# Europos Sąjungos L 315/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 315 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. gruodžio 7d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 315

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. gruodžio 7d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2379 dėl žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 617/2008 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1165/2008, (EB) Nr. 543/2009 bei (EB) Nr. 1185/2009 ir Tarybos direktyva 96/16/EB (
  1
  ) | 1 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2022 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2380, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/53/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su radijo įrenginių tiekimu rinkai, suderinimo (
  1
  ) | 30 |
| | * | 2022 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2381 dėl biržinių bendrovių direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir susijusių priemonių (
  1
  ) | 44 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2379 dėl žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 617/2008 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1165/2008, (EB) Nr. 543/2009 bei (EB) Nr. 1185/2009 ir Tarybos direktyva 96/16/EB (
  1
  )

1

1

DIREKTYVOS

*

2022 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2380, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/53/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su radijo įrenginių tiekimu rinkai, suderinimo (
  1
  )

1

30

*

2022 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2381 dėl biržinių bendrovių direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir susijusių priemonių (
  1
  )

1

44

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. gruodžio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/2382, kuriuo uždraudžiama su Portugalijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti marmurines rombines rajas 9 parajonio Sąjungos vandenyse | 60 |
| | * | 2022 m. gruodžio 6 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/2383, kuriuo dėl sunkiųjų transporto priemonių, varomų grynu biodyzelinu, tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 582/2011 (
  1
  ) | 63 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2384 dėl Sąjungos konkrečių įsipareigojimų pagal Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (GATS) sąrašų pakeitimo, siekiant įtraukti Derybų dėl paslaugų vidaus reguliavimo užbaigimo deklaracijos 1 priedą, patvirtinimo Europos Sąjungos vardu | 71 |
| | * | 2022 m. gruodžio 6 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2385, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/805/ES, kuriuo Lenkijos Respublikai leidžiama nustatyti priemones, kuriomis nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio | 87 |
| | * | 2022 m. gruodžio 5 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2386 dėl veiksmų, kuriais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 leidžiama tiekti rinkai ir naudoti biocidinį produktą Biobor JF, pratęsimo
  (pranešta dokumetu Nr. C(2022) 8673) | 89 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2022 m. gruodžio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/2382, kuriuo uždraudžiama su Portugalijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti marmurines rombines rajas 9 parajonio Sąjungos vandenyse

60

*

2022 m. gruodžio 6 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/2383, kuriuo dėl sunkiųjų transporto priemonių, varomų grynu biodyzelinu, tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 582/2011 (
  1
  )

1

63

SPRENDIMAI

*

2022 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2384 dėl Sąjungos konkrečių įsipareigojimų pagal Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (GATS) sąrašų pakeitimo, siekiant įtraukti Derybų dėl paslaugų vidaus reguliavimo užbaigimo deklaracijos 1 priedą, patvirtinimo Europos Sąjungos vardu

71

*

2022 m. gruodžio 6 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2385, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/805/ES, kuriuo Lenkijos Respublikai leidžiama nustatyti priemones, kuriomis nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio

87

*

2022 m. gruodžio 5 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2386 dėl veiksmų, kuriais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 leidžiama tiekti rinkai ir naudoti biocidinį produktą Biobor JF, pratęsimo
  (pranešta dokumetu Nr. C(2022) 8673)

(pranešta dokumetu Nr. C(2022) 8673)

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/2379

2022 m. lapkričio 23 d.

dėl žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 617/2008 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1165/2008, (EB) Nr. 543/2009 bei (EB) Nr. 1185/2009 ir Tarybos direktyva 96/16/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | norint kurti, įgyvendinti, stebėti, vertinti ir peržiūrėti Sąjungos politiką, susijusią su žemės ūkiu, visų pirma, bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), įskaitant kaimo plėtros priemones, taip pat Sąjungos politiką, susijusią su, inter alia, aplinka, prisitaikymu prie klimato kaitos ir jos švelninimu, žemės naudojimu, regionais, visuomenės sveikata, maisto sauga, augalų apsauga, tausiuoju pesticidų naudojimu, veterinarinių vaistų naudojimu ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais, būtina skaidrių, išsamių ir patikimų statistinių žinių bazė. Ta statistika taip pat gali būti naudinga siekiant stebėti ir vertinti žemės ūkio poveikį apdulkintojams ir gyvybiškai svarbiems dirvos organizmams; |
| --- | --- |

(1)

norint kurti, įgyvendinti, stebėti, vertinti ir peržiūrėti Sąjungos politiką, susijusią su žemės ūkiu, visų pirma, bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), įskaitant kaimo plėtros priemones, taip pat Sąjungos politiką, susijusią su, inter alia, aplinka, prisitaikymu prie klimato kaitos ir jos švelninimu, žemės naudojimu, regionais, visuomenės sveikata, maisto sauga, augalų apsauga, tausiuoju pesticidų naudojimu, veterinarinių vaistų naudojimu ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais, būtina skaidrių, išsamių ir patikimų statistinių žinių bazė. Ta statistika taip pat gali būti naudinga siekiant stebėti ir vertinti žemės ūkio poveikį apdulkintojams ir gyvybiškai svarbiems dirvos organizmams;

| (2) | renkamais statistiniais duomenimis, ypač duomenimis apie žemės ūkio sąnaudas ir produkciją, turėtų būti siekiama, inter alia, palengvinti įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo procesą naudojantis atnaujintais, kokybiškais ir prieinamais duomenimis, visų pirma agrarinės aplinkosaugos rodikliams parengti reikalingais duomenimis, prisidėti prie Europos žaliojo kurso ir susijusių „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijų, nulinės taršos veiksmų plano bei ekologinės gamybos veiksmų plano Sąjungoje ir būsimų BŽŪP reformų ir vertinti jų įgyvendinimo pažangą. Pagrindinis veiksnys norint pasiekti Europos žaliojo kurso tikslus yra perėjimas prie daugiafunkcio žemės ūkio, pajėgaus pagaminti pakankamą kiekį saugių maisto produktų, kartu užtikrinant teigiamą poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

(2)

renkamais statistiniais duomenimis, ypač duomenimis apie žemės ūkio sąnaudas ir produkciją, turėtų būti siekiama, inter alia, palengvinti įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo procesą naudojantis atnaujintais, kokybiškais ir prieinamais duomenimis, visų pirma agrarinės aplinkosaugos rodikliams parengti reikalingais duomenimis, prisidėti prie Europos žaliojo kurso ir susijusių „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijų, nulinės taršos veiksmų plano bei ekologinės gamybos veiksmų plano Sąjungoje ir būsimų BŽŪP reformų ir vertinti jų įgyvendinimo pažangą. Pagrindinis veiksnys norint pasiekti Europos žaliojo kurso tikslus yra perėjimas prie daugiafunkcio žemės ūkio, pajėgaus pagaminti pakankamą kiekį saugių maisto produktų, kartu užtikrinant teigiamą poveikį aplinkai;

| (3) | kokybiški, suderinti, nuoseklūs ir palyginami statistiniai duomenys yra svarbūs vertinant Sąjungos žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos padėtį ir tendencijas, siekiant pateikti prasmingus ir tikslius duomenis apie žemės ūkio daromą poveikį aplinkai ir ekonominį poveikį, taip pat apie perėjimo prie tvaresnės žemės ūkio praktikos spartą. Surinkti duomenys taip pat turėtų būti susiję su rinkų veikimu ir apsirūpinimo maistu saugumu, kad būtų užtikrintos galimybės gauti pakankamą kiekį kokybiško maisto, su Sąjungos ir nacionalinės politikos tvarumo, poveikio aplinkai, ekonominio ir socialinio poveikio bei rezultatų vertinimu, taip pat su naujų verslo modelių plėtros tvarumo ir poveikio vertinimu. Tie duomenys apima (tačiau neapsiriboja) ūkinių gyvūnų ir mėsos statistiką, kiaušinių surinkimą ir naudojimą, ir pieno bei pieno produktų gamybą ir naudojimą. Taip pat svarbūs statistiniai duomenys apie ariamojoje žemėje auginamus augalus, daržoves, daugiamečių augalų ir pievų plotą, derlingumą ir produkcijos bei prekių balansą. Be to, reikia statistinių duomenų apie augalų apsaugos produktų, trąšų ir veterinarinių vaistų, o ypač antibiotikų pašaruose, pardavimą ir naudojimą; |
| --- | --- |

(3)

kokybiški, suderinti, nuoseklūs ir palyginami statistiniai duomenys yra svarbūs vertinant Sąjungos žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos padėtį ir tendencijas, siekiant pateikti prasmingus ir tikslius duomenis apie žemės ūkio daromą poveikį aplinkai ir ekonominį poveikį, taip pat apie perėjimo prie tvaresnės žemės ūkio praktikos spartą. Surinkti duomenys taip pat turėtų būti susiję su rinkų veikimu ir apsirūpinimo maistu saugumu, kad būtų užtikrintos galimybės gauti pakankamą kiekį kokybiško maisto, su Sąjungos ir nacionalinės politikos tvarumo, poveikio aplinkai, ekonominio ir socialinio poveikio bei rezultatų vertinimu, taip pat su naujų verslo modelių plėtros tvarumo ir poveikio vertinimu. Tie duomenys apima (tačiau neapsiriboja) ūkinių gyvūnų ir mėsos statistiką, kiaušinių surinkimą ir naudojimą, ir pieno bei pieno produktų gamybą ir naudojimą. Taip pat svarbūs statistiniai duomenys apie ariamojoje žemėje auginamus augalus, daržoves, daugiamečių augalų ir pievų plotą, derlingumą ir produkcijos bei prekių balansą. Be to, reikia statistinių duomenų apie augalų apsaugos produktų, trąšų ir veterinarinių vaistų, o ypač antibiotikų pašaruose, pardavimą ir naudojimą;

| (4) | atlikus tarptautinį žemės ūkio statistikos vertinimą buvo parengta Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos visuotinė žemės ūkio ir kaimo statistikos tobulinimo strategija. Tą visuotinę strategiją 2010 m. patvirtino Jungtinių Tautų statistikos komisija. Europos žemės ūkio statistikoje, kai tinkama, turėtų būti atsižvelgiama į tos visuotinės strategijos rekomendacijas; |
| --- | --- |

(4)

atlikus tarptautinį žemės ūkio statistikos vertinimą buvo parengta Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos visuotinė žemės ūkio ir kaimo statistikos tobulinimo strategija. Tą visuotinę strategiją 2010 m. patvirtino Jungtinių Tautų statistikos komisija. Europos žemės ūkio statistikoje, kai tinkama, turėtų būti atsižvelgiama į tos visuotinės strategijos rekomendacijas;

| (5) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 (2) nustatyta teisinė Europos Sąjungos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema, grindžiama bendrais statistikos principais. Tuo reglamentu nustatyti kokybės kriterijai, taip pat nurodytas poreikis mažinti respondentams tenkančią naštą ir prisidėti prie bendresnio tikslo – mažinti administracinę naštą; |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 (2) nustatyta teisinė Europos Sąjungos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema, grindžiama bendrais statistikos principais. Tuo reglamentu nustatyti kokybės kriterijai, taip pat nurodytas poreikis mažinti respondentams tenkančią naštą ir prisidėti prie bendresnio tikslo – mažinti administracinę naštą;

| (6) | 2015 m. lapkričio mėn. Europos statistikos sistemos komiteto (toliau – ESSK) patvirtintoje 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio žemės ūkio statistikos strategijoje numatyta priimti du pagrindų reglamentus, aprėpiančius visus Sąjungos teisės aktų dėl žemės ūkio statistikos aspektus, išskyrus žemės ūkio ekonomines sąskaitas (toliau – ŽŪES). Šis reglamentas yra vienas iš tų dviejų pagrindų reglamentų ir turėtų papildyti jau priimtą pagrindų reglamentą, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1091 (3); |
| --- | --- |

(6)

2015 m. lapkričio mėn. Europos statistikos sistemos komiteto (toliau – ESSK) patvirtintoje 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio žemės ūkio statistikos strategijoje numatyta priimti du pagrindų reglamentus, aprėpiančius visus Sąjungos teisės aktų dėl žemės ūkio statistikos aspektus, išskyrus žemės ūkio ekonomines sąskaitas (toliau – ŽŪES). Šis reglamentas yra vienas iš tų dviejų pagrindų reglamentų ir turėtų papildyti jau priimtą pagrindų reglamentą, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1091 (3);

| (7) | Europos žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistiniai duomenys šiuo metu renkami, rengiami ir skleidžiami remiantis keliais teisės aktais. Dabartinė teisinė sistema neužtikrina tinkamo skirtingų statistikos sričių nuoseklumo ir neskatina integruoto požiūrio į žemės ūkio statistikos, kuri būtų suprojektuota taip, kad apimtų žemės ūkio ekonominius ir aplinkos aspektus, plėtojimą, rengimą ir sklaidą. Šis reglamentas turėtų pakeisti tuos teisės aktus, siekiant informacijos derėjimo ir palyginamumo ir siekiant užtikrinti Europos žemės ūkio statistikos nuoseklumą ir koordinavimą, palengvinti atitinkamų statistikos procesų integravimą ir supaprastinimą ir sudaryti sąlygas taikyti labiau holistinį požiūrį. Todėl tuos teisės aktus, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1165/2008 (4), (EB) Nr. 543/2009 (5) ir (EB) Nr. 1185/2009 (6) bei Tarybos direktyvą 96/16/EB (7), būtina panaikinti. Į šį reglamentą turėtų būti integruota daug susijusių Europos statistikos sistemos (toliau – ESS) susitarimų ir savanoriškų susitarimų tarp nacionalinių statistikos institucijų (toliau – NSI) ir Komisijos (Eurostato) dėl duomenų perdavimo, jei yra įrodymų, kad duomenys atitinka naudotojų poreikius, kad metodika, dėl kurios susitarta, veikia ir kad duomenys yra atitinkamos kokybės; |
| --- | --- |

(7)

Europos žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistiniai duomenys šiuo metu renkami, rengiami ir skleidžiami remiantis keliais teisės aktais. Dabartinė teisinė sistema neužtikrina tinkamo skirtingų statistikos sričių nuoseklumo ir neskatina integruoto požiūrio į žemės ūkio statistikos, kuri būtų suprojektuota taip, kad apimtų žemės ūkio ekonominius ir aplinkos aspektus, plėtojimą, rengimą ir sklaidą. Šis reglamentas turėtų pakeisti tuos teisės aktus, siekiant informacijos derėjimo ir palyginamumo ir siekiant užtikrinti Europos žemės ūkio statistikos nuoseklumą ir koordinavimą, palengvinti atitinkamų statistikos procesų integravimą ir supaprastinimą ir sudaryti sąlygas taikyti labiau holistinį požiūrį. Todėl tuos teisės aktus, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1165/2008 (4), (EB) Nr. 543/2009 (5) ir (EB) Nr. 1185/2009 (6) bei Tarybos direktyvą 96/16/EB (7), būtina panaikinti. Į šį reglamentą turėtų būti integruota daug susijusių Europos statistikos sistemos (toliau – ESS) susitarimų ir savanoriškų susitarimų tarp nacionalinių statistikos institucijų (toliau – NSI) ir Komisijos (Eurostato) dėl duomenų perdavimo, jei yra įrodymų, kad duomenys atitinka naudotojų poreikius, kad metodika, dėl kurios susitarta, veikia ir kad duomenys yra atitinkamos kokybės;

| (8) | ESS surinkti pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 617/2008 (8) reikalaujami statistiniai duomenys ir šie duomenys atitinka tam tikrus, bet ne visus kokybės standartus. Ta statistika padeda įgyvendinti Sąjungos ir nacionalinę politiką ilguoju laikotarpiu ir turėtų būti integruota kaip Europos statistika, kad būtų užtikrintas duomenų prieinamumas ir kokybė. Siekiant išvengti valstybių narių teikiamų duomenų dubliavimo, tuo reglamentu nustatyti statistikos reikalavimai turėtų būti išbraukti; |
| --- | --- |

(8)

ESS surinkti pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 617/2008 (8) reikalaujami statistiniai duomenys ir šie duomenys atitinka tam tikrus, bet ne visus kokybės standartus. Ta statistika padeda įgyvendinti Sąjungos ir nacionalinę politiką ilguoju laikotarpiu ir turėtų būti integruota kaip Europos statistika, kad būtų užtikrintas duomenų prieinamumas ir kokybė. Siekiant išvengti valstybių narių teikiamų duomenų dubliavimo, tuo reglamentu nustatyti statistikos reikalavimai turėtų būti išbraukti;

| (9) | didelę žemės ūkio paskirties žemės dalį Sąjungos lygmeniu užima pievos. Anksčiau šių žemių produkcija nebuvo laikoma svarbia, todėl į augalininkystės statistiką nebuvo įtraukiami produkcijos duomenys. Kadangi dėl klimato kaitos pievų ir atrajotojų poveikis aplinkai tapo svarbesnis, dabar reikia pievų produkcijos ir gyvūnų ganymo statistikos; |
| --- | --- |

(9)

didelę žemės ūkio paskirties žemės dalį Sąjungos lygmeniu užima pievos. Anksčiau šių žemių produkcija nebuvo laikoma svarbia, todėl į augalininkystės statistiką nebuvo įtraukiami produkcijos duomenys. Kadangi dėl klimato kaitos pievų ir atrajotojų poveikis aplinkai tapo svarbesnis, dabar reikia pievų produkcijos ir gyvūnų ganymo statistikos;

| (10) | Europos žemės ūkio statistikos tikslais turėtų būti įvertinta galimybė maksimaliai išnaudoti jau turimus duomenis, renkamus pagal BŽŪP įpareigojimus, nesukuriant naujų įpareigojimų ir administracinės naštos; |
| --- | --- |

(10)

Europos žemės ūkio statistikos tikslais turėtų būti įvertinta galimybė maksimaliai išnaudoti jau turimus duomenis, renkamus pagal BŽŪP įpareigojimus, nesukuriant naujų įpareigojimų ir administracinės naštos;

| (11) | siekiant, kad žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos informacija būtų suderinta ir palyginama su žemės ūkio valdų struktūros informacija, taip pat siekiant toliau įgyvendinti 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio žemės ūkio statistikos strategiją, šiuo reglamentu turėtų būti papildytas Reglamentas (ES) 2018/1091; |
| --- | --- |

(11)

siekiant, kad žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos informacija būtų suderinta ir palyginama su žemės ūkio valdų struktūros informacija, taip pat siekiant toliau įgyvendinti 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio žemės ūkio statistikos strategiją, šiuo reglamentu turėtų būti papildytas Reglamentas (ES) 2018/1091;

| (12) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 138/2004 (9) neapima žemės ūkio kainų statistikos, tačiau turėtų būti užtikrintas jos prieinamumas ir suderinamumas su ŽŪES. Todėl žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistika turėtų apimti su ŽŪES suderintą žemės ūkio sąnaudų kainų statistiką. Kad būtų galima atlikti ŽŪES skaičiavimus ir rengti palyginamus kainų indeksus, valstybėse narėse turi būti prieinami žemės ūkio produkcijos kainų duomenys; |
| --- | --- |

(12)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 138/2004 (9) neapima žemės ūkio kainų statistikos, tačiau turėtų būti užtikrintas jos prieinamumas ir suderinamumas su ŽŪES. Todėl žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistika turėtų apimti su ŽŪES suderintą žemės ūkio sąnaudų kainų statistiką. Kad būtų galima atlikti ŽŪES skaičiavimus ir rengti palyginamus kainų indeksus, valstybėse narėse turi būti prieinami žemės ūkio produkcijos kainų duomenys;

| (13) | atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, BŽŪP ir tikslą mažinti priklausomybę nuo pesticidų, svarbu teikti kokybiškus metinius statistinius duomenis apie augalų apsaugos produktų naudojimą aplinkos, sveikatos ir ekonomikos aspektais. Elektroninių įrašų apie profesionalųjį augalų apsaugos produktų naudojimą, kurie galėtų būti naudojami statistikos tikslais, trūkumas Sąjungos lygmeniu yra pagrindinė kliūtis, trukdanti padidinti duomenų apie augalų apsaugos produktų naudojimą žemės ūkyje rinkimo periodiškumą nuo karto per penkerius metus iki karto per metus. Siekiant suteikti NSI laiko pasiruošti nuolatiniam metinių statistinių duomenų apie augalų apsaugos produktų naudojimą rengimui, šiame reglamente turėtų būti numatyta pereinamojo laikotarpio tvarka; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, BŽŪP ir tikslą mažinti priklausomybę nuo pesticidų, svarbu teikti kokybiškus metinius statistinius duomenis apie augalų apsaugos produktų naudojimą aplinkos, sveikatos ir ekonomikos aspektais. Elektroninių įrašų apie profesionalųjį augalų apsaugos produktų naudojimą, kurie galėtų būti naudojami statistikos tikslais, trūkumas Sąjungos lygmeniu yra pagrindinė kliūtis, trukdanti padidinti duomenų apie augalų apsaugos produktų naudojimą žemės ūkyje rinkimo periodiškumą nuo karto per penkerius metus iki karto per metus. Siekiant suteikti NSI laiko pasiruošti nuolatiniam metinių statistinių duomenų apie augalų apsaugos produktų naudojimą rengimui, šiame reglamente turėtų būti numatyta pereinamojo laikotarpio tvarka;

| (14) | pesticidų pateikimo rinkai ir naudojimo duomenys, teiktini pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 (11), įgyvendinant šio reglamento reikalavimus turėtų būti naudojami remiantis atitinkamomis tos direktyvos ir to reglamento nuostatomis. Platinami duomenys apie augalų apsaugos produktus turėtų apimti veikliąsias medžiagas, pateiktas rinkai ir naudojamas žemės ūkio veikloje, pagal augalininkystės rūšį ir susijusius apdorotus plotus; |
| --- | --- |

(14)

pesticidų pateikimo rinkai ir naudojimo duomenys, teiktini pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 (11), įgyvendinant šio reglamento reikalavimus turėtų būti naudojami remiantis atitinkamomis tos direktyvos ir to reglamento nuostatomis. Platinami duomenys apie augalų apsaugos produktus turėtų apimti veikliąsias medžiagas, pateiktas rinkai ir naudojamas žemės ūkio veikloje, pagal augalininkystės rūšį ir susijusius apdorotus plotus;

| (15) | palyginami visų valstybių narių žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistiniai duomenys yra svarbūs sprendžiant, kaip bus plėtojama BŽŪP, ir vertinant BŽŪP įgyvendinimą pagal nacionalinius strateginius planus, atsižvelgiant į BŽŪP indėlį siekiant Europos žaliojo kurso tikslų. Todėl kintamieji rodikliai kiek įmanoma turėtų būti grindžiami standartiniais klasifikatoriais ir bendromis terminų apibrėžtimis; |
| --- | --- |

(15)

palyginami visų valstybių narių žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistiniai duomenys yra svarbūs sprendžiant, kaip bus plėtojama BŽŪP, ir vertinant BŽŪP įgyvendinimą pagal nacionalinius strateginius planus, atsižvelgiant į BŽŪP indėlį siekiant Europos žaliojo kurso tikslų. Todėl kintamieji rodikliai kiek įmanoma turėtų būti grindžiami standartiniais klasifikatoriais ir bendromis terminų apibrėžtimis;

| (16) | duomenų nuoseklumas, palyginamumas ir sąveikumas ir vienodas duomenų teikimo formatas yra išankstinės Sąjungos žemės ūkio statistikos rengimo sąlygos, visų pirma dėl rinkimo, tvarkymo ir sklaidos procedūrų veiksmingumo ir rezultatų kokybės; |
| --- | --- |

(16)

duomenų nuoseklumas, palyginamumas ir sąveikumas ir vienodas duomenų teikimo formatas yra išankstinės Sąjungos žemės ūkio statistikos rengimo sąlygos, visų pirma dėl rinkimo, tvarkymo ir sklaidos procedūrų veiksmingumo ir rezultatų kokybės;

| (17) | statistikai rengti reikalingi duomenys turėtų būti renkami taip, kad respondentų, įskaitant ūkininkus, mažąsias ir vidutines įmones ir valstybes nares, išlaidos ir administracinė našta būtų kuo mažesnės. Todėl reikia nustatyti galimus reikiamų duomenų šaltinių savininkus ir užtikrinti, kad tuos šaltinius būtų galima naudoti rengiant statistiką; |
| --- | --- |

(17)

statistikai rengti reikalingi duomenys turėtų būti renkami taip, kad respondentų, įskaitant ūkininkus, mažąsias ir vidutines įmones ir valstybes nares, išlaidos ir administracinė našta būtų kuo mažesnės. Todėl reikia nustatyti galimus reikiamų duomenų šaltinių savininkus ir užtikrinti, kad tuos šaltinius būtų galima naudoti rengiant statistiką;

| (18) | perduotini duomenų rinkiniai aprėpia kelias statistikos sritis. Siekiant išlaikyti lankstų požiūrį, pagal kurį statistiką būtų galima pritaikyti pasikeitus duomenų reikalavimams, pagrindiniame reglamente turėtų būti nustatytos tik sritys, temos ir potemės, o išsamūs duomenų rinkiniai turėtų būti nustatyti įgyvendinimo aktais. Išsamių duomenų rinkinių rinkimas neturėtų sukelti didelių papildomų išlaidų, dėl kurių respondentams ir valstybėms narėms atsirastų neproporcinga ir nepagrįsta našta; |
| --- | --- |

(18)

perduotini duomenų rinkiniai aprėpia kelias statistikos sritis. Siekiant išlaikyti lankstų požiūrį, pagal kurį statistiką būtų galima pritaikyti pasikeitus duomenų reikalavimams, pagrindiniame reglamente turėtų būti nustatytos tik sritys, temos ir potemės, o išsamūs duomenų rinkiniai turėtų būti nustatyti įgyvendinimo aktais. Išsamių duomenų rinkinių rinkimas neturėtų sukelti didelių papildomų išlaidų, dėl kurių respondentams ir valstybėms narėms atsirastų neproporcinga ir nepagrįsta našta;

| (19) | Europos žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistinius duomenų rinkinio kintamasis rodiklis gali apimti kelis aspektus, pavyzdžiui, ekologinės gamybos ir regioninio lygmens aspektus. Ekologinės gamybos aspektas reiškia gamybą ir produktus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/848 (12) nustatytus principus. Regioninio lygmens aspektas turėtų būti numatytas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 (13). Siekiant sumažinti valstybėms narėms tenkančią naštą teikiant duomenis pagal šį reglamentą ir užtikrinti nuspėjamumą, kurie duomenys turės būti renkami, šio reglamento priede turėtų būti nurodytos potemės ir taikytini aspektai. Tame priede žodis „taikytinas“ turėtų būti įrašytas kalbant apie potemes, kurioms apibūdinti reikalingas ekologinės gamybos ar regioninio lygmens aspektas arba abu šie aspektai; |
| --- | --- |

(19)

Europos žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos statistinius duomenų rinkinio kintamasis rodiklis gali apimti kelis aspektus, pavyzdžiui, ekologinės gamybos ir regioninio lygmens aspektus. Ekologinės gamybos aspektas reiškia gamybą ir produktus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/848 (12) nustatytus principus. Regioninio lygmens aspektas turėtų būti numatytas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 (13). Siekiant sumažinti valstybėms narėms tenkančią naštą teikiant duomenis pagal šį reglamentą ir užtikrinti nuspėjamumą, kurie duomenys turės būti renkami, šio reglamento priede turėtų būti nurodytos potemės ir taikytini aspektai. Tame priede žodis „taikytinas“ turėtų būti įrašytas kalbant apie potemes, kurioms apibūdinti reikalingas ekologinės gamybos ar regioninio lygmens aspektas arba abu šie aspektai;

| (20) | ekologinė gamyba tampa vis svarbesniu tvarios žemės ūkio gamybos sistemų rodikliu. Statistiniai duomenys apie ekologinę gamybą yra svarbūs siekiant stebėti ekologinės gamybos veiksmų plano pažangą Sąjungoje. Todėl reikia užtikrinti, kad turima ekologinės gamybos statistika, įskaitant duomenis apie sertifikuotos arba pertvarkomos gamybos plotus, atitiktų kitą žemės ūkio gamybos statistiką, integruojant tą statistiką į duomenų rinkinius. Ta ekologinės gamybos statistika taip pat turėtų būti suderinta su administraciniais duomenimis, rengiamais pagal Reglamentą (ES) 2018/848, ir turėtų būti rengiama naudojantis tais duomenimis; |
| --- | --- |

(20)

ekologinė gamyba tampa vis svarbesniu tvarios žemės ūkio gamybos sistemų rodikliu. Statistiniai duomenys apie ekologinę gamybą yra svarbūs siekiant stebėti ekologinės gamybos veiksmų plano pažangą Sąjungoje. Todėl reikia užtikrinti, kad turima ekologinės gamybos statistika, įskaitant duomenis apie sertifikuotos arba pertvarkomos gamybos plotus, atitiktų kitą žemės ūkio gamybos statistiką, integruojant tą statistiką į duomenų rinkinius. Ta ekologinės gamybos statistika taip pat turėtų būti suderinta su administraciniais duomenimis, rengiamais pagal Reglamentą (ES) 2018/848, ir turėtų būti rengiama naudojantis tais duomenimis;

| (21) | bendras maisto medžiagų balansas yra vienas iš plačiausiai naudojamų agrarinės aplinkosaugos rodiklių. Eurostato ir EBPO bendroje metodikoje jis apibūdinamas kaip apskaičiuotas bendro į žemės ūkio sistemą patenkančių maisto medžiagų kiekio ir iš tos žemės ūkio sistemos išgabenamų maisto medžiagų kiekio skirtumas. Nepaisant bendro maisto medžiagų balanso svarbos, ne visos valstybės narės savanoriškai teikia Komisijai (Eurostatui) duomenis apie jį. Todėl labai svarbu, kad bendras maisto medžiagų balansas būtų įtrauktas į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(21)

bendras maisto medžiagų balansas yra vienas iš plačiausiai naudojamų agrarinės aplinkosaugos rodiklių. Eurostato ir EBPO bendroje metodikoje jis apibūdinamas kaip apskaičiuotas bendro į žemės ūkio sistemą patenkančių maisto medžiagų kiekio ir iš tos žemės ūkio sistemos išgabenamų maisto medžiagų kiekio skirtumas. Nepaisant bendro maisto medžiagų balanso svarbos, ne visos valstybės narės savanoriškai teikia Komisijai (Eurostatui) duomenis apie jį. Todėl labai svarbu, kad bendras maisto medžiagų balansas būtų įtrauktas į šį reglamentą;

| (22) | veterinariniai vaistai yra svarbios žemės ūkio sąnaudos. Svarbu išvengti darbo dubliavimo ir optimizuoti esamos informacijos, kuri gali būti naudojama statistikos tikslais, panaudojimą. Tuo tikslu ir siekiant Sąjungos piliečiams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams teikti lengvai prieinamą ir naudingą informaciją apie veterinarinių vaistų pardavimą ir naudojimą, įskaitant antimikrobinių vaistų naudojimą maistiniams gyvūnams, Komisija (Eurostatas) turėtų platinti atitinkamus turimus statistinius duomenis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/6 (14). Tuo tikslu turėtų būti sudaryti, be kita ko, tarptautiniu lygmeniu, atitinkami Komisijos ir atitinkamų subjektų bendradarbiavimo statistinės veiklos srityje susitarimai; |
| --- | --- |

(22)

veterinariniai vaistai yra svarbios žemės ūkio sąnaudos. Svarbu išvengti darbo dubliavimo ir optimizuoti esamos informacijos, kuri gali būti naudojama statistikos tikslais, panaudojimą. Tuo tikslu ir siekiant Sąjungos piliečiams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams teikti lengvai prieinamą ir naudingą informaciją apie veterinarinių vaistų pardavimą ir naudojimą, įskaitant antimikrobinių vaistų naudojimą maistiniams gyvūnams, Komisija (Eurostatas) turėtų platinti atitinkamus turimus statistinius duomenis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/6 (14). Tuo tikslu turėtų būti sudaryti, be kita ko, tarptautiniu lygmeniu, atitinkami Komisijos ir atitinkamų subjektų bendradarbiavimo statistinės veiklos srityje susitarimai;

| (23) | biocidiniai produktai yra svarbios žemės ūkio sąnaudos, pavyzdžiui, kalbant apie veterinarinę higieną ir gyvūnų pašarus. Augalų apsaugos produktuose leidžiamos veikliosios medžiagos dažnai naudojamos biocidiniuose produktuose. Reglamente (EB) Nr. 1185/2009 jau nustatytas poreikis rinkti statistinius duomenis apie biocidinius produktus, kad būtų galima vykdyti informacija grindžiamą, moksliškai pagrįstą žemės ūkio, aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos sričių politiką. Atsižvelgiant į tai, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 (15) vis dar vykdoma visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programa (užbaigta tik 35 % su tuo susijusio darbo), dar per anksti įtraukti biocidinius produktus į šio reglamento taikymo sritį. Kai tik bus baigtas biocidiniuose produktuose naudojamų veikliųjų medžiagų tyrimas, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę išplėsti šio reglamento taikymo sritį įtraukiant tokius produktus; |
| --- | --- |

(23)

biocidiniai produktai yra svarbios žemės ūkio sąnaudos, pavyzdžiui, kalbant apie veterinarinę higieną ir gyvūnų pašarus. Augalų apsaugos produktuose leidžiamos veikliosios medžiagos dažnai naudojamos biocidiniuose produktuose. Reglamente (EB) Nr. 1185/2009 jau nustatytas poreikis rinkti statistinius duomenis apie biocidinius produktus, kad būtų galima vykdyti informacija grindžiamą, moksliškai pagrįstą žemės ūkio, aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos sričių politiką. Atsižvelgiant į tai, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 (15) vis dar vykdoma visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programa (užbaigta tik 35 % su tuo susijusio darbo), dar per anksti įtraukti biocidinius produktus į šio reglamento taikymo sritį. Kai tik bus baigtas biocidiniuose produktuose naudojamų veikliųjų medžiagų tyrimas, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę išplėsti šio reglamento taikymo sritį įtraukiant tokius produktus;

| (24) | Reglamente (EB) Nr. 1059/2003 nustatyta, kad teritoriniai vienetai turėtų būti apibrėžiami pagal Teritorinių vienetų statistinės nomenklatūros (NUTS) klasifikatorių. Siekiant sumažinti valstybėms narėms tenkančią naštą, regioninių duomenų reikalavimai neturėtų būti didesni nei ankstesniuose Sąjungos teisės aktuose nustatyti reikalavimai, nebent per tą laiką atsirastų naujų regioninių lygmenų. Todėl tikslinga leisti Vokietijai pateikti regioninius statistinius duomenis tik apie NUTS 1 lygio teritorinius vienetus; |
| --- | --- |

