | --- | --- |

c)

doplňuje se nový bod 3.2.1.7, který zní:

„3.2.1.7

| d) | v dodatku 4 části 1 se bod 3.2.2.2 nahrazuje tímto:






  „3.2.2.2 | Těžká nákladní vozidla: motorová nafta/benzin/zkapalněný ropný plyn (LPG)/zemní plyn (NG-H)/zemní plyn (NG-L)/zemní plyn (NG-HL)/ethanol (ED95)/ethanol (E85)/LNG/LNG20/B100 (1) (6)“; |
| --- | --- | --- |

d)

v dodatku 4 části 1 se bod 3.2.2.2 nahrazuje tímto:

„3.2.2.2

| e) | v doplňku k dodatku 5 se bod 1.1.5 nahrazuje tímto:






  „1.1.5 | Kategorie motoru: naftový/benzinový/na zkapalněný ropný plyn (LPG)/na zemní plyn (NG-H)/na zemní plyn (NG-L)/na zemní plyn (NG-HL)/na ethanol (ED95)/na ethanol (E85)/na LNG/na LNG20/na B100 (1)“; |
| --- | --- | --- |

e)

v doplňku k dodatku 5 se bod 1.1.5 nahrazuje tímto:

„1.1.5

| f) | v dodatku 6 se bod 8 nahrazuje tímto:






  „8. | Podpis:
  Příloha: Schvalovací dokumentace.
  Zkušební protokol.
  Doplněk.“; |
| --- | --- | --- |

f)

v dodatku 6 se bod 8 nahrazuje tímto:

„8.

Příloha: Schvalovací dokumentace.

Zkušební protokol.

Doplněk.“;

| g) | za dodatek 6 se doplňuje doplněk, který zní:


  „Doplněk
  k certifikátu ES schválení typu č. ...
  1.   DALŠÍ INFORMACE








  1.1 | Údaje, které je potřebné uvést ke schválení typu vozidla s namontovaným schváleným motorem: |
| --- | --- | --- |

g)

za dodatek 6 se doplňuje doplněk, který zní:

„Doplněk

k certifikátu ES schválení typu č. ...

1.   DALŠÍ INFORMACE

1.1

| 1.1.1 | Značka motoru (název podniku): |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Typ a obchodní název (uveďte případné varianty): |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Kód výrobce vyznačený na motoru: |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Případná kategorie vozidla (b): |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Kategorie motoru: naftový/benzinový/na zkapalněný ropný plyn (LPG)/na zemní plyn (NG-H)/na zemní plyn (NG-L)/na zemní plyn (NG-HL)/na ethanol (ED95)/na ethanol (E85)/na LNG/na LNG20/na B100 (1) |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.5.1 | Typ dvoupalivového motoru: typ 1 A/typ 1B/typ 2 A/typ 2B/typ 3B (1)(d1) |
| --- | --- |

1.1.5.1

| 1.1.6 | Název a adresa výrobce: |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Jméno a adresa případného zplnomocněného zástupce výrobce: |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.2 | Jestliže motor uvedený v bodě 1.1 byl schválen jako typ samostatného technického celku: |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Číslo schválení typu pro motor/rodinu motorů (1): |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Kalibrační číslo softwaru řídicí jednotky motoru (ECU): |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.3 | Údaje, které je potřebné uvést ke schválení typu pro motor/rodinu motorů (1) jako samostatného technického celku (podmínky, které se musí dodržet při montáži motoru do vozidla): |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Maximální a minimální podtlak v sání: |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Maximální přípustný protitlak: |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Objem výfukového systému: |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | Případné omezení užití: |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.4 | Hodnoty emisí motoru/základního motoru (1):
  Faktor zhoršení (DF): vypočtený/stanovený (1)
  V následující tabulce uveďte hodnoty DF a emisí při případné zkoušce WHSC a při zkoušce WHTC |
| --- | --- |

1.4

Faktor zhoršení (DF): vypočtený/stanovený (1)

V následující tabulce uveďte hodnoty DF a emisí při případné zkoušce WHSC a při zkoušce WHTC

| 1.4.1 | Zkouška WHSC

  Tabulka 4


  Zkouška WHSC













  Zkouška WHSC (pokud se použije) (10)(d5) |
| --- | --- |
| DF | CO | THC | NMHC (d4) | NOX | hmotnost PM | NH3 | počet PM |
| násob./sčít.(1) | | | | | | | |
| Emise | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d4)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | hmotnost PM
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | počet PM
  (#/kWh) |
| Výsledek zkoušky | | | | | | | |
| Vypočteno za použití DF | | | | | | | |
| Hmotnostní emise CO2: ... g/kWh |
| Spotřeba paliva: ... g/kWh |

1.4.1

Tabulka 4

Zkouška WHSC

Zkouška WHSC (pokud se použije) (10)(d5)

DF

CO

THC

NMHC (d4)

NOX

hmotnost PM

NH3

počet PM

násob./sčít.(1)

Emise

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d4)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

hmotnost PM

(mg/kWh)

NH3

ppm

počet PM

(#/kWh)

Výsledek zkoušky

Vypočteno za použití DF

Hmotnostní emise CO2: ... g/kWh

Spotřeba paliva: ... g/kWh

| 1.4.2 | Zkouška WHTC

  Tabulka 5


  Zkouška WHTC














  Zkouška WHTC (10)(d5) |
| --- | --- |
| DF | CO | THC | NMHC (d4) | CH4 (d4) | NOx | hmotnost PM | NH3 | počet PM |
| násob./sčít.(1) | | | | | | | | |
| Emise | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d4)
  (mg/kWh) | CH4 (d4)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | hmotnost PM
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | počet PM
  (#/kWh) |
| Studený start | | | | | | | | |
| Teplý start bez regenerace | | | | | | | | |
| Teplý start s regenerací (1) | | | | | | | | |
| Faktor regenerace kr,u (násob./sčít.) (1) | | | | | | | | |
| Faktor regenerace kr,d (násob./sčít.) (1) |
| Vážený výsledek zkoušky | | | | | | | | |
| Celkový výsledek zkoušky za použití DF | | | | | | | | |
| Hmotnostní emise CO2: ... g/kWh |
| Spotřeba paliva: ... g/kWh |

1.4.2

Tabulka 5

Zkouška WHTC

Zkouška WHTC (10)(d5)

DF

CO

THC

NMHC (d4)

CH4 (d4)

NOx

hmotnost PM

NH3

počet PM

násob./sčít.(1)

Emise

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d4)

(mg/kWh)

CH4 (d4)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

hmotnost PM

(mg/kWh)

NH3

ppm

počet PM

(#/kWh)

Studený start

Teplý start bez regenerace

Teplý start s regenerací (1)

Faktor regenerace kr,u (násob./sčít.) (1)

Faktor regenerace kr,d (násob./sčít.) (1)

Vážený výsledek zkoušky

Celkový výsledek zkoušky za použití DF

Hmotnostní emise CO2: ... g/kWh

Spotřeba paliva: ... g/kWh

| 1.4.3 | Zkouška při volnoběhu

  Tabulka 6


  Zkouška při volnoběhu











  Zkouška | Hodnota CO


  (% obj) | Lambda (1) | Otáčky motoru (min–1) | Teplota oleje motoru |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zkouška při nízkém volnoběhu | | neuvedeno | | |
| Zkouška při vysokém volnoběhu | | | | |

1.4.3

Tabulka 6

Zkouška při volnoběhu

Zkouška

Hodnota CO

(% obj)

Lambda (1)

Otáčky motoru (min–1)

Teplota oleje motoru

Zkouška při nízkém volnoběhu

neuvedeno

Zkouška při vysokém volnoběhu

| 1.4.4 | Prokazovací zkouška PEMS

  Tabulka 6a


  Prokazovací zkouška PEMS












  Typ vozidla (např. M3, N3 a využití vozidla, např. nákladní automobil bez přívěsu, s návěsem nebo přívěsem, městský autobus) | |
| --- | --- | --- |
| Popis vozidla (např. model vozidla, prototyp) | |
| Vyhovující a nevyhovující výsledky (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | počet PM |
| Faktor shodnosti v okénku práce (11) | | | | | | |
| Faktor shodnosti v okénku hmotnosti CO2 (11) | | | | | | |
| Informace o jízdě | V městském provozu | V silničním provozu | V dálničním provozu |
| Části doby jízdy charakterizované jízdou v městském provozu, v silničním provozu a v dálničním provozu, jak je popsáno v příloze II bodě 4.5 nařízení (EU) č. 582/2011 | | | |
| Části doby jízdy charakterizované akcelerací, zpomalováním, jízdou rovnoměrnou rychlostí a stáním, jak je popsáno v příloze II bodě 4.5.5 nařízení (EU) č. 582/2011 | | | |
| | Minimálně | Maximálně |
| Průměrný výkon v okénku práce (%) | | |
| Trvání okénka hmotnosti CO2 (s) | | |
| Okénko práce motoru: procento platných okének | |
| Okénko hmotnosti CO2: procento platných okének | |
| Poměr shody spotřeby paliva | |

1.4.4

Tabulka 6a

Prokazovací zkouška PEMS

Typ vozidla (např. M3, N3 a využití vozidla, např. nákladní automobil bez přívěsu, s návěsem nebo přívěsem, městský autobus)

Popis vozidla (např. model vozidla, prototyp)

Vyhovující a nevyhovující výsledky (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

počet PM

Faktor shodnosti v okénku práce (11)

Faktor shodnosti v okénku hmotnosti CO2 (11)

Informace o jízdě

V městském provozu

V silničním provozu

V dálničním provozu

Části doby jízdy charakterizované jízdou v městském provozu, v silničním provozu a v dálničním provozu, jak je popsáno v příloze II bodě 4.5 nařízení (EU) č. 582/2011

Části doby jízdy charakterizované akcelerací, zpomalováním, jízdou rovnoměrnou rychlostí a stáním, jak je popsáno v příloze II bodě 4.5.5 nařízení (EU) č. 582/2011

Minimálně

Maximálně

Průměrný výkon v okénku práce (%)

Trvání okénka hmotnosti CO2 (s)

Okénko práce motoru: procento platných okének

Okénko hmotnosti CO2: procento platných okének

Poměr shody spotřeby paliva

| 1.5 | Měření výkonu |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Výkon motoru měřený na zkušebním stavu

  Tabulka 7


  Výkon motoru měřený na zkušebním stavu













  Měřené otáčky motoru (ot/min) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Měřený průtok paliva (g/h) | | | | | | | |
| Měřený točivý moment (Nm) | | | | | | | |
| Měřený výkon (kW) | | | | | | | |
| Barometrický tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodních par (kPa) | | | | | | | |
| Teplota nasávaného vzduchu (K) | | | | | | | |
| Korekční součinitel výkonu | | | | | | | |
| Korigovaný výkon (kW) | | | | | | | |
| Pomocný pohon (kW) (1) | | | | | | | |
| Netto výkon (kW) | | | | | | | |
| Netto točivý moment (Nm) | | | | | | | |
| Korigovaná specifická spotřeba paliva (g/kWh) | | | | | | | |

1.5.1

Tabulka 7

Výkon motoru měřený na zkušebním stavu

Měřené otáčky motoru (ot/min)

Měřený průtok paliva (g/h)

Měřený točivý moment (Nm)

Měřený výkon (kW)

Barometrický tlak (kPa)

Tlak vodních par (kPa)

Teplota nasávaného vzduchu (K)

Korekční součinitel výkonu

Korigovaný výkon (kW)

Pomocný pohon (kW) (1)

Netto výkon (kW)

Netto točivý moment (Nm)

Korigovaná specifická spotřeba paliva (g/kWh)

| 1.5.2 | Další údaje, např. případný korekční součinitel výkonu pro každé uvedené palivo |
| --- | --- |

1.5.2

| h) | v doplňku k dodatku 7 se bod 1.1.5 nahrazuje tímto:






  „1.1.5 | Kategorie motoru: naftový/benzinový/na zkapalněný ropný plyn (LPG)/na zemní plyn (NG-H)/na zemní plyn (NG-L)/na zemní plyn (NG-HL)/na ethanol (ED95)/na ethanol (E85)/na LNG/na LNG20/na B100 (1)“ |
| --- | --- | --- |

h)

v doplňku k dodatku 7 se bod 1.1.5 nahrazuje tímto:

„1.1.5

Kategorie motoru: naftový/benzinový/na zkapalněný ropný plyn (LPG)/na zemní plyn (NG-H)/na zemní plyn (NG-L)/na zemní plyn (NG-HL)/na ethanol (ED95)/na ethanol (E85)/na LNG/na LNG20

1

| (2) | V příloze II bodě 4.4.2 se doplňuje nová věta, která zní:

  „V případě schválení typu pro palivo B100 mohou schvalovací orgány požadovat zkoušení vozidla na bionaftě s jakýmkoli obsahem FAME.“ |
| --- | --- |

(2)

V příloze II bodě 4.4.2 se doplňuje nová věta, která zní:

„V případě schválení typu pro palivo B100 mohou schvalovací orgány požadovat zkoušení vozidla na bionaftě s jakýmkoli obsahem FAME.“

| (3) | V příloze IX se pod nadpisem „Technické údaje týkající se paliv pro zkoušky vznětových a dvoupalivových motorů“ za tabulku „Typ: Motorová nafta (B7)“ vkládá nová tabulka, která zní:

  „
  Typ: Čistá bionafta (B100) pro vznětové motory









  Parametr | Jednotka | Mezní hodnoty | Zkušební metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimální | maximální |
| Obsah FAME | % (m/m) | 96,5 | – | EN 14103 |
| Hustota při 15 °C | kg/m3 | 860 | 900 | /EN ISO 3675
  /EN ISO 12185 |
| Viskozita při 40 °C  (1) | mm2/s | 3,50 | 5,00 | /EN ISO 3104
  EN 16896 |
| Bod vzplanutí | °C | 101 | – | /EN ISO 2719
  EN ISO 3679  (2) |
| Cetanové číslo  (3) | – | 51,0 | – | /EN ISO 5165
  EN 15195
  EN 16715
  EN 17155 |
| Koroze proužku mědi (3 h při 50 °C) | hodnocení | třída 1 | /EN ISO 2160 |
| Stabilita vůči oxidaci při 110 °C | h | 8,0 | – | EN 14112
  EN 15751 |
| Kyselost | mg KOH/g | – | 0,50 | EN 14104 |
| Jodové číslo | g jodu/100 g | – | 120 | EN 14111
  EN 16300 |
| Methylester kyseliny linolenové | % (m/m) | – | 12,0 | EN 14103 |
| Polynenasycené methylestery (≥ 4 dvojné vazby) | % (m/m) | – | 1,00 | EN 15779 |
| Obsah methanolu | % (m/m) | – | 0,20 | EN 14110 |
| Obsah monoglyceridů | % (m/m) | – | 0,70 | EN 14105 |
| Obsah diglyceridů | % (m/m) | – | 0,20 | EN 14105 |
| Obsah triglyceridů | % (m/m) | – | 0,20 | EN 14105 |
| Volný glycerol | % (m/m) | – | 0,02 | EN 14105
  EN 14106 |
| Celkový glycerol | % (m/m) | – | 0,25 | EN 14105 |
| Obsah vody | % (m/m) | – | 0,050 | /EN ISO 12937 |
| Celkové znečištění | mg/kg | – | 24 | EN 12662 |
| Obsah sulfátového popela | % (m/m) | – | 0,02 | ISO 3987 |
| Obsah síry | mg/kg | – | 10,0 | /EN ISO 20846
  /EN ISO 20884
  /EN ISO 13032 |
| Kovy skupiny I (Na+K) | mg/kg | – | 5,0 | EN 14108
  EN 14109
  EN 14538 |
| Kovy skupiny II (Ca+Mg) | mg/kg | – | 5,0 | EN 14538 |
| Obsah fosforu | mg/kg | – | 4,0 | EN 14107
  EN 16294 |

(3)

V příloze IX se pod nadpisem „Technické údaje týkající se paliv pro zkoušky vznětových a dvoupalivových motorů“ za tabulku „Typ: Motorová nafta (B7)“ vkládá nová tabulka, která zní:

„
  Typ: Čistá bionafta (B100) pro vznětové motory

Typ: Čistá bionafta (B100)

Parametr

Jednotka

Mezní hodnoty

Zkušební metoda

minimální

maximální

Obsah FAME

% (m/m)

96,5

–

EN 14103

Hustota při 15 °C

kg/m3

3

860

900

/EN ISO 3675

/EN ISO 12185

Viskozita při 40 °C  (1)

1

mm2/s

2

3,50

5,00

/EN ISO 3104

EN 16896

Bod vzplanutí

°C

101

–

/EN ISO 2719

EN ISO 3679  (2)

2

Cetanové číslo  (3)

3

–

51,0

–

/EN ISO 5165

EN 15195

EN 16715

EN 17155

Koroze proužku mědi (3 h při 50 °C)

hodnocení

třída 1

/EN ISO 2160

Stabilita vůči oxidaci při 110 °C

h

8,0

–

EN 14112

EN 15751

Kyselost

mg KOH/g

–

0,50

EN 14104

Jodové číslo

g jodu/100 g

–

120

EN 14111

EN 16300

Methylester kyseliny linolenové

% (m/m)

–

12,0

EN 14103

Polynenasycené methylestery (≥ 4 dvojné vazby)

% (m/m)

–

1,00

EN 15779

Obsah methanolu

% (m/m)

–

0,20

EN 14110

Obsah monoglyceridů

% (m/m)

–

0,70

EN 14105

Obsah diglyceridů

% (m/m)

–

0,20

EN 14105

Obsah triglyceridů

% (m/m)

–

0,20

EN 14105

Volný glycerol

% (m/m)

–

0,02

EN 14105

EN 14106

Celkový glycerol

% (m/m)

–

0,25

EN 14105

Obsah vody

% (m/m)

–

0,050

/EN ISO 12937

Celkové znečištění

mg/kg

–

24

EN 12662

Obsah sulfátového popela

% (m/m)

–

0,02

ISO 3987

Obsah síry

mg/kg

–

10,0

/EN ISO 20846

/EN ISO 20884

/EN ISO 13032

Kovy skupiny I (Na+K)

mg/kg

–

5,0

EN 14108

EN 14109

EN 14538

Kovy skupiny II (Ca+Mg)

mg/kg

–

5,0

EN 14538

Obsah fosforu

mg/kg

–

4,0

EN 14107

EN 16294

---

(*1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (Úř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 58).“;“

*1

---

(1)  Má-li CFPP hodnotu – 20 °C nebo nižší, měří se viskozita při – 20 °C. Naměřená hodnota nesmí překročit 48 mm2/s. V tomto případě se použijí standardní zkušební metody bez údajů shodnosti a to z důvodu nenewtonského chování dvoufázového systému.

1

2

(2)  Použije se vzorek o objemu 2 ml a přístroj vybavený zařízením pro detekci tepla.

2

(3)  Stanovení odvozeného cetanového čísla FAME není zahrnuto do stanovení přesnosti některých zkušebních metod.“

3

---

ROZHODNUTÍ

| 7.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/71 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/71

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/2384

ze dne 25. listopadu 2022

o schválení úpravy listiny specifických závazků Unie podle Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), jejímž cílem je zapracovat přílohu 1 prohlášení o uzavření jednání o domácí regulaci v oblasti služeb, jménem Evropské unie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91, čl. 100 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na jedenáctém zasedání Konference ministrů Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) vydala skupina 59 členů, včetně Unie, společné ministerské prohlášení o domácí regulaci v oblasti služeb, čímž zahájila vícestrannou iniciativu s cílem vyjednat pravidla pro domácí regulaci v oblasti služeb. |
| --- | --- |

(1)

Na jedenáctém zasedání Konference ministrů Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) vydala skupina 59 členů, včetně Unie, společné ministerské prohlášení o domácí regulaci v oblasti služeb, čímž zahájila vícestrannou iniciativu s cílem vyjednat pravidla pro domácí regulaci v oblasti služeb.

| (2) | Komise vedla jednání v konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 207 odst. 3 Smlouvy. Počet účastníků této vícestranné iniciativy společného prohlášení se v průběhu času zvýšil na 67 členů WTO. |
| --- | --- |

(2)

Komise vedla jednání v konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 207 odst. 3 Smlouvy. Počet účastníků této vícestranné iniciativy společného prohlášení se v průběhu času zvýšil na 67 členů WTO.

| (3) | Dne 2. prosince 2021 vydali účastníci těchto jednání prohlášení o uzavření jednání o domácí regulaci v oblasti služeb (dále jen „prohlášení“), kterým bylo oznámeno úspěšné uzavření jednání. Účastníci zaznamenali uzavření jednání v referenčním dokumentu o domácí regulaci v oblasti služeb, který je uveden v příloze 1 prohlášení. Účastníci rovněž přivítali listiny specifických závazků GATS, které předložili členové WTO jako své příspěvky k uzavření jednání, a které jsou připojeny k prohlášení jako příloha 2. |
| --- | --- |

(3)

Dne 2. prosince 2021 vydali účastníci těchto jednání prohlášení o uzavření jednání o domácí regulaci v oblasti služeb (dále jen „prohlášení“), kterým bylo oznámeno úspěšné uzavření jednání. Účastníci zaznamenali uzavření jednání v referenčním dokumentu o domácí regulaci v oblasti služeb, který je uveden v příloze 1 prohlášení. Účastníci rovněž přivítali listiny specifických závazků GATS, které předložili členové WTO jako své příspěvky k uzavření jednání, a které jsou připojeny k prohlášení jako příloha 2.

| (4) | Účastníci prohlášení hodlají tato pravidla stanovená v příloze I prohlášení zapracovat do svých listin GATS coby další závazky v souladu s oddílem 1 uvedené přílohy. V souladu s odstavcem 5 prohlášení mají účastníci v úmyslu předložit své listiny specifických závazků GATS k certifikaci v souladu s Postupy pro certifikaci oprav či vylepšení listin specifických závazků, a to do dvanácti měsíců od data učinění prohlášení a za předpokladu, že budou dokončeny všechny požadované vnitrostátní postupy. |
| --- | --- |

(4)

Účastníci prohlášení hodlají tato pravidla stanovená v příloze I prohlášení zapracovat do svých listin GATS coby další závazky v souladu s oddílem 1 uvedené přílohy. V souladu s odstavcem 5 prohlášení mají účastníci v úmyslu předložit své listiny specifických závazků GATS k certifikaci v souladu s Postupy pro certifikaci oprav či vylepšení listin specifických závazků, a to do dvanácti měsíců od data učinění prohlášení a za předpokladu, že budou dokončeny všechny požadované vnitrostátní postupy.

| (5) | V souladu s prohlášením by Unie měla WTO předložit nezbytné úpravy své listiny specifických závazků GATS, jak je uvedeno v unijní listině specifických závazků před finalizací. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s prohlášením by Unie měla WTO předložit nezbytné úpravy své listiny specifických závazků GATS, jak je uvedeno v unijní listině specifických závazků před finalizací.

| (6) | Zapracování pravidel uvedených v příloze 1 prohlášení do unijní listiny specifických závazků GATS v podobě dalších závazků by mělo být schváleno jménem Unie, |
| --- | --- |

(6)

Zapracování pravidel uvedených v příloze 1 prohlášení do unijní listiny specifických závazků GATS v podobě dalších závazků by mělo být schváleno jménem Unie,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Zapracování pravidel uvedených v příloze 1 prohlášení o uzavření jednání o domácí regulaci v oblasti služeb do unijní listiny specifických závazků GATS se schvaluje jménem Evropské unie.

Znění prohlášení a unijní listina specifických závazků před finalizací jsou přiloženy k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Komise je oprávněna předložit WTO nezbytné úpravy unijní listiny specifických závazků GATS, jak je uvedeno v unijní listině specifických závazků před finalizací.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 25. listopadu 2022.

Za Radu

předseda

J. SÍKELA

---

(1)  Souhlas ze dne 10. listopadu 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

---

WT/L/1129 ze dne 2. prosince 2021

PROHLÁŠENÍ O UZAVŘENÍ JEDNÁNÍ O DOMÁCÍ REGULACI V OBLASTI SLUŽEB

Toto prohlášení se vydává na žádost Albánie, Argentiny, Austrálie, Království Bahrajnu, Brazílie, Kanady, Chile, Číny, Kolumbie, Kostariky, Salvadoru, Evropské unie, Hongkongu (Čína), Islandu, Izraele, Japonska, Kazachstánu, Korejské republiky, Lichtenštejnska, Mauricia, Mexika, Moldavské republiky, Černé Hory, Nového Zélandu, Nigérie, Severní Makedonie, Norska, Paraguaye, Peru, Filipín, Ruské federace, Království Saúdské Arábie, Singapuru, Švýcarska, samostatného celního území Tchaj-wan, Pcheng-chu, Ťin-men a Ma-cu, Thajska, Turecka, Ukrajiny, Spojeného království, Spojených států, Uruguaye.

| 1. | Níže uvedení Členové Světové obchodní organizace („WTO“) | Albánie |
| --- | --- | --- |

1.