(24)

Reglamente (EB) Nr. 1059/2003 nustatyta, kad teritoriniai vienetai turėtų būti apibrėžiami pagal Teritorinių vienetų statistinės nomenklatūros (NUTS) klasifikatorių. Siekiant sumažinti valstybėms narėms tenkančią naštą, regioninių duomenų reikalavimai neturėtų būti didesni nei ankstesniuose Sąjungos teisės aktuose nustatyti reikalavimai, nebent per tą laiką atsirastų naujų regioninių lygmenų. Todėl tikslinga leisti Vokietijai pateikti regioninius statistinius duomenis tik apie NUTS 1 lygio teritorinius vienetus;

| (25) | turėtų būti įmanoma konkrečiu metu rinkti duomenis apie ad hoc temas, susijusias su žemės ūkio sąnaudomis ir produkcija, kad reguliariai renkami duomenys būtų papildomi papildomais duomenimis apie temas, kurioms apibūdinti reikia daugiau informacijos, taip pat apie naujus reiškinius ar inovacijas. Tačiau tokių papildomų duomenų poreikis turėtų būti tinkamai pagrįstas; |
| --- | --- |

(25)

turėtų būti įmanoma konkrečiu metu rinkti duomenis apie ad hoc temas, susijusias su žemės ūkio sąnaudomis ir produkcija, kad reguliariai renkami duomenys būtų papildomi papildomais duomenimis apie temas, kurioms apibūdinti reikia daugiau informacijos, taip pat apie naujus reiškinius ar inovacijas. Tačiau tokių papildomų duomenų poreikis turėtų būti tinkamai pagrįstas;

| (26) | siekiant sumažinti valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą, turėtų būti leidžiama netaikyti reikalavimo reguliariai perduoti tam tikrus duomenis, jei valstybės narės įnašas į bendrą ES sumą yra nedidelis arba jei stebimas reiškinys yra nereikšmingas palyginti su visa produkcija toje atitinkamoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(26)

siekiant sumažinti valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą, turėtų būti leidžiama netaikyti reikalavimo reguliariai perduoti tam tikrus duomenis, jei valstybės narės įnašas į bendrą ES sumą yra nedidelis arba jei stebimas reiškinys yra nereikšmingas palyginti su visa produkcija toje atitinkamoje valstybėje narėje;

| (27) | siekiant, kad statistika ESS būtų rengiama veiksmingiau, o respondentams tektų mažesnė administracinė našta, NSI ir kitos nacionalinės institucijos turėtų turėti teisę greitai ir nemokamai susipažinti su visais administraciniais duomenimis, kurių reikia viešaisiais tikslais, ir jais naudotis nepriklausomai nuo to, ar juos valdo viešosios, pusiau valstybinės ar privačios įstaigos. NSI ir kitos nacionalinės institucijos taip pat turėtų turėti galimybę tuos administracinius duomenis integruoti į statistiką tiek, kiek šie duomenys yra reikalingi Europos žemės ūkio statistikai plėtoti, rengti ir skleisti pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17a straipsnį; |
| --- | --- |

(27)

siekiant, kad statistika ESS būtų rengiama veiksmingiau, o respondentams tektų mažesnė administracinė našta, NSI ir kitos nacionalinės institucijos turėtų turėti teisę greitai ir nemokamai susipažinti su visais administraciniais duomenimis, kurių reikia viešaisiais tikslais, ir jais naudotis nepriklausomai nuo to, ar juos valdo viešosios, pusiau valstybinės ar privačios įstaigos. NSI ir kitos nacionalinės institucijos taip pat turėtų turėti galimybę tuos administracinius duomenis integruoti į statistiką tiek, kiek šie duomenys yra reikalingi Europos žemės ūkio statistikai plėtoti, rengti ir skleisti pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17a straipsnį;

| (28) | valstybės narės arba atsakingos nacionalinės institucijos turėtų siekti kuo labiau modernizuoti duomenų rinkimo būdus. Turėtų būti skatinama naudoti skaitmeninius sprendimus ir žemės paviršiaus stebėsenos priemones, tokias kaip Sąjungos Žemės stebėjimo programa „Copernicus“ ir nuotoliniai jutikliai. Žemės ūkio duomenys vis dažniau sugeneruojami naudojant skaitmeninio ūkininkavimo praktiką, kai ūkininkas išlieka pagrindiniu duomenų šaltiniu; |
| --- | --- |

(28)

valstybės narės arba atsakingos nacionalinės institucijos turėtų siekti kuo labiau modernizuoti duomenų rinkimo būdus. Turėtų būti skatinama naudoti skaitmeninius sprendimus ir žemės paviršiaus stebėsenos priemones, tokias kaip Sąjungos Žemės stebėjimo programa „Copernicus“ ir nuotoliniai jutikliai. Žemės ūkio duomenys vis dažniau sugeneruojami naudojant skaitmeninio ūkininkavimo praktiką, kai ūkininkas išlieka pagrindiniu duomenų šaltiniu;

| (29) | siekiant užtikrinti lankstumą ir sumažinti respondentams, NSI ir kitoms nacionalinėms institucijoms tenkančią administracinę naštą, valstybės narėms turėtų būti leidžiama naudotis statistiniais tyrimais, administraciniais įrašais ir visais kitais šaltiniais, metodais ar inovaciniais būdais, be kita ko, moksliškai pagrįstais ir tinkamai dokumentuotais metodais, tokiais kaip reikšmių įrašymas, įverčių nustatymas ir modeliavimas. Visada turėtų būti užtikrinta šiais šaltiniais pagrįstos statistikos kokybė, visų pirma tikslumas, savalaikiškumas ir palyginamumas; |
| --- | --- |

(29)

siekiant užtikrinti lankstumą ir sumažinti respondentams, NSI ir kitoms nacionalinėms institucijoms tenkančią administracinę naštą, valstybės narėms turėtų būti leidžiama naudotis statistiniais tyrimais, administraciniais įrašais ir visais kitais šaltiniais, metodais ar inovaciniais būdais, be kita ko, moksliškai pagrįstais ir tinkamai dokumentuotais metodais, tokiais kaip reikšmių įrašymas, įverčių nustatymas ir modeliavimas. Visada turėtų būti užtikrinta šiais šaltiniais pagrįstos statistikos kokybė, visų pirma tikslumas, savalaikiškumas ir palyginamumas;

| (30) | Reglamente (EB) Nr. 223/2009 pateikiamos nuostatos dėl duomenų iš valstybių narių perdavimo Komisijai (Eurostatui) ir tokių duomenų naudojimo, įskaitant konfidencialių duomenų perdavimą ir apsaugą. Priemonėmis, kurių imamasi pagal šį reglamentą, turi būti užtikrinama, kad konfidencialūs duomenys būtų perduodami ir naudojami išimtinai statistikos tikslams pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 21 ir 22 straipsnius; |
| --- | --- |

(30)

Reglamente (EB) Nr. 223/2009 pateikiamos nuostatos dėl duomenų iš valstybių narių perdavimo Komisijai (Eurostatui) ir tokių duomenų naudojimo, įskaitant konfidencialių duomenų perdavimą ir apsaugą. Priemonėmis, kurių imamasi pagal šį reglamentą, turi būti užtikrinama, kad konfidencialūs duomenys būtų perduodami ir naudojami išimtinai statistikos tikslams pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 21 ir 22 straipsnius;

| (31) | Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 nustatyta bendroji Europos statistikos sistema ir juo reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi tame reglamente nurodytų statistikos principų ir kokybės reikalavimų. Kokybės ataskaitos yra labai svarbios vertinant ir gerinant Europos statistikos kokybę bei platinant informaciją apie ją. ESSK patvirtino bendrą integruotą metaduomenų struktūrą kaip ESS kokybės ataskaitų teikimo standartą, taip vienodais standartais ir suderintais metodais padėdamas vykdyti to reglamento 12 straipsnio 3 dalyje nustatytus statistikos kokybės reikalavimus. Tas ESS standartas turi padėti suderinti kokybės užtikrinimą ir pagal šį reglamentą teikiamas kokybės ataskaitas; |
| --- | --- |

(31)

Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 nustatyta bendroji Europos statistikos sistema ir juo reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi tame reglamente nurodytų statistikos principų ir kokybės reikalavimų. Kokybės ataskaitos yra labai svarbios vertinant ir gerinant Europos statistikos kokybę bei platinant informaciją apie ją. ESSK patvirtino bendrą integruotą metaduomenų struktūrą kaip ESS kokybės ataskaitų teikimo standartą, taip vienodais standartais ir suderintais metodais padėdamas vykdyti to reglamento 12 straipsnio 3 dalyje nustatytus statistikos kokybės reikalavimus. Tas ESS standartas turi padėti suderinti kokybės užtikrinimą ir pagal šį reglamentą teikiamas kokybės ataskaitas;

| (32) | pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 Komisija (Eurostatas) turėtų platinti valstybių narių pagal šį reglamentą surinktus duomenis ir jų pateiktas kokybės ataskaitas; |
| --- | --- |

(32)

pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 Komisija (Eurostatas) turėtų platinti valstybių narių pagal šį reglamentą surinktus duomenis ir jų pateiktas kokybės ataskaitas;

| (33) | atsižvelgdama į šio reglamento tikslus ir tais atvejais, kai reikia naujų duomenų reikalavimų arba duomenų rinkinių, kuriuos apima šis reglamentas, patobulinimų, Komisija turėtų įvertinti jų įgyvendinamumą, prireikus atlikdama galimybių ir bandomuosius tyrimus; |
| --- | --- |

(33)

atsižvelgdama į šio reglamento tikslus ir tais atvejais, kai reikia naujų duomenų reikalavimų arba duomenų rinkinių, kuriuos apima šis reglamentas, patobulinimų, Komisija turėtų įvertinti jų įgyvendinamumą, prireikus atlikdama galimybių ir bandomuosius tyrimus;

| (34) | tam, kad šiuo reglamentu nustatomoje statistikos programoje daugiausia dėmesio būtų skirta poreikiui efektyviai siekti tikslų ir atsižvelgta į biudžeto suvaržymus, vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu 2016 m. buvo atliktas 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio žemės ūkio statistikos strategijos poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

(34)

tam, kad šiuo reglamentu nustatomoje statistikos programoje daugiausia dėmesio būtų skirta poreikiui efektyviai siekti tikslų ir atsižvelgta į biudžeto suvaržymus, vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu 2016 m. buvo atliktas 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio žemės ūkio statistikos strategijos poveikio vertinimas;

| (35) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sistemingai rengti Sąjungos žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos Europos statistiką, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes reikia suderinto požiūrio, ir dėl siektino nuoseklumo ir palyginamumo šio tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(35)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sistemingai rengti Sąjungos žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos Europos statistiką, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes reikia suderinto požiūrio, ir dėl siektino nuoseklumo ir palyginamumo šio tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (36) | siekiant atsižvelgti į naujus duomenų poreikius, daugiausia susijusius su žemės ūkio naujovėmis, teisės aktų pakeitimais ir besikeičiančiais politiniais prioritetais, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl šiame reglamente išvardytų potemių keitimo, duomenų perdavimo dažnumo, ataskaitinių laikotarpių ir potemių aspektų taikytinumo keitimo ir informacijos, kurią turi pateikti valstybės narės ad hoc šiame reglamente nurodyto ad hoc duomenų rinkimo tikslais. Priimdama tokius deleguotuosius aktus Komisija turėtų atsižvelgti į tokius aspektus, kaip respondentų ir valstybių narių išlaidos ir administracinė našta. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (16) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(36)

siekiant atsižvelgti į naujus duomenų poreikius, daugiausia susijusius su žemės ūkio naujovėmis, teisės aktų pakeitimais ir besikeičiančiais politiniais prioritetais, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl šiame reglamente išvardytų potemių keitimo, duomenų perdavimo dažnumo, ataskaitinių laikotarpių ir potemių aspektų taikytinumo keitimo ir informacijos, kurią turi pateikti valstybės narės ad hoc šiame reglamente nurodyto ad hoc duomenų rinkimo tikslais. Priimdama tokius deleguotuosius aktus Komisija turėtų atsižvelgti į tokius aspektus, kaip respondentų ir valstybių narių išlaidos ir administracinė našta. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (16) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (37) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai konkrečiau nustatyti aprėpties reikalavimus, duomenų rinkinius, susijusius su priede išvardytomis temomis ir potemėmis, ir teiktinų duomenų techninius elementus, nustatyti kintamųjų rodiklių sąrašus ir aprašymus bei kitas praktines ad hoc duomenų rinkimo priemones, konkrečiau nustatyti kiekvieno duomenų rinkinių perdavimo dažnumą, nustatyti duomenų perdavimo terminus ir atitinkamą perdavimo dažnumą, kintamuosius rodiklius ir atitinkamas ribines vertes, kuriomis remiantis valstybės narės gali būti atleidžiamos nuo konkrečių duomenų siuntimo, konkrečiau nustatyti ataskaitinius laikotarpius, nustatyti praktinę kokybės ataskaitų tvarką ir jų turinį, konkrečiau nustatyti aprėpties reikalavimus, susijusius su augalų apsaugos produktų naudojimo žemės ūkyje potemės duomenų pereinamojo laikotarpio tvarka, ir suteikti leidimą valstybėms narėms taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (17). Naudodamasi tais įgaliojimais, Komisija turėtų atsižvelgti į tokius aspektus, kaip respondentų ir valstybių narių išlaidos ir administracinė našta; |
| --- | --- |

(37)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai konkrečiau nustatyti aprėpties reikalavimus, duomenų rinkinius, susijusius su priede išvardytomis temomis ir potemėmis, ir teiktinų duomenų techninius elementus, nustatyti kintamųjų rodiklių sąrašus ir aprašymus bei kitas praktines ad hoc duomenų rinkimo priemones, konkrečiau nustatyti kiekvieno duomenų rinkinių perdavimo dažnumą, nustatyti duomenų perdavimo terminus ir atitinkamą perdavimo dažnumą, kintamuosius rodiklius ir atitinkamas ribines vertes, kuriomis remiantis valstybės narės gali būti atleidžiamos nuo konkrečių duomenų siuntimo, konkrečiau nustatyti ataskaitinius laikotarpius, nustatyti praktinę kokybės ataskaitų tvarką ir jų turinį, konkrečiau nustatyti aprėpties reikalavimus, susijusius su augalų apsaugos produktų naudojimo žemės ūkyje potemės duomenų pereinamojo laikotarpio tvarka, ir suteikti leidimą valstybėms narėms taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (17). Naudodamasi tais įgaliojimais, Komisija turėtų atsižvelgti į tokius aspektus, kaip respondentų ir valstybių narių išlaidos ir administracinė našta;

| (38) | jei šiam reglamentui įgyvendinti reikėtų valstybių narių nacionalinių statistikos sistemų esminių pakeitimų, Komisija turėtų galėti tinkamai pagrįstais atvejais ir ribotą laikotarpį leisti atitinkamai valstybei narei taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. Tokie esminiai pakeitimai visų pirma gali būti susiję su poreikiu pritaikyti duomenų rinkimo sistemas, kad į jas būtų įtraukti nauji duomenų reikalavimai, įskaitant galimybę naudotis administraciniais šaltiniais ir kitais atitinkamais šaltiniais; |
| --- | --- |

(38)

jei šiam reglamentui įgyvendinti reikėtų valstybių narių nacionalinių statistikos sistemų esminių pakeitimų, Komisija turėtų galėti tinkamai pagrįstais atvejais ir ribotą laikotarpį leisti atitinkamai valstybei narei taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. Tokie esminiai pakeitimai visų pirma gali būti susiję su poreikiu pritaikyti duomenų rinkimo sistemas, kad į jas būtų įtraukti nauji duomenų reikalavimai, įskaitant galimybę naudotis administraciniais šaltiniais ir kitais atitinkamais šaltiniais;

| (39) | siekiant užtikrinti paramą šio reglamento įgyvendinimui, turėtų būti reikalaujama ir valstybių narių, ir Sąjungos finansavimo. Todėl turėtų būti numatyta nuostata dėl Sąjungos finansinio įnašo dotacijų forma; |
| --- | --- |

(39)

siekiant užtikrinti paramą šio reglamento įgyvendinimui, turėtų būti reikalaujama ir valstybių narių, ir Sąjungos finansavimo. Todėl turėtų būti numatyta nuostata dėl Sąjungos finansinio įnašo dotacijų forma;

| (40) | Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, jų nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, atitinkamais atvejais, administracines ir finansines sankcijas; |
| --- | --- |

(40)

Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, jų nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, atitinkamais atvejais, administracines ir finansines sankcijas;

| (41) | šis reglamentas turėtų būti taikomas nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2003/4/EB (18) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentams (EB) Nr. 1367/2006 (19) ir (EB) Nr. 1049/2001 (20) ir laikantis statistinių duomenų konfidencialumo pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009; |
| --- | --- |

(41)

šis reglamentas turėtų būti taikomas nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2003/4/EB (18) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentams (EB) Nr. 1367/2006 (19) ir (EB) Nr. 1049/2001 (20) ir laikantis statistinių duomenų konfidencialumo pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009;

| (42) | siekiant užtikrinti pagal SESV 338 straipsnio 2 dalyje nustatytus principus rengiamos Europos žemės ūkio statistikos suderinamumą ir palyginamumą, reikėtų stiprinti institucijų tarpusavio bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą ESS sistemoje. Duomenis taip pat renka kitos nei šiame reglamente nurodytos Sąjungos įstaigos ir kitos organizacijos. Todėl, siekiant pasinaudoti sinergija, turėtų būti sustiprintas tokių įstaigų bei organizacijų ir ESS dalyvaujančių subjektų tarpusavio bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

(42)

siekiant užtikrinti pagal SESV 338 straipsnio 2 dalyje nustatytus principus rengiamos Europos žemės ūkio statistikos suderinamumą ir palyginamumą, reikėtų stiprinti institucijų tarpusavio bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą ESS sistemoje. Duomenis taip pat renka kitos nei šiame reglamente nurodytos Sąjungos įstaigos ir kitos organizacijos. Todėl, siekiant pasinaudoti sinergija, turėtų būti sustiprintas tokių įstaigų bei organizacijų ir ESS dalyvaujančių subjektų tarpusavio bendradarbiavimas;

| (43) | buvo konsultuojamasi su ESSK, |
| --- | --- |

(43)

buvo konsultuojamasi su ESSK,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatoma integruota suvestinės Europos statistikos, susijusios su žemės ūkio veiklos sąnaudomis ir produkcija, taip pat tarpiniu šios produkcijos naudojimu žemės ūkyje ir jos surinkimu bei perdirbimu, sistema.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojami terminai „žemės ūkio valda“, „bendros žemės ūkio paskirties žemės vienetas“, „sutartinis ūkinis gyvūnas“ ir „naudojamos žemės ūkio naudmenos“ apibrėžti atitinkamai Reglamento (ES) 2018/1091 2 straipsnio a, b, d ir e punktuose.

Be to, vartojamos šios terminų apibrėžtys:

| 1. | žemės ūkio veikla – žemės ūkyje vykdoma ekonominė veikla pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1893/2006 (21), priskiriama A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 grupėms arba A.01.6 grupės pogrupiui „Žemės ūkio paskirties žemės priežiūra, siekiant išlaikyti ją geros agronominės ir ekologinės būklės“ Sąjungos ekonominėje teritorijoje kaip pagrindinė arba antrinė veikla; kiek tai susiję su į A.01.49 klasei priskiriama veikla, įtraukta tik šių rūšių veikla: „Puslaukinių ir kitų gyvų gyvūnų auginimas ir veisimas“, išskyrus vabzdžių auginimą, ir „Bitininkystė ir bičių medaus bei vaško gavyba“; |
| --- | --- |

1.

žemės ūkio veikla – žemės ūkyje vykdoma ekonominė veikla pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1893/2006 (21), priskiriama A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 grupėms arba A.01.6 grupės pogrupiui „Žemės ūkio paskirties žemės priežiūra, siekiant išlaikyti ją geros agronominės ir ekologinės būklės“ Sąjungos ekonominėje teritorijoje kaip pagrindinė arba antrinė veikla; kiek tai susiję su į A.01.49 klasei priskiriama veikla, įtraukta tik šių rūšių veikla: „Puslaukinių ir kitų gyvų gyvūnų auginimas ir veisimas“, išskyrus vabzdžių auginimą, ir „Bitininkystė ir bičių medaus bei vaško gavyba“;

21

| 2. | pieno įmonė – įmonė arba žemės ūkio valda, kuri perka pieną arba tam tikrais atvejais pieno produktus ir iš jų gamina pieno produktus; tai taip pat taikoma ir įmonei, kuri superka pieną ar grietinėlę, kad visą ar dalį jų neperdirbus perduotų kitoms pieno įmonėms; |
| --- | --- |

2.

pieno įmonė – įmonė arba žemės ūkio valda, kuri perka pieną arba tam tikrais atvejais pieno produktus ir iš jų gamina pieno produktus; tai taip pat taikoma ir įmonei, kuri superka pieną ar grietinėlę, kad visą ar dalį jų neperdirbus perduotų kitoms pieno įmonėms;

| 3. | skerdykla – oficialiai įregistruota ir patvirtinta įmonė, turinti leidimą skersti ir darinėti gyvūnus, kurių mėsa skirta maistui; |
| --- | --- |

3.

skerdykla – oficialiai įregistruota ir patvirtinta įmonė, turinti leidimą skersti ir darinėti gyvūnus, kurių mėsa skirta maistui;

| 4. | perykla – kiaušinių inkubavimo, perinimo ir paukščių jauniklių tiekimo įmonė; |
| --- | --- |

4.

perykla – kiaušinių inkubavimo, perinimo ir paukščių jauniklių tiekimo įmonė;

| 5. | stebėjimo vienetas – identifikuojamas vienetas, apie kurį gali būti gaunami duomenys; |
| --- | --- |

5.

stebėjimo vienetas – identifikuojamas vienetas, apie kurį gali būti gaunami duomenys;

| 6. | sritis – vienas arba keli duomenų rinkiniai, kurie aprėpia konkrečias temas; |
| --- | --- |

6.

sritis – vienas arba keli duomenų rinkiniai, kurie aprėpia konkrečias temas;

| 7. | tema – rinktinos informacijos apie stebėjimo vienetus turinys; kiekvieną temą sudaro viena arba daugiau potemių; |
| --- | --- |

7.

tema – rinktinos informacijos apie stebėjimo vienetus turinys; kiekvieną temą sudaro viena arba daugiau potemių;

| 8. | potemė – išsamus rinktinos informacijos apie stebėjimo vienetus turinys, susijęs su konkrečia tema; kiekvieną potemę sudaro vienas arba daugiau kintamųjų rodiklių; |
| --- | --- |

8.

potemė – išsamus rinktinos informacijos apie stebėjimo vienetus turinys, susijęs su konkrečia tema; kiekvieną potemę sudaro vienas arba daugiau kintamųjų rodiklių;

| 9. | augalų apsaugos produktai – naudotojui tiekiamos formos produktai, kurie susideda iš veikliųjų medžiagų, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 2 straipsnio 2 dalyje, apsauginės medžiagos, kaip nurodyta to reglamento 2 straipsnio 3 dalies a punkte, arba sinergikliai, kaip nurodyta to reglamento 2 straipsnio 3 dalies b punkte, arba kurių sudėtyje yra tokių medžiagų ir kurie yra skirti naudoti viena iš to reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo paskirčių; |
| --- | --- |

9.

augalų apsaugos produktai – naudotojui tiekiamos formos produktai, kurie susideda iš veikliųjų medžiagų, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 2 straipsnio 2 dalyje, apsauginės medžiagos, kaip nurodyta to reglamento 2 straipsnio 3 dalies a punkte, arba sinergikliai, kaip nurodyta to reglamento 2 straipsnio 3 dalies b punkte, arba kurių sudėtyje yra tokių medžiagų ir kurie yra skirti naudoti viena iš to reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo paskirčių;

| 10. | duomenų rinkinys – vienas ar keli suvestiniai kintamieji rodikliai, pateikti struktūruota forma; |
| --- | --- |

10.

duomenų rinkinys – vienas ar keli suvestiniai kintamieji rodikliai, pateikti struktūruota forma;

| 11. | kintamasis rodiklis – stebėjimo vieneto charakteristika, kuriai gali būti būdinga daugiau nei viena tam tikro verčių rinkinio vertė; |
| --- | --- |

11.

kintamasis rodiklis – stebėjimo vieneto charakteristika, kuriai gali būti būdinga daugiau nei viena tam tikro verčių rinkinio vertė;

| 12. | iš anksto patikrinti duomenys – valstybių narių pagal bendrai sutartas tvirtinimo taisykles, jei jos yra, patikrinti duomenys; |
| --- | --- |

12.

iš anksto patikrinti duomenys – valstybių narių pagal bendrai sutartas tvirtinimo taisykles, jei jos yra, patikrinti duomenys;

| 13. | ad hoc duomenys – tam tikru laiku naudotojus ypač dominantys duomenys, neįtraukti į reguliariai renkamų duomenų rinkinius; |
| --- | --- |

13.

ad hoc duomenys – tam tikru laiku naudotojus ypač dominantys duomenys, neįtraukti į reguliariai renkamų duomenų rinkinius;

ad hoc

| 14. | administraciniai duomenys – duomenys, gauti iš ne statistikos šaltinio (paprastai – viešosios ar privačios įstaigos), kurio pagrindinė paskirtis nėra teikti statistinius duomenis; |
| --- | --- |

14.

administraciniai duomenys – duomenys, gauti iš ne statistikos šaltinio (paprastai – viešosios ar privačios įstaigos), kurio pagrindinė paskirtis nėra teikti statistinius duomenis;

| 15. | metaduomenys – informacija, kuri reikalinga naudoti ir aiškinti statistiką ir kuria struktūrizuotai apibūdinami duomenys; |
| --- | --- |

15.

metaduomenys – informacija, kuri reikalinga naudoti ir aiškinti statistiką ir kuria struktūrizuotai apibūdinami duomenys;

| 16. | profesionalus naudotojas – asmuo, kuris naudoja augalų apsaugos produktus vykdydamas savo profesinę veiklą, įskaitant operatorius, technikus, darbdavius bei savarankiškai dirbančius asmenis, dirbančius žemės ūkio sektoriuje. |
| --- | --- |

16.

profesionalus naudotojas – asmuo, kuris naudoja augalų apsaugos produktus vykdydamas savo profesinę veiklą, įskaitant operatorius, technikus, darbdavius bei savarankiškai dirbančius asmenis, dirbančius žemės ūkio sektoriuje.

3 straipsnis

Statistinė tiriamoji visuma ir stebėjimo vienetai

1.   Apibūdintiną statistinę tiriamąją visumą sudaro statistiniai vienetai, kaip antai žemės ūkio valdos, bendros žemės ūkio paskirties vienetai, įmonės, tiekiančios su žemės ūkio veikla susijusias prekes ir teikiančios su žemės ūkio veikla susijusias paslaugas arba perkančios ar surenkančios žemės ūkio veiklos produktus, ir tuos žemės ūkio produktus perdirbančios įmonės, visų pirma peryklos, pieno įmonės ir skerdyklos.

2.   Į statistinio tyrimo sąrašą turi būti įtraukti 1 dalyje nurodyti stebėjimo vienetai ir, atsižvelgiant į teiktinus statistinius duomenis, šie vienetai:

| a) | žemės ūkio veiklai naudojama žemė; |
| --- | --- |

a)

žemės ūkio veiklai naudojama žemė;

| b) | žemės ūkio veiklai naudojami gyvūnai; |
| --- | --- |

b)

žemės ūkio veiklai naudojami gyvūnai;

| c) | ne žemės ūkio įmonių vykdomas žemės ūkio veiklos produktų importas ir eksportas; |
| --- | --- |

c)

ne žemės ūkio įmonių vykdomas žemės ūkio veiklos produktų importas ir eksportas;

| d) | gamybos veiksnių, prekių ir paslaugų, skirtų žemės ūkio veiklai ir gaunamų iš jos, sandoriai ir srautai. |
| --- | --- |

d)

gamybos veiksnių, prekių ir paslaugų, skirtų žemės ūkio veiklai ir gaunamų iš jos, sandoriai ir srautai.

4 straipsnis

Aprėpties reikalavimai

1.   Statistiniai duomenys turi reprezentuoti statistinio tyrimo visumą, kurią jie apibūdina.

2.   Gyvulininkystės produkcijos statistikos srities, nurodytos 5 straipsnio 1 dalies a punkte, duomenys apima 95 % kiekvienos valstybės narės sutartinių ūkinių gyvūnų ir susijusios veiklos ar produkcijos.

3.   Augalininkystės produkcijos statistikos srities, nurodytos 5 straipsnio 1 dalies b punkte, duomenys apima 95 % visų kiekvienos valstybės narės naudojamų žemės ūkio naudmenų (išskyrus asmeninio naudojimo daržus) ir susijusias produkcijos apimtis.

4.   Šio reglamento 5 straipsnio 1 dalies d punkto i papunktyje nurodytos žemės ūkiui skirtose trąšose esančių maisto medžiagų temos duomenys apima kiekvienos valstybės narės tręšiamuosius produktus, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 (22) 2 straipsnio 1 punkte, ir 95 % visų kiekvienos valstybės narės naudojamų žemės ūkio naudmenų (išskyrus asmeninio naudojimo daržus) bei susijusias gamybos apimtis.

5.   Augalų apsaugos produktų statistikos srities, nurodytos 5 straipsnio 1 dalies e punkte, aprėptis yra tokia:

| a) | rinkai pateiktų augalų apsaugos produktų potemės, nurodytos šio reglamento priede, duomenys apima visus rinkai pateiktus augalų apsaugos produktus, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 3 straipsnio 9 punkte; |
| --- | --- |

a)

rinkai pateiktų augalų apsaugos produktų potemės, nurodytos šio reglamento priede, duomenys apima visus rinkai pateiktus augalų apsaugos produktus, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 3 straipsnio 9 punkte;

| b) | augalų apsaugos produktų naudojimo žemės ūkyje potemės, nurodytos šio reglamento priede, duomenys apima bent 85 % profesionalių naudotojų, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/128/EB 3 straipsnio 1 punkte, naudojamų produktų žemės ūkio veiklai kiekvienoje valstybėje narėje. Kiekvienos valstybės narės duomenys yra susiję su augalininkystės sąrašu, kuriame pateikiama bendra visų valstybių narių dalis. Ta bendra dalis kartu su daugiamečiais žolynais apima ne mažiau kaip 75 % visų naudojamų žemės ūkio naudmenų Sąjungos lygmeniu. Kai tik bus pradėti taikyti Sąjungos teisės aktai, kuriais reikalaujama, kad augalų apsaugos produktų profesionalūs naudotojai elektroniniu formatu perduotų savo įrašus apie tokių produktų naudojimą nacionalinėms kompetentingoms institucijoms, duomenų apie naudojimą žemės ūkio veiklai aprėptis, pradedant nuo ataskaitinių metų, kurie eina po tos dienos, kurią pradedami taikyti tie Sąjungos teisės aktai, padidėja iki 95 % |
| --- | --- |

b)

augalų apsaugos produktų naudojimo žemės ūkyje potemės, nurodytos šio reglamento priede, duomenys apima bent 85 % profesionalių naudotojų, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/128/EB 3 straipsnio 1 punkte, naudojamų produktų žemės ūkio veiklai kiekvienoje valstybėje narėje. Kiekvienos valstybės narės duomenys yra susiję su augalininkystės sąrašu, kuriame pateikiama bendra visų valstybių narių dalis. Ta bendra dalis kartu su daugiamečiais žolynais apima ne mažiau kaip 75 % visų naudojamų žemės ūkio naudmenų Sąjungos lygmeniu. Kai tik bus pradėti taikyti Sąjungos teisės aktai, kuriais reikalaujama, kad augalų apsaugos produktų profesionalūs naudotojai elektroniniu formatu perduotų savo įrašus apie tokių produktų naudojimą nacionalinėms kompetentingoms institucijoms, duomenų apie naudojimą žemės ūkio veiklai aprėptis, pradedant nuo ataskaitinių metų, kurie eina po tos dienos, kurią pradedami taikyti tie Sąjungos teisės aktai, padidėja iki 95 %

6.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose konkrečiau nustatomi šio straipsnio 2–5 dalyse nurodyti aprėpties reikalavimai. Jei tie konkrečiau nustatyti reikalavimai atnaujinami, Komisija atsižvelgia į ekonomines ir technines tendencijas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros likus ne mažiau kaip 12 mėnesių iki atitinkamų ataskaitinių metų pradžios.

5 straipsnis

Reguliariai teikiamiems duomenims taikomi reikalavimai

1.   Statistiniai duomenys, susiję su žemės ūkio veiklos sąnaudomis ir produkcija, apima šias sritis ir temas:

| a) | gyvulininkystės produkcijos statistika:






  i) | ūkiniai gyvūnai ir mėsa; |
| --- | --- | --- |

a)

gyvulininkystės produkcijos statistika:

i)

ūkiniai gyvūnai ir mėsa;

| ii) | kiaušiniai ir paukščių jaunikliai; |
| --- | --- |

ii)

kiaušiniai ir paukščių jaunikliai;

| iii) | pienas ir pieno produktai; |
| --- | --- |

iii)

pienas ir pieno produktai;

| b) | augalininkystės produkcijos statistika:






  i) | augalininkystės plotas ir produkcija; |
| --- | --- | --- |

b)

augalininkystės produkcijos statistika:

i)

augalininkystės plotas ir produkcija;

| ii) | augalininkystės produktų balansai; |
| --- | --- |

ii)

augalininkystės produktų balansai;

| iii) | pievos; |
| --- | --- |

iii)

pievos;

| c) | žemės ūkio kainų statistika:






  i) | žemės ūkio kainų indeksai; |
| --- | --- | --- |

c)

žemės ūkio kainų statistika:

i)

žemės ūkio kainų indeksai;

| ii) | absoliučios sąnaudų kainos; |
| --- | --- |

ii)

absoliučios sąnaudų kainos;

| iii) | žemės ūkio paskirties žemės kainos ir nuoma; |
| --- | --- |

iii)

žemės ūkio paskirties žemės kainos ir nuoma;

| d) | maisto medžiagų statistika:






  i) | žemės ūkiui skirtose trąšose esančios maisto medžiagos; |
| --- | --- | --- |

d)

maisto medžiagų statistika:

i)

žemės ūkiui skirtose trąšose esančios maisto medžiagos;

| ii) | maisto medžiagų balansai; |
| --- | --- |

ii)

maisto medžiagų balansai;

| e) | augalų apsaugos produktų statistika:






  i) | augalų apsaugos produktai. |
| --- | --- | --- |

e)

augalų apsaugos produktų statistika:

i)

augalų apsaugos produktai.