Albánie

| | Argentina |
| --- | --- |

Argentina

| | Austrálie |
| --- | --- |

Austrálie

| | Království Bahrajn |
| --- | --- |

Království Bahrajn

| | Brazílie |
| --- | --- |

Brazílie

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Chile |
| --- | --- |

Chile

| | Čína |
| --- | --- |

Čína

| | Kolumbie |
| --- | --- |

Kolumbie

| | Kostarika |
| --- | --- |

Kostarika

| | Salvador |
| --- | --- |

Salvador

| | Evropská unie |
| --- | --- |

Evropská unie

| | Hongkong, Čína |
| --- | --- |

Hongkong, Čína

| | Island |
| --- | --- |

Island

| | Izrael |
| --- | --- |

Izrael

| | Japonsko |
| --- | --- |

Japonsko

| | Kazachstán |
| --- | --- |

Kazachstán

| | Korejská republika |
| --- | --- |

Korejská republika

| | Lichtenštejnsko |
| --- | --- |

Lichtenštejnsko

| | Mauricius |
| --- | --- |

Mauricius

| | Mexiko |
| --- | --- |

Mexiko

| | Moldavská republika |
| --- | --- |

Moldavská republika

| | Černá Hora |
| --- | --- |

Černá Hora

| | Nový Zéland |
| --- | --- |

Nový Zéland

| | Nigérie |
| --- | --- |

Nigérie

| | Severní Makedonie |
| --- | --- |

Severní Makedonie

| | Norsko |
| --- | --- |

Norsko

| | Paraguay |
| --- | --- |

Paraguay

| | Peru |
| --- | --- |

Peru

| | Filipíny |
| --- | --- |

Filipíny

| | Ruská federace |
| --- | --- |

Ruská federace

| | Království Saúdská Arábie |
| --- | --- |

Království Saúdská Arábie

| | Singapur |
| --- | --- |

Singapur

| | Švýcarsko |
| --- | --- |

Švýcarsko

| | samostatné celní území Tchaj-wan, Pcheng-chu, Ťin-men a Ma-cu |
| --- | --- |

samostatné celní území Tchaj-wan, Pcheng-chu, Ťin-men a Ma-cu

| | Thajsko |
| --- | --- |

Thajsko

| | Turecko |
| --- | --- |

Turecko

| | Ukrajina |
| --- | --- |

Ukrajina

| | Spojené království |
| --- | --- |

Spojené království

| | Spojené státy |
| --- | --- |

Spojené státy

| | Uruguay |
| --- | --- |

Uruguay

dále jen „účastníci“,

| | při zachování závazku ohlášeného dne 13. prosince 2017 na jedenáctém zasedání Konference ministrů Světové obchodní organizace (WT/MIN(17)/61) a znovu potvrzeného dne 23. května 2019 (WT/L/1059) a v rámci trvalého uznání významu správných regulačních postupů při usnadnění obchodu službami, |
| --- | --- |

při zachování závazku ohlášeného dne 13. prosince 2017 na jedenáctém zasedání Konference ministrů Světové obchodní organizace (WT/MIN(17)/61) a znovu potvrzeného dne 23. května 2019 (WT/L/1059) a v rámci trvalého uznání významu správných regulačních postupů při usnadnění obchodu službami,

| | tímto oznamují úspěšné uzavření jednání v rámci společné iniciativy týkající se domácí regulace v oblasti služeb. |
| --- | --- |

tímto oznamují úspěšné uzavření jednání v rámci společné iniciativy týkající se domácí regulace v oblasti služeb.

| 2. | Účastníci berou na vědomí uzavření jednání o referenčním dokumentu o domácí regulaci v oblasti služeb (INF/SDR/2 ze dne 26. listopadu 2021, příloha 1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Účastníci vítají listiny specifických závazků (INF/SDR/3/Rev.1 ze dne 2. prosince 2021, příloha 2), které byly předloženy jako jejich příspěvky k ukončení jednání. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Účastníci hodlají pravidla z referenčního dokumentu zapracovat do svých listin GATS coby další závazky, a to v souladu s oddílem I referenčního dokumentu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Za předpokladu, že budou dokončeny všechny požadované vnitrostátní postupy, mají účastníci za cíl předložit své listiny specifických závazků k certifikaci v souladu s postupy pro certifikaci oprav či vylepšení listin specifických závazků (S/L/84, ze dne 14. dubna 2000), a to do dvanácti měsíců od data tohoto prohlášení. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Do šesti měsíců od data tohoto prohlášení se účastníci hodlají sejít, aby poskytli aktuální informace k pokroku týkajícímu se dokončení veškerých požadovaných vnitrostátních postupů a posoudili, zda jejich listiny specifických závazků lze předložit k certifikaci dříve než ve lhůtě uvedené v odstavci 5. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Účastníci vítají další Členy WTO, kteří se mohou připojit k tomuto prohlášení za účelem zapracování pravidel z referenčního dokumentu do listiny GATS v podobě dalších závazků, a to v souladu s oddílem I referenčního dokumentu. |
| --- | --- |

7.

---

PŘÍLOHA 1

INF/SDR/2 ze dne 26. listopadu 2021

SPOLEČNÁ INICIATIVA TÝKAJÍCÍ SE DOMÁCÍ REGULACE V OBLASTI SLUŽEB

REFERENČNÍ DOKUMENT O DOMÁCÍ REGULACI V OBLASTI SLUŽEB

ODDÍL I

| 1. | Členové se v tomto referenčním dokumentu dohodli na pravidlech pro domácí regulaci v oblasti služeb („pravidla“) s cílem rozvíjet ustanovení Všeobecné dohody o obchodu službami („dohoda“) podle čl. VI odst. 4 dohody (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Členové jsou si vědomi obtíží, s nimiž se mohou poskytovatelé služeb, zejména ti z rozvojových členských zemí, potýkat při dodržování opatření týkajících se požadavků a postupů na udělování licencí, kvalifikačních požadavků a postupů a technických norem jiných Členů, a zejména specifických obtíží, s nimiž se mohou potýkat poskytovatelé služeb z nejméně rozvinutých členských zemí. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Členové uznávají právo na regulaci a na zavedení nových předpisů týkajících se poskytování služeb na jejich územích, aby byly splněny jejich politické cíle. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Členové dále uznávají, že v oblasti stanovení právních předpisů o službách panuje v různých zemích nepoměr, a to zejména v případě rozvojových a nejméně rozvinutých členských zemí. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pravidla nelze vykládat tak, že stanoví nebo ukládají konkrétní regulační ustanovení, pokud jde o jejich provádění. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pravidla nelze vykládat jako zlehčení některých povinností Členů podle dohody. |
| --- | --- |

6.

Odvětvová oblast působnosti a způsob zápisu do listin

| 7. | Členové zapíší pravidla uvedená v oddíle II do svých listin jako dodatečné závazky podle článku XVIII dohody. Členové se mohou rozhodnout, že mezi své závazky v oblasti finančních službách zapíší alternativní pravidla uvedená v oddíle III. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pravidla zapsaná podle odstavce 7 tohoto oddílu platí, jsou-li přijaty konkrétní závazky. Kromě toho se Členové vyzývají, aby do svých listin zapsali další oddíly, na něž se tato pravidla vztahují. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Členové mohou z dodatečných závazků vyloučit pravidlo stanovené v odst. 22 písm. d) oddílu II a odst. 19 písm. d) oddílu III zapsané podle odstavce 7 tohoto oddílu. |
| --- | --- |

9.

Rozvoj

Přechodná období pro rozvojové členské země

| 10. | Rozvojová členská země může určit konkrétní pravidla k provádění v den po přechodném období v délce nejdéle sedmi let po vstupu těchto pravidel v platnost. Oblast působnosti určení lze omezit na jednotlivá odvětví služeb či pododvětví. Přechodná období se zapíší do příslušných listin specifických závazků. Rozvojová členská země, která požaduje prodloužení přechodného období pro provedení pravidel, předloží žádost v souladu s platnými postupy (2). Členové s porozuměním zváží schválení těchto žádostí s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem člena, který žádost podává. |
| --- | --- |

10.

Účast nejméně rozvinutých členských zemí

| 11. | Nejméně rozvinuté členské země zapíší pravidla podle odstavce 7 tohoto oddílu do svých listin specifických závazků, a to nejpozději šest měsíců před odebráním jejich statusu nejméně rozvinuté země. Nejméně rozvinuté členské země mohou v té době určit přechodná období podle odstavce 10 tohoto oddílu. Nejméně rozvinuté členské země se však vyzývají k tomu, aby tato pravidla uplatňovaly před tím, než jim je jejich status odebrán, a to v rozsahu odpovídajícím jejich jednotlivým prováděcím kapacitám. |
| --- | --- |

11.

Technická pomoc a budování kapacit

| 12. | Rozvinuté a rozvojové členské země, které jsou toho schopny, se vybízejí k tomu, aby poskytly konkrétní technickou pomoc a budování kapacit pro rozvojové a především nejméně rozvinuté členské země, a to na jejich žádost a za vzájemně dohodnutých podmínek, jejichž cílem je mimo jiné:






  a) | rozvíjet a posilovat institucionální a regulační kapacity za účelem regulace poskytování služeb a zavedení těchto pravidel, zejména ustanovení a odvětví, na něž se vztahují přechodná období; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

rozvíjet a posilovat institucionální a regulační kapacity za účelem regulace poskytování služeb a zavedení těchto pravidel, zejména ustanovení a odvětví, na něž se vztahují přechodná období;

| b) | pomáhat poskytovatelům služeb v rozvojových a především v nejméně rozvinutých členských zemích ke splnění příslušných požadavků a postupů vývozního trhu; |
| --- | --- |

b)

pomáhat poskytovatelům služeb v rozvojových a především v nejméně rozvinutých členských zemích ke splnění příslušných požadavků a postupů vývozního trhu;

| c) | zjednodušovat zavádění technických norem a usnadňovat účast rozvojových a především nejméně rozvinutých členských zemí, které se potýkají s překážkami v příslušných mezinárodních organizacích, a |
| --- | --- |

c)

zjednodušovat zavádění technických norem a usnadňovat účast rozvojových a především nejméně rozvinutých členských zemí, které se potýkají s překážkami v příslušných mezinárodních organizacích, a

| d) | prostřednictvím veřejných či soukromých subjektů a příslušných mezinárodních organizací, poskytovatelů služeb v rozvojových a především v nejméně rozvinutých členských zemích pomáhat při budování jejich dodavatelských kapacit a při dodržování domácí regulace. |
| --- | --- |

d)

prostřednictvím veřejných či soukromých subjektů a příslušných mezinárodních organizací, poskytovatelů služeb v rozvojových a především v nejméně rozvinutých členských zemích pomáhat při budování jejich dodavatelských kapacit a při dodržování domácí regulace.

ODDÍL II – PRAVIDLA PRO DOMÁCÍ REGULACI V OBLASTI SLUŽEB

Oblast působnosti pravidel

| 1. | Tato pravidla se vztahují na opatření členů týkající se požadavků a postupů na udělování licencí, kvalifikačních požadavků a postupů a technických norem, které mají vliv na obchod službami. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tato pravidla se nevztahují na žádné požadavky, omezení, podmínky či kvalifikace stanovené v listinách Členů podle článků XVI a XVII dohody. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pro účely těchto pravidel se „povolením“ rozumí povolení poskytovat službu, které je výsledkem řízení, jímž musí žadatel projít, aby prokázal soulad s požadavky na udělení licence, kvalifikačními požadavky nebo technickými normami. |
| --- | --- |

3.

Podávání žádostí

| 4. | Každý Člen se v proveditelné míře vyvaruje požadavku, aby se žadatel u každé žádosti o povolení obracel na více než jeden příslušný orgán. Spadá-li služba do pravomoci více příslušných orgánů, může být vyžadováno více žádostí o povolení. |
| --- | --- |

4.

Lhůty pro podávání žádostí

| 5. | Pokud Člen požaduje povolení k poskytování služby, zajistí, aby jeho příslušné orgány v proveditelné míře povolovaly podání žádosti kdykoli v průběhu roku (3). Pokud existuje konkrétní lhůta pro podání žádosti, Člen zajistí, aby příslušné orgány poskytly k podání žádosti přiměřenou lhůtu. |
| --- | --- |

5.

Elektronické žádosti a přijímání kopií

| 6. | Pokud Člen požaduje povolení k poskytování služby, zajistí, aby jeho příslušné orgány:






  a) | s přihlédnutím ke svým konkurujícím prioritám a omezeným zdrojům vynasnažily přijímat žádosti v elektronické podobě a |
| --- | --- | --- |

6.

a)

s přihlédnutím ke svým konkurujícím prioritám a omezeným zdrojům vynasnažily přijímat žádosti v elektronické podobě a

| b) | přijímaly namísto originálů dokumentů jejich kopie, které jsou ověřeny v souladu s vnitrostátními právními předpisy Člena, ledaže příslušné orgány požadují originály dokumentů na ochranu integrity povolovacího postupu. |
| --- | --- |

b)

přijímaly namísto originálů dokumentů jejich kopie, které jsou ověřeny v souladu s vnitrostátními právními předpisy Člena, ledaže příslušné orgány požadují originály dokumentů na ochranu integrity povolovacího postupu.

Zpracování žádostí

| 7. | Pokud Člen požaduje povolení k poskytování služby, zajistí, aby jeho příslušné orgány:






  a) | poskytly v proveditelné míře orientační časový rámec pro zpracování žádosti; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

poskytly v proveditelné míře orientační časový rámec pro zpracování žádosti;

| b) | poskytly na žádost žadatele bez zbytečného odkladu informace o stavu žádosti; |
| --- | --- |

b)

poskytly na žádost žadatele bez zbytečného odkladu informace o stavu žádosti;

| c) | ujistily se v proveditelné míře bez zbytečného odkladu o úplnosti žádosti ke zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena; |
| --- | --- |

c)

ujistily se v proveditelné míře bez zbytečného odkladu o úplnosti žádosti ke zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena;

| d) | považují-li žádost pro účely jejího zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena za úplnou, (4) v přiměřené lhůtě po podání žádosti zajistí, aby:






  i) | zpracování žádosti bylo dokončeno a |
| --- | --- | --- |

d)

považují-li žádost pro účely jejího zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena za úplnou, (4) v přiměřené lhůtě po podání žádosti zajistí, aby:

i)

zpracování žádosti bylo dokončeno a

| ii) | žadatel byl o rozhodnutí týkajícím se žádosti (5) pokud možno písemně informován; (6) |
| --- | --- |

ii)

žadatel byl o rozhodnutí týkajícím se žádosti (5) pokud možno písemně informován; (6)

| e) | považují-li žádost pro účely jejího zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena za neúplnou, v přiměřené lhůtě a v proveditelné míře:






  i) | informovaly žadatele o tom, že žádost je neúplná; |
| --- | --- | --- |

e)

považují-li žádost pro účely jejího zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena za neúplnou, v přiměřené lhůtě a v proveditelné míře:

i)

informovaly žadatele o tom, že žádost je neúplná;

| ii) | uvedly na žádost žadatele další informace potřebné k doplnění žádosti nebo jinak vysvětlily, proč je žádost považována za neúplnou, a |
| --- | --- |

ii)

uvedly na žádost žadatele další informace potřebné k doplnění žádosti nebo jinak vysvětlily, proč je žádost považována za neúplnou, a

| iii) | poskytly žadateli příležitost (7) dodat další informace, které jsou nezbytné k doplnění žádosti; |
| --- | --- |

iii)

poskytly žadateli příležitost (7) dodat další informace, které jsou nezbytné k doplnění žádosti;

pokud však není žádná ze skutečností uvedených výše proveditelná a žádost je zamítnuta z důvodu neúplnosti, příslušné orgány zajistí, aby byl žadatel v přiměřené lhůtě informován, a

| f) | je-li žádost zamítnuta, žadatele v maximální možné míře informovaly, ať již z vlastního podnětu, nebo na žádost žadatele, o důvodech zamítnutí a o lhůtě pro odvolání proti tomuto rozhodnutí a případně o postupech pro opětovné podání žádosti; žadateli není bráněno v podání jiné žádosti (8) pouze na základě dříve zamítnuté žádosti. |
| --- | --- |

f)

je-li žádost zamítnuta, žadatele v maximální možné míře informovaly, ať již z vlastního podnětu, nebo na žádost žadatele, o důvodech zamítnutí a o lhůtě pro odvolání proti tomuto rozhodnutí a případně o postupech pro opětovné podání žádosti; žadateli není bráněno v podání jiné žádosti (8) pouze na základě dříve zamítnuté žádosti.

| 8. | Příslušné orgány Člena zajistí, aby udělené povolení po splnění příslušných podmínek nabylo účinnosti bez zbytečného odkladu (9). |
| --- | --- |

8.

Poplatky

| 9. | Každý Člen zajistí, aby byly poplatky za povolení (10) účtované jeho příslušnými orgány přiměřené, transparentní, vycházely z pravomoci uvedené v opatření a samy o sobě neomezovaly poskytování příslušné služby. |
| --- | --- |

9.

Posouzení kvalifikací

| 10. | Pokud Člen požaduje pro povolení k poskytování služby zkoušku, zajistí, aby jeho příslušné orgány plánovaly zkoušky v přiměřeně častých intervalech a poskytly přiměřenou dobu k tomu, aby žadatelé mohli o zkoušku požádat. S ohledem na náklady, administrativní zátěž a integritu postupů se Členové vyzývají, aby přijímali žádosti o provedení těchto zkoušek v elektronické podobě a v proveditelné míře zvážili použití elektronických prostředků v dalších aspektech procesu zkoušení. |
| --- | --- |

10.

Uznávání

| 11. | Pokud mají profesní subjekty Členů zájem o navázání vzájemného dialogu ohledně otázek souvisejících s uznáváním odborných kvalifikací, licencí či registrací, měli by příslušní Členové uvažovat o podpoře dialogu těchto orgánů, je-li to vhodné a žádoucí. |
| --- | --- |

11.

Nezávislost

| 12. | Pokud Člen přijme nebo ponechá v platnosti opatření týkající se povolení k poskytování služby, zajistí, aby jeho příslušné orgány dospěly k rozhodnutí a učinily jej způsobem nezávislým na jakémkoliv poskytovateli služby, pro nějž se žádá o povolení (11). |
| --- | --- |

12.

Zveřejnění a dostupné informace

| 13. | Pokud Člen požaduje povolení k poskytování služby, v souladu s článkem III dohody bezodkladně zveřejní (12) nebo jinak písemně zpřístupní informace nezbytné pro poskytovatele služeb či osoby, které hodlají poskytovat službu, aby vyhověli požadavkům a postupům pro získání, zachování, změnu a obnovení takového povolení. Tyto informace, pokud existují, mimo jiné zahrnují:






  a) | požadavky a postupy; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

požadavky a postupy;

| b) | kontaktní údaje příslušných orgánů; |
| --- | --- |

b)

kontaktní údaje příslušných orgánů;

| c) | poplatky; |
| --- | --- |

c)

poplatky;

| d) | technické normy; |
| --- | --- |

d)

technické normy;

| e) | postupy pro odvolání nebo přezkum rozhodnutí týkajících se žádostí; |
| --- | --- |

e)

postupy pro odvolání nebo přezkum rozhodnutí týkajících se žádostí;

| f) | postupy pro sledování nebo vymáhání dodržování podmínek licencí nebo kvalifikací; |
| --- | --- |

f)

postupy pro sledování nebo vymáhání dodržování podmínek licencí nebo kvalifikací;

| g) | možnosti zapojení veřejnosti, například prostřednictvím slyšení nebo připomínek a |
| --- | --- |

g)

možnosti zapojení veřejnosti, například prostřednictvím slyšení nebo připomínek a

| h) | orientační časové rámce pro zpracování žádosti. |
| --- | --- |

h)

orientační časové rámce pro zpracování žádosti.

Příležitost podat připomínky a informace před vstupem v platnost

| 14. | Každý Člen v mezích proveditelnosti a v souladu se svým právním systémem pro přijímání opatření předem zveřejní (13):






  a) | své obecně použitelné právní předpisy, které navrhuje pro přijetí v souvislosti se záležitostmi spadajícími do oblasti působnosti odstavce 1 tohoto oddílu, nebo |
| --- | --- | --- |

14.

a)

své obecně použitelné právní předpisy, které navrhuje pro přijetí v souvislosti se záležitostmi spadajícími do oblasti působnosti odstavce 1 tohoto oddílu, nebo

| b) | dokumenty, které uvádějí dostatečně podrobné údaje o těchto případných nových právních předpisech, aby bylo zúčastněným osobám a jiným Členům umožněno posoudit, zda a jakým způsobem mohou být výrazně ovlivněny jejich zájmy. |
| --- | --- |

b)

dokumenty, které uvádějí dostatečně podrobné údaje o těchto případných nových právních předpisech, aby bylo zúčastněným osobám a jiným Členům umožněno posoudit, zda a jakým způsobem mohou být výrazně ovlivněny jejich zájmy.

| 15. | Každý Člen se v mezích proveditelnosti a v souladu s jeho právním systémem pro přijímání opatření vyzývá k uplatnění odstavce 14 tohoto oddílu na postupy a obecně použitelná správní rozhodnutí, jež navrhuje pro přijetí v souvislosti se záležitostmi spadajícími do oblasti působnosti odstavce 1 tohoto oddílu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Každý Člen v mezích proveditelnosti a v souladu se svým právním systémem pro přijímání opatření poskytne zúčastněným osobám a jiným Členům vhodnou příležitost k podání připomínek k těmto navrhovaným opatřením či zveřejněným dokumentům podle odstavců 14 a 15 tohoto oddílu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Každý Člen v mezích proveditelnosti a v souladu se svým právním systémem pro přijímání opatření zohlední podané připomínky podle odstavce 16 tohoto oddílu (14). |
| --- | --- |

17.

| 18. | V okamžiku zveřejnění nebo před zveřejněním právního předpisu podle odst. 14 písm. a) tohoto oddílu se Člen v mezích proveditelnosti a v souladu s jeho právním systémem pro přijímání opatření vyzývá k vysvětlení účelu a odůvodnění daného právního předpisu. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Každý Člen se vynasnaží, aby v mezích proveditelnosti umožnil dostatečnou lhůtu mezi zveřejněním znění právního předpisu podle odst. 14 písm. a) tohoto oddílu a datem, ke kterému poskytovatelé služeb musí tento právní předpis dodržovat. |
| --- | --- |

19.

Informační kanceláře

| 20. | Každý Člen zachová či vytvoří vhodné mechanismy pro odpovídání na dotazy poskytovatelů služeb či osob, které hodlají poskytovat službu, týkající se opatření uvedených v odstavci 1 tohoto oddílu (15). Člen se může rozhodnout řešit takové dotazy buď prostřednictvím informačních a styčných kanceláří zřízených podle článků III a IV dohody, nebo prostřednictvím jiných vhodných mechanismů. |
| --- | --- |

20.

Technické normy

| 21. | Každý z členů při přijímání technických norem vyzývá své příslušné orgány, aby přijaly technické normy stanovené v rámci otevřených a transparentních postupů a vyzývá jakékoli subjekty, včetně příslušných mezinárodních organizací, (16) které jsou pověřeny k stanovení technických norem, aby používaly otevřené a transparentní postupy. |
| --- | --- |

21.

Stanovení opatření

| 22. | Pokud Člen přijme nebo ponechá v platnosti opatření týkající se povolení k poskytování služby, zajistí, aby:






  a) | opatření byla založena na objektivních a transparentních kritériích; (17) |
| --- | --- | --- |

22.

a)

opatření byla založena na objektivních a transparentních kritériích; (17)

| b) | postupy byly nestranné a vhodné k tomu, aby žadatelé prokázali, zda splňují požadavky, pokud takové požadavky existují; |
| --- | --- |

b)

postupy byly nestranné a vhodné k tomu, aby žadatelé prokázali, zda splňují požadavky, pokud takové požadavky existují;

| c) | postupy samotné neoprávněně nebránily splnění požadavků a |
| --- | --- |

c)

postupy samotné neoprávněně nebránily splnění požadavků a

| d) | taková opatření nevedla k diskriminaci mezi muži a ženami (18). |
| --- | --- |

d)

taková opatření nevedla k diskriminaci mezi muži a ženami (18).

ODDÍL III – ALTERNATIVNÍ PRAVIDLA PRO DOMÁCÍ REGULACI V OBLASTI FINANČNÍCH SLUŽEB

Oblast působnosti

| 1. | Tato pravidla se vztahují na opatření Členů týkající se požadavků a postupů pro udělování licencí a kvalifikačních požadavků a postupů, které mají vliv na obchod finančními službami, jak je vymezeno v příloze GATS týkající se finančních služeb. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tato pravidla se nevztahují na žádné požadavky, omezení, podmínky či kvalifikace stanovené v listinách Členů podle článků XVI a XVII dohody. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pro účely těchto pravidel se „povolením“ rozumí povolení poskytovat službu, které je výsledkem řízení, jímž musí žadatel projít, aby prokázal soulad s požadavky na udělení licence nebo kvalifikačními požadavky. |
| --- | --- |

3.

Lhůty pro podávání žádostí

| 4. | Pokud Člen požaduje povolení k poskytování služby, zajistí, aby jeho příslušné orgány v proveditelné míře povolovaly podání žádosti kdykoli v průběhu roku (19). Pokud existuje konkrétní lhůta pro podání žádosti, Člen zajistí, aby příslušné orgány poskytly k podání žádosti přiměřenou lhůtu. |
| --- | --- |

4.