2.   Potemės, atitinkamas jų duomenų perdavimo dažnumas ir ataskaitiniai laikotarpiai, taip pat jų ekologinės gamybos ir regioninis aspektai nustatomi priede.

3.   Duomenys perduodami Komisijai (Eurostatui) suvestinių duomenų rinkinių forma.

4.   Į duomenų rinkinius įtraukiami ekologinės gamybos ir produktų, atitinkančių Reglamentą (ES) 2018/848, duomenys.

5.   Regionų duomenys teikiami NUTS 2 lygmeniu, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1059/2003. Išimties tvarka Vokietija gali teikti tuos duomenis tik pagal NUTS 1 lygio teritorinius vienetus.

6.   Jei kintamasis rodiklis valstybei narei mažai būdingas arba iš viso nebūdingas, jo vertės gali būti neįtraukiamos į perduodamus duomenų rinkinius, jei atitinkama valstybė narė neįtraukimą tinkamai pagrindė Komisijai (Eurostatui).

7.   Valstybės narės renka informaciją apie žemės ūkio sąnaudų ir produkcijos kainas, įskaitant prekių ir paslaugų charakteristikas ir svorius, kad būtų galima parengti palyginamus kainų indeksus ir kintamuosius rodiklius, būtinus žemės ūkio ekonominėms sąskaitoms, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 138/2004.

8.   Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos priede nustatytos potemės, įskaitant jų aprašymą, siekiant jas įtraukti, išbraukti arba pakeisti.

Naudodamasi įgaliojimais priimti pirmoje pastraipoje nurodytus deleguotuosius aktus, Komisija užtikrina, kad:

| a) | deleguotieji aktai būtų tinkamai pagrįsti ir kad dėl jų valstybės narės ar respondentai nepatirtų didelės papildomos naštos ar išlaidų; |
| --- | --- |

a)

deleguotieji aktai būtų tinkamai pagrįsti ir kad dėl jų valstybės narės ar respondentai nepatirtų didelės papildomos naštos ar išlaidų;

| b) | penkerius metus iš eilės būtų iš dalies keičiamos ne daugiau kaip keturios potemės ir iš jų ne daugiau kaip viena būtų nauja; |
| --- | --- |

b)

penkerius metus iš eilės būtų iš dalies keičiamos ne daugiau kaip keturios potemės ir iš jų ne daugiau kaip viena būtų nauja;

| c) | prireikus būtų atliekami 11 straipsnyje nurodyti galimybių tyrimai ir būtų tinkamai atsižvelgiama į jų rezultatus. |
| --- | --- |

c)

prireikus būtų atliekami 11 straipsnyje nurodyti galimybių tyrimai ir būtų tinkamai atsižvelgiama į jų rezultatus.

9.   Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priede nustatytas duomenų perdavimo dažnumas, ataskaitiniai laikotarpiai ir potemių aspektų taikymas.

Naudodamasi įgaliojimais priimti pirmoje pastraipoje nurodytus deleguotuosius aktus, Komisija užtikrina, kad:

| a) | deleguotieji aktai būtų tinkamai pagrįsti ir kad dėl jų valstybės narės ar respondentai nepatirtų didelės papildomos naštos ar išlaidų; |
| --- | --- |

a)

deleguotieji aktai būtų tinkamai pagrįsti ir kad dėl jų valstybės narės ar respondentai nepatirtų didelės papildomos naštos ar išlaidų;

| b) | būtų atliekami 11 straipsnyje nurodyti galimybių tyrimai ir būtų tinkamai atsižvelgiama į jų rezultatus. |
| --- | --- |

b)

būtų atliekami 11 straipsnyje nurodyti galimybių tyrimai ir būtų tinkamai atsižvelgiama į jų rezultatus.

10.   Komisija priima įgyvendinimo aktus Komisijai (Eurostatui) teiktiniems duomenų rinkiniams apibrėžti. Tuose įgyvendinimo aktuose, jei tinkama, nustatomi šie teiktinų duomenų techniniai elementai:

| a) | kintamųjų rodiklių sąrašai; |
| --- | --- |

a)

kintamųjų rodiklių sąrašai;

| b) | kintamųjų rodiklių aprašymas, įskaitant:






  i) | stebėjimo vieneto charakteristikas, |
| --- | --- | --- |

b)

kintamųjų rodiklių aprašymas, įskaitant:

i)

stebėjimo vieneto charakteristikas,

| ii) | stebėjimo vieneto charakteristikų matavimo vienetą, |
| --- | --- |

ii)

stebėjimo vieneto charakteristikų matavimo vienetą,

| iii) | stebėjimo vieneto charakteristikų ekologinės gamybos ir regioninius aspektus; |
| --- | --- |

iii)

stebėjimo vieneto charakteristikų ekologinės gamybos ir regioninius aspektus;

kintamasis rodiklis skaičiuojamas kaip stebėjimo vieneto charakteristikų derinys su atitinkamu matavimo vienetu ir vienu iš jo aspektų;

| c) | stebėjimo vienetai; |
| --- | --- |

c)

stebėjimo vienetai;

| d) | tikslumo reikalavimai; |
| --- | --- |

d)

tikslumo reikalavimai;

| e) | metodinės taisyklės; |
| --- | --- |

e)

metodinės taisyklės;

| f) | duomenų perdavimo terminai, atsižvelgiant į laiką, reikalingą nacionaliniams duomenims, atitinkantiems Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje apibrėžtus kokybės kriterijus, parengti, ir į poreikį kuo labiau sumažinti valstybėms narėms ir respondentams tenkančią administracinę naštą ir išlaidas; duomenų perdavimo terminai nekeičiami anksčiau nei 2030 m. sausio 1 d.
  Jei Komisija nustato, kad reikia keisti duomenų perdavimo terminus, ji atlieka galimybių tyrimus, kaip nustatyta šio reglamento 11 straipsnyje, ir tinkamai atsižvelgia į tų galimybių tyrimų rezultatus. Keičiant duomenų perdavimo terminus, tie terminai negali būti sutrumpinti daugiau kaip 20 % dienų, kurios skiria ataskaitinio laikotarpio pabaigą nuo duomenų perdavimo termino, nustatyto pagal šią dalį priimtame pirmame įgyvendinimo akte, išskyrus atvejus, kai duomenų perdavimo terminas sutrumpinamas tik dėl to, kad pradėtas taikyti inovacinis metodas arba naudojami nauji skaitmeninių duomenų šaltiniai, pavyzdžiui, Žemės stebėjimo ar didžiųjų duomenų šaltiniai, kurie yra prieinami visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

f)

duomenų perdavimo terminai, atsižvelgiant į laiką, reikalingą nacionaliniams duomenims, atitinkantiems Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje apibrėžtus kokybės kriterijus, parengti, ir į poreikį kuo labiau sumažinti valstybėms narėms ir respondentams tenkančią administracinę naštą ir išlaidas; duomenų perdavimo terminai nekeičiami anksčiau nei 2030 m. sausio 1 d.

Jei Komisija nustato, kad reikia keisti duomenų perdavimo terminus, ji atlieka galimybių tyrimus, kaip nustatyta šio reglamento 11 straipsnyje, ir tinkamai atsižvelgia į tų galimybių tyrimų rezultatus. Keičiant duomenų perdavimo terminus, tie terminai negali būti sutrumpinti daugiau kaip 20 % dienų, kurios skiria ataskaitinio laikotarpio pabaigą nuo duomenų perdavimo termino, nustatyto pagal šią dalį priimtame pirmame įgyvendinimo akte, išskyrus atvejus, kai duomenų perdavimo terminas sutrumpinamas tik dėl to, kad pradėtas taikyti inovacinis metodas arba naudojami nauji skaitmeninių duomenų šaltiniai, pavyzdžiui, Žemės stebėjimo ar didžiųjų duomenų šaltiniai, kurie yra prieinami visose valstybėse narėse.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros likus ne mažiau kaip 12 mėnesių iki atitinkamų ataskaitinių metų pradžios.

11.   Jeigu Komisija priima deleguotąjį aktą pagal 8 arba 9 dalį, išskyrus deleguotąjį aktą, kuriuo iš dalies keičiamas ekologinės gamybos aspektas, 10 dalyje nurodytu įgyvendinimo aktu per penkerių metų iš eilės einantį laikotarpį galima iš dalies pakeisti, pakeisti arba pridėti ne daugiau kaip 90 kintamųjų rodiklių. Tačiau ta didžiausia riba netaikoma kintamiesiems rodikliams, susijusiems su augalų apsaugos produktų statistikos sritimi.

12.   Valstybės narės perduoda iš anksto patikrintus duomenis ir susijusius metaduomenis, naudodamos Komisijos (Eurostato) nurodytą kiekvieno duomenų rinkinio techninį formatą. Duomenys Komisijai (Eurostatui) perduodami naudojant vieną bendrą prieigą.

6 straipsnis

Ad hoc duomenų reikalavimai

1.   Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant informaciją, kurią valstybės narės turi pateikti ad hoc pagrindu, kai, atsižvelgiant į šio reglamento taikymo sritį, manoma, kad papildomos informacijos rinkimas yra būtinas papildomiems statistikos poreikiams patenkinti. Tuose deleguotuosiuose aktuose nustatoma:

| a) | ad hoc rinktinų duomenų temos ir potemės, susijusios su 5 straipsnyje nustatytomis sritimis, bei priežastys, kodėl yra tokių papildomų statistikos poreikių; |
| --- | --- |

a)

ad hoc rinktinų duomenų temos ir potemės, susijusios su 5 straipsnyje nustatytomis sritimis, bei priežastys, kodėl yra tokių papildomų statistikos poreikių;

| b) | ataskaitiniai laikotarpiai. |
| --- | --- |

b)

ataskaitiniai laikotarpiai.

2.   Naudodamasi įgaliojimais priimti 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus, Komisija pagrindžia duomenų poreikius, įvertina, ar įmanoma surinkti reikiamus duomenis, naudodamasi atitinkamų ekspertų informacija, ir užtikrina, kad valstybėms narėms ar respondentams nebūtų užkraunama didelė papildoma našta ar išlaidos.

3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus, pradedant nuo 2024 ataskaitinių metų, taip, kad nuo kiekvieno ad hoc duomenų rinkimo būtų praėję ne mažiau kaip dveji metai, pradedant nuo paskutinio ad hoc renkamų duomenų perdavimo termino.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma:

| a) | kintamųjų rodiklių sąrašas, neviršijant 50 kintamųjų rodiklių; |
| --- | --- |

a)

kintamųjų rodiklių sąrašas, neviršijant 50 kintamųjų rodiklių;

| b) | kintamųjų rodiklių aprašymas, įskaitant visus šiuos elementus:






  i) | stebėjimo vieneto charakteristikas, |
| --- | --- | --- |

b)

kintamųjų rodiklių aprašymas, įskaitant visus šiuos elementus:

i)

stebėjimo vieneto charakteristikas,

| ii) | stebėjimo vieneto charakteristikų matavimo vienetą, |
| --- | --- |

ii)

stebėjimo vieneto charakteristikų matavimo vienetą,

| iii) | stebėjimo vieneto charakteristikų ekologinės gamybos ir regioninį aspektus; |
| --- | --- |

iii)

stebėjimo vieneto charakteristikų ekologinės gamybos ir regioninį aspektus;

kintamasis rodiklis skaičiuojamas kaip stebėjimo vieneto charakteristikų derinys su atitinkamu matavimo vienetu ir vienu iš jo aspektų;

| c) | tikslumo reikalavimai; |
| --- | --- |

c)

tikslumo reikalavimai;

| d) | duomenų perdavimo terminai; |
| --- | --- |

d)

duomenų perdavimo terminai;

| e) | stebėjimo vienetai; |
| --- | --- |

e)

stebėjimo vienetai;

| f) | ataskaitinio laikotarpio, nustatyto 1 dalyje nurodytame deleguotajame akte, aprašymas. |
| --- | --- |

f)

ataskaitinio laikotarpio, nustatyto 1 dalyje nurodytame deleguotajame akte, aprašymas.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros likus ne mažiau kaip 12 mėnesių iki atitinkamų ataskaitinių metų pradžios.

7 straipsnis

Duomenų rinkinių perdavimo dažnumas

1.   Duomenų rinkinių perdavimo dažnumas nustatytas priede. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose konkrečiau nustatomas kiekvieno perdavimo dažnumas.

2.   Valstybei narei gali būti netaikomas reikalavimas siųsti tam tikrus iš anksto nustatytų kintamųjų rodiklių duomenis, kurių perdavimo dažnumas nurodytas priede, jeigu tos valstybės narės poveikis bendriems tiems ES kintamiesiems rodikliams yra labai nedidelis.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi duomenų perdavimo terminai ir atitinkamas perdavimo dažnumas, kintamieji rodikliai ir atitinkamos ribinės vertės, kuriomis remiantis gali būti taikoma pirma pastraipa. Tos ribinės vertės nustatomos taip, kad jas taikant informacija apie numatomą atitinkamą bendrą ES kintamąjį rodiklį nesumažėtų daugiau kaip 5 % Komisija (Eurostatas) peržiūri ribines vertes, kad jos atitiktų ES bendrų sumų tendencijas.

3.   Gamybos statistikos atveju valstybei narei gali būti netaikomas reikalavimas perduoti tam tikrus iš anksto nustatytų kintamųjų rodiklių duomenis, jeigu kintamojo rodiklio poveikis žemės ūkio produkcijai yra labai nedidelis nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatomos tų kintamųjų rodiklių ribinės vertės.

4.   Šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros likus ne mažiau kaip 12 mėnesių iki atitinkamų ataskaitinių metų pradžios.

8 straipsnis

Duomenų šaltiniai ir metodai

1.   Siekdamos gauti statistinius duomenis, susijusius su žemės ūkio veiklos sąnaudomis ir produkcija, valstybės narės naudoja vieną ar daugiau iš toliau nurodytų duomenų šaltinių ir metodų, jei remiantis tais duomenimis galima parengti 10 straipsnyje išdėstytus kokybės reikalavimus atitinkančią statistiką:

| a) | statistinius tyrimus arba kitus statistinių duomenų rinkimo metodus; |
| --- | --- |

a)

statistinius tyrimus arba kitus statistinių duomenų rinkimo metodus;

| b) | šio straipsnio 2 dalyje nurodytus administracinių duomenų šaltinius; |
| --- | --- |

b)

šio straipsnio 2 dalyje nurodytus administracinių duomenų šaltinius;

| c) | kitus administracinių duomenų šaltinius, grindžiamus nacionaline teise, kitus šaltinius, metodus ar inovacinius būdus, pvz., skaitmenines priemones ir nuotolinius jutiklius. |
| --- | --- |

c)

kitus administracinių duomenų šaltinius, grindžiamus nacionaline teise, kitus šaltinius, metodus ar inovacinius būdus, pvz., skaitmenines priemones ir nuotolinius jutiklius.

2.   Kiek tai susiję su šio straipsnio 1 dalies b punktu, valstybės narės gali naudoti bet kokius duomenis iš šių šaltinių:

| a) | integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/2116 (23), galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1760/2000 (24), tam tikrų rūšių sausumos gyvūnų identifikavimo ir registravimo sistemos, reikalaujamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 (25), vynuogynų registro, įsteigto pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (26) 145 straipsnį, ekologinės gamybos registrų, sukurtų remiantis Reglamentu (ES) 2018/848, ir bet kokius kitus aktualius administracinius duomenis, kurie yra pakankamos kokybės statistikos tikslais, kaip išdėstyta šio reglamento 10 straipsnio 3 dalyje ir apibrėžta Sąjungos teisėje; |
| --- | --- |

a)

integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/2116 (23), galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1760/2000 (24), tam tikrų rūšių sausumos gyvūnų identifikavimo ir registravimo sistemos, reikalaujamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 (25), vynuogynų registro, įsteigto pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (26) 145 straipsnį, ekologinės gamybos registrų, sukurtų remiantis Reglamentu (ES) 2018/848, ir bet kokius kitus aktualius administracinius duomenis, kurie yra pakankamos kokybės statistikos tikslais, kaip išdėstyta šio reglamento 10 straipsnio 3 dalyje ir apibrėžta Sąjungos teisėje;

| b) | įrašų, saugomų elektroniniu formatu, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 67 straipsnyje, arba |
| --- | --- |

b)

įrašų, saugomų elektroniniu formatu, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 67 straipsnyje, arba

| c) | bet kokių kitų atitinkamų administracinių duomenų šaltinių, jei remiantis tais duomenimis galima parengti statistiką, atitinkančią šio reglamento 10 straipsnyje nustatytus kokybės reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

bet kokių kitų atitinkamų administracinių duomenų šaltinių, jei remiantis tais duomenimis galima parengti statistiką, atitinkančią šio reglamento 10 straipsnyje nustatytus kokybės reikalavimus.

3.   Valstybės narės, nusprendusios naudoti 1 dalies c punkte nurodytus šaltinius, metodus ar inovacinius būdus, praneša apie tai Komisijai (Eurostatui) per metus einančius iki ataskaitinių metų, kuriais bus pradėta naudotis šaltiniu, metodu ar inovaciniu būdu, ir pateikia išsamios informacijos apie gautų duomenų kokybę.

4.   Nacionalinės institucijos, atsakingos už tai, kad būtų laikomasi šio reglamento, turi teisę greitai ir nemokamai gauti prieigą prie duomenų, įskaitant individualius duomenis apie įmones ir žemės ūkio valdas, esančius administraciniuose įrašuose, kurie rengiami jų nacionalinėje teritorijoje pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17a straipsnį, ir tuos duomenis naudoti. Nacionalinės institucijos ir administracinių įrašų savininkai nustato būtinus bendradarbiavimo mechanizmus, skirtus tokiai prieigai. Ta prieiga taip pat suteikiama tais atvejais, kai kompetentinga institucija yra delegavusi vykdyti užduotis savo vardu privačioms arba pusiau valstybinėms įstaigoms.

9 straipsnis

Ataskaitinis laikotarpis

1.   Pagal šį reglamentą surinkta informacija pateikiama už vieną ataskaitinį laikotarpį, kuris yra bendras visoms valstybėms narėms, ir nurodo padėtį tam tikru nurodytuoju laiku.

2.   Kiekvienos potemės ataskaitinis laikotarpis yra nustatytas priede. Pirmasis ataskaitinis laikotarpis prasideda 2025 kalendoriniais metais.

3.   5 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktyje nurodytų žemės ūkio kainų indeksų temos atveju valstybės narės kas penkerius metus perskaičiuoja indeksus, baziniais metais laikydamos metus, kurie baigiasi skaitmenimis 0 arba 5.

4.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose konkrečiau nustatomi ataskaitiniai laikotarpiai. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros likus ne mažiau kaip 12 mėnesių iki atitinkamo ataskaitinio laikotarpio pradžios.

10 straipsnis

Kokybės reikalavimai ir kokybės ataskaitų teikimas

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių perduodamų duomenų ir metaduomenų kokybei užtikrinti.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad remiantis duomenimis, gautais naudojant 8 straipsnyje nustatytus šaltinius ir metodus, būtų gauti tikslūs 3 straipsnyje apibrėžtos statistinės tiriamosios visumos įverčiai nacionaliniu lygmeniu ir, prireikus, regionų lygmeniu.

3.   Šio reglamento tikslais taikomi Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje apibrėžti kokybės kriterijai.

4.   Komisijai perduotų duomenų ir metaduomenų kokybę skaidriu ir patikrinamu būdu vertina Komisija (Eurostatas).

5.   4 dalies tikslais kiekviena valstybė narė pirmą kartą ne vėliau kaip 2028 m. birželio 30 d., o vėliau – kas trejus metus perduoda Komisijai (Eurostatui) kokybės ataskaitas, kuriose aprašomi statistiniai procesai, susiję su per tą laikotarpį perduotais duomenų rinkiniais, visų pirma įskaitant:

| a) | taikytą metodiką apibūdinančius metaduomenis ir tai, kaip įgyvendinti techninių specifikacijų reikalavimai, remiantis šiuo reglamentu nustatytomis techninėmis specifikacijomis; |
| --- | --- |

a)

taikytą metodiką apibūdinančius metaduomenis ir tai, kaip įgyvendinti techninių specifikacijų reikalavimai, remiantis šiuo reglamentu nustatytomis techninėmis specifikacijomis;

| b) | informaciją apie tai, kaip laikomasi 4 straipsnyje nurodytų aprėpties reikalavimų, įskaitant jų plėtojimą ir atnaujinimą. |
| --- | --- |

b)

informaciją apie tai, kaip laikomasi 4 straipsnyje nurodytų aprėpties reikalavimų, įskaitant jų plėtojimą ir atnaujinimą.

6.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 5 dalies, 5 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktyje nurodytų žemės ūkio kainų indeksų temos atveju kokybės ataskaitos perduodamos kas penkerius metus kartu su svoriais ir perskaičiuotais indeksais, taip pat su atitinkamomis atskiromis metodinėmis ataskaitomis. Kokybės ataskaita žemės ūkio kainų indeksų tema pirmą kartą perduodama ne anksčiau kaip 2028 m. gruodžio 31 d.

7.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma kokybės ataskaitų teikimo praktinė tvarka ir turinys. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros ir jais valstybėms narėms negali būti užkraunamos didelė papildoma našta ar išlaidos.

8.   Valstybės narės, jei reikia, praneša Komisijai (Eurostatui) apie bet kokią susijusią informaciją ar pokyčius, susijusius su šio reglamento įgyvendinimu, galinčius reikšmingai paveikti perduotų duomenų kokybę.

9.   Komisijos (Eurostato) prašymu valstybės narės pateikia papildomos aiškinamosios informacijos statistinių duomenų kokybei įvertinti.

11 straipsnis

Galimybių ir bandomieji tyrimai

1.   Atsižvelgdama į šio reglamento tikslus ir kai nustatomi nauji reguliarių duomenų reikalavimai arba poreikis iš esmės patobulinti dabartinius reguliarių duomenų reikalavimus, Komisija (Eurostatas) gali atlikti galimybių tyrimus, kad, prireikus įvertintų:

| a) | atitinkamų naujų duomenų šaltinių prieinamumą ir kokybę; |
| --- | --- |

a)

atitinkamų naujų duomenų šaltinių prieinamumą ir kokybę;

| b) | naujų statistikos metodų kūrimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

naujų statistikos metodų kūrimą ir įgyvendinimą;

| c) | finansinį poveikį ir naštą respondentams. |
| --- | --- |

c)

finansinį poveikį ir naštą respondentams.

2.   Kiekviename konkrečiame galimybių tyrime Komisija (Eurostatas) įvertina, ar nauji statistiniai duomenys gali būti parengti naudojant informaciją, turimą atitinkamuose administraciniuose šaltiniuose Sąjungos lygmeniu, ir plėtoja esamų duomenų naudojimą pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17a straipsnį.

3.   Atlikdama konkretų galimybių tyrimą, Komisija (Eurostatas) prireikus gali pradėti bandomuosius tyrimus, kuriuos turi atlikti valstybės narės. Tų bandomųjų tyrimų tikslas – išbandyti, kaip valstybėse narėse, kuriose taikomi skirtingi statistikos rengimo metodai, būtų įgyvendinami nauji reikalavimai, tuos reikalavimus įgyvendinant mažesniu mastu.

4.   Komisija (Eurostatas), bendradarbiaudama su valstybių narių ekspertais ir pagrindiniais duomenų rinkinių naudotojais, įvertina galimybių tyrimų ir, kai taikoma, bandomųjų tyrimų, prie kurių prireikus pridedami pasiūlymai dėl naujų reguliarių duomenų reikalavimų ar patobulinimų, nurodytų 1 dalyje, rezultatus. Atlikusi tą vertinimą, Komisija parengia galimybių ir bandomųjų tyrimų rezultatų ataskaitą. Tos ataskaitos skelbiamos viešai.

5.   Rengdama 5 straipsnio 8 arba 9 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija tinkamai atsižvelgia į galimybių ir bandomųjų tyrimų rezultatus, visų pirma į naujų duomenų reikalavimų įgyvendinimo visose valstybėse narėse galimybes.

12 straipsnis

Duomenų sklaida

1.   Nedarant poveikio Reglamentui (EB) Nr. 1367/2006 ir laikantis Reglamento (EB) Nr. 223/2009, Komisija (Eurostatas) internetu nemokamai platina jai pagal šio reglamento 5 ir 6 straipsnius perduotus duomenis.

2.   Komisija (Eurostatas), visapusiškai laikydamasi komercinio ir statistikos konfidencialumo reikalavimų, platina į šio reglamento taikymo sritį patenkančius suvestinius statistinius duomenis apie veterinarinius vaistus, gautus remiantis Reglamento (ES) 2019/6 55 straipsnio 2 dalyje ir 57 straipsnio 2 dalyje nurodytais duomenimis.

13 straipsnis

Sąjungos įnašas

1.   Kiek tai susiję su šio reglamento įgyvendinimu, Sąjunga skiria dotacijas Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje NSI ir kitoms nacionalinėms institucijoms, pagal Bendrosios rinkos programą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/690 (27), laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (28), siekiant:

| a) | padengti ad hoc duomenų rinkimo įgyvendinimo išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti ad hoc duomenų rinkimo įgyvendinimo išlaidas;

| b) | stiprinti pajėgumą naudotis administraciniais šaltiniais rengiant duomenis, kurių reikalaujama pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

b)

stiprinti pajėgumą naudotis administraciniais šaltiniais rengiant duomenis, kurių reikalaujama pagal šį reglamentą;

| c) | atlikti atrankinius tyrimus siekiant surinkti statistinius duomenis apie augalų apsaugos produktų naudojimą žemės ūkyje 2026 ataskaitiniais metais; |
| --- | --- |

c)

atlikti atrankinius tyrimus siekiant surinkti statistinius duomenis apie augalų apsaugos produktų naudojimą žemės ūkyje 2026 ataskaitiniais metais;

| d) | kurti metodikas ir inovacinius metodus, kuriais duomenų rinkimo sistemos, įskaitant skaitmeninius sprendimus, būtų pritaikytos prie šio reglamento reikalavimų; |
| --- | --- |

d)

kurti metodikas ir inovacinius metodus, kuriais duomenų rinkimo sistemos, įskaitant skaitmeninius sprendimus, būtų pritaikytos prie šio reglamento reikalavimų;

| e) | atlikti 11 straipsnyje nurodytus galimybių ir bandomuosius tyrimus; |
| --- | --- |

e)

atlikti 11 straipsnyje nurodytus galimybių ir bandomuosius tyrimus;

| f) | padengti metodų, kuriais siekiama duomenų perdavimo terminų sutrumpinimo, kūrimo ir įgyvendinimo išlaidas. |
| --- | --- |

f)

padengti metodų, kuriais siekiama duomenų perdavimo terminų sutrumpinimo, kūrimo ir įgyvendinimo išlaidas.

2.   Sąjungos finansinis įnašas pagal šį straipsnį negali viršyti 95 % tinkamų finansuoti išlaidų.

3.   Sąjungos finansinio įnašo pagal šį straipsnį suma nustatoma laikantis Bendrosios rinkos programos taisyklių vykdant metinę biudžeto procedūrą, atsižvelgiant į turimas lėšas. Biudžeto institucija nustato kasmet skiriamų asignavimų dydį.

14 straipsnis

Augalų apsaugos produktų naudojimo žemės ūkyje potemės duomenų pereinamojo laikotarpio tvarka

1.   Priede nurodytai augalų apsaugos produktų naudojimo žemės ūkyje potemei 2025, 2026 ir 2027 m. taikomos šios pereinamojo laikotarpio taisyklės:

| a) | nukrypstant nuo 7 straipsnio 1 dalies ir 9 straipsnio 2 dalies, 2026 ataskaitinių metų duomenys perduodami tik vieną kartą; |
| --- | --- |

a)

nukrypstant nuo 7 straipsnio 1 dalies ir 9 straipsnio 2 dalies, 2026 ataskaitinių metų duomenys perduodami tik vieną kartą;

| b) | nukrypstant nuo 4 straipsnio 5 dalies b punkto, duomenys apima bendrą visų valstybių narių augalininkystės sąrašą, kuriame pateikiama informacija apie augalų apsaugos produktų naudojimą, siekiant remti atitinkamą Sąjungos politiką; tas bendras augalininkystės sąrašas kartu su daugiamečiais žolynais apima 75 % visų naudojamų žemės ūkio naudmenų Sąjungos lygmeniu. |
| --- | --- |

b)

nukrypstant nuo 4 straipsnio 5 dalies b punkto, duomenys apima bendrą visų valstybių narių augalininkystės sąrašą, kuriame pateikiama informacija apie augalų apsaugos produktų naudojimą, siekiant remti atitinkamą Sąjungos politiką; tas bendras augalininkystės sąrašas kartu su daugiamečiais žolynais apima 75 % visų naudojamų žemės ūkio naudmenų Sąjungos lygmeniu.

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose konkrečiau nustatomi šios dalies pirmos pastraipos b punkte nurodyti aprėpties reikalavimai. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros likus ne mažiau kaip 12 mėnesių iki atitinkamų ataskaitinių metų pradžios.

2.   Nuo 2028 ataskaitinių metų, jei nėra Sąjungos teisės aktų, pagal kuriuos reikalaujama, kad augalų apsaugos produktų profesionalūs naudotojai registruotų įrašus apie tokių produktų naudojimą elektronine forma, ir kurie taikomi likus 12 mėnesių iki ataskaitinių metų, kurių duomenys turi būti perduoti, pradžios, taikomos šios nuostatos:

| a) | nukrypstant nuo 7 straipsnio 1 dalies, perdavimo dažnumas yra dveji metai; |
| --- | --- |

a)

nukrypstant nuo 7 straipsnio 1 dalies, perdavimo dažnumas yra dveji metai;

| b) | nukrypstant nuo 4 straipsnio 5 dalies b punkto, toliau taikomos šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos pereinamojo laikotarpio taisyklės. |
| --- | --- |

b)

nukrypstant nuo 4 straipsnio 5 dalies b punkto, toliau taikomos šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos pereinamojo laikotarpio taisyklės.

15 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, ir, jei nustatoma pažeidimų – susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas ir prireikus taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas.

2.   Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, auditą, pasitelkiant dokumentų auditą ir patikrinimus vietoje.

3.   Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (29) ir Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (30) nustatytų nuostatų ir procedūrų, atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant pagal šį reglamentą finansuojamą dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį, nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams.

4.   Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, į bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, sutartis, dotacijų susitarimus bei dotacijų sprendimus, sudaromus ir priimamus įgyvendinant šį reglamentą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą ir tyrimus, atsižvelgiant į jų atitinkamą kompetenciją.

16 straipsnis

Nukrypti leidžiančios nuostatos

1.   Jei norint taikyti šį reglamentą ar įgyvendinimo priemones ir pagal jį priimtus deleguotuosius aktus valstybės narės nacionalinę statistikos sistemą reikia keisti iš esmės, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais valstybėms narėms ne ilgiau kaip trejiems metams leidžiama taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. Neleidžiama nukrypti nuo augalų apsaugos produktų naudojimo žemės ūkyje potemės pereinamojo laikotarpio taisyklių, nurodytų 14 straipsnio 1 dalyje.

Atitinkama valstybė narė per tris mėnesius nuo atitinkamo akto įsigaliojimo datos pateikia Komisijai tinkamai pagrįstą prašymą leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, kuriame paaiškina, kokius esminius nacionalinės statistikos sistemos pritaikymus reikia atlikti, ir pateikia numatomą tokių pritaikymų tvarkaraštį.

Pagal šį straipsnį suteiktų leidimų taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas poveikis valstybių narių duomenų palyginamumui arba reikalaujamų laiku pateikiamų ir reprezentatyvių Europos suvestinių rodiklių apskaičiavimui turi būti kuo mažesnis. Spręsdama dėl nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo Komisija atsižvelgia į respondentams ir valstybėms narėms tenkančią naštą.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

17 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   5 straipsnio 8 ir 9 dalyse ir 6 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2022 m. gruodžio 27 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 8 ir 9 dalyse ir 6 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 5 straipsnio 8 ir 9 dalis ir 6 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

18 straipsnis

Ataskaitų teikimas

Ne vėliau kaip 2029 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas penkerius metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą.

19 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

20 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 617/2008 daliniai pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 617/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 8 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

1.

8 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys išbraukiamos;

| 2. | 11 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

2.

11 straipsnis išbraukiamas;

| 3. | III ir IV priedai išbraukiami. |
| --- | --- |

3.

III ir IV priedai išbraukiami.

21 straipsnis

Panaikinimas

1.   Reglamentai (EB) Nr. 1165/2008, (EB) Nr. 543/2009 ir (EB) Nr. 1185/2009 bei Direktyva 96/16/EB panaikinami nuo 2025 m. sausio 1 d., nedarant poveikio tuose teisės aktuose nustatytoms pareigoms dėl duomenų ir metaduomenų, įskaitant kokybės ataskaitas, perdavimo, kiek tai susiję su ataskaitiniais laikotarpiais, kurie visi arba iš dalies patenka į laikotarpį iki tos datos.

2.   Nuorodos į panaikintus teisės aktus laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

22 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2025 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2022 m. lapkričio 23 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2022 m. spalio 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

2

(3)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1091 dėl integruotos ūkių statistikos, kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 1166/2008 ir (ES) Nr. 1337/2011 (OL L 200, 2018 8 7, p. 1).

3

(4)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1165/2008 dėl gyvulių ir mėsos statistikos, panaikinantis Tarybos direktyvas 93/23/EEB, 93/24/EEB ir 93/25/EEB (OL L 321, 2008 12 1, p. 1).

4

(5)  
  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 543/2009 dėl augalininkystės statistikos, panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 837/90 ir (EEB) Nr. 959/93 (OL L 167, 2009 6 29, p. 1).

5

(6)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos (OL L 324, 2009 12 10, p. 1).

6

(7)  
  1996 m. kovo 19 d. Tarybos direktyva 96/16/EB dėl pieno ir pieno produktų statistinių tyrimų (OL L 78, 1996 3 28, p. 27).