Elektronické žádosti a přijímání kopií

| 5. | Pokud Člen požaduje povolení k poskytování služby, zajistí, aby jeho příslušné orgány:






  a) | s přihlédnutím ke svým konkurujícím prioritám a omezeným zdrojům vynasnažily přijímat žádosti v elektronické podobě a |
| --- | --- | --- |

5.

a)

s přihlédnutím ke svým konkurujícím prioritám a omezeným zdrojům vynasnažily přijímat žádosti v elektronické podobě a

| b) | přijímaly namísto originálů dokumentů jejich kopie, které jsou ověřeny v souladu s vnitrostátními právními předpisy Člena, ledaže příslušné orgány požadují originály dokumentů na ochranu integrity povolovacího postupu. |
| --- | --- |

b)

přijímaly namísto originálů dokumentů jejich kopie, které jsou ověřeny v souladu s vnitrostátními právními předpisy Člena, ledaže příslušné orgány požadují originály dokumentů na ochranu integrity povolovacího postupu.

Zpracování žádostí

| 6. | Pokud Člen požaduje povolení k poskytování služby, zajistí, aby jeho příslušné orgány:






  a) | poskytly v proveditelné míře orientační časový rámec pro zpracování žádosti; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

poskytly v proveditelné míře orientační časový rámec pro zpracování žádosti;

| b) | poskytly na žádost žadatele bez zbytečného odkladu informace o stavu žádosti; |
| --- | --- |

b)

poskytly na žádost žadatele bez zbytečného odkladu informace o stavu žádosti;

| c) | ujistily se v proveditelné míře bez zbytečného odkladu o úplnosti žádosti ke zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena; |
| --- | --- |

c)

ujistily se v proveditelné míře bez zbytečného odkladu o úplnosti žádosti ke zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena;

| d) | považují-li žádost pro účely jejího zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena za úplnou, (20) v přiměřené lhůtě po podání žádosti zajistí, aby:






  i) | zpracování žádosti bylo dokončeno a |
| --- | --- | --- |

d)

považují-li žádost pro účely jejího zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena za úplnou, (20) v přiměřené lhůtě po podání žádosti zajistí, aby:

i)

zpracování žádosti bylo dokončeno a

| ii) | žadatel byl o rozhodnutí týkajícím se žádosti (21) pokud možno písemně informován; (22) |
| --- | --- |

ii)

žadatel byl o rozhodnutí týkajícím se žádosti (21) pokud možno písemně informován; (22)

| e) | považují-li žádost pro účely jejího zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena za neúplnou, v přiměřené lhůtě a v proveditelné míře:






  i) | informovaly žadatele o tom, že žádost je neúplná; |
| --- | --- | --- |

e)

považují-li žádost pro účely jejího zpracování podle vnitrostátních právních předpisů Člena za neúplnou, v přiměřené lhůtě a v proveditelné míře:

i)

informovaly žadatele o tom, že žádost je neúplná;

| ii) | uvedly na žádost žadatele další informace potřebné k doplnění žádosti nebo jinak vysvětlily, proč je žádost považována za neúplnou, a |
| --- | --- |

ii)

uvedly na žádost žadatele další informace potřebné k doplnění žádosti nebo jinak vysvětlily, proč je žádost považována za neúplnou, a

| iii) | poskytly žadateli příležitost (23) dodat další informace, které jsou nezbytné k doplnění žádosti; |
| --- | --- |

iii)

poskytly žadateli příležitost (23) dodat další informace, které jsou nezbytné k doplnění žádosti;

pokud však není žádná ze skutečností uvedených výše proveditelná a žádost je zamítnuta z důvodu neúplnosti, příslušné orgány zajistí, aby byl žadatel v přiměřené lhůtě informován, a

| f) | je-li žádost zamítnuta, žadatele pokud možno informovaly, ať již z vlastního podnětu, nebo na žádost žadatele o důvodech zamítnutí a o lhůtě pro odvolání proti tomuto rozhodnutí a případně o postupech pro opětovné podání žádosti; žadateli není bráněno v podání jiné žádosti (24) pouze na základě toho, že žádost byla dříve zamítnuta. |
| --- | --- |

f)

je-li žádost zamítnuta, žadatele pokud možno informovaly, ať již z vlastního podnětu, nebo na žádost žadatele o důvodech zamítnutí a o lhůtě pro odvolání proti tomuto rozhodnutí a případně o postupech pro opětovné podání žádosti; žadateli není bráněno v podání jiné žádosti (24) pouze na základě toho, že žádost byla dříve zamítnuta.

| 7. | Příslušné orgány Člena zajistí, aby udělené povolení po splnění příslušných podmínek nabylo účinnosti bez zbytečného odkladu (25). |
| --- | --- |

7.

Poplatky

| 8. | Pokud jde o poplatky za povolení, každý Člen zajistí, aby jeho příslušné orgány poskytly žadatelům přehled poplatků (26), které účtují, nebo informace o tom, jak se výše poplatků určuje. |
| --- | --- |

8.

Posouzení kvalifikací

| 9. | Pokud Člen požaduje pro povolení k poskytování služby zkoušku, zajistí, aby jeho příslušné orgány plánovaly zkoušky v přiměřeně častých intervalech a poskytly přiměřenou dobu k tomu, aby žadatelé mohli o zkoušku požádat. S ohledem na náklady, administrativní zátěž a integritu postupů se Členové vyzývají, aby přijímali žádosti o provedení těchto zkoušek v elektronické podobě a v proveditelné míře zvážili použití elektronických prostředků v dalších aspektech procesu zkoušení. |
| --- | --- |

9.

Nezávislost

| 10. | Pokud Člen přijme nebo ponechá v platnosti opatření týkající se povolení k poskytování služby, zajistí, aby jeho příslušné orgány dospěly k rozhodnutí a učinily jej způsobem nezávislým na jakémkoliv poskytovateli služby, pro nějž se žádá o povolení (27). |
| --- | --- |

10.

Zveřejnění a dostupné informace

| 11. | Pokud Člen požaduje povolení k poskytování služby, v souladu s článkem III smlouvy a s odstavci 6 a 8 tohoto oddílu bezodkladně zveřejní (28) nebo jinak písemně zpřístupní informace nezbytné pro poskytovatele služeb či osoby, které hodlají poskytovat službu, aby vyhověli požadavkům a postupům pro získání, zachování, změnu a obnovení takového povolení. Tyto informace, pokud existují, mimo jiné zahrnují:






  a) | požadavky a postupy; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

požadavky a postupy;

| b) | kontaktní údaje příslušných orgánů; |
| --- | --- |

b)

kontaktní údaje příslušných orgánů;

| c) | postupy pro odvolání nebo přezkum rozhodnutí týkajících se žádostí; |
| --- | --- |

c)

postupy pro odvolání nebo přezkum rozhodnutí týkajících se žádostí;

| d) | postupy pro sledování nebo vymáhání dodržování podmínek licencí nebo kvalifikací; a |
| --- | --- |

d)

postupy pro sledování nebo vymáhání dodržování podmínek licencí nebo kvalifikací; a

| e) | možnosti zapojení veřejnosti, například prostřednictvím slyšení nebo připomínek. |
| --- | --- |

e)

možnosti zapojení veřejnosti, například prostřednictvím slyšení nebo připomínek.

Příležitost podat připomínky a informace před vstupem v platnost

| 12. | Každý Člen v mezích proveditelnosti a v souladu se svým právním systémem pro přijímání opatření předem zveřejní (29):






  a) | své obecně použitelné právní předpisy, které navrhuje pro přijetí v souvislosti se záležitostmi spadajícími do oblasti působnosti odstavce 1 tohoto oddílu, nebo nebo |
| --- | --- | --- |

12.

a)

své obecně použitelné právní předpisy, které navrhuje pro přijetí v souvislosti se záležitostmi spadajícími do oblasti působnosti odstavce 1 tohoto oddílu, nebo nebo

| b) | dokumenty, které uvádějí dostatečně podrobné údaje o těchto případných nových právních předpisech, aby bylo zúčastněným osobám a jiným Členům umožněno posoudit, zda a jakým způsobem mohou být výrazně ovlivněny jejich zájmy. |
| --- | --- |

b)

dokumenty, které uvádějí dostatečně podrobné údaje o těchto případných nových právních předpisech, aby bylo zúčastněným osobám a jiným Členům umožněno posoudit, zda a jakým způsobem mohou být výrazně ovlivněny jejich zájmy.

| 13. | Každý Člen se v mezích proveditelnosti a v souladu s jeho právním systémem pro přijímání opatření vyzývá k uplatnění odstavce 12 tohoto oddílu na postupy a obecně použitelná správní rozhodnutí, jež navrhuje pro přijetí v souvislosti se záležitostmi spadajícími do oblasti působnosti odstavce 1. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Každý Člen v mezích proveditelnosti a v souladu se svým právním systémem pro přijímání opatření poskytne zúčastněným osobám a jiným Členům vhodnou příležitost k podání připomínek k těmto navrhovaným opatřením či zveřejněným dokumentům podle odstavců 12 a 13 tohoto oddílu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Každý Člen v mezích proveditelnosti a v souladu se svým právním systémem pro přijímání opatření zohlední podané připomínky podle odstavce 14 tohoto oddílu (30). |
| --- | --- |

15.

| 16. | V okamžiku zveřejnění nebo před zveřejněním právního předpisu podle odst. 12 písm. a) tohoto oddílu se Člen v mezích proveditelnosti a v souladu s jeho právním systémem pro přijímání opatření vyzývá k vysvětlení účelu a odůvodnění daného právního předpisu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Každý Člen se vynasnaží, aby v mezích proveditelnosti umožnil dostatečnou lhůtu mezi zveřejněním znění právního předpisu podle odst. 12 písm. a) tohoto oddílu a datem, ke kterému poskytovatelé služeb musí tento právní předpis dodržovat. |
| --- | --- |

17.

Informační kanceláře

| 18. | Každý Člen zachová či vytvoří vhodné mechanismy pro odpovídání na dotazy poskytovatelů služeb či osob, které hodlají poskytovat službu, týkající se opatření uvedených v odstavci 1 tohoto oddílu (31). Člen se může rozhodnout řešit takové dotazy buď prostřednictvím informačních a styčných kanceláří zřízených podle článků III a IV dohody, nebo prostřednictvím jiných vhodných mechanismů. |
| --- | --- |

18.

Stanovení opatření

| 19. | Pokud Člen přijme nebo ponechá v platnosti opatření týkající se povolení k poskytování služby, zajistí, aby:






  a) | opatření byla založena na objektivních a transparentních kritériích; (32) |
| --- | --- | --- |

19.

a)

opatření byla založena na objektivních a transparentních kritériích; (32)

| b) | postupy byly nestranné a vhodné k tomu, aby žadatelé prokázali, zda splňují požadavky, pokud takové požadavky existují; |
| --- | --- |

b)

postupy byly nestranné a vhodné k tomu, aby žadatelé prokázali, zda splňují požadavky, pokud takové požadavky existují;

| c) | postupy samotné neoprávněně nebránily splnění požadavků a |
| --- | --- |

c)

postupy samotné neoprávněně nebránily splnění požadavků a

| d) | taková opatření nevedla k diskriminaci mezi muži a ženami (33). |
| --- | --- |

d)

taková opatření nevedla k diskriminaci mezi muži a ženami (33).

---

(1)  Členové uznávají, že podle čl. VI odst. 4 dohody mohou být stanovena další pravidla.

(2)  Mezi příslušné postupy patří žádosti o výjimku podle čl. IX odst. 3 písm. b) Dohody o zřízení Světové obchodní organizace nebo použití článku XXI Všeobecné dohody o obchodu službami.

(3)  Po příslušných orgánech se nepožaduje, aby zahajovaly schvalování žádostí mimo svou pracovní dobu či pracovní dny.

(4)  Příslušné orgány mohou požadovat, aby byly všechny informace předloženy ve stanoveném formátu, aby bylo možné považovat žádost za „úplnou pro účely zpracování“.

(5)  Příslušné orgány mohou tento požadavek splnit tak, že žadatele předem písemně informují, a to i prostřednictvím zveřejněného opatření, že v případě, že po určité době od data podání žádosti nedostanou žádnou odpověď, tato skutečnost znamená přijetí, nebo zamítnutí žádosti.

(6)  Výrazem „písemně“ se rozumí i elektronický formát.

(7)  Taková příležitost nevyžaduje, aby příslušný orgán prodloužil lhůtu
  .

(8)  Příslušné orgány mohou požadovat, aby byl obsah takové žádosti upraven.

(9)  Příslušné orgány nejsou odpovědné za prodlení z důvodů mimo jejich pravomoc.

(10)  Poplatky za povolení nezahrnují platby za využívání přírodních zdrojů, aukce, výběrová řízení nebo jiné nediskriminační způsoby udělování koncesí nebo povinné příspěvky na poskytování univerzální služby.

(11)  V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že toto ustanovení nenařizuje konkrétní správní strukturu. Vztahuje se na postup přijímání a provádění rozhodnutí.

(12)  Pro účely těchto pravidel se „zveřejněním“ rozumí uvedení v úřední publikaci, jako je úřední věstník, nebo na oficiálních internetových stránkách. Členové se vyzývají, aby konsolidovali elektronické publikace do jediného portálu
  .

(13)  Odstavce 14 až 17 tohoto oddílu uznávají, že Členové mají zavedeny různé systémy pro konzultace se zúčastněnými osobami a jinými Členy o některých opatřeních před jejich přijetím a že alternativy uvedené v odstavci 14 tohoto oddílu odrážejí rozdílné právní systémy
  .

(14)  Toto ustanovení nepředjímá konečné rozhodnutí Člena, který přijme nebo ponechá v platnosti jakékoli opatření týkající se povolení k poskytování služby.

(15)  Má se za to, že omezené zdroje mohou být faktorem při rozhodování, zda je mechanismus pro odpovídání na dotazy vhodný.

(16)  Pojem „příslušné mezinárodní organizace“ odkazuje na mezinárodní subjekty, jejichž členství je otevřeno příslušným subjektům alespoň všech členů WTO.

(17)  Mezi taková kritéria mohou patřit mimo jiné pravomoc a schopnost poskytovat službu, a to v souladu s regulačními požadavky Člena, například požadavky na zdraví a ochranu životního prostředí. Příslušné orgány mohou posoudit váhu přidělenou každému kritériu.

(18)  Odlišné zacházení, které je odůvodněné a objektivní a má za cíl dosažení legitimního účelu a přijetí dočasných zvláštních opatření Členy, jejichž cílem je urychlit dosažení skutečné rovnosti žen a mužů, se pro účely tohoto ustanovení nepovažuje za diskriminaci.

(19)  Po příslušných orgánech se nepožaduje, aby zahajovaly schvalování žádostí mimo svou pracovní dobu či pracovní dny.

(20)  Příslušné orgány mohou požadovat, aby byly všechny informace předloženy ve stanoveném formátu, aby bylo možné považovat žádost za „úplnou pro účely zpracování“.

(21)  Příslušné orgány mohou tento požadavek splnit tak, že žadatele předem písemně informují, a to i prostřednictvím zveřejněného opatření, že v případě, že po určité době od data podání žádosti nedostanou žádnou odpověď, tato skutečnost znamená přijetí, nebo zamítnutí žádosti.

(22)  Výrazem „písemně“ se rozumí i elektronický formát.

(23)  Taková příležitost nevyžaduje, aby příslušný orgán prodloužil lhůtu
  .

(24)  Příslušné orgány mohou požadovat, aby byl obsah takové žádosti upraven.

(25)  Příslušné orgány nejsou odpovědné za prodlení z důvodů mimo jejich pravomoc.

(26)  Poplatky za povolení nezahrnují platby za využívání přírodních zdrojů, aukce, výběrová řízení nebo jiné nediskriminační způsoby udělování koncesí nebo povinné příspěvky na poskytování univerzální služby
  .

(27)  V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že toto ustanovení nenařizuje konkrétní správní strukturu. Vztahuje se na postup přijímání a provádění rozhodnutí.

(28)  Pro účely těchto pravidel se „zveřejněním“ rozumí uvedení v úřední publikaci, jako je úřední věstník, nebo na oficiálních internetových stránkách. Členové se vyzývají, aby konsolidovali elektronické publikace do jediného portálu.

(29)  Odstavce 12 až 15 tohoto oddílu uznávají, že Členové mají zavedeny různé systémy pro konzultace se zúčastněnými osobami a jinými Členy o některých opatřeních před jejich přijetím a že alternativy uvedené v odstavci 12 tohoto oddílu odrážejí rozdílné právní systémy.

(30)  Toto ustanovení nepředjímá konečné rozhodnutí Člena, který přijme nebo ponechá v platnosti jakékoli opatření týkající se povolení k poskytování služby.

(31)  Má se za to, že omezené zdroje mohou být faktorem při rozhodování, zda je mechanismus pro odpovídání na dotazy vhodný
  .

(32)  Mezi taková kritéria mohou patřit mimo jiné pravomoc a schopnost poskytovat službu, a to v souladu s regulačními požadavky Člena. Příslušné orgány mohou posoudit váhu přidělenou každému kritériu.

(33)  Odlišné zacházení, které je odůvodněné a objektivní a má za cíl dosažení legitimního účelu a přijetí dočasných zvláštních opatření Členy, jejichž cílem je urychlit dosažení skutečné rovnosti žen a mužů, se pro účely tohoto ustanovení nepovažuje za diskriminaci.

---

PŘÍLOHA 2

INF/SDR/3 / Rev.1 ze dne 2. prosince 2021

SPOLEČNÁ INICIATIVA TÝKAJÍCÍ SE DOMÁCÍ REGULACE V OBLASTI SLUŽEB LISTINY SPECIFICKÝCH ZÁVAZKŮ

Revize
   (*1)

Tento dokument obsahuje seznam listin specifických závazků týkajících se pravidel pro domácí regulaci v oblasti služeb.

| | ČLEN | DATUM PŘEDLOŽENÍ | OZNAČENÍ DOKUMENTU |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Albánie | 22. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/ALB/Rev.1 |
| 2. | Argentina | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/ARG |
| 3. | Austrálie | 19. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/AUS/Rev.1 |
| 4. | Království Bahrajn | k předložení nejpozději do 31. března 2022 | |
| 5. | Brazílie | 12. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/BRA/Rev.1 |
| 6. | Kanada | 22. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/CAN/Rev.1 |
| 7. | Chile | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/CHL/Rev.1 |
| 8. | Čína | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/CHN/Rev.1 |
| 9. | Kolumbie | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/COL/Rev.1 |
| 10. | Kostarika | 17. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/CRI/Rev.1 |
| 11. | Salvador | k předložení nejpozději do 31. března 2022 | |
| 12. | Evropská unie | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/EU/Rev.1 |
| 13. | Hongkong, Čína | 2. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/HKG/Rev.1 |
| 14. | Island | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/ISL/Rev.1 |
| 15. | Izrael | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/ISR/Rev.1 |
| 16. | Japonsko | 28. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/JPN/Rev.1 |
| 17. | Kazachstán | 26. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/KAZ/Rev.1 |
| 18. | Korejská republika | 28. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/KOR/Rev.1 |
| 19. | Lichtenštejnsko | 10. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/LIE/Rev.1 |
| 20. | Mauricius | 27. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/MUS/Rev.1 |
| 21. | Mexiko | 1. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/MEX/Rev.1 |
| 22. | Moldavská republika | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/MDA/Rev.1 |
| 23. | Černá Hora | 16. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/MNE/Rev.1 |
| 24. | Nový Zéland | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/NZL/Rev.1 |
| 25. | Nigérie | 23. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/NGA/Rev.1 |
| 26. | Severní Makedonie | 16. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/MDK/Rev.1 |
| 27. | Norsko | 28. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/NOR/Rev.1 |
| 28. | Paraguay | 19. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/PRY/Rev.1 |
| 29. | Peru | 17. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/PER/Rev.1 |
| 30. | Filipíny | k předložení nejpozději do 28. února 2022 | |
| 31. | Ruská federace | k předložení nejpozději do 28. února 2022 | |
| 32. | Království Saúdská Arábie | 22. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/KSA/Rev.1 |
| 33. | Singapur | 3. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/SGP/Rev.1 |
| 34. | Švýcarsko | 1. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/CHE/Rev.1 |
| 35. | samostatné celní území Tchaj-wan, Pcheng-chu, Ťin-men a Ma-cu | 27. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/TPKM/Rev.1 |
| 36. | Thajsko | 25. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/THA |
| 37. | Turecko | 28. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/TUR/Rev.1 |
| 38. | Ukrajina | 5. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/UKR/Rev.1 |
| 39. | Spojené království | 27. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/GBR |
| 40. | Spojené státy | 22. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/USA |
| 41. | Uruguay | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/URY/Rev.1 |

ČLEN

DATUM PŘEDLOŽENÍ

OZNAČENÍ DOKUMENTU

1.

Albánie

22. 11. 2021

INF/SDR/IDS/ALB/Rev.1

2.

Argentina

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/ARG

3.

Austrálie

19. 10. 2021

INF/SDR/IDS/AUS/Rev.1

4.

Království Bahrajn

k předložení nejpozději do 31. března 2022

5.

Brazílie

12. 11. 2021

INF/SDR/IDS/BRA/Rev.1

6.

Kanada

22. 10. 2021

INF/SDR/IDS/CAN/Rev.1

7.

Chile

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/CHL/Rev.1

8.

Čína

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/CHN/Rev.1

9.

Kolumbie

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/COL/Rev.1

10.

Kostarika

17. 11. 2021

INF/SDR/IDS/CRI/Rev.1

11.

Salvador

k předložení nejpozději do 31. března 2022

12.

Evropská unie

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/EU/Rev.1

13.

Hongkong, Čína

2. 11. 2021

INF/SDR/IDS/HKG/Rev.1

14.

Island

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/ISL/Rev.1

15.

Izrael

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/ISR/Rev.1

16.

Japonsko

28. 10. 2021

INF/SDR/IDS/JPN/Rev.1

17.

Kazachstán

26. 11. 2021

INF/SDR/IDS/KAZ/Rev.1

18.

Korejská republika

28. 10. 2021

INF/SDR/IDS/KOR/Rev.1

19.

Lichtenštejnsko

10. 11. 2021

INF/SDR/IDS/LIE/Rev.1

20.

Mauricius

27. 10. 2021

INF/SDR/IDS/MUS/Rev.1

21.

Mexiko

1. 11. 2021

INF/SDR/IDS/MEX/Rev.1

22.

Moldavská republika

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/MDA/Rev.1

23.

Černá Hora

16. 11. 2021

INF/SDR/IDS/MNE/Rev.1

24.

Nový Zéland

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/NZL/Rev.1

25.

Nigérie

23. 11. 2021

INF/SDR/IDS/NGA/Rev.1

26.

Severní Makedonie

16. 11. 2021

INF/SDR/IDS/MDK/Rev.1

27.

Norsko

28. 10. 2021

INF/SDR/IDS/NOR/Rev.1

28.

Paraguay

19. 11. 2021

INF/SDR/IDS/PRY/Rev.1

29.

Peru

17. 11. 2021

INF/SDR/IDS/PER/Rev.1

30.

Filipíny

k předložení nejpozději do 28. února 2022

31.

Ruská federace

k předložení nejpozději do 28. února 2022

32.

Království Saúdská Arábie

22. 11. 2021

INF/SDR/IDS/KSA/Rev.1

33.

Singapur

3. 11. 2021

INF/SDR/IDS/SGP/Rev.1

34.

Švýcarsko

1. 11. 2021

INF/SDR/IDS/CHE/Rev.1

35.

samostatné celní území Tchaj-wan, Pcheng-chu, Ťin-men a Ma-cu

27. 10. 2021

INF/SDR/IDS/TPKM/Rev.1

36.

Thajsko

25. 11. 2021

INF/SDR/IDS/THA

37.

Turecko

28. 10. 2021

INF/SDR/IDS/TUR/Rev.1

38.

Ukrajina

5. 11. 2021

INF/SDR/IDS/UKR/Rev.1

39.

Spojené království

27. 10. 2021

INF/SDR/IDS/GBR

40.

Spojené státy

22. 10. 2021

INF/SDR/IDS/USA

41.

Uruguay

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/URY/Rev.1

INF/SDR/IDS/EU/Rev.1

SPOLEČNÁ INICIATIVA TÝKAJÍCÍ SE DOMÁCÍ REGULACE V OBLASTI SLUŽEB SDĚLENÍ EVROPSKÉ UNIE

Listina specifických závazků před finalizací

Následující sdělení ze dne 29. října 2021 bylo obdrženo od delegace Evropská unie

| 1. | Evropská unie předkládá přiložený návrh listiny jako svůj příspěvek k dokončení jednání v rámci společné iniciativy v oblasti domácí regulace služeb. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tato listina odráží přístup Evropské unie týkající se plánování v souladu s oddílem I dokumentu INF/SDR/1. |
| --- | --- |

2.

EVROPSKÁ UNIE LISTINA SPECIFICKÝCH ZÁVAZKŮ PŘED FINALIZACÍ

Toto znění doplňuje údaje týkající se horizontálních závazků uvedených v těchto dokumentech:

| — | Evropská unie: GATS/SC/157 (7. května 2019); |
| --- | --- |

—

Evropská unie: GATS/SC/157 (7. května 2019);

| — | Bulharsko: GATS/SC/122 (21. května 1997), GATS/SC/122/S1 (11. dubna 1997), GATS/SC/122/S2 (26. února 1998); |
| --- | --- |

—

Bulharsko: GATS/SC/122 (21. května 1997), GATS/SC/122/S1 (11. dubna 1997), GATS/SC/122/S2 (26. února 1998);

| — | Rumunsko: GATS/SC/72 (15. dubna 1994), GATS/SC/72/S1 (11. dubna 1997), GATS/SC/72/S2 (26. února 1998); |
| --- | --- |

—

Rumunsko: GATS/SC/72 (15. dubna 1994), GATS/SC/72/S1 (11. dubna 1997), GATS/SC/72/S2 (26. února 1998);

| — | Chorvatsko: GATS/SC/130 (22. prosince 2000). |
| --- | --- |

—

Chorvatsko: GATS/SC/130 (22. prosince 2000).