7

(8)  
  2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 617/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklės dėl prekybos perinti skirtais kiaušiniais ir ūkiuose auginamais paukščių jaunikliais standartų (OL L 168, 2008 6 28, p. 5).

8

(9)  
  2003 m. gruodžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 138/2004 dėl žemės ūkio ekonominių sąskaitų Bendrijoje (OL L 33, 2004 2 5, p. 1).

9

(10)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (OL L 309, 2009 11 24, p. 71).

10

(11)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

11

(12)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007 (OL L 150, 2018 6 14, p. 1).

12

(13)  
  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).

13

(14)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB (OL L 4, 2019 1 7, p. 43).

14

(15)  
  2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (OL L 167, 2012 6 27, p. 1).

15

(16)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

16

(17)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

17

(18)  
  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

18

(19)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Sąjungos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

19

(20)  
  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

20

(21)  
  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

21

(22)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1009, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 (OL L 170, 2019 6 25, p. 1).

22

(23)  
  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2116 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 187).

23

(24)  
  2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1760/2000, nustatantis galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantis jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97 (OL L 204, 2000 8 11, p. 1).

24

(25)  
  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (OL L 84, 2016 3 31, p. 1).

25

(26)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).

26

(27)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/690, kuriuo nustatoma vidaus rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo, augalų, gyvūnų, maisto bei pašarų srities ir Europos statistikos programa (Bendrosios rinkos programa) ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014 bei (ES) Nr. 652/2014 (OL L 153, 2021 5 3, p. 1).

27

(28)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

28

(29)  
  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

29

(30)  
  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

30

---

PRIEDAS

SRITYS, TEMOS IR POTEMĖS, POTEMIŲ DUOMENŲ PERDAVIMO DAŽNUMAS, ATASKAITINIAI LAIKOTARPIAI IR ASPEKTAI

a)   Gyvulininkystės produkcijos statistika

| Tema | Potemės | Perdavimo dažnumas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Aspektai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologinė gamyba | Regioninis lygmuo |
| Ūkiniai gyvūnai ir mėsa | Ūkinių gyvūnų populiacijos
  Duomenys apima valstybės narės teritorijoje žemės ūkio valdose laikomų gyvulių skaičių ataskaitinę dieną arba vidutinį skaičių per ataskaitinį laikotarpį. | Du kartus per metus | Diena gegužės - birželio mėn. laikotarpiu | | |
| Diena lapkričio - gruodžio mėn. laikotarpiu | Taikoma | Taikoma |
| Kasmet | Diena lapkričio - gruodžio mėn. laikotarpiu | Taikoma | Taikoma |
| Metai | Taikoma | Taikoma |
| Tris kartus per dešimt metų | Metai | | |
| Mėsos gamyba
  Duomenys apima valstybės narės teritorijoje per ataskaitinį laikotarpį skerdyklose arba ne skerdyklose paskerstų ir žmonėms vartoti tinkamų gyvūnų skerdenų svorį ir skaičių. | Kas mėnesį | Mėnuo | | |
| Kasmet | Metai | Taikoma | |
| Gyvūnų tiekimas
  Duomenys apima bendrosios vietinės produkcijos (GIP) prognozę, t. y. numatomą gyvūnų, kuriuos valstybės narės visos žemės ūkio valdos turi pristatyti į užsienį arba į skerdyklas valstybėje narėje, skaičių. | Du kartus per metus | Keturi ketvirčiai | | |
| Du kartus per metus | Trys pusmečiai | | |
| Kasmet | Du pusmečiai | | |
| Kiaušiniai ir paukščių jaunikliai | Maistui skirti kiaušiniai
  Duomenys apima valstybės narės žemės ūkio valdose per ataskaitinį laikotarpį surinktų maistui skirtų kiaušinių skaičių. Tie kiaušiniai gali būti pristatyti pakavimo centrams, tiesiogiai parduoti vartotojams arba žemės ūkio maisto produktų pramonei, sunaudoti žemės ūkio valdoje arba prarasti iš jos išvežus. | Kasmet | Metai | Taikoma | |
| Tris kartus per dešimt metų | Metai | Taikoma | |
| Periniai kiaušiniai ir ūkiuose auginami paukščių jaunikliai
  Duomenys apima inkubatoriuose laikomų kiaušinių skaičių ir valstybės narės peryklose, kurių pajėgumas daugiau kaip 1 000 kiaušinių, išperintų paukščių jauniklių skaičių ataskaitiniu laikotarpiu, taip pat paukščių jauniklių, importuotų į tą valstybę narę arba iš jos eksportuotų, skaičių. | Kas mėnesį | Mėnuo | | |
| Peryklų struktūra
  Duomenys apima peryklų struktūrą, apibūdinamą pagal valstybės narės peryklų skaičių ir jų pajėgumus, suskirstytus pagal pajėgumų klases per ataskaitinį laikotarpį. | Kasmet | Metai | | |
| Pienas ir pieno produktai | Žemės ūkio valdose pagamintas ir sunaudotas pienas
  Duomenys apima valstybės narės žemės ūkio valdų per ataskaitinį laikotarpį pagamintą karvių, avių, ožkų ir buivolių pieno kiekį ir pieno produktų, kuriuos valstybės narės žemės ūkio valdos tiesiogiai sunaudojo (nepristatė pieno įmonėms valstybėje narėje), kiekį. | Kasmet | Metai | Taikoma | Taikoma |
| Pieno sektoriui skirtas pienas
  Duomenys apima pieno kiekį, kurį valstybės narės pieno įmonės per ataskaitinį laikotarpį surinko iš žemės ūkio valdų, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra toje valstybėje narėje. Duomenys taip pat apima pieno ir pieno žaliavų kiekį, kurį ataskaitiniu laikotarpiu valstybės narės pieno įmonės galėjo panaudoti pieno sektoriuje, pavyzdžiui, surinkto pieno, importuoto pieno ir pieno žaliavų bei kitų pieno produktų, surinktų iš žemės ūkio valdų, kiekius. | Kasmet | Metai | Taikoma | |
| Pieno ir pieno žaliavų panaudojimas pieno sektoriuje ir gauti produktai
  Duomenys apima nenugriebto ir nugriebto pieno kiekius, kuriuos valstybės narės pieno įmonės sunaudojo per ataskaitinį laikotarpį įvairiems pieno produktams perdirbti, arba pieno žaliavų atveju – kiekius nenugriebto ir nugriebto pieno ekvivalentais. Tie kiekiai gali būti tiesiogiai matuojami arba apskaičiuojami pagal pieno riebalų ir pieno baltymų kiekį pieno produktuose (produkcija) arba pieno riebalų ir pieno baltymų kiekį pieno žaliavose (sąnaudos). | Kasmet | Metai | Taikoma | |
| Mėnesinis karvių pieno panaudojimas pieno sektoriuje
  Duomenys apima pieno produktų kiekius (arba kiekį sviesto ekvivalentu, jei tai bendras sviesto ir kitų geltonų riebalų pieno produktų kiekis), perdirbtus iš karvių pieno, kuriuos per ataskaitinį laikotarpį pagamino valstybės narės pieno įmonės, išskyrus pieno žaliavas. | Kas mėnesį | Mėnuo | | |
| Pieno įmonių struktūra
  Duomenys apima valstybės narės pieno įmonių, veikiančių ataskaitinių metų gruodžio 31 d., skaičių, suskirstytą klasėmis pagal atitinkamų surinktų, apdorotų ar pagamintų produktų kiekį. | Tris kartus per dešimt metų | Metai | | |

Tema

Potemės

Perdavimo dažnumas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Aspektai

Ekologinė gamyba

Regioninis lygmuo

Ūkiniai gyvūnai ir mėsa

Ūkinių gyvūnų populiacijos

Duomenys apima valstybės narės teritorijoje žemės ūkio valdose laikomų gyvulių skaičių ataskaitinę dieną arba vidutinį skaičių per ataskaitinį laikotarpį.

Du kartus per metus

Diena gegužės - birželio mėn. laikotarpiu

Diena lapkričio - gruodžio mėn. laikotarpiu

Taikoma

Taikoma

Kasmet

Diena lapkričio - gruodžio mėn. laikotarpiu

Taikoma

Taikoma

Metai

Taikoma

Taikoma

Tris kartus per dešimt metų

Metai

Mėsos gamyba

Duomenys apima valstybės narės teritorijoje per ataskaitinį laikotarpį skerdyklose arba ne skerdyklose paskerstų ir žmonėms vartoti tinkamų gyvūnų skerdenų svorį ir skaičių.

Kas mėnesį

Mėnuo

Kasmet

Metai

Taikoma

Gyvūnų tiekimas

Duomenys apima bendrosios vietinės produkcijos (GIP) prognozę, t. y. numatomą gyvūnų, kuriuos valstybės narės visos žemės ūkio valdos turi pristatyti į užsienį arba į skerdyklas valstybėje narėje, skaičių.

Du kartus per metus

Keturi ketvirčiai

Du kartus per metus

Trys pusmečiai

Kasmet

Du pusmečiai

Kiaušiniai ir paukščių jaunikliai

Maistui skirti kiaušiniai

Duomenys apima valstybės narės žemės ūkio valdose per ataskaitinį laikotarpį surinktų maistui skirtų kiaušinių skaičių. Tie kiaušiniai gali būti pristatyti pakavimo centrams, tiesiogiai parduoti vartotojams arba žemės ūkio maisto produktų pramonei, sunaudoti žemės ūkio valdoje arba prarasti iš jos išvežus.

Kasmet

Metai

Taikoma

Tris kartus per dešimt metų

Metai

Taikoma

Periniai kiaušiniai ir ūkiuose auginami paukščių jaunikliai

Duomenys apima inkubatoriuose laikomų kiaušinių skaičių ir valstybės narės peryklose, kurių pajėgumas daugiau kaip 1 000 kiaušinių, išperintų paukščių jauniklių skaičių ataskaitiniu laikotarpiu, taip pat paukščių jauniklių, importuotų į tą valstybę narę arba iš jos eksportuotų, skaičių.

Kas mėnesį

Mėnuo

Peryklų struktūra

Duomenys apima peryklų struktūrą, apibūdinamą pagal valstybės narės peryklų skaičių ir jų pajėgumus, suskirstytus pagal pajėgumų klases per ataskaitinį laikotarpį.

Kasmet

Metai

Pienas ir pieno produktai

Žemės ūkio valdose pagamintas ir sunaudotas pienas

Duomenys apima valstybės narės žemės ūkio valdų per ataskaitinį laikotarpį pagamintą karvių, avių, ožkų ir buivolių pieno kiekį ir pieno produktų, kuriuos valstybės narės žemės ūkio valdos tiesiogiai sunaudojo (nepristatė pieno įmonėms valstybėje narėje), kiekį.

Kasmet

Metai

Taikoma

Taikoma

Pieno sektoriui skirtas pienas

Duomenys apima pieno kiekį, kurį valstybės narės pieno įmonės per ataskaitinį laikotarpį surinko iš žemės ūkio valdų, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra toje valstybėje narėje. Duomenys taip pat apima pieno ir pieno žaliavų kiekį, kurį ataskaitiniu laikotarpiu valstybės narės pieno įmonės galėjo panaudoti pieno sektoriuje, pavyzdžiui, surinkto pieno, importuoto pieno ir pieno žaliavų bei kitų pieno produktų, surinktų iš žemės ūkio valdų, kiekius.

Kasmet

Metai

Taikoma

Pieno ir pieno žaliavų panaudojimas pieno sektoriuje ir gauti produktai

Duomenys apima nenugriebto ir nugriebto pieno kiekius, kuriuos valstybės narės pieno įmonės sunaudojo per ataskaitinį laikotarpį įvairiems pieno produktams perdirbti, arba pieno žaliavų atveju – kiekius nenugriebto ir nugriebto pieno ekvivalentais. Tie kiekiai gali būti tiesiogiai matuojami arba apskaičiuojami pagal pieno riebalų ir pieno baltymų kiekį pieno produktuose (produkcija) arba pieno riebalų ir pieno baltymų kiekį pieno žaliavose (sąnaudos).

Kasmet

Metai

Taikoma

Mėnesinis karvių pieno panaudojimas pieno sektoriuje

Duomenys apima pieno produktų kiekius (arba kiekį sviesto ekvivalentu, jei tai bendras sviesto ir kitų geltonų riebalų pieno produktų kiekis), perdirbtus iš karvių pieno, kuriuos per ataskaitinį laikotarpį pagamino valstybės narės pieno įmonės, išskyrus pieno žaliavas.

Kas mėnesį

Mėnuo

Pieno įmonių struktūra

Duomenys apima valstybės narės pieno įmonių, veikiančių ataskaitinių metų gruodžio 31 d., skaičių, suskirstytą klasėmis pagal atitinkamų surinktų, apdorotų ar pagamintų produktų kiekį.

Tris kartus per dešimt metų

Metai

b)   Augalininkystės produkcijos statistika

| Tema | Potemės | Perdavimo dažnumas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Aspektai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologinė gamyba | Regioninis lygmuo |
| Augalininkystės plotas ir produkcija | Ariamojoje žemėje auginami augalai ir daugiametės pievos
  Duomenys apima išankstinius žemės ūkio ariamojoje žemėje auginamų augalų ir daugiamečių pievų, kurių derlius nuimamas daugiausia ataskaitiniu laikotarpiu, plotų, produkcijos ir derliaus valstybių narių žemės ūkio valdose įverčius ir galutinius statistinius duomenis. | Kelis kartus per metus | Metai | | |
| Kasmet | Metai | Taikoma | Taikoma |
| Sodininkystė, išskyrus daugiamečius augalus
  Duomenys apima išankstinius sodininkystės augalų, kurių derlius nuimamas ataskaitiniu laikotarpiu, plotų, produkcijos ir derliaus valstybių narių žemės ūkio valdose įverčius ir galutinius statistinius duomenis. | Kelis kartus per metus | Metai | | |
| Kasmet | Metai | Taikoma | |
| Daugiametės kultūros
  Duomenys apima išankstinius daugiamečių žemės ūkio kultūrų, kurių derlius nuimamas daugiausia ataskaitiniu laikotarpiu, plotų, produkcijos ir derliaus valstybių narių žemės ūkio valdose įverčius ir galutinius statistinius duomenis. | Kelis kartus per metus | Metai | | |
| Kasmet | Metai | Taikoma | Taikoma |
| Augalininkystės produktų balansai | Javų balansai
  Duomenys apima pagrindinių grūdų ir pirmojo lygio produktų tiekimą, naudojimą ir atsargas valstybėse narėse per ataskaitinį laikotarpį. | Kasmet | Metai | | |
| Aliejinių augalų sėklų balansai
  Duomenys apima pagrindinių aliejinių augalų sėklų tiekimą, naudojimą ir atsargas valstybėse narėse per ataskaitinį laikotarpį. | Kasmet | Metai | | |
| Pievos | Pievų priežiūra
  Duomenys apima nuolatinių ir laikinų pievų plotus, suskirstytus į klases pagal amžių, aprėptį ir priežiūrą, valstybėse narėse per ataskaitinį laikotarpį. | Tris kartus per dešimt metų | Metai | | |

Tema

Potemės

Perdavimo dažnumas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Aspektai

Ekologinė gamyba

Regioninis lygmuo

Augalininkystės plotas ir produkcija

Ariamojoje žemėje auginami augalai ir daugiametės pievos

Duomenys apima išankstinius žemės ūkio ariamojoje žemėje auginamų augalų ir daugiamečių pievų, kurių derlius nuimamas daugiausia ataskaitiniu laikotarpiu, plotų, produkcijos ir derliaus valstybių narių žemės ūkio valdose įverčius ir galutinius statistinius duomenis.

Kelis kartus per metus

Metai

Kasmet

Metai

Taikoma

Taikoma

Sodininkystė, išskyrus daugiamečius augalus

Duomenys apima išankstinius sodininkystės augalų, kurių derlius nuimamas ataskaitiniu laikotarpiu, plotų, produkcijos ir derliaus valstybių narių žemės ūkio valdose įverčius ir galutinius statistinius duomenis.

Kelis kartus per metus

Metai

Kasmet

Metai

Taikoma

Daugiametės kultūros

Duomenys apima išankstinius daugiamečių žemės ūkio kultūrų, kurių derlius nuimamas daugiausia ataskaitiniu laikotarpiu, plotų, produkcijos ir derliaus valstybių narių žemės ūkio valdose įverčius ir galutinius statistinius duomenis.

Kelis kartus per metus

Metai

Kasmet

Metai

Taikoma

Taikoma

Augalininkystės produktų balansai

Javų balansai

Duomenys apima pagrindinių grūdų ir pirmojo lygio produktų tiekimą, naudojimą ir atsargas valstybėse narėse per ataskaitinį laikotarpį.

Kasmet

Metai

Aliejinių augalų sėklų balansai

Duomenys apima pagrindinių aliejinių augalų sėklų tiekimą, naudojimą ir atsargas valstybėse narėse per ataskaitinį laikotarpį.

Kasmet

Metai

Pievos

Pievų priežiūra

Duomenys apima nuolatinių ir laikinų pievų plotus, suskirstytus į klases pagal amžių, aprėptį ir priežiūrą, valstybėse narėse per ataskaitinį laikotarpį.

Tris kartus per dešimt metų

Metai

c)   Žemės ūkio kainų statistika

| Tema | Potemės | Perdavimo dažnumas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Aspektai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologinė gamyba | Regioninis lygmuo |
| Žemės ūkio kainų indeksai | Išankstiniai ir gautieji indeksai
  Duomenyse pateikiami žemės ūkio kainų indeksai, atitinkantys žemės ūkio produktų ir sąnaudų absoliučių kainų pokyčius valstybėje narėje per ataskaitinį laikotarpį, palyginti su baziniais metais. | Kas ketvirtį | Ketvirtis | | |
| Kasmet | Metai | | |
| Svoriai ir perskaičiuoti indeksai
  Duomenys, būtini tam, kad išankstinius ir gautuosius indeksus būtų galima perskaičiuoti. | Kas penkerius metus | Ketvirtis | | |
| Metai | | |
| | | | | |
| Absoliučios sąnaudų kainos | Trąšos
  Duomenų rinkinys apima vidutines trąšų produktų pirkimo kainas ir atitinkamas valstybės svertines vertes. | Kasmet | Metai | | |
| Kas penkerius metus (1) | Metai | | |
| Pašarai
  Duomenys apima vidutines pašarų pirkimo kainas ir susijusias šalies svertines vertes. | Kasmet | Metai | | |
| Kas penkerius metus (1) | Metai | | |
| Energija
  Duomenų rinkinys apima žemės ūkyje naudojamų energinių produktų pirkimo kainas ir susijusias šalies svertines vertes. | Kasmet | Metai | | |
| Kas penkerius metus (1) | Metai | | |
| Žemės ūkio paskirties žemės kainos ir nuoma | Žemės ūkio paskirties žemės kainos
  Duomenų rinkinys apima vidutinę žemės ūkio paskirties žemės pardavimo kainą, matomą valstybės narės įvykdytuose sandoriuose per ataskaitinį laikotarpį. | Kasmet | Metai | | |
| Žemės ūkio paskirties žemės nuoma
  Duomenų rinkinys apima vidutinę žemės ūkio paskirties žemės nuomos kainą valstybėje narėje per ataskaitinį laikotarpį. | Kasmet | Metai | | |

Tema

Potemės

Perdavimo dažnumas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Aspektai

Ekologinė gamyba

Regioninis lygmuo

Žemės ūkio kainų indeksai

Išankstiniai ir gautieji indeksai

Duomenyse pateikiami žemės ūkio kainų indeksai, atitinkantys žemės ūkio produktų ir sąnaudų absoliučių kainų pokyčius valstybėje narėje per ataskaitinį laikotarpį, palyginti su baziniais metais.

Kas ketvirtį

Ketvirtis

Kasmet

Metai

Svoriai ir perskaičiuoti indeksai

Duomenys, būtini tam, kad išankstinius ir gautuosius indeksus būtų galima perskaičiuoti.

Kas penkerius metus

Ketvirtis

Metai

Absoliučios sąnaudų kainos

Trąšos

Duomenų rinkinys apima vidutines trąšų produktų pirkimo kainas ir atitinkamas valstybės svertines vertes.

Kasmet

Metai

Kas penkerius metus (1)

Metai

Pašarai

Duomenys apima vidutines pašarų pirkimo kainas ir susijusias šalies svertines vertes.

Kasmet

Metai

Kas penkerius metus (1)

Metai

Energija

Duomenų rinkinys apima žemės ūkyje naudojamų energinių produktų pirkimo kainas ir susijusias šalies svertines vertes.

Kasmet

Metai

Kas penkerius metus (1)

Metai

Žemės ūkio paskirties žemės kainos ir nuoma

Žemės ūkio paskirties žemės kainos

Duomenų rinkinys apima vidutinę žemės ūkio paskirties žemės pardavimo kainą, matomą valstybės narės įvykdytuose sandoriuose per ataskaitinį laikotarpį.

Kasmet

Metai

Žemės ūkio paskirties žemės nuoma

Duomenų rinkinys apima vidutinę žemės ūkio paskirties žemės nuomos kainą valstybėje narėje per ataskaitinį laikotarpį.

Kasmet

Metai

d)   Maisto medžiagų statistika

| Tema | Potemės | Perdavimo dažnumas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Aspektai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologinė gamyba | Regioninis lygmuo |
| Maisto medžiagos žemės ūkiui skirtose trąšose | Neorganinės žemės ūkiui skirtos trąšos
  Duomenys apima maisto medžiagų kiekius neorganinėse žemės ūkiui skirtose trąšose, sunaudotose valstybėje narėje per ataskaitinį laikotarpį. | Kasmet | Metai | | |
| Organinės žemės ūkiui skirtos trąšos
  Duomenys apima organines trąšas (išskyrus gyvulių mėšlą), naudotas žemės ūkyje ataskaitiniu laikotarpiu valstybėje narėje, ir atitinkamus maisto medžiagų kiekio jose koeficientus. | Kas trejus metus | Metai | | |
| Maisto medžiagų balansai | Maisto medžiagų kiekio augaluose ir pašaruose koeficientai
  Duomenys apima maisto medžiagų kiekio koeficientus, atitinkančius vidutinį maisto medžiagų kiekį nuimto derliaus tonoje. | Kas penkerius metus | Metai | | |
| Augalų liekanų kiekis ir maisto medžiagų kiekio koeficientai
  Duomenys apima vidutinį metinį augalų liekanų kiekį ir atitinkamus maisto medžiagų kiekio jose koeficientus. | Kas penkerius metus | Metai | | |
| Biologinės azoto fiksacijos koeficientai
  Duomenys apima biologinės azoto fiksacijos koeficientus, skirtus ankštiniams augalams ir ankštinių augalų ir žolės mišiniams. | Kas penkerius metus | Metai | | |
| Atmosferos azoto iškritų koeficientai
  Duomenys apima atmosferos azoto iškritų koeficientus vienam naudojamų žemės ūkio naudmenų hektarui. | Kas penkerius metus | Metai | | |
| Maisto medžiagų kiekio sėklose koeficientai
  Duomenys apima sėklose esančių maisto medžiagų kiekio viename apsodinto ploto hektare koeficientus. | Kas penkerius metus | Metai | | |
| Maisto medžiagų kiekio ūkinių gyvūnų išskyrose koeficientai
  Duomenys apima žemės ūkio veiklai naudojamų gyvūnų išskyrose esančių maisto medžiagų koeficientus. | Kas penkerius metus | Metai | | |
| Pašalinto ūkinių gyvūnų mėšlo kiekis ir maisto medžiagų kiekio koeficientai
  Duomenys apima vidutinį metinį pašalinto mėšlo kiekį ir atitinkamus maisto medžiagų kiekio koeficientus. | Kas penkerius metus | Metai | | |

Tema

Potemės

Perdavimo dažnumas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Aspektai

Ekologinė gamyba

Regioninis lygmuo

Maisto medžiagos žemės ūkiui skirtose trąšose

Neorganinės žemės ūkiui skirtos trąšos

Duomenys apima maisto medžiagų kiekius neorganinėse žemės ūkiui skirtose trąšose, sunaudotose valstybėje narėje per ataskaitinį laikotarpį.

Kasmet

Metai

Organinės žemės ūkiui skirtos trąšos

Duomenys apima organines trąšas (išskyrus gyvulių mėšlą), naudotas žemės ūkyje ataskaitiniu laikotarpiu valstybėje narėje, ir atitinkamus maisto medžiagų kiekio jose koeficientus.

Kas trejus metus

Metai

Maisto medžiagų balansai

Maisto medžiagų kiekio augaluose ir pašaruose koeficientai

Duomenys apima maisto medžiagų kiekio koeficientus, atitinkančius vidutinį maisto medžiagų kiekį nuimto derliaus tonoje.

Kas penkerius metus

Metai

Augalų liekanų kiekis ir maisto medžiagų kiekio koeficientai

Duomenys apima vidutinį metinį augalų liekanų kiekį ir atitinkamus maisto medžiagų kiekio jose koeficientus.

Kas penkerius metus

Metai

Biologinės azoto fiksacijos koeficientai

Duomenys apima biologinės azoto fiksacijos koeficientus, skirtus ankštiniams augalams ir ankštinių augalų ir žolės mišiniams.

Kas penkerius metus

Metai

Atmosferos azoto iškritų koeficientai

Duomenys apima atmosferos azoto iškritų koeficientus vienam naudojamų žemės ūkio naudmenų hektarui.

Kas penkerius metus

Metai

Maisto medžiagų kiekio sėklose koeficientai

Duomenys apima sėklose esančių maisto medžiagų kiekio viename apsodinto ploto hektare koeficientus.

Kas penkerius metus

Metai

Maisto medžiagų kiekio ūkinių gyvūnų išskyrose koeficientai

Duomenys apima žemės ūkio veiklai naudojamų gyvūnų išskyrose esančių maisto medžiagų koeficientus.

Kas penkerius metus

Metai

Pašalinto ūkinių gyvūnų mėšlo kiekis ir maisto medžiagų kiekio koeficientai

Duomenys apima vidutinį metinį pašalinto mėšlo kiekį ir atitinkamus maisto medžiagų kiekio koeficientus.

Kas penkerius metus

Metai

e)   Augalų apsaugos produktų statistika

| Tema | Potemės | Perdavimo dažnumas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Aspektai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologinė gamyba | Regioninis lygmuo |
| Augalų apsaugos produktai | Rinkai pateikti augalų apsaugos produktai
  Duomenys apima visas augalų apsaugos produktų veikliąsias medžiagas, esančias visuose augalų apsaugos produktuose, pateiktuose valstybės narės rinkai ataskaitiniu laikotarpiu, įskaitant tas, kurios pateikiamos rinkai pagal lygiagrečios prekybos leidimą ir (arba) dėl ypatingos situacijos suteiktus leidimus. | Kasmet | Metai | | |
| Augalų apsaugos produktų naudojimas žemės ūkyje
  Duomenys apima augalų apsaugos produktais apdorotus valstybės narės žemės ūkio valdose esančius augalininkystės plotus ir visų veikliųjų medžiagų, panaudotų per ataskaitinį laikotarpį, įskaitant tas, kurios buvo naudojamos pagal dėl ypatingos situacijos suteiktą leidimą, kiekius. | Kasmet | Metai | Taikoma | |

Tema

Potemės

Perdavimo dažnumas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Aspektai

Ekologinė gamyba

Regioninis lygmuo

Augalų apsaugos produktai

Rinkai pateikti augalų apsaugos produktai

Duomenys apima visas augalų apsaugos produktų veikliąsias medžiagas, esančias visuose augalų apsaugos produktuose, pateiktuose valstybės narės rinkai ataskaitiniu laikotarpiu, įskaitant tas, kurios pateikiamos rinkai pagal lygiagrečios prekybos leidimą ir (arba) dėl ypatingos situacijos suteiktus leidimus.

Kasmet

Metai

Augalų apsaugos produktų naudojimas žemės ūkyje

Duomenys apima augalų apsaugos produktais apdorotus valstybės narės žemės ūkio valdose esančius augalininkystės plotus ir visų veikliųjų medžiagų, panaudotų per ataskaitinį laikotarpį, įskaitant tas, kurios buvo naudojamos pagal dėl ypatingos situacijos suteiktą leidimą, kiekius.

Kasmet

Metai

Taikoma

---

(1)  Tai yra atitinkamų valstybės svertinių verčių perdavimo dažnumas.

---

DIREKTYVOS

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/30

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2022/2380

2022 m. lapkričio 23 d.

kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/53/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su radijo įrenginių tiekimu rinkai, suderinimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | vienas iš Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/53/ES (3) tikslų – užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą. Pagal tos direktyvos 3 straipsnio 3 dalies a punktą vienas iš esminių reikalavimų, kuriuos turi atitikti radijo įrenginiai, yra jų sąveikumas su pagalbiniais įtaisais, visų pirma su bendro naudojimo krovikliais. Tuo atžvilgiu Direktyvoje 2014/53/ES nurodoma, kad sąveikumas tarp radijo įrenginių ir pagalbinių įtaisų, kaip antai kroviklių, supaprastina radijo įrenginių naudojimą ir sumažina nereikalingas atliekas bei išlaidas ir kad būtina sukurti bendro naudojimo kroviklį tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams, visų pirma siekiant naudos vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams; |
| --- | --- |

(1)

vienas iš Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/53/ES (3) tikslų – užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą. Pagal tos direktyvos 3 straipsnio 3 dalies a punktą vienas iš esminių reikalavimų, kuriuos turi atitikti radijo įrenginiai, yra jų sąveikumas su pagalbiniais įtaisais, visų pirma su bendro naudojimo krovikliais. Tuo atžvilgiu Direktyvoje 2014/53/ES nurodoma, kad sąveikumas tarp radijo įrenginių ir pagalbinių įtaisų, kaip antai kroviklių, supaprastina radijo įrenginių naudojimą ir sumažina nereikalingas atliekas bei išlaidas ir kad būtina sukurti bendro naudojimo kroviklį tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams, visų pirma siekiant naudos vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams;

| (2) | nuo 2009 m. Sąjungos lygmeniu buvo dedamos pastangos riboti mobiliųjų telefonų ir panašių radijo įrenginių įkrovimo sąsajų rinkos susiskaidymą. Nors naujausios savanoriškos iniciatyvos pagerino įkrovimo įrenginių, kurie yra kroviklių išorinio maitinimo šaltinio dalis, konvergenciją ir sumažino rinkoje esančių skirtingų įkrovimo sprendimų skaičių, tos iniciatyvos nevisiškai atitinka Sąjungos politikos tikslus: užtikrinti patogumą vartotojams, mažinti elektros ir elektroninės įrangos atliekų (toliau – EEĮ atliekos) kiekį ir vengti įkrovimo įrenginių rinkos susiskaidymo; |
| --- | --- |

(2)

nuo 2009 m. Sąjungos lygmeniu buvo dedamos pastangos riboti mobiliųjų telefonų ir panašių radijo įrenginių įkrovimo sąsajų rinkos susiskaidymą. Nors naujausios savanoriškos iniciatyvos pagerino įkrovimo įrenginių, kurie yra kroviklių išorinio maitinimo šaltinio dalis, konvergenciją ir sumažino rinkoje esančių skirtingų įkrovimo sprendimų skaičių, tos iniciatyvos nevisiškai atitinka Sąjungos politikos tikslus: užtikrinti patogumą vartotojams, mažinti elektros ir elektroninės įrangos atliekų (toliau – EEĮ atliekos) kiekį ir vengti įkrovimo įrenginių rinkos susiskaidymo;

| (3) | Sąjunga yra įsipareigojusi skatinti efektyvų išteklių naudojimą pereinant prie švariosios žiedinės ekonomikos, įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/19/ES (4), o pastaruoju metu – Europos žaliasis kursas, kaip išdėstyta Komisijos jos 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate. Šia direktyva siekiama mažinti EEĮ atliekų, susidarančių parduodant radijo įrenginius, kiekį ir mažinti žaliavų gavybos apimtis bei išmetamą CO2 kiekį, susidarantį gaminant, transportuojant ir išmetant kroviklius, taip skatinant žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

(3)

Sąjunga yra įsipareigojusi skatinti efektyvų išteklių naudojimą pereinant prie švariosios žiedinės ekonomikos, įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/19/ES (4), o pastaruoju metu – Europos žaliasis kursas, kaip išdėstyta Komisijos jos 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate. Šia direktyva siekiama mažinti EEĮ atliekų, susidarančių parduodant radijo įrenginius, kiekį ir mažinti žaliavų gavybos apimtis bei išmetamą CO2 kiekį, susidarantį gaminant, transportuojant ir išmetant kroviklius, taip skatinant žiedinę ekonomiką;

| (4) | Komisijos žiedinės ekonomikos veiksmų plane, išdėstytame jos 2020 m. kovo 11 d. komunikate, numatytos iniciatyvos per visą gaminių gyvavimo ciklą, orientuotos į jų projektavimą, skatinant žiedinės ekonomikos procesus, tvarų vartojimą ir siekiant užtikrinti, kad naudojami ištekliai kuo ilgiau išliktų Sąjungos ekonomikoje; |
| --- | --- |

(4)

Komisijos žiedinės ekonomikos veiksmų plane, išdėstytame jos 2020 m. kovo 11 d. komunikate, numatytos iniciatyvos per visą gaminių gyvavimo ciklą, orientuotos į jų projektavimą, skatinant žiedinės ekonomikos procesus, tvarų vartojimą ir siekiant užtikrinti, kad naudojami ištekliai kuo ilgiau išliktų Sąjungos ekonomikoje;

| (5) | Komisija užbaigė poveikio vertinimą, kuris parodė, kad vidaus rinka neišnaudoja visų savo galimybių, nes dėl nuolatinio mobiliųjų telefonų ir kitų panašių radijo įrenginių įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų rinkos susiskaidymo trūksta patogumo vartotojams ir didėja EEĮ atliekų kiekis; |
| --- | --- |

(5)

Komisija užbaigė poveikio vertinimą, kuris parodė, kad vidaus rinka neišnaudoja visų savo galimybių, nes dėl nuolatinio mobiliųjų telefonų ir kitų panašių radijo įrenginių įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų rinkos susiskaidymo trūksta patogumo vartotojams ir didėja EEĮ atliekų kiekis;

| (6) | radijo įrenginių ir pagalbinių įtaisų, pavyzdžiui, kroviklių, sąveikumas yra apsunkintas, nes tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams, kuriems naudojamas laidinis įkrovimas, pavyzdžiui, nešiojamiesiems mobiliesiems telefonams, planšetiniams kompiuteriams, skaitmeniniams fotoaparatams ir vaizdo kameroms, ausinėms ar ausinėms su įmontuotu mikrofonu, nešiojamosioms vaizdo žaidimų konsolėms, nešiojamiesiems garsiakalbiams, e. skaityklėms, klaviatūroms, pelėms, nešiojamosioms navigacijos sistemoms, belaidėms ausinėms ir nešiojamiesiems kompiuteriams, taikomos skirtingos įkrovimo sąsajos. Be to, yra kelių tipų greitojo įkrovimo ryšių protokolų, kurių minimalus veikimo lygis ne visada užtikrinamas. Dėl to Sąjunga turi imtis veiksmų, kad būtų skatinamas universalus sąveikumas bei vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams būtų teikiama informacija, susijusi su radijo įrenginių įkrovimo charakteristikomis. Todėl Direktyvoje 2014/53/ES būtina nustatyti tinkamus reikalavimus, susijusius su tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginių įkrovimo ryšių protokolais, įkrovimo sąsajomis, t. y. įkrovimo lizdais, bei vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams teiktina informacija apie tų kategorijų ar klasių radijo įrenginių įkrovimo charakteristikas, pavyzdžiui, informacija apie mažiausią ir didžiausią galią, kurios reikia radijo įrenginiams įkrauti. Mažiausia galia turėtų būti išreikšta galios, kurios reikia radijo įrenginio veikimui palaikyti, ir mažiausios galios, kurios reikia jo baterijai pradėti įkrauti, suma. Didžiausia galia turėtų būti išreikšta galios, kurios reikia radijo įrenginio veikimui palaikyti, ir galios, kurios reikia didžiausiam įkrovimo greičiui pasiekti, suma; |
| --- | --- |

(6)

radijo įrenginių ir pagalbinių įtaisų, pavyzdžiui, kroviklių, sąveikumas yra apsunkintas, nes tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams, kuriems naudojamas laidinis įkrovimas, pavyzdžiui, nešiojamiesiems mobiliesiems telefonams, planšetiniams kompiuteriams, skaitmeniniams fotoaparatams ir vaizdo kameroms, ausinėms ar ausinėms su įmontuotu mikrofonu, nešiojamosioms vaizdo žaidimų konsolėms, nešiojamiesiems garsiakalbiams, e. skaityklėms, klaviatūroms, pelėms, nešiojamosioms navigacijos sistemoms, belaidėms ausinėms ir nešiojamiesiems kompiuteriams, taikomos skirtingos įkrovimo sąsajos. Be to, yra kelių tipų greitojo įkrovimo ryšių protokolų, kurių minimalus veikimo lygis ne visada užtikrinamas. Dėl to Sąjunga turi imtis veiksmų, kad būtų skatinamas universalus sąveikumas bei vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams būtų teikiama informacija, susijusi su radijo įrenginių įkrovimo charakteristikomis. Todėl Direktyvoje 2014/53/ES būtina nustatyti tinkamus reikalavimus, susijusius su tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginių įkrovimo ryšių protokolais, įkrovimo sąsajomis, t. y. įkrovimo lizdais, bei vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams teiktina informacija apie tų kategorijų ar klasių radijo įrenginių įkrovimo charakteristikas, pavyzdžiui, informacija apie mažiausią ir didžiausią galią, kurios reikia radijo įrenginiams įkrauti. Mažiausia galia turėtų būti išreikšta galios, kurios reikia radijo įrenginio veikimui palaikyti, ir mažiausios galios, kurios reikia jo baterijai pradėti įkrauti, suma. Didžiausia galia turėtų būti išreikšta galios, kurios reikia radijo įrenginio veikimui palaikyti, ir galios, kurios reikia didžiausiam įkrovimo greičiui pasiekti, suma;

| (7) | dėl įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų suderinimo nebuvimo gali labai skirtis valstybių narių įstatymai ir kiti teisės aktai ar praktika dėl mobiliųjų telefonų ir panašių kategorijų ar klasių radijo įrenginių sąveikumo su jų įkrovimo įrenginiais ir dėl radijo įrenginių tiekimo be įkrovimo įrenginių; |
| --- | --- |

(7)

dėl įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų suderinimo nebuvimo gali labai skirtis valstybių narių įstatymai ir kiti teisės aktai ar praktika dėl mobiliųjų telefonų ir panašių kategorijų ar klasių radijo įrenginių sąveikumo su jų įkrovimo įrenginiais ir dėl radijo įrenginių tiekimo be įkrovimo įrenginių;

| (8) | dėl įkraunamų mobiliųjų telefonų ir panašių kategorijų ar klasių radijo įrenginių vidaus rinkos dydžio, įvairių tipų tokių radijo įrenginių įkrovimo įrenginių paplitimo, radijo įrenginių ir įkrovimo įrenginių sąveikumo trūkumo ir didelės tarpvalstybinės prekybos tais produktais reikia imtis griežtesnių teisėkūros veiksmų Sąjungos lygmeniu, o ne nacionalinio lygmens ar savanoriškų priemonių, kad būtų užtikrintas sklandus vidaus rinkos veikimas, kartu užtikrinant patogumą vartotojams ir mažinant aplinką teršiančių atliekų kiekį; |
| --- | --- |

(8)

dėl įkraunamų mobiliųjų telefonų ir panašių kategorijų ar klasių radijo įrenginių vidaus rinkos dydžio, įvairių tipų tokių radijo įrenginių įkrovimo įrenginių paplitimo, radijo įrenginių ir įkrovimo įrenginių sąveikumo trūkumo ir didelės tarpvalstybinės prekybos tais produktais reikia imtis griežtesnių teisėkūros veiksmų Sąjungos lygmeniu, o ne nacionalinio lygmens ar savanoriškų priemonių, kad būtų užtikrintas sklandus vidaus rinkos veikimas, kartu užtikrinant patogumą vartotojams ir mažinant aplinką teršiančių atliekų kiekį;

| (9) | todėl yra būtina suderinti konkrečių kategorijų ar klasių radijo įrenginių, kurie įkraunami laidinio įkrovimo būdu, įkrovimo sąsajas ir įkrovimo ryšių protokolus. Taip pat yra būtina suteikti pagrindą prisitaikyti prie bet kokios būsimos mokslinės ir technologinės pažangos ar rinkos pokyčių, kuriuos nuolat stebės Komisija. Visų pirma, ateityje taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę suderinti įkrovimo sąsajas ir įkrovimo ryšių protokolus, susijusius su radijo įrenginiais, kurie galėtų būti įkraunami kitais būdais nei laidinis įkrovimas, įskaitant įkrovimą radijo bangomis (toliau – belaidis įkrovimas). Be to, ateityje pritaikant suderintus įkrovimo sprendimus turėtų būti sistemingai svarstoma galimybė įtraukti papildomas radijo įrenginių, kurie įkraunami laidinio įkrovimo būdu, kategorijas ar klases su sąlyga, kad techniškai įmanoma integruoti suderintus įkrovimo sprendimus, skirtus tokioms papildomoms radijo įrenginių kategorijoms ar klasėms. Suderinimu turėtų būti siekiama šių tikslų: užtikrinti patogumą vartotojams, mažinti aplinką teršiančių atliekų kiekį ir vengti rinkos susiskaidymo tarp skirtingų įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų ir susiskaidymo tarp bet kokių nacionalinio lygmens iniciatyvų, dėl kurių gali atsirasti kliūčių prekybai vidaus rinkoje. Ateityje pritaikant įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų suderinimą turėtų būti toliau siekiama tų tikslų užtikrinant, kad į jį būtų įtraukti tinkamiausi įkrovimo sąsajų techniniai sprendimai ir įkrovimo ryšių protokolai bet kokiems įkrovimo būdams. Suderinti įkrovimo sprendimai turėtų atspindėti tinkamiausią pripažinimo rinkoje siekimo ir tikslų užtikrinti patogumą vartotojams, mažinti aplinką teršiančių atliekų kiekį ir vengti rinkos susiskaidymo įvykdymo derinį. Atitinkami techniniai standartai, atitinkantys tuos tikslus ir parengti Europos ar tarptautiniu lygiu, daugiausiai turėtų būti naudojami tokiems įkrovimo sprendimams atrinkti. Išimtiniais atvejais, kai reikia nustatyti, papildyti ar pakeisti esamą techninę specifikaciją, kai nėra viešai prieinamų Europos ar tarptautinių standartų, kurie atitiktų tuos tikslus, Komisija turėtų galėti išdėstyti kitas technines specifikacijas, jei tos techninės specifikacijos buvo parengtos laikantis atvirumo, bendro sutarimo ir skaidrumo kriterijų ir jei jos atitinka neutralumo ir stabilumo reikalavimus, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1025/2012 (5) II priede. Visi atitinkamų sektorių suinteresuotieji subjektai, kuriems atstovaujama Komisijos ekspertų grupėje radijo įrenginių klausimais, turi dalyvauti viso suderintų įkrovimo sprendimo pritaikymo procese; |
| --- | --- |

(9)

todėl yra būtina suderinti konkrečių kategorijų ar klasių radijo įrenginių, kurie įkraunami laidinio įkrovimo būdu, įkrovimo sąsajas ir įkrovimo ryšių protokolus. Taip pat yra būtina suteikti pagrindą prisitaikyti prie bet kokios būsimos mokslinės ir technologinės pažangos ar rinkos pokyčių, kuriuos nuolat stebės Komisija. Visų pirma, ateityje taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę suderinti įkrovimo sąsajas ir įkrovimo ryšių protokolus, susijusius su radijo įrenginiais, kurie galėtų būti įkraunami kitais būdais nei laidinis įkrovimas, įskaitant įkrovimą radijo bangomis (toliau – belaidis įkrovimas). Be to, ateityje pritaikant suderintus įkrovimo sprendimus turėtų būti sistemingai svarstoma galimybė įtraukti papildomas radijo įrenginių, kurie įkraunami laidinio įkrovimo būdu, kategorijas ar klases su sąlyga, kad techniškai įmanoma integruoti suderintus įkrovimo sprendimus, skirtus tokioms papildomoms radijo įrenginių kategorijoms ar klasėms. Suderinimu turėtų būti siekiama šių tikslų: užtikrinti patogumą vartotojams, mažinti aplinką teršiančių atliekų kiekį ir vengti rinkos susiskaidymo tarp skirtingų įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų ir susiskaidymo tarp bet kokių nacionalinio lygmens iniciatyvų, dėl kurių gali atsirasti kliūčių prekybai vidaus rinkoje. Ateityje pritaikant įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų suderinimą turėtų būti toliau siekiama tų tikslų užtikrinant, kad į jį būtų įtraukti tinkamiausi įkrovimo sąsajų techniniai sprendimai ir įkrovimo ryšių protokolai bet kokiems įkrovimo būdams. Suderinti įkrovimo sprendimai turėtų atspindėti tinkamiausią pripažinimo rinkoje siekimo ir tikslų užtikrinti patogumą vartotojams, mažinti aplinką teršiančių atliekų kiekį ir vengti rinkos susiskaidymo įvykdymo derinį. Atitinkami techniniai standartai, atitinkantys tuos tikslus ir parengti Europos ar tarptautiniu lygiu, daugiausiai turėtų būti naudojami tokiems įkrovimo sprendimams atrinkti. Išimtiniais atvejais, kai reikia nustatyti, papildyti ar pakeisti esamą techninę specifikaciją, kai nėra viešai prieinamų Europos ar tarptautinių standartų, kurie atitiktų tuos tikslus, Komisija turėtų galėti išdėstyti kitas technines specifikacijas, jei tos techninės specifikacijos buvo parengtos laikantis atvirumo, bendro sutarimo ir skaidrumo kriterijų ir jei jos atitinka neutralumo ir stabilumo reikalavimus, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1025/2012 (5) II priede. Visi atitinkamų sektorių suinteresuotieji subjektai, kuriems atstovaujama Komisijos ekspertų grupėje radijo įrenginių klausimais, turi dalyvauti viso suderintų įkrovimo sprendimo pritaikymo procese;

| (10) | tačiau toks suderinimas būtų neišsamus, jeigu jis nebūtų derinamas su radijo įrenginių ir jų kroviklių bendro pardavimo reikalavimais bei vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams teiktinos informacijos reikalavimais. Valstybių narių požiūrių į atitinkamų kategorijų ar klasių radijo įrenginių ir jų įkrovimo įrenginių prekybą susiskaidymas trukdytų tarpvalstybinei prekybai tais gaminiais, pavyzdžiui, ekonominės veiklos vykdytojai būtų priversti perpakuoti savo gaminius priklausomai nuo to, kurioje valstybėje narėje jie turi būti tiekiami. Tai savo ruožtu sukeltų daugiau nepatogumo vartotojams ir susidarytų nereikalingų EEĮ atliekų, taip atsveriant įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų suderinimo naudą. Todėl būtina nustatyti reikalavimus, kuriais būtų užtikrinta, kad vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams nereikėtų įsigyti naujo įkrovimo įrenginio perkant kiekvieną naują mobilųjį telefoną ar panašų radijo įrenginį. Įkrovimo įrenginių pardavimo atsiejimas nuo radijo įrenginių pardavimo vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams užtikrintų tvarias, prieinamas, patrauklias ir patogias pasirinkimo galimybes. Remdamasi reikalavimų taikymo patirtimi, naujomis rinkos tendencijomis ir technologijų raida, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę išplėsti reikalavimą, susijusį su įkrovimo įrenginių tiekimu kartu su radijo įrenginiais, įtraukiant kabelius ir (arba) privalomo atsiejimo nustatymą, siekiant užtikrinti, kad būtų kuo veiksmingiau siekiama užtikrinti patogumą vartotojams ir aplinką teršiančių atliekų mažinimo tikslų. Siekiant užtikrinti tokių reikalavimų veiksmingumą, vartotojai bei kiti galutiniai naudotojai, įsigydami mobilųjį telefoną ar panašų radijo įrenginį, turėtų gauti būtiną informaciją apie įkrovimo charakteristikas. Speciali piktograma vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams suteiktų galimybę prieš perkant nustatyti, ar radijo įrenginys parduodamas su įkrovimo įrenginiu. Piktograma turėtų būti rodoma visų formų tiekimo, įskaitant nuotolinę prekybą, atveju; |
| --- | --- |

(10)

tačiau toks suderinimas būtų neišsamus, jeigu jis nebūtų derinamas su radijo įrenginių ir jų kroviklių bendro pardavimo reikalavimais bei vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams teiktinos informacijos reikalavimais. Valstybių narių požiūrių į atitinkamų kategorijų ar klasių radijo įrenginių ir jų įkrovimo įrenginių prekybą susiskaidymas trukdytų tarpvalstybinei prekybai tais gaminiais, pavyzdžiui, ekonominės veiklos vykdytojai būtų priversti perpakuoti savo gaminius priklausomai nuo to, kurioje valstybėje narėje jie turi būti tiekiami. Tai savo ruožtu sukeltų daugiau nepatogumo vartotojams ir susidarytų nereikalingų EEĮ atliekų, taip atsveriant įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų suderinimo naudą. Todėl būtina nustatyti reikalavimus, kuriais būtų užtikrinta, kad vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams nereikėtų įsigyti naujo įkrovimo įrenginio perkant kiekvieną naują mobilųjį telefoną ar panašų radijo įrenginį. Įkrovimo įrenginių pardavimo atsiejimas nuo radijo įrenginių pardavimo vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams užtikrintų tvarias, prieinamas, patrauklias ir patogias pasirinkimo galimybes. Remdamasi reikalavimų taikymo patirtimi, naujomis rinkos tendencijomis ir technologijų raida, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę išplėsti reikalavimą, susijusį su įkrovimo įrenginių tiekimu kartu su radijo įrenginiais, įtraukiant kabelius ir (arba) privalomo atsiejimo nustatymą, siekiant užtikrinti, kad būtų kuo veiksmingiau siekiama užtikrinti patogumą vartotojams ir aplinką teršiančių atliekų mažinimo tikslų. Siekiant užtikrinti tokių reikalavimų veiksmingumą, vartotojai bei kiti galutiniai naudotojai, įsigydami mobilųjį telefoną ar panašų radijo įrenginį, turėtų gauti būtiną informaciją apie įkrovimo charakteristikas. Speciali piktograma vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams suteiktų galimybę prieš perkant nustatyti, ar radijo įrenginys parduodamas su įkrovimo įrenginiu. Piktograma turėtų būti rodoma visų formų tiekimo, įskaitant nuotolinę prekybą, atveju;

| (11) | USB Type-C jungtį techniškai įmanoma apibrėžti kaip universalųjį įkrovimo lizdą atitinkamų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams, visų pirma, dėl to, kad į juos jau gali būti integruotas toks lizdas. USB Type-C technologija, kuri yra naudojama visame pasaulyje, buvo patvirtinta tarptautiniu standartizacijos lygmeniu ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (Cenelec) ją perkėlė į Europos sistemą pagal Europos standartą EN IEC 62680–1-3:2021 „Universaliųjų magistralių sąsajos, skirtos duomenims ir maitinimui. 1–3 dalis: Bendrieji komponentai. USB Type-C® kabelių ir jungčių specifikacija“; |
| --- | --- |

(11)

USB Type-C jungtį techniškai įmanoma apibrėžti kaip universalųjį įkrovimo lizdą atitinkamų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams, visų pirma, dėl to, kad į juos jau gali būti integruotas toks lizdas. USB Type-C technologija, kuri yra naudojama visame pasaulyje, buvo patvirtinta tarptautiniu standartizacijos lygmeniu ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (Cenelec) ją perkėlė į Europos sistemą pagal Europos standartą EN IEC 62680–1-3:2021 „Universaliųjų magistralių sąsajos, skirtos duomenims ir maitinimui. 1–3 dalis: Bendrieji komponentai. USB Type-C® kabelių ir jungčių specifikacija“;

| (12) | USB Type-C yra technologija, kuri yra jau paplitusi daugelio kategorijų ar klasių radijo įrenginiuose, nes ja užtikrinamas aukštos kokybės įkrovimas ir duomenų perdavimas. USB Type-C įkrovimo lizdas, jei jis derinamas su maitinimo tiekimo per USB įkrovimo ryšių protokolu, gali užtikrinti iki 100 vatų galią, todėl palieka daug erdvės tolesniam greitojo įkrovimo sprendimų kūrimui, taip pat kartu leisdamas rinkai patenkinti žemos klasės telefonų, kuriems nereikia greitojo įkrovimo, poreikius. Mobiliuosiuose telefonuose ir panašiuose radijo įrenginiuose, kurie palaiko greitąjį įkrovimą, gali būti įdiegtos maitinimo tiekimo per USB funkcijos, kaip aprašyta Europos standarte EN IEC 62680–1-2:2021 „Universaliųjų magistralių sąsajos, skirtos duomenims ir maitinimui. 1–2 dalis: Bendrieji komponentai. Maitinimo tiekimo per USB specifikacija“. USB specifikacijos yra nuolat tobulinamos. Tuo klausimu USB įgyvendinimo forumas parengė atnaujintą maitinimo tiekimo per USB specifikacijos redakciją, pagal kurią gali būti palaikoma iki 240 vatų galia. Taip pat buvo pritaikyta USB Type-C specifikacija, pagal kurią bus išplėsti reikalavimai jungtims ir kabeliams pritaikyti iki 240 vatų galios. Tai leis apsvarstyti galimybę radijo įrenginius, kuriems reikalingi tokie galios lygiai, įtraukti į radijo įrenginių, kuriems taikoma ši direktyva, sąrašą; |
| --- | --- |

(12)

USB Type-C yra technologija, kuri yra jau paplitusi daugelio kategorijų ar klasių radijo įrenginiuose, nes ja užtikrinamas aukštos kokybės įkrovimas ir duomenų perdavimas. USB Type-C įkrovimo lizdas, jei jis derinamas su maitinimo tiekimo per USB įkrovimo ryšių protokolu, gali užtikrinti iki 100 vatų galią, todėl palieka daug erdvės tolesniam greitojo įkrovimo sprendimų kūrimui, taip pat kartu leisdamas rinkai patenkinti žemos klasės telefonų, kuriems nereikia greitojo įkrovimo, poreikius. Mobiliuosiuose telefonuose ir panašiuose radijo įrenginiuose, kurie palaiko greitąjį įkrovimą, gali būti įdiegtos maitinimo tiekimo per USB funkcijos, kaip aprašyta Europos standarte EN IEC 62680–1-2:2021 „Universaliųjų magistralių sąsajos, skirtos duomenims ir maitinimui. 1–2 dalis: Bendrieji komponentai. Maitinimo tiekimo per USB specifikacija“. USB specifikacijos yra nuolat tobulinamos. Tuo klausimu USB įgyvendinimo forumas parengė atnaujintą maitinimo tiekimo per USB specifikacijos redakciją, pagal kurią gali būti palaikoma iki 240 vatų galia. Taip pat buvo pritaikyta USB Type-C specifikacija, pagal kurią bus išplėsti reikalavimai jungtims ir kabeliams pritaikyti iki 240 vatų galios. Tai leis apsvarstyti galimybę radijo įrenginius, kuriems reikalingi tokie galios lygiai, įtraukti į radijo įrenginių, kuriems taikoma ši direktyva, sąrašą;

| (13) | kalbant apie įkrovimą kitais nei laidinis įkrovimas būdais, ateityje galėtų būti sukurti skirtingi sprendimai, kurie galėtų turėti neigiamą poveikį sąveikumui, patogumui vartotojams ir aplinkai. Nors šiame etape nustatyti konkrečius reikalavimus tokiems sprendimams yra per anksti, Komisija turėtų imtis veiksmų siekdama skatinti ir derinti tokius sprendimus, kad ateityje būtų išvengta vidaus rinkos susiskaidymo; |
| --- | --- |

(13)

kalbant apie įkrovimą kitais nei laidinis įkrovimas būdais, ateityje galėtų būti sukurti skirtingi sprendimai, kurie galėtų turėti neigiamą poveikį sąveikumui, patogumui vartotojams ir aplinkai. Nors šiame etape nustatyti konkrečius reikalavimus tokiems sprendimams yra per anksti, Komisija turėtų imtis veiksmų siekdama skatinti ir derinti tokius sprendimus, kad ateityje būtų išvengta vidaus rinkos susiskaidymo;

| (14) | Direktyva 2014/53/ES turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų įtrauktos nuostatos dėl įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų. Radijo įrenginių kategorijos ar klasės, kurioms konkrečiai taikomos naujos nuostatos, turėtų būti išsamiau išdėstytos naujame tos direktyvos priede. Tų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams priskiriami tik tie radijo įrenginiai, kuriuose yra išimama ar įmontuojama įkraunamoji baterija. Kalbant apie skaitmeninius fotoaparatus ir vaizdo kameras, atitinkami radijo įrenginiai yra bet koks skaitmeninis fotoaparatas ir vaizdo kamera, įskaitant veiksmo kameras. Skaitmeninių fotoaparatų ir vaizdo kamerų, suprojektuotų tik audiovizualiniam sektoriui ar saugumo ir stebėjimo sektoriui, atveju neturėtų būti reikalaujama taikyti suderintą įkrovimo sprendimą. Kalbant apie belaides ausines, atitinkami radijo įrenginiai vertinami kartu su jų specialiu įkrovimo dėklu ar dėžute, nes belaidės ausinės dėl jų specialaus dydžio ir formos retai būna atsiejamos arba niekada nebūna atsiejamos nuo jų įkrovimo dėklo ar dėžutės. Tos konkrečios rūšies radijo įrenginio įkrovimo dėklas ar dėžutė nėra laikoma įkrovimo įrenginio dalimi. Kalbant apie knyginius kompiuterius, atitinkamas radijo įrenginys yra bet kuris nešiojamas kompiuteris, įskaitant, nešiojamuosius kompiuterius, knyginius kompiuterius, ypač plonus tinklinukus, hibridinius kompiuterius ar konverterius ir tinklinukus; |
| --- | --- |

(14)

Direktyva 2014/53/ES turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų įtrauktos nuostatos dėl įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų. Radijo įrenginių kategorijos ar klasės, kurioms konkrečiai taikomos naujos nuostatos, turėtų būti išsamiau išdėstytos naujame tos direktyvos priede. Tų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams priskiriami tik tie radijo įrenginiai, kuriuose yra išimama ar įmontuojama įkraunamoji baterija. Kalbant apie skaitmeninius fotoaparatus ir vaizdo kameras, atitinkami radijo įrenginiai yra bet koks skaitmeninis fotoaparatas ir vaizdo kamera, įskaitant veiksmo kameras. Skaitmeninių fotoaparatų ir vaizdo kamerų, suprojektuotų tik audiovizualiniam sektoriui ar saugumo ir stebėjimo sektoriui, atveju neturėtų būti reikalaujama taikyti suderintą įkrovimo sprendimą. Kalbant apie belaides ausines, atitinkami radijo įrenginiai vertinami kartu su jų specialiu įkrovimo dėklu ar dėžute, nes belaidės ausinės dėl jų specialaus dydžio ir formos retai būna atsiejamos arba niekada nebūna atsiejamos nuo jų įkrovimo dėklo ar dėžutės. Tos konkrečios rūšies radijo įrenginio įkrovimo dėklas ar dėžutė nėra laikoma įkrovimo įrenginio dalimi. Kalbant apie knyginius kompiuterius, atitinkamas radijo įrenginys yra bet kuris nešiojamas kompiuteris, įskaitant, nešiojamuosius kompiuterius, knyginius kompiuterius, ypač plonus tinklinukus, hibridinius kompiuterius ar konverterius ir tinklinukus;

| (15) | Direktyva 2014/53/ES taip pat turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų nustatyti su tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginių be įkrovimo įrenginių tiekimu susiję reikalavimai. Atitinkamos radijo įrenginių kategorijos ar klasės, taip pat specifikacijos, susijusios su įkrovimo sprendimais, turėtų būti nurodytos naujame tos direktyvos priede; |
| --- | --- |

(15)

Direktyva 2014/53/ES taip pat turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų nustatyti su tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginių be įkrovimo įrenginių tiekimu susiję reikalavimai. Atitinkamos radijo įrenginių kategorijos ar klasės, taip pat specifikacijos, susijusios su įkrovimo sprendimais, turėtų būti nurodytos naujame tos direktyvos priede;

| (16) | Direktyvoje 2014/53/ES numatyta informacija, kuri turi būti įtraukta į prie radijo įrenginio pridedamą instrukciją, todėl į atitinkamą tos direktyvos straipsnį turėtų būti įtraukti papildomi informacijos teikimo reikalavimai. Išsamus naujų reikalavimų turinys turėtų būti pateiktas naujame tos direktyvos priede. Tam tikra informacija turėtų būti pateikiama vizualiai visų formų tiekimo, įskaitant nuotolinę prekybą, atveju. Speciali etiketė, kuria nurodomos specifikacijos, susijusios su įkrovimo pajėgumais ir suderinamais įkrovimo įrenginiais, vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams leistų nustatyti tinkamiausią įkrovimo įrenginį, reikalingą jų radijo įrenginiams įkrauti. Siekiant pateikti naudingos informacijos šaltinį per visą radijo įrenginio gyvavimo ciklą, informacija apie specifikacijas, susijusias su įkrovimo pajėgumais, ir suderinamus įkrovimo įrenginius, taip pat turėtų būti įtraukta į prie radijo įrenginio pridedamas instrukcijas ir saugos informaciją. Tuos informacijos reikalavimus turėtų būti galima pritaikyti ateityje, kad jie atspindėtų bet kokius ženklinimo reikalavimų, visų pirma dėl įkrovimo įrenginių, pakeitimus, kurie galėtų būti nustatyti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB (6). Tie informacijos reikalavimai, visų pirma, turėtų atspindėti suderintų įkrovimo sprendimų raidą ir turėtų būti atitinkamai pritaikyti. Tokiame kontekste taip pat būtų galima apsvarstyti galimybę įtraukti spalvinių kodų sistemą; |
| --- | --- |

(16)

Direktyvoje 2014/53/ES numatyta informacija, kuri turi būti įtraukta į prie radijo įrenginio pridedamą instrukciją, todėl į atitinkamą tos direktyvos straipsnį turėtų būti įtraukti papildomi informacijos teikimo reikalavimai. Išsamus naujų reikalavimų turinys turėtų būti pateiktas naujame tos direktyvos priede. Tam tikra informacija turėtų būti pateikiama vizualiai visų formų tiekimo, įskaitant nuotolinę prekybą, atveju. Speciali etiketė, kuria nurodomos specifikacijos, susijusios su įkrovimo pajėgumais ir suderinamais įkrovimo įrenginiais, vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams leistų nustatyti tinkamiausią įkrovimo įrenginį, reikalingą jų radijo įrenginiams įkrauti. Siekiant pateikti naudingos informacijos šaltinį per visą radijo įrenginio gyvavimo ciklą, informacija apie specifikacijas, susijusias su įkrovimo pajėgumais, ir suderinamus įkrovimo įrenginius, taip pat turėtų būti įtraukta į prie radijo įrenginio pridedamas instrukcijas ir saugos informaciją. Tuos informacijos reikalavimus turėtų būti galima pritaikyti ateityje, kad jie atspindėtų bet kokius ženklinimo reikalavimų, visų pirma dėl įkrovimo įrenginių, pakeitimus, kurie galėtų būti nustatyti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB (6). Tie informacijos reikalavimai, visų pirma, turėtų atspindėti suderintų įkrovimo sprendimų raidą ir turėtų būti atitinkamai pritaikyti. Tokiame kontekste taip pat būtų galima apsvarstyti galimybę įtraukti spalvinių kodų sistemą;

| (17) | atsižvelgiant į tai, kad importuotojai ir platintojai radijo įrenginius taip pat galėtų tiekti tiesiogiai vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, jiems turėtų būti nustatytos tokios pačios pareigos, kokios yra taikomos gamintojams dėl teiktinos ar rodytinos informacijos. Kai radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, turėtų būti reikalaujama, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai vykdytų su piktograma, rodančia, ar su radijo įrenginiu parduodamas įkrovimo įrenginys, susijusią pareigą. Taigi importuotojai ir platintojai galėtų siūlyti paketus, į kuriuos įeitų radijo įrenginys ir jo įkrovimo įrenginys, net jei tokį radijo įrenginį gamintojas tiekia be įkrovimo įrenginio, su sąlyga, kad importuotojai ir platintojai vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams taip pat suteiktų galimybę įsigyti radijo įrenginį be įkrovimo įrenginio; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgiant į tai, kad importuotojai ir platintojai radijo įrenginius taip pat galėtų tiekti tiesiogiai vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, jiems turėtų būti nustatytos tokios pačios pareigos, kokios yra taikomos gamintojams dėl teiktinos ar rodytinos informacijos. Kai radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, turėtų būti reikalaujama, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai vykdytų su piktograma, rodančia, ar su radijo įrenginiu parduodamas įkrovimo įrenginys, susijusią pareigą. Taigi importuotojai ir platintojai galėtų siūlyti paketus, į kuriuos įeitų radijo įrenginys ir jo įkrovimo įrenginys, net jei tokį radijo įrenginį gamintojas tiekia be įkrovimo įrenginio, su sąlyga, kad importuotojai ir platintojai vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams taip pat suteiktų galimybę įsigyti radijo įrenginį be įkrovimo įrenginio;

| (18) | Direktyva 2014/53/ES išdėstytos atitikties vertinimo procedūros. Ji turėtų būti iš dalies pakeista, kad į ją būtų įtrauktos nuorodos į naujus esminius reikalavimus. Taigi, gamintojas turėtų turėti galimybę pasirinkti, ar taikyti gamybos vidaus kontrolės procedūrą siekiant įrodyti atitiktį naujiems esminiams reikalavimams; |
| --- | --- |

(18)

Direktyva 2014/53/ES išdėstytos atitikties vertinimo procedūros. Ji turėtų būti iš dalies pakeista, kad į ją būtų įtrauktos nuorodos į naujus esminius reikalavimus. Taigi, gamintojas turėtų turėti galimybę pasirinkti, ar taikyti gamybos vidaus kontrolės procedūrą siekiant įrodyti atitiktį naujiems esminiams reikalavimams;

| (19) | siekiant užtikrinti, kad nacionalinės rinkos priežiūros institucijos turėtų procedūrines priemones užtikrinti, kad būtų laikomasi naujų reikalavimų dėl suderintų įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų, taip pat naujų reikalavimų dėl radijo įrenginių, kuriems taikomas toks derinimas, tiekimo, Direktyva 2014/53/ES turėtų būti atitinkamai pritaikyta. Visų pirma, turėtų būti įtraukta aiški nuoroda į esminių reikalavimų, į kuriuos taip pat įtrauktos naujos nuostatos dėl specifikacijų, susijusių su įkrovimo pajėgumais ir suderinamais įkrovimo įrenginiais, nesilaikymą. Atsižvelgiant į tai, kad tos naujos nuostatos yra susijusios su sąveikumo aspektais, siekiama išvengti skirtingo aiškinimo, ar Direktyvoje 2014/53/ES nustatyta procedūra taip pat galėtų būti taikoma radijo įrenginiams, kurie nekelia pavojaus žmonių sveikatos ar saugos arba kitų visuomenės interesų apsaugos aspektų požiūriu, atžvilgiu; |
| --- | --- |

(19)

siekiant užtikrinti, kad nacionalinės rinkos priežiūros institucijos turėtų procedūrines priemones užtikrinti, kad būtų laikomasi naujų reikalavimų dėl suderintų įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų, taip pat naujų reikalavimų dėl radijo įrenginių, kuriems taikomas toks derinimas, tiekimo, Direktyva 2014/53/ES turėtų būti atitinkamai pritaikyta. Visų pirma, turėtų būti įtraukta aiški nuoroda į esminių reikalavimų, į kuriuos taip pat įtrauktos naujos nuostatos dėl specifikacijų, susijusių su įkrovimo pajėgumais ir suderinamais įkrovimo įrenginiais, nesilaikymą. Atsižvelgiant į tai, kad tos naujos nuostatos yra susijusios su sąveikumo aspektais, siekiama išvengti skirtingo aiškinimo, ar Direktyvoje 2014/53/ES nustatyta procedūra taip pat galėtų būti taikoma radijo įrenginiams, kurie nekelia pavojaus žmonių sveikatos ar saugos arba kitų visuomenės interesų apsaugos aspektų požiūriu, atžvilgiu;

| (20) | Direktyvoje 2014/53/ES išdėstyti oficialiai pripažintos neatitikties atvejai. Atsižvelgiant į tai, kad šia direktyva nustatomi nauji reikalavimai, taikytini tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams, Direktyva 2014/53/ES turėtų būti iš dalies pakeista, kad nacionalinės rinkos priežiūros institucijos galėtų veiksmingai užtikrinti, kad būtų laikomasi naujų reikalavimų; |
| --- | --- |