LISTINA SPECIFICKÝCH ZÁVAZKŮ PŘED FINALIZACÍ – EVROPSKÁ UNIE

Způsoby poskytování: 1) Přeshraniční poskytování 2) Spotřeba v zahraničí 3) Komerční přítomnost 4) Přítomnost fyzických osob

| Odvětví nebo pododvětví | Omezení přístupu na trh | Omezení národního zacházení | Dodatečné závazky |
| --- | --- | --- | --- |
| I. HORIZONTÁLNÍ ZÁVAZKY |
| VŠECHNA ODVĚTVÍ UVEDENÁ V TÉTO LISTINĚ | | | Evropská unie jako dodatečné závazky přijímá pravidla uvedená v oddíle II dokumentu INF/SDR/1 pro všechna odvětví uvedená v této listině vyjma finančních služeb.
  Evropská unie přijímá jako dodatečné závazky pravidla uvedená v oddíle III dokumentu INF/SDR/1 pro odvětví finančních služeb uvedená v této listině. |

Odvětví nebo pododvětví

Omezení přístupu na trh

Omezení národního zacházení

Dodatečné závazky

I. HORIZONTÁLNÍ ZÁVAZKY

VŠECHNA ODVĚTVÍ UVEDENÁ V TÉTO LISTINĚ

Evropská unie jako dodatečné závazky přijímá pravidla uvedená v oddíle II dokumentu INF/SDR/1 pro všechna odvětví uvedená v této listině vyjma finančních služeb.

Evropská unie přijímá jako dodatečné závazky pravidla uvedená v oddíle III dokumentu INF/SDR/1 pro odvětví finančních služeb uvedená v této listině.

---

(*1)  Účelem této revize je přidat Salvador na seznam listin specifických závazků.

---

| 7.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/87

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/2385

ze dne 6. prosince 2022,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/805/EU, kterým se Polské republice povoluje zavést opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článku 168 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 395 odst. 1 první pododstavec uvedené směrnice,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 168 směrnice 2006/112/ES stanoví nárok osoby povinné k dani na odpočet daně z přidané hodnoty (DPH) vyměřené za dodání zboží a služeb jí poskytnutých pro účely jejích zdaněných plnění. V čl. 26 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice se stanoví, že pokud je obchodní majetek použit pro soukromé účely osoby povinné k dani nebo jejích zaměstnanců, popřípadě obecněji řečeno k jiným účelům než pro účely jejího podnikání, má být považován za službu za úplatu, která proto podléhá DPH. |
| --- | --- |

(1)

Článek 168 směrnice 2006/112/ES stanoví nárok osoby povinné k dani na odpočet daně z přidané hodnoty (DPH) vyměřené za dodání zboží a služeb jí poskytnutých pro účely jejích zdaněných plnění. V čl. 26 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice se stanoví, že pokud je obchodní majetek použit pro soukromé účely osoby povinné k dani nebo jejích zaměstnanců, popřípadě obecněji řečeno k jiným účelům než pro účely jejího podnikání, má být považován za službu za úplatu, která proto podléhá DPH.

| (2) | Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/805/EU (2) povoluje Polsku omezit na 50 % nárok na odpočet DPH při nákupu, pořízení uvnitř Společenství, dovozu, nájmu nebo leasingu některých motorových silničních vozidel a výdajů spojených s těmito vozidly, pokud vozidla nejsou používána výlučně pro účely podnikání, a osvobodit osoby povinné k dani od povinnosti považovat použití těchto vozidel k jiným účelům než pro účely podnikání za poskytnutí služby v souladu s čl. 26 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/112/ES (dále jen „zvláštní opatření“). |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/805/EU (2) povoluje Polsku omezit na 50 % nárok na odpočet DPH při nákupu, pořízení uvnitř Společenství, dovozu, nájmu nebo leasingu některých motorových silničních vozidel a výdajů spojených s těmito vozidly, pokud vozidla nejsou používána výlučně pro účely podnikání, a osvobodit osoby povinné k dani od povinnosti považovat použití těchto vozidel k jiným účelům než pro účely podnikání za poskytnutí služby v souladu s čl. 26 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/112/ES (dále jen „zvláštní opatření“).

| (3) | Platnost prováděcího rozhodnutí (EU) 2013/805 skončí dne 31. prosince 2022. |
| --- | --- |

(3)

Platnost prováděcího rozhodnutí (EU) 2013/805 skončí dne 31. prosince 2022.

| (4) | Dopisem, který Komise zaevidovala dne 18. února 2022, požádalo Polsko o povolení nadále uplatňovat zvláštní opatření na další období do 31. prosince 2025. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem, který Komise zaevidovala dne 18. února 2022, požádalo Polsko o povolení nadále uplatňovat zvláštní opatření na další období do 31. prosince 2025.

| (5) | V souladu s čl. 3 druhým pododstavcem prováděcího rozhodnutí 2013/805/EU předložilo Polsko Komisi spolu s žádostí zprávu o uplatňování zvláštních opatření, která obsahovala přezkum procentního omezení uplatňovaného na nárok na odpočet DPH. Na základě uvedené zprávy zastává Polsko názor, že sazba ve výši 50 % je i nadále opodstatněná. Rovněž se domnívá, že odchylka od požadavku čl. 26 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/112/ES je stále nezbytná k tomu, aby se zabránilo dvojímu zdanění. Uvedená zvláštní opatření jsou odůvodněna nutností zjednodušit postup pro vyměřování DPH a zabránit daňovým únikům v důsledku nesprávného vedení záznamů a nepravdivých daňových prohlášení. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 3 druhým pododstavcem prováděcího rozhodnutí 2013/805/EU předložilo Polsko Komisi spolu s žádostí zprávu o uplatňování zvláštních opatření, která obsahovala přezkum procentního omezení uplatňovaného na nárok na odpočet DPH. Na základě uvedené zprávy zastává Polsko názor, že sazba ve výši 50 % je i nadále opodstatněná. Rovněž se domnívá, že odchylka od požadavku čl. 26 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/112/ES je stále nezbytná k tomu, aby se zabránilo dvojímu zdanění. Uvedená zvláštní opatření jsou odůvodněna nutností zjednodušit postup pro vyměřování DPH a zabránit daňovým únikům v důsledku nesprávného vedení záznamů a nepravdivých daňových prohlášení.

| (6) | V souladu s čl. 395 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2006/112/ES předala Komise dopisem ze dne 15. března 2022 žádost podanou Polskem ostatním členským státům. Dopisem ze dne 16. března 2022 oznámila Komise Polsku, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení jeho žádosti. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s čl. 395 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2006/112/ES předala Komise dopisem ze dne 15. března 2022 žádost podanou Polskem ostatním členským státům. Dopisem ze dne 16. března 2022 oznámila Komise Polsku, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení jeho žádosti.

| (7) | Uplatňování zvláštních opatření i po 31. prosinci 2022 bude mít pouze zanedbatelný dopad na celkovou výši daňových příjmů Polska vybíraných na stupni konečné spotřeby a nebude mít nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z DPH. |
| --- | --- |

(7)

Uplatňování zvláštních opatření i po 31. prosinci 2022 bude mít pouze zanedbatelný dopad na celkovou výši daňových příjmů Polska vybíraných na stupni konečné spotřeby a nebude mít nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z DPH.

| (8) | Je proto vhodné prodloužit dobu platnosti povolení stanovenou v prováděcím rozhodnutí 2013/805/EU. Prodloužení doby platnosti zvláštních opatření by mělo být časově omezeno, aby Komise mohla zhodnotit jejich účinnost a vhodnost procentního omezení uplatňovaného na nárok na odpočet DPH. |
| --- | --- |

(8)

Je proto vhodné prodloužit dobu platnosti povolení stanovenou v prováděcím rozhodnutí 2013/805/EU. Prodloužení doby platnosti zvláštních opatření by mělo být časově omezeno, aby Komise mohla zhodnotit jejich účinnost a vhodnost procentního omezení uplatňovaného na nárok na odpočet DPH.

| (9) | Polsku by proto mělo být povoleno dále uplatňovat zvláštní opatření až do dne 31. prosince 2025. |
| --- | --- |

(9)

Polsku by proto mělo být povoleno dále uplatňovat zvláštní opatření až do dne 31. prosince 2025.

| (10) | Pro případ, že by se Polsko se mohlo domnívalo, že zvláštní opatření jsou nezbytná i po datu skončení platnosti prováděcího rozhodnutí 2013/805/EU, a aby bylo možné zajistit včasné posouzení jakékoli žádosti o prodloužení doby platnosti zvláštních opatření, je nezbytné stanovit požadavky pro takovou žádost. |
| --- | --- |

(10)

Pro případ, že by se Polsko se mohlo domnívalo, že zvláštní opatření jsou nezbytná i po datu skončení platnosti prováděcího rozhodnutí 2013/805/EU, a aby bylo možné zajistit včasné posouzení jakékoli žádosti o prodloužení doby platnosti zvláštních opatření, je nezbytné stanovit požadavky pro takovou žádost.

| (11) | Prováděcí rozhodnutí 2013/805/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(11)

Prováděcí rozhodnutí 2013/805/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Článek 3 prováděcího rozhodnutí 2013/805/EU se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dnem 31. prosince 2025.

Případná žádost o prodloužení doby platnosti povolení stanoveného tímto rozhodnutím se předloží Komisi do 31. března 2025. K žádosti se připojí zpráva, která obsahuje přezkum procentního omezení uplatňovaného na nárok na odpočet DPH na základě tohoto rozhodnutí.“

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.

V Bruselu dne 6. prosince 2022.

Za Radu

předseda

Z. STANJURA

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/805/EU ze dne 17. prosince 2013, kterým se Polské republice povoluje zavést opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článku 168 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 353, 28.12.2013, s. 51).

2

---

| 7.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/89

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/2386

ze dne 5. prosince 2022

o prodloužení platnosti opatření povolujících dodávání biocidního přípravku Biobor JF na trh a jeho používání v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012

(oznámeno pod číslem C(2022) 8673)

(pouze anglické, estonské, finské, francouzské, německé, maďarské, maltské, španělské a švédské znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 55 odst. 1 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 31. března 2022 přijalo francouzské ministerstvo pro ekologickou transformaci (dále jen „francouzský příslušný orgán“) v souladu s čl. 55 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 528/2012 rozhodnutí, kterým se povoluje dodávání biocidního přípravku Biobor JF na trh a jeho používání profesionálními uživateli pro antimikrobiální ošetření palivových nádrží a palivových systémů letadel do dne 31. října 2022 (dále jen „opatření“). V souladu s čl. 55 odst. 1 druhým pododstavcem uvedeného nařízení francouzský příslušný orgán o opatření informoval Komisi a příslušné orgány ostatních členských států a zároveň je odůvodnil. |
| --- | --- |

(1)

Dne 31. března 2022 přijalo francouzské ministerstvo pro ekologickou transformaci (dále jen „francouzský příslušný orgán“) v souladu s čl. 55 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 528/2012 rozhodnutí, kterým se povoluje dodávání biocidního přípravku Biobor JF na trh a jeho používání profesionálními uživateli pro antimikrobiální ošetření palivových nádrží a palivových systémů letadel do dne 31. října 2022 (dále jen „opatření“). V souladu s čl. 55 odst. 1 druhým pododstavcem uvedeného nařízení francouzský příslušný orgán o opatření informoval Komisi a příslušné orgány ostatních členských států a zároveň je odůvodnil.

| (2) | Podobná opatření týkající se povolení udělených do 31. října 2022 byla přijata v dalších sedmi členských státech takto: dne 5. května 2022 maďarským národním střediskem veřejného zdraví (dále jen „maďarský příslušný orgán“), dne 6. května 2022 lucemburskou agenturou pro životní prostředí (dále jen „lucemburský příslušný orgán“), dne 8. května 2022 finskou agenturou pro bezpečnost a chemické látky (dále jen „finský příslušný orgán“), dne 15. května 2022 maltským úřadem pro hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele (dále jen „maltský příslušný orgán“), dne 21. června 2022 estonskou zdravotní radou (dále jen „estonský příslušný orgán“), dne 1. července 2022 španělským ministerstvem zdravotnictví (dále jen „španělský příslušný orgán“) a dne 25. července 2022 rakouským spolkovým ministerstvem pro opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, energetiku, mobilitu, inovace a technologie (dále jen „rakouský příslušný orgán“). V souladu s čl. 55 odst. 1 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 528/2012 příslušné orgány uvedených členských států informovaly o opatřeních Komisi a příslušné orgány ostatních členských států a zároveň je odůvodnily. |
| --- | --- |