(20)

Direktyvoje 2014/53/ES išdėstyti oficialiai pripažintos neatitikties atvejai. Atsižvelgiant į tai, kad šia direktyva nustatomi nauji reikalavimai, taikytini tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams, Direktyva 2014/53/ES turėtų būti iš dalies pakeista, kad nacionalinės rinkos priežiūros institucijos galėtų veiksmingai užtikrinti, kad būtų laikomasi naujų reikalavimų;

| (21) | Direktyva 2014/53/ES taip pat turėtų būti iš dalies pakeista, kad joje pateiktos nuorodos būtų pritaikytos prie šia direktyva nustatytų naujų reikalavimų; |
| --- | --- |

(21)

Direktyva 2014/53/ES taip pat turėtų būti iš dalies pakeista, kad joje pateiktos nuorodos būtų pritaikytos prie šia direktyva nustatytų naujų reikalavimų;

| (22) | būtina užtikrinti minimalų bendrą radijo įrenginių ir tokių radijo įrenginių įkrovimo įrenginių sąveikumą ir atsižvelgti į bet kokius būsimus rinkos pokyčius, pavyzdžiui, naujų kategorijų ar klasių radijo įrenginių, kurių atžvilgiu vyksta didelis įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų susiskaidymas, atsiradimą ir bet kokius įkrovimo technologijų pokyčius. Taip pat būtina atspindėti būsimus ženklinimo reikalavimų dalinius pakeitimus, pavyzdžiui, įkrovimo įrenginių ar kabelių ženklinimo reikalavimų dalinius pakeitimus, ar kitą technologinę pažangą. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamos radijo įrenginių kategorijos ar klasės ir kiekvienai iš jų taikomos įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų specifikacijos ir kuriais iš dalies keičiami informacijos reikalavimai, susiję su įkrovimo sąsajomis ir įkrovimo ryšių protokolais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (7) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(22)

būtina užtikrinti minimalų bendrą radijo įrenginių ir tokių radijo įrenginių įkrovimo įrenginių sąveikumą ir atsižvelgti į bet kokius būsimus rinkos pokyčius, pavyzdžiui, naujų kategorijų ar klasių radijo įrenginių, kurių atžvilgiu vyksta didelis įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų susiskaidymas, atsiradimą ir bet kokius įkrovimo technologijų pokyčius. Taip pat būtina atspindėti būsimus ženklinimo reikalavimų dalinius pakeitimus, pavyzdžiui, įkrovimo įrenginių ar kabelių ženklinimo reikalavimų dalinius pakeitimus, ar kitą technologinę pažangą. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamos radijo įrenginių kategorijos ar klasės ir kiekvienai iš jų taikomos įkrovimo sąsajų ir įkrovimo ryšių protokolų specifikacijos ir kuriais iš dalies keičiami informacijos reikalavimai, susiję su įkrovimo sąsajomis ir įkrovimo ryšių protokolais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (7) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (23) | todėl Direktyva 2014/53/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(23)

todėl Direktyva 2014/53/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (24) | ekonominės veiklos vykdytojams turėtų būti suteikta pakankamai laiko atlikti būtinus radijo įrenginių, kuriems taikoma ši direktyva ir kuriuos jie ketina pateikti Sąjungos rinkai, pritaikymus, |
| --- | --- |

(24)

ekonominės veiklos vykdytojams turėtų būti suteikta pakankamai laiko atlikti būtinus radijo įrenginių, kuriems taikoma ši direktyva ir kuriuos jie ketina pateikti Sąjungos rinkai, pritaikymus,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2014/53/ES iš dalies keičiama taip:

| 1) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalies pirmos pastraipos a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | radijo įrenginiai sąveikauja su pagalbiniais įtaisais, išskyrus Ia priedo I dalyje nurodytų kategorijų ar klasių radijo įrenginių, kurie konkrečiai nurodyti šio straipsnio 4 dalyje, įkrovimo įrenginius;“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalies pirmos pastraipos a punktas pakeičiamas taip:

„a)

radijo įrenginiai sąveikauja su pagalbiniais įtaisais, išskyrus Ia priedo I dalyje nurodytų kategorijų ar klasių radijo įrenginių, kurie konkrečiai nurodyti šio straipsnio 4 dalyje, įkrovimo įrenginius;“

;

| b) | papildomas šia dalimi:

  „4.   Ia priedo I dalyje nurodytoms kategorijoms ar klasėms priskiriami radijo įrenginiai konstruojami taip, kad jie atitiktų tame priede nustatytas atitinkamos kategorijos ar klasės radijo įrenginių specifikacijas, susijusias su įkrovimo pajėgumais.
  Kalbant apie radijo įrenginius, kuriuos galima įkrauti laidinio įkrovimo būdu, Komisijai pagal 44 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama Ia priedo I dalis atsižvelgiant į mokslinę ir technologinę pažangą ar rinkos pokyčius, siekiant užtikrinti minimalų bendrą radijo įrenginių ir jų įkrovimo įrenginių sąveikumą, taip pat siekiant didinti patogumą vartotojams, mažinti aplinką teršiančių atliekų kiekį ir vengti rinkos susiskaidymo:






  a) | keičiant, papildant ar pašalinant radijo įrenginių kategorijas ar klases; |
| --- | --- | --- |

b)

papildomas šia dalimi:

„4.   Ia priedo I dalyje nurodytoms kategorijoms ar klasėms priskiriami radijo įrenginiai konstruojami taip, kad jie atitiktų tame priede nustatytas atitinkamos kategorijos ar klasės radijo įrenginių specifikacijas, susijusias su įkrovimo pajėgumais.

Kalbant apie radijo įrenginius, kuriuos galima įkrauti laidinio įkrovimo būdu, Komisijai pagal 44 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama Ia priedo I dalis atsižvelgiant į mokslinę ir technologinę pažangą ar rinkos pokyčius, siekiant užtikrinti minimalų bendrą radijo įrenginių ir jų įkrovimo įrenginių sąveikumą, taip pat siekiant didinti patogumą vartotojams, mažinti aplinką teršiančių atliekų kiekį ir vengti rinkos susiskaidymo:

a)

keičiant, papildant ar pašalinant radijo įrenginių kategorijas ar klases;

| b) | keičiant, papildant ar pašalinant kiekvienos atitinkamos kategorijos ar klasės radijo įrenginių technines specifikacijas, įskaitant nuorodas ir aprašymus, susijusius su įkrovimo lizdu (-ais) ir įkrovimo ryšių protokolu (-ais). |
| --- | --- |

b)

keičiant, papildant ar pašalinant kiekvienos atitinkamos kategorijos ar klasės radijo įrenginių technines specifikacijas, įskaitant nuorodas ir aprašymus, susijusius su įkrovimo lizdu (-ais) ir įkrovimo ryšių protokolu (-ais).

Komisija nuolat vertina rinkos pokyčius, rinkos susiskaidymą ir technologinę pažangą, siekdama nustatyti radijo įrenginių, kuriuos galima įkrauti laidinio įkrovimo būdu, kategorijas ar klases, kurias įtraukus į Ia priedo I dalį būtų užtikrintas didelis patogumas vartotojams ir mažinamas aplinką teršiančių atliekų kiekis.

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai trečioje pastraipoje nurodytą vertinimo ataskaitą pirmą kartą pateikia ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 28 d., o vėliau – kas penkerius metus, ir atitinkamai priima deleguotuosius aktus pagal antros pastraipos a punktą.

Kalbant apie radijo įrenginius, kuriuos galima įkrauti kitu nei laidinis įkrovimas būdu, Komisijai pagal 44 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama Ia priedo I dalis atsižvelgiant į mokslinę ir technologinę pažangą ar rinkos pokyčius, siekiant užtikrinti minimalų bendro radijo įrenginių ir jų įkrovimo įrenginių sąveikumą, taip pat siekiant didinti patogumą vartotojams, mažinti aplinką teršiančių atliekų kiekį ir vengti rinkos susiskaidymo:

| a) | nustatant, keičiant, papildant ar pašalinant radijo įrenginių kategorijas ar klases; |
| --- | --- |

a)

nustatant, keičiant, papildant ar pašalinant radijo įrenginių kategorijas ar klases;

| b) | nustatant, keičiant, papildant ar pašalinant kiekvienos atitinkamos kategorijos ar klasės radijo įrenginių technines specifikacijas, įskaitant nuorodas ir aprašymus, susijusius su įkrovimo sąsaja (-omis) ir įkrovimo ryšių protokolu (-ais). |
| --- | --- |

b)

nustatant, keičiant, papildant ar pašalinant kiekvienos atitinkamos kategorijos ar klasės radijo įrenginių technines specifikacijas, įskaitant nuorodas ir aprašymus, susijusius su įkrovimo sąsaja (-omis) ir įkrovimo ryšių protokolu (-ais).

Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 28 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 10 straipsnio 1 dalį prašo, kad viena ar daugiau Europos standartizacijos organizacijų parengtų darniuosius standartus, kuriuose išdėstytų technines specifikacijas, skirtas radijo įrenginių, kuriuos galima įkrauti kitu nei laidinis įkrovimas būdu, įkrovimo sąsajai (-oms) ir įkrovimo ryšių protokolui (-ams). Laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos procedūros Komisija konsultuojasi su komitetu, įsteigtu pagal šios direktyvos 45 straipsnio 1 dalį. Reikalavimai, susiję su prašomų darniųjų standartų turiniu, turi būtų grindžiami Komisijos atliktu radijo įrenginių belaidžio įkrovimo technologijų dabartinės būklės vertinimu, visų pirma, apimančiu rinkos pokyčius, skverbimąsi į rinką, rinkos susiskaidymą, technologinį efektyvumą, sąveikumą, energijos vartojimo efektyvumą ir įkrovimo efektyvumą.

Rengdama šiame straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus dėl radijo įrenginių, kuriuos galima įkrauti laidinio įkrovimo būdu, taip pat dėl radijo įrenginių, kuriuos galima įkrauti kitu nei laidinis įkrovimas būdu, Komisija atsižvelgia į svarstomų techninių specifikacijų pripažinimo rinkoje lygį, jais užtikrinamą patogumą vartotojams ir aplinką teršiančių atliekų kiekio bei rinkos susiskaidymo mažinimo apimtį, kurių galima tikėtis dėl tokių techninių specifikacijų. Laikoma, kad aktualiais esamais Europos ar tarptautiniais standartais grindžiamos techninės specifikacijos atitinka ankstesniame sakinyje nustatytus tikslus. Tačiau, jei tokių Europos ar tarptautinių standartų nėra arba jei remdamasi techniniu vertinimu Komisija nustato, kad jais nėra optimaliai įgyvendinami tie tikslai, ji gali nustatyti kitas technines specifikacijas, kurios geriau atitiktų tuos tikslus.“

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „3a straipsnis
  Galimybė vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams įsigyti tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginius be įkrovimo įrenginio






  1. | Jei ekonominės veiklos vykdytojas vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams siūlo galimybę įsigyti 3 straipsnio 4 dalyje nurodytus radijo įrenginius kartu su įkrovimo įrenginiu, ekonominės veiklos vykdytojas vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams taip pat turi siūlyti galimybę įsigyti tuos radijo įrenginius be įkrovimo įrenginio. |
| --- | --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„3a straipsnis

Galimybė vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams įsigyti tam tikrų kategorijų ar klasių radijo įrenginius be įkrovimo įrenginio

1.

Jei ekonominės veiklos vykdytojas vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams siūlo galimybę įsigyti 3 straipsnio 4 dalyje nurodytus radijo įrenginius kartu su įkrovimo įrenginiu, ekonominės veiklos vykdytojas vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams taip pat turi siūlyti galimybę įsigyti tuos radijo įrenginius be įkrovimo įrenginio.

| 2. | Kai 3 straipsnio 4 dalyje nurodyti radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, ekonominės veiklos vykdytojai užtikrina, kad informacija apie tai, ar įkrovimo įrenginys yra teikiamas kartu su tokiais radijo įrenginiais, būtų rodoma grafine forma naudojant patogią naudotojui ir lengvai suprantamą piktogramą, kaip išdėstyta Ia priedo III dalyje. Piktograma spausdinama ant pakuotės arba pritvirtinama prie pakuotės kaip lipdukas. Kai radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, piktograma turi būti rodoma matomai ir įskaitomai, o nuotolinės prekybos atveju – turi būti rodoma greta kainos. |
| --- | --- |

2.

Kai 3 straipsnio 4 dalyje nurodyti radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, ekonominės veiklos vykdytojai užtikrina, kad informacija apie tai, ar įkrovimo įrenginys yra teikiamas kartu su tokiais radijo įrenginiais, būtų rodoma grafine forma naudojant patogią naudotojui ir lengvai suprantamą piktogramą, kaip išdėstyta Ia priedo III dalyje. Piktograma spausdinama ant pakuotės arba pritvirtinama prie pakuotės kaip lipdukas. Kai radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, piktograma turi būti rodoma matomai ir įskaitomai, o nuotolinės prekybos atveju – turi būti rodoma greta kainos.

Komisijai pagal 44 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais dėl Ia priedo I ir II dalių dalinių pakeitimų ar dėl būsimų ženklinimo reikalavimų dalinių pakeitimų arba atsižvelgiant į technologinę pažangą iš dalies pakeičiama to priedo III dalis nustatant, keičiant, papildant ar pašalinant bet kokius grafinius ar tekstinius elementus.“

| 3) | 10 straipsnio 8 dalis pakeičiama taip:

  „8.   Gamintojai užtikrina, kad prie radijo įrenginių būtų pridėtos instrukcijos ir saugos informacija. Instrukcijose pateikiama informacija, kurios reikalaujama norint radijo įrenginius naudoti pagal paskirtį. Kai taikytina, tokia informacija apima pagalbinių įtaisų ir komponentų, įskaitant programinę įrangą, kurie leidžia radijo įrenginiams veikti pagal paskirtį, aprašymą. Tokios instrukcijos ir saugos informacija, taip pat visas ženklinimas turi būti aiškūs, suprantami ir suvokiami.
  Tuo atveju, kai radijo įrenginiai tikslingai skleidžia radijo bangas, instrukcijose taip pat nurodoma ši informacija:






  a) | dažnių juosta (-os), kurioje (-iose) veikia radijo įrenginiai; |
| --- | --- | --- |

3)

10 straipsnio 8 dalis pakeičiama taip:

„8.   Gamintojai užtikrina, kad prie radijo įrenginių būtų pridėtos instrukcijos ir saugos informacija. Instrukcijose pateikiama informacija, kurios reikalaujama norint radijo įrenginius naudoti pagal paskirtį. Kai taikytina, tokia informacija apima pagalbinių įtaisų ir komponentų, įskaitant programinę įrangą, kurie leidžia radijo įrenginiams veikti pagal paskirtį, aprašymą. Tokios instrukcijos ir saugos informacija, taip pat visas ženklinimas turi būti aiškūs, suprantami ir suvokiami.

Tuo atveju, kai radijo įrenginiai tikslingai skleidžia radijo bangas, instrukcijose taip pat nurodoma ši informacija:

a)

dažnių juosta (-os), kurioje (-iose) veikia radijo įrenginiai;

| b) | didžiausia radijo dažnių galia, perduodama toje (tose) dažnių juostoje (-ose), kurioje (-iose) veikia radijo įrenginiai. |
| --- | --- |

b)

didžiausia radijo dažnių galia, perduodama toje (tose) dažnių juostoje (-ose), kurioje (-iose) veikia radijo įrenginiai.

3 straipsnio 4 dalyje nurodytų radijo įrenginių atveju instrukcijose turi būti pateikiama informacija apie specifikacijas, susijusias su radijo įrenginio įkrovimo pajėgumais ir suderinamais įkrovimo įrenginiais, kaip išdėstyta Ia priedo II dalyje. Kai gamintojai tokius radijo įrenginius pateikia vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, informacija ne tik įtraukiama į instrukcijas, bet ir pateikiama etiketėje, kaip išdėstyta Ia priedo IV dalyje. Etiketė atspausdinama instrukcijose ir ant pakuotės arba pritvirtinama prie pakuotės kaip lipdukas. Jei pakuotė nenaudojama, lipdukas su etikete pritvirtinamas prie radijo įrenginio. Kai radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, etiketė turi būti rodoma matomai ir įskaitomai, o nuotolinės prekybos atveju – turi būti rodoma greta kainos. Jei dėl radijo įrenginio dydžio ar pobūdžio to padaryti neįmanoma, etiketė gali būti atspausdinta kaip atskiras dokumentas, pridedamas prie radijo įrenginio.

Šios dalies pirmoje, antroje bei trečioje pastraipose nurodytos instrukcijos ir saugos informacija pateikiamos vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė.

Komisijai pagal 44 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais dėl Ia priedo I dalies dalinių pakeitimų ar dėl būsimų ženklinimo reikalavimų dalinių pakeitimų arba atsižvelgiant į technologinę pažangą iš dalies keičiamos to priedo II ir IV dalys nustatant, keičiant, papildant ar pašalinant bet kokius duomenis, susijusius su informacija, grafiniais ar tekstiniais elementais, kaip išdėstyta šiame straipsnyje.“

| 4) | 12 straipsnio 4 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Kai 3 straipsnio 4 dalyje nurodyti radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, importuotojai užtikrina, kad:






  a) | ant tokių radijo įrenginių būtų rodoma arba prie jų būtų pridedama etiketė pagal 10 straipsnio 8 dalies trečią pastraipą; |
| --- | --- | --- |

4)

12 straipsnio 4 dalis papildoma šia pastraipa:

„Kai 3 straipsnio 4 dalyje nurodyti radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, importuotojai užtikrina, kad:

a)

ant tokių radijo įrenginių būtų rodoma arba prie jų būtų pridedama etiketė pagal 10 straipsnio 8 dalies trečią pastraipą;

| b) | ta etiketė būtų rodoma matomai ir įskaitomai, o nuotolinės prekybos atveju – būtų rodoma greta kainos.“ |
| --- | --- |

b)

ta etiketė būtų rodoma matomai ir įskaitomai, o nuotolinės prekybos atveju – būtų rodoma greta kainos.“

| 5) | 13 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Kai 3 straipsnio 4 dalyje nurodyti radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, platintojai užtikrina, kad:






  a) | ant tokių radijo įrenginių būtų rodoma arba prie jų būtų pridedama etiketė pagal 10 straipsnio 8 dalies trečią pastraipą; |
| --- | --- | --- |

5)

13 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Kai 3 straipsnio 4 dalyje nurodyti radijo įrenginiai pateikiami vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams, platintojai užtikrina, kad:

a)

ant tokių radijo įrenginių būtų rodoma arba prie jų būtų pridedama etiketė pagal 10 straipsnio 8 dalies trečią pastraipą;

| b) | ta etiketė būtų rodoma matomai ir įskaitomai, o nuotolinės prekybos atveju – būtų rodoma greta kainos.“ |
| --- | --- |

b)

ta etiketė būtų rodoma matomai ir įskaitomai, o nuotolinės prekybos atveju – būtų rodoma greta kainos.“

| 6) | 17 straipsnio 2 dalies įžanginėje formuluotėje žodžiai „3 straipsnio 1 dalyje“ pakeičiami žodžiais „3 straipsnio 1 ir 4 dalyse“; |
| --- | --- |

6)

17 straipsnio 2 dalies įžanginėje formuluotėje žodžiai „3 straipsnio 1 dalyje“ pakeičiami žodžiais „3 straipsnio 1 ir 4 dalyse“;

| 7) | 40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:

  „Pavojų keliančių ar esminių reikalavimų neatitinkančių radijo įrenginių tvarkymo nacionaliniu lygmeniu tvarka“
  ; |
| --- | --- | --- |

7)

40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Pavojų keliančių ar esminių reikalavimų neatitinkančių radijo įrenginių tvarkymo nacionaliniu lygmeniu tvarka“

| b) | 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „Kai vienos valstybės narės rinkos priežiūros institucijos turi pakankamą priežastį manyti, kad radijo įrenginiai, kuriems taikoma ši direktyva, kelia pavojų žmonių sveikatos ar saugos arba kitų su visuomenės interesų apsauga susijusių aspektų, patenkančių į šios direktyvos taikymo sritį, požiūriu arba radijo įrenginiai neatitinka bent vieno iš taikytinų esminių reikalavimų, išdėstytų 3 straipsnyje, jos atlieka su atitinkamais radijo įrenginiais susijusį vertinimą, apimantį visus atitinkamus šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus. Tuo tikslu atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai bendradarbiauja su rinkos priežiūros institucijomis reikiamu mastu.“
  ; |
| --- | --- |

b)

1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Kai vienos valstybės narės rinkos priežiūros institucijos turi pakankamą priežastį manyti, kad radijo įrenginiai, kuriems taikoma ši direktyva, kelia pavojų žmonių sveikatos ar saugos arba kitų su visuomenės interesų apsauga susijusių aspektų, patenkančių į šios direktyvos taikymo sritį, požiūriu arba radijo įrenginiai neatitinka bent vieno iš taikytinų esminių reikalavimų, išdėstytų 3 straipsnyje, jos atlieka su atitinkamais radijo įrenginiais susijusį vertinimą, apimantį visus atitinkamus šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus. Tuo tikslu atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai bendradarbiauja su rinkos priežiūros institucijomis reikiamu mastu.“

| 8) | 43 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | po f punkto įterpiami šie punktai:






  „fa) | piktograma, kaip nurodyta 3a straipsnio 2 dalyje, arba etiketė, kaip nurodyta 10 straipsnio 8 dalyje, parengta neteisingai; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

43 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

po f punkto įterpiami šie punktai:

„fa)

piktograma, kaip nurodyta 3a straipsnio 2 dalyje, arba etiketė, kaip nurodyta 10 straipsnio 8 dalyje, parengta neteisingai;

| fb) | prie atitinkamų radijo įrenginių nepridedama etiketė, kaip nurodyta 10 straipsnio 8 dalyje; |
| --- | --- |

fb)

prie atitinkamų radijo įrenginių nepridedama etiketė, kaip nurodyta 10 straipsnio 8 dalyje;

| fc) | piktograma ar etiketė nėra pritvirtinta ar rodoma laikantis atitinkamai 3a straipsnio 2 dalies ar 10 straipsnio 8 dalies;“ |
| --- | --- |

fc)

piktograma ar etiketė nėra pritvirtinta ar rodoma laikantis atitinkamai 3a straipsnio 2 dalies ar 10 straipsnio 8 dalies;“

;

| b) | h punktas pakeičiamas taip:






  „h) | prie radijo įrenginių nepridedama informacija, nurodyta 10 straipsnio 8 dalyje, ES atitikties deklaracija, nurodyta 10 straipsnio 9 dalyje, arba informacija apie naudojimo apribojimus, nurodyta 10 straipsnio 10 dalyje;“ |
| --- | --- | --- |

b)

h punktas pakeičiamas taip:

„h)

prie radijo įrenginių nepridedama informacija, nurodyta 10 straipsnio 8 dalyje, ES atitikties deklaracija, nurodyta 10 straipsnio 9 dalyje, arba informacija apie naudojimo apribojimus, nurodyta 10 straipsnio 10 dalyje;“

;

| c) | j punktas pakeičiamas taip:






  „j) | nesilaikoma 3a straipsnio 1 dalies ar 5 straipsnio.“ |
| --- | --- | --- |

c)

j punktas pakeičiamas taip:

„j)

nesilaikoma 3a straipsnio 1 dalies ar 5 straipsnio.“

;

| 9) | 44 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalyje po pirmo sakinio įterpiamas šis sakinys:

  „3 straipsnio 4 dalyje, 3a straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje ir 10 straipsnio 8 dalies penktoje pastraipoje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2022 m. gruodžio 27 d.
  “
  ; |
| --- | --- | --- |

9)

44 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalyje po pirmo sakinio įterpiamas šis sakinys:

„3 straipsnio 4 dalyje, 3a straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje ir 10 straipsnio 8 dalies penktoje pastraipoje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2022 m. gruodžio 27 d.
  “

| b) | 3 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, 3 straipsnio 4 dalyje, 3a straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 2 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalies penktoje pastraipoje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus.“
  ; |
| --- | --- |

b)

3 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, 3 straipsnio 4 dalyje, 3a straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 2 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalies penktoje pastraipoje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus.“

| c) | įterpiama ši dalis:

  „3a.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*1) nustatytais principais.


  (*1)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

c)

įterpiama ši dalis:

„3a.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*1) nustatytais principais.

(*1)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*1

| d) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Pagal 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, 3 straipsnio 4 dalį, 3a straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 4 straipsnio 2 dalį, 5 straipsnio 2 dalį ar 10 straipsnio 8 dalies penktą pastraipą priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“
  ; |
| --- | --- |

d)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Pagal 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, 3 straipsnio 4 dalį, 3a straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 4 straipsnio 2 dalį, 5 straipsnio 2 dalį ar 10 straipsnio 8 dalies penktą pastraipą priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

| 10) | 47 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „3.   Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 28 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie galimybės įsigyti radijo įrenginius be jokio įkrovimo įrenginio ir be kabelių poveikį, ypač atsižvelgdama į patogumą vartotojams, aplinką teršiančių atliekų kiekio mažinimą, elgsenos pokyčius ir rinkos praktikos raidą. Jeigu tikslinga, prie tos ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šios direktyvos dalinio keitimo siekiant nustatyti privalomą įkrovimo įrenginio ir kabelių pardavimo atsiejimą nuo radijo įrenginio pardavimo.“
  ; |
| --- | --- |

10)

47 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 28 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie galimybės įsigyti radijo įrenginius be jokio įkrovimo įrenginio ir be kabelių poveikį, ypač atsižvelgdama į patogumą vartotojams, aplinką teršiančių atliekų kiekio mažinimą, elgsenos pokyčius ir rinkos praktikos raidą. Jeigu tikslinga, prie tos ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šios direktyvos dalinio keitimo siekiant nustatyti privalomą įkrovimo įrenginio ir kabelių pardavimo atsiejimą nuo radijo įrenginio pardavimo.“

| 11) | šios direktyvos priede pateiktas tekstas pridedamas kaip Ia priedas. |
| --- | --- |

11)

šios direktyvos priede pateiktas tekstas pridedamas kaip Ia priedas.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 28 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos Ia priedo I dalies 1.1–1.12 punktuose nurodytų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams taiko nuo 2024 m. gruodžio 28 d., o nuo 2026 m. balandžio 28 d. – Ia priedo I dalies 1.13 punkte nurodytų kategorijų ar klasių radijo įrenginiams.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2022 m. lapkričio 23 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  OL C 152, 2022 4 6, p. 82.

1

(2)  
  2022 m. spalio 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/53/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su radijo įrenginių tiekimu rinkai, suderinimo, kuria panaikinama Direktyva 1999/5/EB (OL L 153, 2014 5 22, p. 62).

3

(4)  
  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (OL L 197, 2012 7 24, p. 38).

4

(5)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

5

(6)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10).

6

(7)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

7

---

PRIEDAS

„Ia PRIEDAS

SPECIFIKACIJOS IR INFORMACIJA, SUSIJUSI SU TAM TIKRŲ KATEGORIJŲ AR KLASIŲ RADIJO ĮRENGINIAMS TAIKOMU ĮKROVIMU

I DALIS

Specifikacijos, susijusios su įkrovimo pajėgumais

| 1. | Šios dalies 2 ir 3 punktuose išdėstyti reikalavimai taikomi šių kategorijų ar klasių radijo įrenginiams:






  1.1. | nešiojamiesiems mobiliesiems telefonams; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

nešiojamiesiems mobiliesiems telefonams;

| 1.2. | planšetiniams kompiuteriams; |
| --- | --- |

1.2.

planšetiniams kompiuteriams;

| 1.3. | skaitmeniniams fotoaparatams ir vaizdo kameroms; |
| --- | --- |

1.3.

skaitmeniniams fotoaparatams ir vaizdo kameroms;

| 1.4. | ausinėms; |
| --- | --- |

1.4.

ausinėms;

| 1.5. | ausinėms su įmontuotu mikrofonu; |
| --- | --- |

1.5.

ausinėms su įmontuotu mikrofonu;

| 1.6. | nešiojamosioms vaizdo žaidimų konsolėms; |
| --- | --- |

1.6.

nešiojamosioms vaizdo žaidimų konsolėms;

| 1.7. | nešiojamiesiems garsiakalbiams; |
| --- | --- |

1.7.

nešiojamiesiems garsiakalbiams;

| 1.8. | e. skaityklėms; |
| --- | --- |

1.8.

e. skaityklėms;

| 1.9. | klaviatūroms; |
| --- | --- |

1.9.

klaviatūroms;

| 1.10. | pelėms; |
| --- | --- |

1.10.

pelėms;

| 1.11. | nešiojamosioms navigacijos sistemoms; |
| --- | --- |

1.11.

nešiojamosioms navigacijos sistemoms;

| 1.12. | belaidėms ausinėms; |
| --- | --- |

1.12.

belaidėms ausinėms;

| 1.13. | nešiojamiesiems kompiuteriams. |
| --- | --- |

1.13.

nešiojamiesiems kompiuteriams.

| 2. | Šios dalies 1 punkte nurodytų kategorijų ar klasių radijo įrenginiai, jei juos galima įkrauti laidiniu būdu:






  2.1. | turi turėti USB Type-C lizdą, kaip aprašyta standarte EN IEC 62680–1-3:2021 „Universaliųjų magistralių sąsajos, skirtos duomenims ir maitinimui. 1–3 dalis: Bendrieji komponentai. USB Type-C® kabelių ir jungčių specifikacija“, ir tas lizdas turi būti visuomet prieinamas ir veikiantis; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

turi turėti USB Type-C lizdą, kaip aprašyta standarte EN IEC 62680–1-3:2021 „Universaliųjų magistralių sąsajos, skirtos duomenims ir maitinimui. 1–3 dalis: Bendrieji komponentai. USB Type-C® kabelių ir jungčių specifikacija“, ir tas lizdas turi būti visuomet prieinamas ir veikiantis;

| 2.2. | gali būti įkrauti naudojant kabelį, atitinkantį standartą EN IEC 62680–1-3:2021 „Universaliųjų magistralių sąsajos, skirtos duomenims ir maitinimui. 1–3 dalis: Bendrieji komponentai. USB Type-C® kabelių ir jungčių specifikacija“. |
| --- | --- |

2.2.

gali būti įkrauti naudojant kabelį, atitinkantį standartą EN IEC 62680–1-3:2021 „Universaliųjų magistralių sąsajos, skirtos duomenims ir maitinimui. 1–3 dalis: Bendrieji komponentai. USB Type-C® kabelių ir jungčių specifikacija“.

| 3. | Šios dalies 1 punkte nurodytų kategorijų ar klasių radijo įrenginiai, jei juos galima įkrauti laidiniu būdu, esant didesnei nei 5 voltų įtampai ar didesnei nei 3 amperų srovei arba didesnei nei 15 vatų galiai:






  3.1. | turi turėti maitinimo tiekimą per USB, kaip aprašyta standarte EN IEC 62680–1-2:2021 „Universaliųjų magistralių sąsajos, skirtos duomenims ir maitinimui. 1–2 dalis: Bendrieji komponentai. Maitinimo tiekimo per USB specifikacija“; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

turi turėti maitinimo tiekimą per USB, kaip aprašyta standarte EN IEC 62680–1-2:2021 „Universaliųjų magistralių sąsajos, skirtos duomenims ir maitinimui. 1–2 dalis: Bendrieji komponentai. Maitinimo tiekimo per USB specifikacija“;

| 3.2. | turi užtikrinti, kad bet koks papildomas įkrovimo protokolas leidžia naudotis visomis 3.1 punkte nurodytomis maitinimo tiekimo per USB funkcijomis, nepriklausomai nuo to, koks įkrovimo įrenginys naudojamas. |
| --- | --- |

3.2.

turi užtikrinti, kad bet koks papildomas įkrovimo protokolas leidžia naudotis visomis 3.1 punkte nurodytomis maitinimo tiekimo per USB funkcijomis, nepriklausomai nuo to, koks įkrovimo įrenginys naudojamas.

II DALIS

Informacija apie specifikacijas, susijusias su įkrovimo pajėgumais ir suderinamais įkrovimo įrenginiais

Jei radijo įrenginys patenka į 3 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos taikymo sritį, laikantis 10 straipsnio 8 dalyje išdėstytų reikalavimų turi būti nurodyta ši informacija, kuri, be to, gali būti prieinama naudojantis QR kodais ar panašiais elektroniniais sprendimais:

| a) | visų kategorijų ar klasių radijo įrenginių, kuriems taikomi I dalyje išdėstyti reikalavimai, atveju laidinių įkrovimo įrenginių, kuriuos galima naudoti su tais radijo įrenginiais, galios reikalavimų aprašymas, įskaitant mažiausią galią, kurios reikia radijo įrenginiui įkrauti, ir didžiausią galią, kurios reikia radijo įrenginiui įkrauti didžiausiu įkrovimo greičiu, išreikštas vatais, rodant tekstą: „ kroviklio tiekiama galia turi būti ne mažesnė kaip [xx] vatų, reikalingų radijo įrenginiui, ir ne didesnė kaip [yy] vatų, kad būtų pasiektas didžiausias įkrovimo greitis“. Vatų skaičiumi atitinkamai išreiškiama mažiausia galia, kurios reikia radijo įrenginiui, ir didžiausia galia, kurios reikia radijo įrenginiui, kad būtų pasiektas didžiausias įkrovimo greitis; |
| --- | --- |

a)

visų kategorijų ar klasių radijo įrenginių, kuriems taikomi I dalyje išdėstyti reikalavimai, atveju laidinių įkrovimo įrenginių, kuriuos galima naudoti su tais radijo įrenginiais, galios reikalavimų aprašymas, įskaitant mažiausią galią, kurios reikia radijo įrenginiui įkrauti, ir didžiausią galią, kurios reikia radijo įrenginiui įkrauti didžiausiu įkrovimo greičiu, išreikštas vatais, rodant tekstą: „ kroviklio tiekiama galia turi būti ne mažesnė kaip [xx] vatų, reikalingų radijo įrenginiui, ir ne didesnė kaip [yy] vatų, kad būtų pasiektas didžiausias įkrovimo greitis“. Vatų skaičiumi atitinkamai išreiškiama mažiausia galia, kurios reikia radijo įrenginiui, ir didžiausia galia, kurios reikia radijo įrenginiui, kad būtų pasiektas didžiausias įkrovimo greitis;

| b) | radijo įrenginių, kuriems taikomi I dalies 3 punkte išdėstyti reikalavimai, atveju specifikacijų, susijusių su radijo įrenginio įkrovimo pajėgumais, aprašymas, jei juos galima įkrauti laidiniu būdu, esant didesnei nei 5 voltų įtampai ar didesnei nei 3 amperų srovei arba didesnei nei 15 vatų galiai, įskaitant nuorodą, kad radijo įrenginys palaiko maitinimo tiekimo per USB įkrovimo protokolą, rodant tekstą: „„USB PD“ greitasis įkrovimas“, ir nuorodą apie bet kurį kitą palaikomą įkrovimo protokolą, rodant jo pavadinimą teksto formatu. |
| --- | --- |

b)

radijo įrenginių, kuriems taikomi I dalies 3 punkte išdėstyti reikalavimai, atveju specifikacijų, susijusių su radijo įrenginio įkrovimo pajėgumais, aprašymas, jei juos galima įkrauti laidiniu būdu, esant didesnei nei 5 voltų įtampai ar didesnei nei 3 amperų srovei arba didesnei nei 15 vatų galiai, įskaitant nuorodą, kad radijo įrenginys palaiko maitinimo tiekimo per USB įkrovimo protokolą, rodant tekstą: „„USB PD“ greitasis įkrovimas“, ir nuorodą apie bet kurį kitą palaikomą įkrovimo protokolą, rodant jo pavadinimą teksto formatu.

III DALIS

Piktograma, nurodanti, ar įkrovimo įrenginys parduodamas su radijo įrenginiu

| 1. | Piktograma turi būti pateikiama šiais formatais:






  1.1. | Jeigu įkrovimo įrenginys parduodamas su radijo įrenginiu: |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

Jeigu įkrovimo įrenginys parduodamas su radijo įrenginiu:

Image 1

| 1.2. | Jeigu įkrovimo įrenginys nėra parduodamas su radijo įrenginiu: |
| --- | --- |

1.2.

Jeigu įkrovimo įrenginys nėra parduodamas su radijo įrenginiu:

Image 2

| 2. | Piktograma gali būti pateikta įvairiai (pvz., gali skirtis jos spalva, vidus gali būti užpildytas tam tikra spalva arba ne, gali skirtis linijų storis), tačiau ji turi išlikti matoma ir įskaitoma. Jeigu piktograma yra sumažinama ar padidinama, išlaikomos šios dalies 1 punkte pateikiamuose brėžiniuose išdėstytos proporcijos. Šios dalies 1 punkte nurodytas matmuo „a“ turi būti didesnis nei 7 mm arba lygus 7 mm, nepriklausomai nuo įvairavimo. |
| --- | --- |

2.

IV DALIS

Etiketės turinys ir formatas

| 1. | Etiketė turi būti šio formato: |
| --- | --- |

1.

Image 3

| 2. | Raidės „XX“ pakeičiamos skaičiumi, atitinkančiu mažiausią galią, kurios reikia radijo įrenginiui įkrauti, kuris apibrėžia mažiausią galią, kurią įkrovimo įrenginys turi tiekti, kad įkrautų radijo įrenginį. Raidės „YY“ pakeičiamos skaičiumi, atitinkančiu didžiausią galią, kurios reikia radijo įrenginio pasiekti didžiausiam įkrovimo greičiui, kuris apibrėžia galią, kurios reikia įkrovimo įrenginiui pasiekti bent tą didžiausią įkrovimo greitį. Santrumpa „USB PD“ („USB Power Delivery“) pateikiama, jeigu radijo įrenginys palaiko tą įkrovimo ryšių protokolą. „USB PD“ – protokolas, kuriuo užtikrinamas greičiausias srovės tiekimas iš įkrovimo įrenginio į radijo įrenginį netrumpinant baterijos naudojimo trukmės. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Etiketė gali būti pateikta įvairiai (pvz., gali skirtis jos spalva, vidus gali būti užpildytas tam tikra spalva arba ne, gali skirtis linijų storis), tačiau ji turi išlikti matoma ir įskaitoma. Jeigu etiketė yra sumažinama ar padidinama, išlaikomos šios dalies 1 punkte pateikiamuose brėžiniuose išdėstytos proporcijos. Šios dalies 1 punkte nurodytas matmuo „a“ turi būti didesnis nei 7 mm arba lygus 7 mm, nepriklausomai nuo įvairavimo. |
| --- | --- |

3.

---

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/44

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2022/2381

2022 m. lapkričio 23 d.

dėl biržinių bendrovių direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir susijusių priemonių

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 157 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2 straipsnį lygybė yra viena iš pamatinių Sąjungos vertybių ir yra bendra valstybėms narėms, kurių visuomenėje vyrauja moterų ir vyrų lygybė. Pagal ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį Sąjunga turi skatinti moterų ir vyrų lygybę; |
| --- | --- |

(1)

pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2 straipsnį lygybė yra viena iš pamatinių Sąjungos vertybių ir yra bendra valstybėms narėms, kurių visuomenėje vyrauja moterų ir vyrų lygybė. Pagal ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį Sąjunga turi skatinti moterų ir vyrų lygybę;

| (2) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 157 straipsnio 3 dalimi Europos Parlamentui ir Tarybai suteikiami įgaliojimai priimti priemones, kuriomis užtikrinamas moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio užimtumo bei profesinės veiklos principo taikymas; |
| --- | --- |

(2)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 157 straipsnio 3 dalimi Europos Parlamentui ir Tarybai suteikiami įgaliojimai priimti priemones, kuriomis užtikrinamas moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio užimtumo bei profesinės veiklos principo taikymas;

| (3) | siekiant užtikrinti visišką vyrų ir moterų lygybę per visą darbingą amžių, SESV 157 straipsnio 4 dalimi sudaromos sąlygos imtis pozityvių veiksmų valstybėms narėms leidžiant toliau taikyti ar priimti priemones, numatančias konkrečias lengvatas, padedančias nepakankamai atstovaujamai lyčiai verstis profesine veikla arba šalinančias ar kompensuojančias nepalankias profesinės veiklos sąlygas. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 23 straipsnyje numatyta, kad moterų ir vyrų lygybė turi būti užtikrinta visose srityse ir kad lygybės principas nekliudo laikytis ar imtis priemonių, numatančių konkrečias lengvatas, padedančias nepakankamai atstovaujamai lyčiai; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti visišką vyrų ir moterų lygybę per visą darbingą amžių, SESV 157 straipsnio 4 dalimi sudaromos sąlygos imtis pozityvių veiksmų valstybėms narėms leidžiant toliau taikyti ar priimti priemones, numatančias konkrečias lengvatas, padedančias nepakankamai atstovaujamai lyčiai verstis profesine veikla arba šalinančias ar kompensuojančias nepalankias profesinės veiklos sąlygas. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 23 straipsnyje numatyta, kad moterų ir vyrų lygybė turi būti užtikrinta visose srityse ir kad lygybės principas nekliudo laikytis ar imtis priemonių, numatančių konkrečias lengvatas, padedančias nepakankamai atstovaujamai lyčiai;

| (4) | dokumente dėl Europos socialinių teisių ramsčio, apie kurį 2017 m. drauge paskelbė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, nurodyti principai, be kita ko, apima vienodą požiūrį į moteris ir vyrus ir jų galimybes, įskaitant dalyvavimą darbo rinkoje, įdarbinimo sąlygas ir karjeros galimybes; |
| --- | --- |

(4)

dokumente dėl Europos socialinių teisių ramsčio, apie kurį 2017 m. drauge paskelbė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, nurodyti principai, be kita ko, apima vienodą požiūrį į moteris ir vyrus ir jų galimybes, įskaitant dalyvavimą darbo rinkoje, įdarbinimo sąlygas ir karjeros galimybes;

| (5) | kad būtų užtikrinta lyčių lygybė darbe, reikia laikytis visapusiško požiūrio, kuriuo, be kita ko, būtų skatinamas lyčių požiūriu subalansuotas sprendimų priėmimas bendrovėse visais lygmenimis, taip pat panaikinamas vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkis. Lygybės darbe užtikrinimas taip pat yra pagrindinė būtina sąlyga siekiant sumažinti moterų skurdą; |
| --- | --- |

(5)

kad būtų užtikrinta lyčių lygybė darbe, reikia laikytis visapusiško požiūrio, kuriuo, be kita ko, būtų skatinamas lyčių požiūriu subalansuotas sprendimų priėmimas bendrovėse visais lygmenimis, taip pat panaikinamas vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkis. Lygybės darbe užtikrinimas taip pat yra pagrindinė būtina sąlyga siekiant sumažinti moterų skurdą;

| (6) | Tarybos rekomendacijoje 84/635/EEB (4) rekomenduota, kad valstybės narės imtųsi veiksmų siekdamos užtikrinti, kad pozityvūs veiksmai apimtų, kiek tai įmanoma, veiksmus, kuriais skatinamas aktyvus moterų dalyvavimas sprendimus priimančiuose organuose. Tarybos rekomendacijoje 96/694/EB (5) rekomenduota, kad valstybės narės skatintų privatųjį sektorių didinti moterų skaičių visais sprendimų priėmimo lygmenimis, visų pirma, priimdamos lygybės užtikrinimo planus ir pozityvių veiksmų programas arba jais (jomis) vadovaudamosi; |
| --- | --- |

(6)

Tarybos rekomendacijoje 84/635/EEB (4) rekomenduota, kad valstybės narės imtųsi veiksmų siekdamos užtikrinti, kad pozityvūs veiksmai apimtų, kiek tai įmanoma, veiksmus, kuriais skatinamas aktyvus moterų dalyvavimas sprendimus priimančiuose organuose. Tarybos rekomendacijoje 96/694/EB (5) rekomenduota, kad valstybės narės skatintų privatųjį sektorių didinti moterų skaičių visais sprendimų priėmimo lygmenimis, visų pirma, priimdamos lygybės užtikrinimo planus ir pozityvių veiksmų programas arba jais (jomis) vadovaudamosi;

| (7) | šia direktyva siekiama užtikrinti moterų ir vyrų lygių galimybių principo taikymą ir pasiekti subalansuotą lyčių atstovavimą tarp aukščiausias vadovaujamąsias pozicijas užimančių asmenų, nustatant procedūrinių reikalavimų rinkinį dėl kandidatų atrankos į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas remiantis skaidrumu ir nuopelnais; |
| --- | --- |

(7)

šia direktyva siekiama užtikrinti moterų ir vyrų lygių galimybių principo taikymą ir pasiekti subalansuotą lyčių atstovavimą tarp aukščiausias vadovaujamąsias pozicijas užimančių asmenų, nustatant procedūrinių reikalavimų rinkinį dėl kandidatų atrankos į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas remiantis skaidrumu ir nuopelnais;

| (8) | pastaraisiais metais Komisija pateikė kelias ataskaitas, kuriose įvertinama lyčių lygybė ekonominių sprendimų priėmimo srityje. Ji paragino biržines bendroves didinti nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų skaičių jų valdybose taikant savireguliavimo priemones ir savanoriškai prisiimti konkrečius įsipareigojimus šioje srityje. Savo 2010 m. kovo 5 d. komunikate „Tvirtesnis įsipareigojimas siekti moterų ir vyrų lygybės. Moterų chartija“ Komisija pabrėžė, kad moterims vis dar nesuteikiama visapusiška prieiga prie dalijimosi valdžia ir galimybė dalyvauti sprendimų priėmime, kiek tai susiję su politiniu ir ekonominiu gyvenimu viešajame ir privačiajame sektoriuose, ir dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą naudotis turimomis galiomis siekiant teisingesnio moterų ir vyrų atstovavimo galios pozicijose visuomeniniame gyvenime ir ekonomikoje. 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikate „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ lyčių pusiausvyros gerinimas sprendimų priėmime buvo nustatytas kaip vienas iš prioritetų. Lyčių pusiausvyros sprendimų priėmime ir politikoje užtikrinimas yra vienas iš 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikate „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ nustatytų prioritetų; |
| --- | --- |

(8)

pastaraisiais metais Komisija pateikė kelias ataskaitas, kuriose įvertinama lyčių lygybė ekonominių sprendimų priėmimo srityje. Ji paragino biržines bendroves didinti nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų skaičių jų valdybose taikant savireguliavimo priemones ir savanoriškai prisiimti konkrečius įsipareigojimus šioje srityje. Savo 2010 m. kovo 5 d. komunikate „Tvirtesnis įsipareigojimas siekti moterų ir vyrų lygybės. Moterų chartija“ Komisija pabrėžė, kad moterims vis dar nesuteikiama visapusiška prieiga prie dalijimosi valdžia ir galimybė dalyvauti sprendimų priėmime, kiek tai susiję su politiniu ir ekonominiu gyvenimu viešajame ir privačiajame sektoriuose, ir dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą naudotis turimomis galiomis siekiant teisingesnio moterų ir vyrų atstovavimo galios pozicijose visuomeniniame gyvenime ir ekonomikoje. 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikate „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ lyčių pusiausvyros gerinimas sprendimų priėmime buvo nustatytas kaip vienas iš prioritetų. Lyčių pusiausvyros sprendimų priėmime ir politikoje užtikrinimas yra vienas iš 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikate „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ nustatytų prioritetų;

| (9) | savo 2011 m. kovo 7 d. išvadose dėl Europos lyčių lygybės pakto (2011–2020 m.) Taryba pripažino, kad lyčių lygybės politika yra gyvybiškai svarbi ekonomikos augimui, klestėjimui ir konkurencingumui. Ji dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą panaikinti lyčių nelygybę, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai, ypač trijose lyčių lygybės požiūriu itin svarbiose užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties skatinimo srityse. Ji taip pat paragino imtis veiksmų, kuriais būtų skatinamas vienodas moterų ir vyrų dalyvavimas priimant sprendimus visais lygmenimis ir visose srityse, kad būtų išnaudoti visi turimi talentai. Tuo atžvilgiu naudojimasis visu esamu talentu, žiniomis bei idėjomis praturtintų žmogiškųjų išteklių įvairovę ir pagerintų verslo perspektyvas; |
| --- | --- |

(9)

savo 2011 m. kovo 7 d. išvadose dėl Europos lyčių lygybės pakto (2011–2020 m.) Taryba pripažino, kad lyčių lygybės politika yra gyvybiškai svarbi ekonomikos augimui, klestėjimui ir konkurencingumui. Ji dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą panaikinti lyčių nelygybę, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai, ypač trijose lyčių lygybės požiūriu itin svarbiose užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties skatinimo srityse. Ji taip pat paragino imtis veiksmų, kuriais būtų skatinamas vienodas moterų ir vyrų dalyvavimas priimant sprendimus visais lygmenimis ir visose srityse, kad būtų išnaudoti visi turimi talentai. Tuo atžvilgiu naudojimasis visu esamu talentu, žiniomis bei idėjomis praturtintų žmogiškųjų išteklių įvairovę ir pagerintų verslo perspektyvas;

| (10) | savo 2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau – Strategija „Europa 2020“) Komisija pripažino, kad aktyvesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje yra būtinas siekiant paspartinti ekonomikos augimą ir atremti demografinius iššūkius Europoje. Strategijoje „Europa 2020“ nustatytas pagrindinis tikslas ne vėliau kaip 2020 m. padidinti 20–64 m. Sąjungos gyventojų užimtumo lygį bent iki 75 %. Svarbu, kad būtų prisiimtas aiškus įsipareigojimas panaikinti vis dar egzistuojantį vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį ir kad būtų dar aktyviau šalinamos visos kliūtys, trukdančios moterims dalyvauti darbo rinkoje, įskaitant esamą „stiklo lubų“ reiškinį. Porto deklaracijoje (6), kuri valstybių ar Vyriausybių vadovų buvo pasirašyta 2021 m. gegužės 8 d., palankiai įvertinti nauji Sąjungos pagrindiniai tikslai, susiję su darbo vietomis, įgūdžiais bei skurdo mažinimu, ir peržiūrėta socialinių rodiklių suvestinė, Komisijos pasiūlyta jos 2021 m. kovo 4 d. komunikate „Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas“. Tame veiksmų plane numatyta, kad ne vėliau kaip 2030 m. 20–64 m. amžiaus Sąjungos gyventojų užimtumo lygis būtų bent 78 %, būtina stengtis bent perpus sumažinti lyčių užimtumo skirtumą, palyginti su 2019 m. Tikėtina, kad aktyvesnis moterų dalyvavimas priimant ekonominius sprendimus, visų pirma, didesnis jų skaičius valdybose, turės teigiamą šalutinį poveikį moterų užimtumui atitinkamose bendrovėse ir visai ekonomikai. Atsižvelgiant į poreikį išnaudoti turimą tiek moterų, tiek vyrų talento rezervą, po COVID-19 krizės lyčių lygybės ir įtraukaus vadovavimo aspektai yra kaip niekada svarbūs. Moksliniai tyrimai parodė, kad įtrauktis ir įvairovė įgalina atsigavimą ir atsparumą. Jie yra labai svarbūs norint užtikrinti Sąjungos ekonominį konkurencingumą, skatinti inovacijas ir didinti profesinius standartus valdybose; |
| --- | --- |

(10)

savo 2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau – Strategija „Europa 2020“) Komisija pripažino, kad aktyvesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje yra būtinas siekiant paspartinti ekonomikos augimą ir atremti demografinius iššūkius Europoje. Strategijoje „Europa 2020“ nustatytas pagrindinis tikslas ne vėliau kaip 2020 m. padidinti 20–64 m. Sąjungos gyventojų užimtumo lygį bent iki 75 %. Svarbu, kad būtų prisiimtas aiškus įsipareigojimas panaikinti vis dar egzistuojantį vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį ir kad būtų dar aktyviau šalinamos visos kliūtys, trukdančios moterims dalyvauti darbo rinkoje, įskaitant esamą „stiklo lubų“ reiškinį. Porto deklaracijoje (6), kuri valstybių ar Vyriausybių vadovų buvo pasirašyta 2021 m. gegužės 8 d., palankiai įvertinti nauji Sąjungos pagrindiniai tikslai, susiję su darbo vietomis, įgūdžiais bei skurdo mažinimu, ir peržiūrėta socialinių rodiklių suvestinė, Komisijos pasiūlyta jos 2021 m. kovo 4 d. komunikate „Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas“. Tame veiksmų plane numatyta, kad ne vėliau kaip 2030 m. 20–64 m. amžiaus Sąjungos gyventojų užimtumo lygis būtų bent 78 %, būtina stengtis bent perpus sumažinti lyčių užimtumo skirtumą, palyginti su 2019 m. Tikėtina, kad aktyvesnis moterų dalyvavimas priimant ekonominius sprendimus, visų pirma, didesnis jų skaičius valdybose, turės teigiamą šalutinį poveikį moterų užimtumui atitinkamose bendrovėse ir visai ekonomikai. Atsižvelgiant į poreikį išnaudoti turimą tiek moterų, tiek vyrų talento rezervą, po COVID-19 krizės lyčių lygybės ir įtraukaus vadovavimo aspektai yra kaip niekada svarbūs. Moksliniai tyrimai parodė, kad įtrauktis ir įvairovė įgalina atsigavimą ir atsparumą. Jie yra labai svarbūs norint užtikrinti Sąjungos ekonominį konkurencingumą, skatinti inovacijas ir didinti profesinius standartus valdybose;

| (11) | savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliucijoje dėl moterų ir vadovaujamųjų pareigų verslo srityje Europos Parlamentas paragino bendroves siekti, kad ne vėliau kaip 2015 m. moterų skaičius valdymo organuose pasiektų būtinuosius 30 %, o ne vėliau kaip 2020 m. – 40 %. Joje Komisija raginama ne vėliau kaip 2012 m. pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriame, be kita ko, būtų nustatytos kvotos, jeigu paaiškėtų, kad veiksmų, kurių ėmėsi bendrovės ir valstybės narės, nepakanka. Svarbu, kad toks teisės aktas būtų laikinai įgyvendinamas ir paspartintų pokyčius bei skubias reformas, skirtas įsigalėjusiai lyčių nelygybei ir stereotipams ekonominių sprendimų priėmimo srityje panaikinti. Tokį prašymą dėl teisės akto Europos Parlamentas pakartojo savo 2012 m. kovo 13 d. ir 2021 m. sausio 21 d. rezoliucijose; |
| --- | --- |

(11)

savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliucijoje dėl moterų ir vadovaujamųjų pareigų verslo srityje Europos Parlamentas paragino bendroves siekti, kad ne vėliau kaip 2015 m. moterų skaičius valdymo organuose pasiektų būtinuosius 30 %, o ne vėliau kaip 2020 m. – 40 %. Joje Komisija raginama ne vėliau kaip 2012 m. pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriame, be kita ko, būtų nustatytos kvotos, jeigu paaiškėtų, kad veiksmų, kurių ėmėsi bendrovės ir valstybės narės, nepakanka. Svarbu, kad toks teisės aktas būtų laikinai įgyvendinamas ir paspartintų pokyčius bei skubias reformas, skirtas įsigalėjusiai lyčių nelygybei ir stereotipams ekonominių sprendimų priėmimo srityje panaikinti. Tokį prašymą dėl teisės akto Europos Parlamentas pakartojo savo 2012 m. kovo 13 d. ir 2021 m. sausio 21 d. rezoliucijose;

| (12) | svarbu, kad Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros rodytų pavyzdį lyčių lygybės srityje, inter alia, nustatydamos subalansuoto lyčių atstovavimo visais valdymo lygmenimis tikslus. Ypač daug dėmesio reikia skirti vyresniųjų vadovų įdarbinimo politikai. Todėl savo 2020 m. kovo 5 d. komunikate „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ Komisija pabrėžė, kad Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros turėtų užtikrinti lyčių pusiausvyrą tarp aukščiausias vadovaujamąsias pareigas einančių asmenų. Savo 2022 m. balandžio 5 d. komunikate „Naujausioji žmogiškųjų išteklių strategija“ Komisija įsipareigojo ne vėliau kaip 2024 m. užtikrinti visišką lyčių lygybę visais savo valdymo lygmenimis. Komisija stebės pažangą ir tuo atžvilgiu reguliariai skelbs informaciją interneto svetainėje. Komisija toliau dalijasi geriausios praktikos pavyzdžiais su kitomis Sąjungos institucijomis, įstaigomis, organais bei agentūromis ir interneto svetainėje skelbs informaciją apie lyčių pusiausvyrą tarp aukščiausias vadovaujamąsias pareigas einančių asmenų tose institucijose, įstaigose, organuose bei agentūrose. Europos Parlamentas savo 2020 m. sausio 13 d. Biuro sprendimu susitarė nustatyti 2024 m. tikslus dėl lyčių pusiausvyros tarp aukštesniosios ir viduriniosios grandies vadovaujamąsias pozicijas užimančių asmenų. Europos Parlamentas toliau stebės pažangą visais savo valdymo lygmenimis ir sieks rodyti pavyzdį. Savo 2021–2024 m. įvairovės ir įtraukties strategijoje Taryba įsipareigojo pasiekti lyčių lygybę tarp jos Generaliniame sekretoriate (toliau – TGS) vadovaujamąsias pozicijas užimančių asmenų, numatydama užtikrinti 45–55 % maržą ne vėliau kaip iki 2026 m. pabaigos. TGS veiksmų plane dėl lyčių lygybės tarp vadovaujamąsias pareigas einančių asmenų nustatomos priemonės tam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(12)

svarbu, kad Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros rodytų pavyzdį lyčių lygybės srityje, inter alia, nustatydamos subalansuoto lyčių atstovavimo visais valdymo lygmenimis tikslus. Ypač daug dėmesio reikia skirti vyresniųjų vadovų įdarbinimo politikai. Todėl savo 2020 m. kovo 5 d. komunikate „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ Komisija pabrėžė, kad Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros turėtų užtikrinti lyčių pusiausvyrą tarp aukščiausias vadovaujamąsias pareigas einančių asmenų. Savo 2022 m. balandžio 5 d. komunikate „Naujausioji žmogiškųjų išteklių strategija“ Komisija įsipareigojo ne vėliau kaip 2024 m. užtikrinti visišką lyčių lygybę visais savo valdymo lygmenimis. Komisija stebės pažangą ir tuo atžvilgiu reguliariai skelbs informaciją interneto svetainėje. Komisija toliau dalijasi geriausios praktikos pavyzdžiais su kitomis Sąjungos institucijomis, įstaigomis, organais bei agentūromis ir interneto svetainėje skelbs informaciją apie lyčių pusiausvyrą tarp aukščiausias vadovaujamąsias pareigas einančių asmenų tose institucijose, įstaigose, organuose bei agentūrose. Europos Parlamentas savo 2020 m. sausio 13 d. Biuro sprendimu susitarė nustatyti 2024 m. tikslus dėl lyčių pusiausvyros tarp aukštesniosios ir viduriniosios grandies vadovaujamąsias pozicijas užimančių asmenų. Europos Parlamentas toliau stebės pažangą visais savo valdymo lygmenimis ir sieks rodyti pavyzdį. Savo 2021–2024 m. įvairovės ir įtraukties strategijoje Taryba įsipareigojo pasiekti lyčių lygybę tarp jos Generaliniame sekretoriate (toliau – TGS) vadovaujamąsias pozicijas užimančių asmenų, numatydama užtikrinti 45–55 % maržą ne vėliau kaip iki 2026 m. pabaigos. TGS veiksmų plane dėl lyčių lygybės tarp vadovaujamąsias pareigas einančių asmenų nustatomos priemonės tam tikslui pasiekti;

| (13) | svarbu, kad bendrovės ir įmonės skatintų, remtų ir ugdytų moterų talentą visais lygmenimis ir per visą jų karjerą siekiant užtikrinti, kad kvalifikuotoms moterims būtų suteiktos galimybės užimti pozicijas valdyboje ir vadovaujamąsias pozicijas; |
| --- | --- |

(13)

svarbu, kad bendrovės ir įmonės skatintų, remtų ir ugdytų moterų talentą visais lygmenimis ir per visą jų karjerą siekiant užtikrinti, kad kvalifikuotoms moterims būtų suteiktos galimybės užimti pozicijas valdyboje ir vadovaujamąsias pozicijas;

| (14) | siekiant skatinti lyčių lygybę ir remti moterų dalyvavimą priimant sprendimus, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/1158 (7), kuria skatinama tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, numatyta, kad valstybės narės turi imtis būtinų priemonių, kad užtikrintų vienodą moterų ir vyrų dalijimąsi priežiūros pareigomis, be esamų motinystės atostogų numatydamos vaiko priežiūros, tėvystės ir prižiūrinčiojo asmens atostogas. Ta direktyva taip pat numato teisę prašyti susitarimo dėl lanksčių darbo sąlygų; |
| --- | --- |

(14)

siekiant skatinti lyčių lygybę ir remti moterų dalyvavimą priimant sprendimus, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/1158 (7), kuria skatinama tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, numatyta, kad valstybės narės turi imtis būtinų priemonių, kad užtikrintų vienodą moterų ir vyrų dalijimąsi priežiūros pareigomis, be esamų motinystės atostogų numatydamos vaiko priežiūros, tėvystės ir prižiūrinčiojo asmens atostogas. Ta direktyva taip pat numato teisę prašyti susitarimo dėl lanksčių darbo sąlygų;

| (15) | skirti moteris į direktorių pareigas trukdo keletas konkrečių veiksnių, kuriuos galima pašalinti ne tik taikant privalomas taisykles, bet ir įgyvendinant švietimo iniciatyvas bei paskatas, kuriomis siekiama propaguoti gerąją praktiką. Pirmiausia, labai svarbu verslo mokyklose ir universitetuose didinti sąmoningumą apie lyčių lygybės naudą siekiant didinti bendrovių konkurencingumą. Taip pat būtina skatinti reguliarią direktorių kaitą ir nustatyti pozityvias priemones, kuriomis siekiama skatinti ir atlyginti valstybių narių bei bendrovių pastangas nustatyti ryžtingesnį požiūrį į tokius pokyčius aukščiausiuose ekonominius sprendimus priimančiuose organuose visais lygmenimis; |
| --- | --- |

(15)

skirti moteris į direktorių pareigas trukdo keletas konkrečių veiksnių, kuriuos galima pašalinti ne tik taikant privalomas taisykles, bet ir įgyvendinant švietimo iniciatyvas bei paskatas, kuriomis siekiama propaguoti gerąją praktiką. Pirmiausia, labai svarbu verslo mokyklose ir universitetuose didinti sąmoningumą apie lyčių lygybės naudą siekiant didinti bendrovių konkurencingumą. Taip pat būtina skatinti reguliarią direktorių kaitą ir nustatyti pozityvias priemones, kuriomis siekiama skatinti ir atlyginti valstybių narių bei bendrovių pastangas nustatyti ryžtingesnį požiūrį į tokius pokyčius aukščiausiuose ekonominius sprendimus priimančiuose organuose visais lygmenimis;

| (16) | Sąjunga turi didelį aukštos kvalifikacijos moterų rezervą, kuris nuolat didėja – tai patvirtina faktas, kad 60 % universitetų absolventų yra moterys. Siekiant veiksmingai išnaudoti tą esamą rezervą, o tai itin svarbu reaguojant į Sąjungos demografinius ir ekonominius iššūkius, labai svarbu pasiekti lyčių pusiausvyrą valdybose. Taigi, nepakankamas moterų atstovavimas valdybose yra neišnaudota galimybė valstybių narių ekonomikai apskritai ir jų vystymuisi bei augimui. Išnaudojus esamą moterų talento rezervą, ir atskiri asmenys, ir viešasis sektorius gautų didesnę investicijų į švietimą grąžą. Plačiai pripažįstama, kad dėl moterų dalyvavimo valdybose pagerėja įmonių valdymas, nes dėl įvairesnio ir kolektyvinio mąstymo, apimančio platesnį požiūrių spektrą, pagerėja komandų veiklos rezultatai ir sprendimų priėmimo kokybė. Daugelis tyrimų parodė, kad įvairovė skatina iniciatyvesnį verslo modelį, labiau subalansuotus sprendimus ir griežtesnius profesinius standartus valdybose, kurie geriau atsispindi visuomenės realijas ir vartotojų poreikius. Tai taip pat skatina inovacijas. Daugybė tyrimų taip pat parodė, kad tarp lyčių įvairovės aukščiausios vadovybės lygmeniu ir bendrovės finansinių rezultatų bei pelningumo yra teigiamas ryšys, o tai lemia reikšmingą ilgalaikį tvarų augimą. Todėl pasiekti lyčių pusiausvyrą valdybose yra itin svarbu siekiant užtikrinti Sąjungos konkurencingumą globalizuotoje ekonomikoje ir tai suteiktų lyginamąjį pranašumą trečiųjų valstybių atžvilgiu; |
| --- | --- |

(16)

Sąjunga turi didelį aukštos kvalifikacijos moterų rezervą, kuris nuolat didėja – tai patvirtina faktas, kad 60 % universitetų absolventų yra moterys. Siekiant veiksmingai išnaudoti tą esamą rezervą, o tai itin svarbu reaguojant į Sąjungos demografinius ir ekonominius iššūkius, labai svarbu pasiekti lyčių pusiausvyrą valdybose. Taigi, nepakankamas moterų atstovavimas valdybose yra neišnaudota galimybė valstybių narių ekonomikai apskritai ir jų vystymuisi bei augimui. Išnaudojus esamą moterų talento rezervą, ir atskiri asmenys, ir viešasis sektorius gautų didesnę investicijų į švietimą grąžą. Plačiai pripažįstama, kad dėl moterų dalyvavimo valdybose pagerėja įmonių valdymas, nes dėl įvairesnio ir kolektyvinio mąstymo, apimančio platesnį požiūrių spektrą, pagerėja komandų veiklos rezultatai ir sprendimų priėmimo kokybė. Daugelis tyrimų parodė, kad įvairovė skatina iniciatyvesnį verslo modelį, labiau subalansuotus sprendimus ir griežtesnius profesinius standartus valdybose, kurie geriau atsispindi visuomenės realijas ir vartotojų poreikius. Tai taip pat skatina inovacijas. Daugybė tyrimų taip pat parodė, kad tarp lyčių įvairovės aukščiausios vadovybės lygmeniu ir bendrovės finansinių rezultatų bei pelningumo yra teigiamas ryšys, o tai lemia reikšmingą ilgalaikį tvarų augimą. Todėl pasiekti lyčių pusiausvyrą valdybose yra itin svarbu siekiant užtikrinti Sąjungos konkurencingumą globalizuotoje ekonomikoje ir tai suteiktų lyginamąjį pranašumą trečiųjų valstybių atžvilgiu;

| (17) | padidinus moterų atstovavimą valdybose, poveikį patirtų ne tik į valdybas paskirtos moterys, bet tai taip pat padėtų į bendrovę pritraukti moterų talento ir užtikrinti didesnį moterų skaičių visais valdymo lygmenimis ir tarp darbuotojų. Todėl, tikėtina, kad didesnė moterų dalis valdybose darys teigiamą poveikį šalinant tiek vyrų ir moterų užimtumo atotrūkį, tiek vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį; |
| --- | --- |