(2)

Podobná opatření týkající se povolení udělených do 31. října 2022 byla přijata v dalších sedmi členských státech takto: dne 5. května 2022 maďarským národním střediskem veřejného zdraví (dále jen „maďarský příslušný orgán“), dne 6. května 2022 lucemburskou agenturou pro životní prostředí (dále jen „lucemburský příslušný orgán“), dne 8. května 2022 finskou agenturou pro bezpečnost a chemické látky (dále jen „finský příslušný orgán“), dne 15. května 2022 maltským úřadem pro hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele (dále jen „maltský příslušný orgán“), dne 21. června 2022 estonskou zdravotní radou (dále jen „estonský příslušný orgán“), dne 1. července 2022 španělským ministerstvem zdravotnictví (dále jen „španělský příslušný orgán“) a dne 25. července 2022 rakouským spolkovým ministerstvem pro opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, energetiku, mobilitu, inovace a technologie (dále jen „rakouský příslušný orgán“). V souladu s čl. 55 odst. 1 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 528/2012 příslušné orgány uvedených členských států informovaly o opatřeních Komisi a příslušné orgány ostatních členských států a zároveň je odůvodnily.

| (3) | Podle informací poskytnutých uvedenými příslušnými orgány byla opatření nezbytná pro ochranu veřejného zdraví. V palivových nádržích letadel, zejména na rozhraní mezi vodou a palivem, kde mohou mikrobiologické organismy využívat vodu pro kyslík a palivo pro výživu, může docházet k růstu mikroorganismů. Mikrobiologická kontaminace palivových nádrží a palivových systémů letadel může vést ke špatnému fungování motoru letadla a ohrozit jeho letovou způsobilost, což může ohrozit bezpečnost cestujících a posádky. Prevence a ošetření mikrobiologické kontaminace, je-li zjištěna, má proto zásadní význam pro to, aby se zabránilo provozním problémům letadel. |
| --- | --- |

(3)

Podle informací poskytnutých uvedenými příslušnými orgány byla opatření nezbytná pro ochranu veřejného zdraví. V palivových nádržích letadel, zejména na rozhraní mezi vodou a palivem, kde mohou mikrobiologické organismy využívat vodu pro kyslík a palivo pro výživu, může docházet k růstu mikroorganismů. Mikrobiologická kontaminace palivových nádrží a palivových systémů letadel může vést ke špatnému fungování motoru letadla a ohrozit jeho letovou způsobilost, což může ohrozit bezpečnost cestujících a posádky. Prevence a ošetření mikrobiologické kontaminace, je-li zjištěna, má proto zásadní význam pro to, aby se zabránilo provozním problémům letadel.

| (4) | Přípravek Biobor JF obsahuje jako účinné látky 2,2’-(1-methyltrimethylendioxy)bis(4-methyl-1,3,2-dioxaborinan) (číslo CAS 2665–13–6) a 2,2’-oxybis (4,4,6-trimethyl-1,3,2-dioxaborinan) (číslo CAS 14697–50–8). Biobor JF je biocidní přípravek typu 6, konkrétně „konzervant pro produkty v průběhu skladování“, jak je definován v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. Látky 2,2’-(1-methyltrimethylendioxy)bis(4-methyl-1,3,2-dioxaborinan) a 2,2’-oxybis (4,4,6-trimethyl-1,3,2-dioxaborinan) nebyly hodnoceny pro použití v biocidních přípravcích typu 6. Vzhledem k tomu, že uvedené látky nejsou uvedeny v seznamu v příloze II nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2), nejsou zahrnuty do pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení (EU) č. 528/2012. Článek 89 zmíněného nařízení se na uvedené účinné látky proto nevztahuje a musí být posouzeny a schváleny předtím, než lze biocidní přípravky, které je obsahují, povolit také na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

(4)

Přípravek Biobor JF obsahuje jako účinné látky 2,2’-(1-methyltrimethylendioxy)bis(4-methyl-1,3,2-dioxaborinan) (číslo CAS 2665–13–6) a 2,2’-oxybis (4,4,6-trimethyl-1,3,2-dioxaborinan) (číslo CAS 14697–50–8). Biobor JF je biocidní přípravek typu 6, konkrétně „konzervant pro produkty v průběhu skladování“, jak je definován v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. Látky 2,2’-(1-methyltrimethylendioxy)bis(4-methyl-1,3,2-dioxaborinan) a 2,2’-oxybis (4,4,6-trimethyl-1,3,2-dioxaborinan) nebyly hodnoceny pro použití v biocidních přípravcích typu 6. Vzhledem k tomu, že uvedené látky nejsou uvedeny v seznamu v příloze II nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2), nejsou zahrnuty do pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení (EU) č. 528/2012. Článek 89 zmíněného nařízení se na uvedené účinné látky proto nevztahuje a musí být posouzeny a schváleny předtím, než lze biocidní přípravky, které je obsahují, povolit také na vnitrostátní úrovni.

| (5) | Dne 23. května 2022 obdržela Komise od francouzského příslušného orgánu odůvodněnou žádost o prodloužení platnosti opatření v souladu s čl. 55 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (EU) č. 528/2012. Podobné žádosti byly obdrženy dne 27. července 2022 od rakouského příslušného orgánu, dne 24. srpna 2022 od estonského příslušného orgánu, dne 25. srpna 2022 od španělského příslušného orgánu, dne 29. srpna 2022 od finského příslušného orgánu, dne 9. září 2022 od lucemburského příslušného orgánu, dne 31. srpna 2022 od maltského příslušného orgánu a dne 20. září 2022 od maďarského příslušného orgánu. Uvedené odůvodněné žádosti vycházely z obav, že bezpečnost letecké dopravy by mohla být mikrobiologickou kontaminací palivových nádrží a palivových systémů letadel po 31. říjnu 2022 nadále ohrožena, a z tvrzení, že přípravek Biobor JF má pro regulaci takové mikrobiologické kontaminace zásadní význam. |
| --- | --- |

(5)

Dne 23. května 2022 obdržela Komise od francouzského příslušného orgánu odůvodněnou žádost o prodloužení platnosti opatření v souladu s čl. 55 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (EU) č. 528/2012. Podobné žádosti byly obdrženy dne 27. července 2022 od rakouského příslušného orgánu, dne 24. srpna 2022 od estonského příslušného orgánu, dne 25. srpna 2022 od španělského příslušného orgánu, dne 29. srpna 2022 od finského příslušného orgánu, dne 9. září 2022 od lucemburského příslušného orgánu, dne 31. srpna 2022 od maltského příslušného orgánu a dne 20. září 2022 od maďarského příslušného orgánu. Uvedené odůvodněné žádosti vycházely z obav, že bezpečnost letecké dopravy by mohla být mikrobiologickou kontaminací palivových nádrží a palivových systémů letadel po 31. říjnu 2022 nadále ohrožena, a z tvrzení, že přípravek Biobor JF má pro regulaci takové mikrobiologické kontaminace zásadní význam.

| (6) | Podle informací poskytnutých dotčenými příslušnými orgány byl jediný alternativní biocidní přípravek doporučený výrobci letadel a leteckých motorů pro ošetření mikrobiologické kontaminace (KathonTM FP 1.5) v březnu 2020 stažen z trhu z důvodu závažných odchylek v chování leteckých motorů zjištěných po ošetření uvedeným přípravkem. Biobor JF je proto jediným dostupným výrobkem pro toto použití doporučeným výrobci letadel a leteckých motorů. |
| --- | --- |

(6)

Podle informací poskytnutých dotčenými příslušnými orgány byl jediný alternativní biocidní přípravek doporučený výrobci letadel a leteckých motorů pro ošetření mikrobiologické kontaminace (KathonTM FP 1.5) v březnu 2020 stažen z trhu z důvodu závažných odchylek v chování leteckých motorů zjištěných po ošetření uvedeným přípravkem. Biobor JF je proto jediným dostupným výrobkem pro toto použití doporučeným výrobci letadel a leteckých motorů.

| (7) | Jak uvedli dotčené příslušné orgány, mechanické ošetření mikrobiologické kontaminace palivových nádrží a palivových systémů letadel není vždy možné a postupy doporučené výrobci motorů vyžadují ošetření biocidním přípravkem i v případě, že je možné mechanické čištění. Kromě toho by mechanické ošetření pracovníky vystavilo toxickým plynům, a je proto potřeba se mu vyhnout. |
| --- | --- |

(7)

Jak uvedli dotčené příslušné orgány, mechanické ošetření mikrobiologické kontaminace palivových nádrží a palivových systémů letadel není vždy možné a postupy doporučené výrobci motorů vyžadují ošetření biocidním přípravkem i v případě, že je možné mechanické čištění. Kromě toho by mechanické ošetření pracovníky vystavilo toxickým plynům, a je proto potřeba se mu vyhnout.

| (8) | Podle informací, které má Komise k dispozici, podnikl výrobce přípravku Biobor JF kroky k budoucímu řádnému povolení přípravku. Očekává se, že žádost o schválení účinných látek, které přípravek Biobor JF obsahuje, bude předložena v polovině roku 2023. Schválení účinných látek a následné povolení biocidního přípravku by bylo trvalým řešením do budoucna, avšak k dokončení uvedených postupů by bylo zapotřebí značné množství času. |
| --- | --- |

(8)

Podle informací, které má Komise k dispozici, podnikl výrobce přípravku Biobor JF kroky k budoucímu řádnému povolení přípravku. Očekává se, že žádost o schválení účinných látek, které přípravek Biobor JF obsahuje, bude předložena v polovině roku 2023. Schválení účinných látek a následné povolení biocidního přípravku by bylo trvalým řešením do budoucna, avšak k dokončení uvedených postupů by bylo zapotřebí značné množství času.

| (9) | Nedostatečná regulace mikrobiologické kontaminace palivových nádrží a palivových systémů letadel může ohrozit bezpečnost letecké dopravy a toto ohrožení nelze adekvátně zvládnout použitím jiného biocidního přípravku nebo jinými prostředky. Je proto vhodné příslušným orgánům umožnit platnost jejich opatření prodloužit. |
| --- | --- |

(9)

Nedostatečná regulace mikrobiologické kontaminace palivových nádrží a palivových systémů letadel může ohrozit bezpečnost letecké dopravy a toto ohrožení nelze adekvátně zvládnout použitím jiného biocidního přípravku nebo jinými prostředky. Je proto vhodné příslušným orgánům umožnit platnost jejich opatření prodloužit.

| (10) | Jelikož platnost opatření skončila dne 31. října 2022, mělo by se toto rozhodnutí použít se zpětnou působností. |
| --- | --- |

(10)

Jelikož platnost opatření skončila dne 31. října 2022, mělo by se toto rozhodnutí použít se zpětnou působností.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Estonská rada pro zdravotnictví, španělské ministerstvo zdravotnictví, francouzské ministerstvo pro ekologickou transformaci, lucemburská agentura pro životní prostředí, maďarské národní středisko pro veřejné zdraví, maltský úřad pro hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele, rakouské spolkové ministerstvo pro opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, energetiku, mobilitu, inovace a technologie a finská agentura pro bezpečnost a chemické látky mohou prodloužit platnost opatření s cílem povolit dodávání biocidního přípravku Biobor JF na trh a jeho používání profesionálními uživateli pro antimikrobiální ošetření palivových nádrží a palivových systémů letadel do 4. května 2024.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno:

| 1) | estonské zdravotní radě; |
| --- | --- |

1)

estonské zdravotní radě;

| 2) | španělskému ministerstvu zdravotnictví; |
| --- | --- |

2)

španělskému ministerstvu zdravotnictví;

| 3) | francouzskému ministerstvu pro ekologickou transformaci; |
| --- | --- |

3)

francouzskému ministerstvu pro ekologickou transformaci;

| 4) | lucemburské agentuře pro životní prostředí; |
| --- | --- |

4)

lucemburské agentuře pro životní prostředí;

| 5) | maďarskému národnímu zdravotnímu středisku; |
| --- | --- |

5)

maďarskému národnímu zdravotnímu středisku;

| 6) | maltskému úřadu pro hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele; |
| --- | --- |

6)

maltskému úřadu pro hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele;

| 7) | rakouskému spolkovému ministerstvu pro ochranu klimatu, životní prostředí, energetiku, mobilitu, inovace a technologie; |
| --- | --- |

7)

rakouskému spolkovému ministerstvu pro ochranu klimatu, životní prostředí, energetiku, mobilitu, inovace a technologie;

| 8) | finské agentuře pro bezpečnost a chemické látky. |
| --- | --- |

8)

finské agentuře pro bezpečnost a chemické látky.

Použije se ode dne 1. listopadu 2022.

V Bruselu dne 5. prosince 2022.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 ze dne 4. srpna 2014 týkající se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

---