(17)

padidinus moterų atstovavimą valdybose, poveikį patirtų ne tik į valdybas paskirtos moterys, bet tai taip pat padėtų į bendrovę pritraukti moterų talento ir užtikrinti didesnį moterų skaičių visais valdymo lygmenimis ir tarp darbuotojų. Todėl, tikėtina, kad didesnė moterų dalis valdybose darys teigiamą poveikį šalinant tiek vyrų ir moterų užimtumo atotrūkį, tiek vyrų ir moterų darbo užmokesčio atotrūkį;

| (18) | nepaisant įrodymų, pagrindžiančių naudingą lyčių pusiausvyros poveikį pačioms bendrovėms bei ekonomikai apskritai ir nepaisant galiojančios Sąjungos teisės, kuria draudžiama diskriminacija dėl lyties, ir esamų Sąjungos lygmeniu įgyvendinamų veiksmų, kuriais skatinamas savireguliavimas, bendrovių aukščiausiuose sprendimus priimančiuose organuose visoje Sąjungoje moterys vis dar yra itin nepakankamai atstovaujamos. Statistika rodo, kad aukščiausio lygio verslo sprendimų priėmimo procese dalyvaujančių moterų dalis tebėra labai maža. Jeigu net nesvarstoma galimybė, kad pusė talento rezervo galėtų būti paskirta į aukščiausias vadovaujamąsias pareigas, galėtų nukentėti pats paskyrimų procesas ir kokybė, o dėl to padidėtų nepasitikėjimas verslo valdžios struktūromis ir galbūt sumažėtų turimo žmogiškojo kapitalo naudojimo veiksmingumas. Svarbu, kad įmonių sprendimų priėmimo procese būtų teisingai atspindėta visuomenės sudėtis ir kad būtų išnaudojamas visų Sąjungos gyventojų potencialas. Europos lyčių lygybės instituto duomenimis, 2021 m. vidutiniškai 30,6 % valdybos narių didžiausiose biržinėse bendrovėse ir tik 8,5 % pirmininkų buvo moterys. Tai rodo nesąžiningą ir diskriminacinį nepakankamą moterų atstovavimą, kuriuo akivaizdžiai pažeidžiami Sąjungos lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityse principai. Todėl turėtų būti nustatytos ir sustiprintos priemonės, skirtos skatinti moterų karjeros galimybėms visais valdymo lygmenimis, ir turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys tam, kad būtų užtikrinta, kad tokių priemonių būtų imtasi biržinėse bendrovėse dėl didelės tokių bendrovių ekonominės ir socialinės atsakomybės. Be to, svarbu, kad Sąjungos įstaigos, organai ir agentūros rodytų pavyzdį panaikindami esamą lyčių disbalansą savo pačių valdybų sudėtyje; |
| --- | --- |

(18)

nepaisant įrodymų, pagrindžiančių naudingą lyčių pusiausvyros poveikį pačioms bendrovėms bei ekonomikai apskritai ir nepaisant galiojančios Sąjungos teisės, kuria draudžiama diskriminacija dėl lyties, ir esamų Sąjungos lygmeniu įgyvendinamų veiksmų, kuriais skatinamas savireguliavimas, bendrovių aukščiausiuose sprendimus priimančiuose organuose visoje Sąjungoje moterys vis dar yra itin nepakankamai atstovaujamos. Statistika rodo, kad aukščiausio lygio verslo sprendimų priėmimo procese dalyvaujančių moterų dalis tebėra labai maža. Jeigu net nesvarstoma galimybė, kad pusė talento rezervo galėtų būti paskirta į aukščiausias vadovaujamąsias pareigas, galėtų nukentėti pats paskyrimų procesas ir kokybė, o dėl to padidėtų nepasitikėjimas verslo valdžios struktūromis ir galbūt sumažėtų turimo žmogiškojo kapitalo naudojimo veiksmingumas. Svarbu, kad įmonių sprendimų priėmimo procese būtų teisingai atspindėta visuomenės sudėtis ir kad būtų išnaudojamas visų Sąjungos gyventojų potencialas. Europos lyčių lygybės instituto duomenimis, 2021 m. vidutiniškai 30,6 % valdybos narių didžiausiose biržinėse bendrovėse ir tik 8,5 % pirmininkų buvo moterys. Tai rodo nesąžiningą ir diskriminacinį nepakankamą moterų atstovavimą, kuriuo akivaizdžiai pažeidžiami Sąjungos lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityse principai. Todėl turėtų būti nustatytos ir sustiprintos priemonės, skirtos skatinti moterų karjeros galimybėms visais valdymo lygmenimis, ir turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys tam, kad būtų užtikrinta, kad tokių priemonių būtų imtasi biržinėse bendrovėse dėl didelės tokių bendrovių ekonominės ir socialinės atsakomybės. Be to, svarbu, kad Sąjungos įstaigos, organai ir agentūros rodytų pavyzdį panaikindami esamą lyčių disbalansą savo pačių valdybų sudėtyje;

| (19) | moterų skaičius valdybose pastaraisiais metais augo labai lėtai. Pažangos tempas valstybėse narėse buvo skirtingas, todėl labai skiriasi pasiekti rezultatai. Daug didesnė pažanga padaryta tose valstybėse narėse, kuriose buvo nustatytos privalomos priemonės. Atsižvelgiant į tai, kad požiūriai į lyčių pusiausvyros valdybose gerinimą yra labai nevienodi, tikėtina, kad tokie skirtumai dar didės. Todėl valstybės narės raginamos keistis informacija apie taikomas veiksmingas priemones bei nacionaliniu lygmeniu priimtą politiką, taip pat keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kad visoje Sąjungoje būtų daroma pažanga siekiant užtikrinti labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą valdybose; |
| --- | --- |

(19)

moterų skaičius valdybose pastaraisiais metais augo labai lėtai. Pažangos tempas valstybėse narėse buvo skirtingas, todėl labai skiriasi pasiekti rezultatai. Daug didesnė pažanga padaryta tose valstybėse narėse, kuriose buvo nustatytos privalomos priemonės. Atsižvelgiant į tai, kad požiūriai į lyčių pusiausvyros valdybose gerinimą yra labai nevienodi, tikėtina, kad tokie skirtumai dar didės. Todėl valstybės narės raginamos keistis informacija apie taikomas veiksmingas priemones bei nacionaliniu lygmeniu priimtą politiką, taip pat keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kad visoje Sąjungoje būtų daroma pažanga siekiant užtikrinti labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą valdybose;

| (20) | nenuoseklus ir skirtingas nacionalinis reglamentavimas, kiek tai susiję su lyčių pusiausvyra biržinių bendrovių valdybose, ar tokio reglamentavimo nebuvimas lemia ne tik tai, kad valstybėse narėse labai skiriasi moterų, einančių nevykdomųjų direktorių pareigas, skaičius ir pažangos valstybėse narėse rodikliai, – tai taip pat kelia kliūčių vidaus rinkai, nes taip biržinėms bendrovėms Sąjungoje nustatomi skirtingi įmonių valdymo reikalavimai. Tie skirtingi teisės aktų ir savireguliavimo priemonių reikalavimai dėl valdybų sudėties gali sukelti praktinių sunkumų tarpvalstybiniu mastu veikiančioms biržinėms bendrovėms, ypač steigiant patronuojamąsias bendroves ar vykdant susijungimų ir įsigijimų sandorius, ir kandidatams į direktorių pozicijas; |
| --- | --- |

(20)

nenuoseklus ir skirtingas nacionalinis reglamentavimas, kiek tai susiję su lyčių pusiausvyra biržinių bendrovių valdybose, ar tokio reglamentavimo nebuvimas lemia ne tik tai, kad valstybėse narėse labai skiriasi moterų, einančių nevykdomųjų direktorių pareigas, skaičius ir pažangos valstybėse narėse rodikliai, – tai taip pat kelia kliūčių vidaus rinkai, nes taip biržinėms bendrovėms Sąjungoje nustatomi skirtingi įmonių valdymo reikalavimai. Tie skirtingi teisės aktų ir savireguliavimo priemonių reikalavimai dėl valdybų sudėties gali sukelti praktinių sunkumų tarpvalstybiniu mastu veikiančioms biržinėms bendrovėms, ypač steigiant patronuojamąsias bendroves ar vykdant susijungimų ir įsigijimų sandorius, ir kandidatams į direktorių pozicijas;

| (21) | lyčių disbalansas bendrovėse yra didesnis aukštesnio lygio vadovų lygmeniu. Be to, daug vyresniųjų vadovų pareigas einančių moterų dirba žmogiškųjų išteklių ir komunikacijos srityse, o vyresnieji vadovai vyrai bendrovėje dažniau įdarbinami bendraisiais vadovais ar tiesioginiais vadovais. Kadangi pagrindinį kandidatų į direktorių pozicijas rezervą daugiausia sudaro kandidatai, turintys vyresniųjų vadovų patirties, būtina padidinti moterų, kurios paaukštinamos į tokias vadovaujamąsias pozicijas bendrovėse, skaičių; |
| --- | --- |

(21)

lyčių disbalansas bendrovėse yra didesnis aukštesnio lygio vadovų lygmeniu. Be to, daug vyresniųjų vadovų pareigas einančių moterų dirba žmogiškųjų išteklių ir komunikacijos srityse, o vyresnieji vadovai vyrai bendrovėje dažniau įdarbinami bendraisiais vadovais ar tiesioginiais vadovais. Kadangi pagrindinį kandidatų į direktorių pozicijas rezervą daugiausia sudaro kandidatai, turintys vyresniųjų vadovų patirties, būtina padidinti moterų, kurios paaukštinamos į tokias vadovaujamąsias pozicijas bendrovėse, skaičių;

| (22) | vienas iš pagrindinių teisingo šios direktyvos įgyvendinimo veiksnių – veiksmingas direktorių atrankos kriterijų, kurie turi būti nustatyti iš anksto ir taikomi visiškai skaidriai, taikymas, kandidatų kvalifikacijas, žinias ir įgūdžius vertinant vienodai, neatsižvelgiant į jų lytį; |
| --- | --- |

(22)

vienas iš pagrindinių teisingo šios direktyvos įgyvendinimo veiksnių – veiksmingas direktorių atrankos kriterijų, kurie turi būti nustatyti iš anksto ir taikomi visiškai skaidriai, taikymas, kandidatų kvalifikacijas, žinias ir įgūdžius vertinant vienodai, neatsižvelgiant į jų lytį;

| (23) | tai, kad daugumoje valstybių narių kandidatams į direktorių pozicijas taikomas atrankos procesas ir kvalifikacijos vertinimo kriterijai yra nepakankamai skaidrūs, labai trukdo pasiekti labiau subalansuotą direktorių lyčių pusiausvyrą ir neigiamai veikia tiek kandidatų į pozicijas valdybose karjerą ir judėjimo laisvę, tiek investuotojų sprendimus. Dėl tokio skaidrumo trūkumo potencialūs kandidatai į direktorių pozicijas neteikia paraiškų toms pozicijoms užimti, nors ten jų kvalifikacija būtų reikalingiausia, ir neginčija lyčių požiūriu šališkų sprendimų dėl paskyrimo, taigi, tai yra jų judėjimo laisvės apribojimas vidaus rinkoje. Kita vertus, investuotojai galėtų taikyti investicijų strategijas, kuriomis reikalaujama pateikti informaciją, be kita ko, susijusią su direktorių ekspertinėmis žiniomis bei kompetencija. Daugiau skaidrumo kvalifikacijų vertinimo kriterijų ir direktorių atrankos proceso atžvilgiu investuotojams užtikrina galimybę geriau įvertinti bendrovės verslo strategiją ir priimti pagrįstus sprendimus. Todėl svarbu, kad paskyrimo į valdybą procedūros būtų aiškios bei skaidrios ir kandidatai būtų objektyviai vertinami pagal jų asmeninius nuopelnus, neatsižvelgiant į jų lytį; |
| --- | --- |

(23)

tai, kad daugumoje valstybių narių kandidatams į direktorių pozicijas taikomas atrankos procesas ir kvalifikacijos vertinimo kriterijai yra nepakankamai skaidrūs, labai trukdo pasiekti labiau subalansuotą direktorių lyčių pusiausvyrą ir neigiamai veikia tiek kandidatų į pozicijas valdybose karjerą ir judėjimo laisvę, tiek investuotojų sprendimus. Dėl tokio skaidrumo trūkumo potencialūs kandidatai į direktorių pozicijas neteikia paraiškų toms pozicijoms užimti, nors ten jų kvalifikacija būtų reikalingiausia, ir neginčija lyčių požiūriu šališkų sprendimų dėl paskyrimo, taigi, tai yra jų judėjimo laisvės apribojimas vidaus rinkoje. Kita vertus, investuotojai galėtų taikyti investicijų strategijas, kuriomis reikalaujama pateikti informaciją, be kita ko, susijusią su direktorių ekspertinėmis žiniomis bei kompetencija. Daugiau skaidrumo kvalifikacijų vertinimo kriterijų ir direktorių atrankos proceso atžvilgiu investuotojams užtikrina galimybę geriau įvertinti bendrovės verslo strategiją ir priimti pagrįstus sprendimus. Todėl svarbu, kad paskyrimo į valdybą procedūros būtų aiškios bei skaidrios ir kandidatai būtų objektyviai vertinami pagal jų asmeninius nuopelnus, neatsižvelgiant į jų lytį;

| (24) | nors šios direktyvos tikslas nėra išsamiai suderinti nacionalinius įstatymus dėl atrankos į direktorių pozicijas proceso ir kvalifikacijos vertinimo kriterijų, tam, kad būtų pasiekta lyčių pusiausvyra, biržinėms bendrovėms, kuriose neužtikrinamas subalansuotas lyčių atstovavimas, būtina nustatyti tam tikrus būtiniausius reikalavimus, susijusius su kandidatų į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas atranka, laikantis skaidraus ir aiškiai apibrėžto atrankos proceso ir remiantis objektyviu palyginamuoju kandidatų kvalifikacijos – jų tinkamumo, kompetencijos ir profesinės veiklos rezultatų – vertinimu. Veiksmingai padėti užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas visoje Sąjungoje ir įmonėms išvengti praktinių sunkumų galima tik pasitelkiant privalomą priemonę Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(24)

nors šios direktyvos tikslas nėra išsamiai suderinti nacionalinius įstatymus dėl atrankos į direktorių pozicijas proceso ir kvalifikacijos vertinimo kriterijų, tam, kad būtų pasiekta lyčių pusiausvyra, biržinėms bendrovėms, kuriose neužtikrinamas subalansuotas lyčių atstovavimas, būtina nustatyti tam tikrus būtiniausius reikalavimus, susijusius su kandidatų į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas atranka, laikantis skaidraus ir aiškiai apibrėžto atrankos proceso ir remiantis objektyviu palyginamuoju kandidatų kvalifikacijos – jų tinkamumo, kompetencijos ir profesinės veiklos rezultatų – vertinimu. Veiksmingai padėti užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas visoje Sąjungoje ir įmonėms išvengti praktinių sunkumų galima tik pasitelkiant privalomą priemonę Sąjungos lygmeniu;

| (25) | todėl Sąjunga turėtų siekti didinti moterų skaičių valdybose visose valstybėse narėse, kad būtų spartinamas ekonomikos augimas, skatinamas judumas darbo rinkoje, didinamas biržinių bendrovių konkurencingumas ir užtikrinama veiksminga lyčių lygybė darbo rinkoje. To tikslo turėtų būti siekiama nustatant būtiniausius reikalavimus dėl pozityvių veiksmų, išreikštų privalomų priemonių forma. Tomis privalomomis priemonėmis turėtų būti siekiama valdybų sudėties pasiskirstymo lyčių požiūriu kiekybinio tikslo, nes tokį ar panašų metodą taikiusios valstybės narės ir trečiosios valstybės pasiekė geriausių rezultatų, siekdamos sumažinti nepakankamą moterų atstovavimą ekonominius sprendimus priimančiose pozicijose; |
| --- | --- |

(25)

todėl Sąjunga turėtų siekti didinti moterų skaičių valdybose visose valstybėse narėse, kad būtų spartinamas ekonomikos augimas, skatinamas judumas darbo rinkoje, didinamas biržinių bendrovių konkurencingumas ir užtikrinama veiksminga lyčių lygybė darbo rinkoje. To tikslo turėtų būti siekiama nustatant būtiniausius reikalavimus dėl pozityvių veiksmų, išreikštų privalomų priemonių forma. Tomis privalomomis priemonėmis turėtų būti siekiama valdybų sudėties pasiskirstymo lyčių požiūriu kiekybinio tikslo, nes tokį ar panašų metodą taikiusios valstybės narės ir trečiosios valstybės pasiekė geriausių rezultatų, siekdamos sumažinti nepakankamą moterų atstovavimą ekonominius sprendimus priimančiose pozicijose;

| (26) | svarbu, kad kiekviena biržinė bendrovė parengtų lyčių lygybės politiką, kad būtų pasiektas labiau subalansuotas lyčių atstovavimas visais lygmenimis. Tokia politika gali apimti tiek moterų kandidačių, tiek vyrų kandidatų siūlymą į svarbias pareigas, moterims skirtas mentorystės schemas ir karjeros raidos orientavimą, taip pat žmogiškųjų išteklių strategijas, skirtas lyčių įvairovę atspindinčiam įdarbinimui skatinti; |
| --- | --- |

(26)

svarbu, kad kiekviena biržinė bendrovė parengtų lyčių lygybės politiką, kad būtų pasiektas labiau subalansuotas lyčių atstovavimas visais lygmenimis. Tokia politika gali apimti tiek moterų kandidačių, tiek vyrų kandidatų siūlymą į svarbias pareigas, moterims skirtas mentorystės schemas ir karjeros raidos orientavimą, taip pat žmogiškųjų išteklių strategijas, skirtas lyčių įvairovę atspindinčiam įdarbinimui skatinti;

| (27) | biržinės bendrovės turi didelę ekonominę reikšmę, yra matomos ir daro poveikį visai rinkai. Tokios bendrovės nustato standartus platesnei ekonomikai ir tikėtina, kad jų praktiką perims kitų rūšių bendrovės. Biržinių bendrovių veiklai būdingas viešumas, dėl to jų reglamentavimas platesniu mastu yra pateisinamas nauda viešajam interesui; |
| --- | --- |

(27)

biržinės bendrovės turi didelę ekonominę reikšmę, yra matomos ir daro poveikį visai rinkai. Tokios bendrovės nustato standartus platesnei ekonomikai ir tikėtina, kad jų praktiką perims kitų rūšių bendrovės. Biržinių bendrovių veiklai būdingas viešumas, dėl to jų reglamentavimas platesniu mastu yra pateisinamas nauda viešajam interesui;

| (28) | šioje direktyvoje numatytos priemonės turėtų būti taikomos biržinėms bendrovėms; |
| --- | --- |

(28)

šioje direktyvoje numatytos priemonės turėtų būti taikomos biržinėms bendrovėms;

| (29) | ši direktyva neturėtų būti taikoma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ); |
| --- | --- |

(29)

ši direktyva neturėtų būti taikoma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ);

| (30) | šios direktyvos tikslais valstybė narė, kompetentinga reglamentuoti klausimus, kuriuos apima ši direktyva, turėtų būti valstybė narė, kurioje atitinkama biržinė bendrovė turi savo registruotą buveinę. Šia direktyva nedaromas poveikis nacionalinėms taisyklėms, kuriomis nustatoma teisė, taikytina bendrovėms tais klausimais, kurių ši direktyva nereglamentuoja; |
| --- | --- |

(30)

šios direktyvos tikslais valstybė narė, kompetentinga reglamentuoti klausimus, kuriuos apima ši direktyva, turėtų būti valstybė narė, kurioje atitinkama biržinė bendrovė turi savo registruotą buveinę. Šia direktyva nedaromas poveikis nacionalinėms taisyklėms, kuriomis nustatoma teisė, taikytina bendrovėms tais klausimais, kurių ši direktyva nereglamentuoja;

| (31) | biržinių bendrovių valdybų struktūros sistemos įvairiose valstybėse narėse skiriasi; iš esmės išskiriamos dualistinė sistema, kurią sudaro valdyba bei priežiūros taryba, ir monistinė sistema, kurioje valdymo ir priežiūros funkcijas atlieka viena valdyba. Taip pat yra mišrių sistemų, turinčių abiejų sistemų elementų, o kartais bendrovėms leidžiama pačioms pasirinkti vieną iš skirtingų modelių. Ši direktyva turėtų būti taikoma visoms esamoms valdybų sistemoms valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(31)

biržinių bendrovių valdybų struktūros sistemos įvairiose valstybėse narėse skiriasi; iš esmės išskiriamos dualistinė sistema, kurią sudaro valdyba bei priežiūros taryba, ir monistinė sistema, kurioje valdymo ir priežiūros funkcijas atlieka viena valdyba. Taip pat yra mišrių sistemų, turinčių abiejų sistemų elementų, o kartais bendrovėms leidžiama pačioms pasirinkti vieną iš skirtingų modelių. Ši direktyva turėtų būti taikoma visoms esamoms valdybų sistemoms valstybėse narėse;

| (32) | visose valdybų sistemose de jure ar de facto išskiriami vykdomieji direktoriai, kurie dalyvauja kasdieniame bendrovės valdyme, ir nevykdomieji direktoriai, kurie atlieka priežiūros funkciją ir nedalyvauja kasdieniame biržinės bendrovės valdyme. Šia direktyva siekiama gerinti lyčių pusiausvyrą abiejose direktorių kategorijose. Siekiant užtikrinti tinkamą poreikio didinti lyčių pusiausvyrą valdybose ir poreikio kuo labiau kuo labiau sumažinti kišimąsi į kasdienį bendrovės valdymą pusiausvyrą, šia direktyva atskiriamos abi tos direktorių kategorijos; |
| --- | --- |

(32)

visose valdybų sistemose de jure ar de facto išskiriami vykdomieji direktoriai, kurie dalyvauja kasdieniame bendrovės valdyme, ir nevykdomieji direktoriai, kurie atlieka priežiūros funkciją ir nedalyvauja kasdieniame biržinės bendrovės valdyme. Šia direktyva siekiama gerinti lyčių pusiausvyrą abiejose direktorių kategorijose. Siekiant užtikrinti tinkamą poreikio didinti lyčių pusiausvyrą valdybose ir poreikio kuo labiau kuo labiau sumažinti kišimąsi į kasdienį bendrovės valdymą pusiausvyrą, šia direktyva atskiriamos abi tos direktorių kategorijos;

| (33) | keliose valstybėse narėse tam tikra dalis nevykdomųjų direktorių, vadovaujantis nacionaline teise ar praktika, gali arba turi būti skiriama ar renkama bendrovių darbuotojų ar darbuotojų organizacijų arba bendrovių darbuotojų ir darbuotojų organizacijų. Šioje direktyvoje nustatyti kiekybiniai tikslai taip pat turėtų būti taikomi tokiems direktoriams. Tačiau dėl to, kad kai kurie nevykdomieji direktoriai yra darbuotojų atstovai, valstybės narės, tinkamai atsižvelgdamos į konkrečias nacionalinėje teisėje nustatytas taisykles, taikomas darbuotojų atstovų rinkimui ar skyrimui, ir gerbdamos balsavimo darbuotojų atstovų rinkimuose laisvę, turėtų nustatyti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad tie tikslai būtų pasiekti. Atsižvelgiant į tai, kad skiriasi valstybių narių nacionalinė bendrovių teisė, valstybės narės kiekybinius tikslus turėtų galėti taikyti atskirai akcininkų atstovams ir darbuotojų atstovams; |
| --- | --- |

(33)

keliose valstybėse narėse tam tikra dalis nevykdomųjų direktorių, vadovaujantis nacionaline teise ar praktika, gali arba turi būti skiriama ar renkama bendrovių darbuotojų ar darbuotojų organizacijų arba bendrovių darbuotojų ir darbuotojų organizacijų. Šioje direktyvoje nustatyti kiekybiniai tikslai taip pat turėtų būti taikomi tokiems direktoriams. Tačiau dėl to, kad kai kurie nevykdomieji direktoriai yra darbuotojų atstovai, valstybės narės, tinkamai atsižvelgdamos į konkrečias nacionalinėje teisėje nustatytas taisykles, taikomas darbuotojų atstovų rinkimui ar skyrimui, ir gerbdamos balsavimo darbuotojų atstovų rinkimuose laisvę, turėtų nustatyti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad tie tikslai būtų pasiekti. Atsižvelgiant į tai, kad skiriasi valstybių narių nacionalinė bendrovių teisė, valstybės narės kiekybinius tikslus turėtų galėti taikyti atskirai akcininkų atstovams ir darbuotojų atstovams;

| (34) | valstybės narės biržinėms bendrovėms turėtų taikyti tikslą užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d. biržinių bendrovių valdybose ne mažiau kaip 40 % nevykdomųjų direktorių pozicijų užimtų nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys, arba, alternatyviai, kadangi yra svarbu, kad biržinės bendrovės padidintų nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų dalį tarp visų su sprendimų priėmimu susijusias pozicijas užimančių asmenų, valstybės narės biržinėms bendrovėms turėtų taikyti tikslą užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d. biržinių bendrovių valdybose ne mažiau kaip 33 % visų direktorių – tiek vykdomųjų, tiek nevykdomųjų direktorių – pozicijas užimtų nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys; |
| --- | --- |

(34)

valstybės narės biržinėms bendrovėms turėtų taikyti tikslą užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d. biržinių bendrovių valdybose ne mažiau kaip 40 % nevykdomųjų direktorių pozicijų užimtų nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys, arba, alternatyviai, kadangi yra svarbu, kad biržinės bendrovės padidintų nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų dalį tarp visų su sprendimų priėmimu susijusias pozicijas užimančių asmenų, valstybės narės biržinėms bendrovėms turėtų taikyti tikslą užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d. biržinių bendrovių valdybose ne mažiau kaip 33 % visų direktorių – tiek vykdomųjų, tiek nevykdomųjų direktorių – pozicijas užimtų nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys;

| (35) | tikslai, kad valdybose nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užimtų ne mažiau kaip 40 % nevykdomųjų direktorių arba 33 % visų direktorių pozicijų, apima bendrą lyčių pusiausvyrą tarp direktorių ir neturi poveikio atskirų direktorių pasirinkimui iš gausaus kandidatų vyrų ir moterų rezervo kiekvienu konkrečiu atveju. Visų pirma, šia direktyva neužkertamas kelias jokiems konkretiems kandidatams į direktorių pozicijas ir ja biržinės bendrovės ar akcininkai neverčiami skirti atskirų direktorių. Sprendimą dėl tinkamų direktorių vis dėlto turi priimti biržinės bendrovės ir akcininkai; |
| --- | --- |

(35)

tikslai, kad valdybose nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užimtų ne mažiau kaip 40 % nevykdomųjų direktorių arba 33 % visų direktorių pozicijų, apima bendrą lyčių pusiausvyrą tarp direktorių ir neturi poveikio atskirų direktorių pasirinkimui iš gausaus kandidatų vyrų ir moterų rezervo kiekvienu konkrečiu atveju. Visų pirma, šia direktyva neužkertamas kelias jokiems konkretiems kandidatams į direktorių pozicijas ir ja biržinės bendrovės ar akcininkai neverčiami skirti atskirų direktorių. Sprendimą dėl tinkamų direktorių vis dėlto turi priimti biržinės bendrovės ir akcininkai;

| (36) | dėl valstybės įmonių pobūdžio yra tikslinga, kad valstybės įmonės, kurios patenka į šios direktyvos taikymo sritį, būtų pavyzdžiu privačiajam sektoriui. Valstybės narės daro dominuojančią įtaką į reguliuojamos rinkos sąrašus įtrauktoms valstybės įmonėms, kaip tai suprantama Komisijos direktyvos 2006/111/EB (8) 2 straipsnio b punkte. Dėl tos dominuojančios įtakos valstybės narės turi priemonių būtinas permainas įgyvendinti greičiau; |
| --- | --- |

(36)

dėl valstybės įmonių pobūdžio yra tikslinga, kad valstybės įmonės, kurios patenka į šios direktyvos taikymo sritį, būtų pavyzdžiu privačiajam sektoriui. Valstybės narės daro dominuojančią įtaką į reguliuojamos rinkos sąrašus įtrauktoms valstybės įmonėms, kaip tai suprantama Komisijos direktyvos 2006/111/EB (8) 2 straipsnio b punkte. Dėl tos dominuojančios įtakos valstybės narės turi priemonių būtinas permainas įgyvendinti greičiau;

| (37) | direktorių pozicijų skaičiaus, kuris yra būtinas norint pasiekti šioje direktyvoje nustatytus tikslus, nustatymas turi būti dar labiau patikslintas, kadangi, atsižvelgiant į daugelio valdybų dydį, matematiniu požiūriu neįmanoma pasiekti tikslios 40 % arba, kai taikytina, 33 % sudarančios dalies. Todėl direktorių pozicijų skaičius, būtinas šioje direktyvoje nustatytiems tikslams pasiekti, turėtų būti kuo artimesnis 40 % arba, kai taikytina, 33 % sudarančiai daliai, ir abiem atvejais turėtų neviršyti 49 %; |
| --- | --- |

(37)

direktorių pozicijų skaičiaus, kuris yra būtinas norint pasiekti šioje direktyvoje nustatytus tikslus, nustatymas turi būti dar labiau patikslintas, kadangi, atsižvelgiant į daugelio valdybų dydį, matematiniu požiūriu neįmanoma pasiekti tikslios 40 % arba, kai taikytina, 33 % sudarančios dalies. Todėl direktorių pozicijų skaičius, būtinas šioje direktyvoje nustatytiems tikslams pasiekti, turėtų būti kuo artimesnis 40 % arba, kai taikytina, 33 % sudarančiai daliai, ir abiem atvejais turėtų neviršyti 49 %;

| (38) | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teisingumo Teismas) savo jurisprudencijoje (9) dėl pozityvių veiksmų ir jų suderinamumo su draudimo diskriminuoti dėl asmens lyties principu, kuris taip pat yra įtvirtintas Chartijos 21 straipsnyje, pripažino, kad tam tikrais atvejais vykdant įdarbinimo ar paaukštinimo atranką pirmumas gali būti teikiamas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui, su sąlyga, kad nepakankamai atstovaujamos lyties kandidato kvalifikacija – tinkamumas, kompetencija ir profesinės veiklos rezultatai – yra tokia pati kaip ir kitos lyties jo konkurento, kad pirmumas nėra suteikiamas automatiškai ir besąlygiškai, t. y. jis netaikomas, jeigu dėl tam tikrų priežasčių atskiras kitos lyties kandidatas įvertinamas palankiau, ir kad kiekvieno kandidato paraiška įvertinama objektyviai, atsižvelgiant į visus atskiriems kandidatams taikytinus kriterijus; |
| --- | --- |

(38)

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teisingumo Teismas) savo jurisprudencijoje (9) dėl pozityvių veiksmų ir jų suderinamumo su draudimo diskriminuoti dėl asmens lyties principu, kuris taip pat yra įtvirtintas Chartijos 21 straipsnyje, pripažino, kad tam tikrais atvejais vykdant įdarbinimo ar paaukštinimo atranką pirmumas gali būti teikiamas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui, su sąlyga, kad nepakankamai atstovaujamos lyties kandidato kvalifikacija – tinkamumas, kompetencija ir profesinės veiklos rezultatai – yra tokia pati kaip ir kitos lyties jo konkurento, kad pirmumas nėra suteikiamas automatiškai ir besąlygiškai, t. y. jis netaikomas, jeigu dėl tam tikrų priežasčių atskiras kitos lyties kandidatas įvertinamas palankiau, ir kad kiekvieno kandidato paraiška įvertinama objektyviai, atsižvelgiant į visus atskiriems kandidatams taikytinus kriterijus;

| (39) | valstybės narės, siekdamos gerinti lyčių pusiausvyrą valdybose, turėtų užtikrinti, kad tos biržinės bendrovės, kurių valdybose nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užima atitinkamai mažiau nei 40 % nevykdomųjų direktorių pozicijų arba mažiau nei 33 % visų direktorių pozicijų, įskaitant tiek vykdomuosius, tiek nevykdomuosius direktorius, priklausomai nuo to, kas taikytina, remdamosi kandidatų kvalifikacijų lyginamuoju vertinimu, taikydamos aiškius, neutraliai suformuluotus ir nedviprasmiškus kriterijus, kurie buvo nustatyti prieš pradedant atrankos procesą, atrinktų toms skiriamosioms ar renkamosioms pozicijoms labiausiai kvalifikuotus kandidatus. Atrankos kriterijų, kuriuos galėtų taikyti biržinės bendrovės, rūšys apima, pavyzdžiui, profesinę vadovavimo ar priežiūros užduočių atlikimo patirtį, tarptautinę patirtį, daugiadiscipliniškumą, lyderio savybes, bendravimo įgūdžius, ryšių palaikymo gebėjimus ir žinias konkrečioje atitinkamoje srityje, kaip antai, finansai, finansinė priežiūra ar žmogiškųjų išteklių valdymas; |
| --- | --- |

(39)

valstybės narės, siekdamos gerinti lyčių pusiausvyrą valdybose, turėtų užtikrinti, kad tos biržinės bendrovės, kurių valdybose nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užima atitinkamai mažiau nei 40 % nevykdomųjų direktorių pozicijų arba mažiau nei 33 % visų direktorių pozicijų, įskaitant tiek vykdomuosius, tiek nevykdomuosius direktorius, priklausomai nuo to, kas taikytina, remdamosi kandidatų kvalifikacijų lyginamuoju vertinimu, taikydamos aiškius, neutraliai suformuluotus ir nedviprasmiškus kriterijus, kurie buvo nustatyti prieš pradedant atrankos procesą, atrinktų toms skiriamosioms ar renkamosioms pozicijoms labiausiai kvalifikuotus kandidatus. Atrankos kriterijų, kuriuos galėtų taikyti biržinės bendrovės, rūšys apima, pavyzdžiui, profesinę vadovavimo ar priežiūros užduočių atlikimo patirtį, tarptautinę patirtį, daugiadiscipliniškumą, lyderio savybes, bendravimo įgūdžius, ryšių palaikymo gebėjimus ir žinias konkrečioje atitinkamoje srityje, kaip antai, finansai, finansinė priežiūra ar žmogiškųjų išteklių valdymas;

| (40) | vykdant kandidatų atranką į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas pirmenybė turėtų būti teikiama tokios pačios kvalifikacijos nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui. Tačiau tokia pirmenybė neturėtų būti automatiškai ir besąlygiškai suteikiamas pirmumas. Galėtų būti išimtinių atvejų, kai objektyvus tokios pačios kvalifikacijos kitos lyties kandidato konkrečios padėties vertinimas gali būti viršesnis už pirmumą, kuris priešingu atveju turėtų būti suteiktas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui. Taip galėtų įvykti, pavyzdžiui, tais atvejais, kai atrenkant direktorius taikoma platesnė įvairovės politika nacionaliniu ar bendrovės lygmeniu. Vis dėlto pozityvių veiksmų netaikymas turėtų likti išimtiniu atveju, turėtų būti grindžiamas kiekvieno konkretaus atvejo vertinimu ir tinkamai pagrįstas objektyviais kriterijais, kuriais jokiu būdu neturėtų būti diskriminuojama nepakankamai atstovaujama lytis; |
| --- | --- |

(40)

vykdant kandidatų atranką į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas pirmenybė turėtų būti teikiama tokios pačios kvalifikacijos nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui. Tačiau tokia pirmenybė neturėtų būti automatiškai ir besąlygiškai suteikiamas pirmumas. Galėtų būti išimtinių atvejų, kai objektyvus tokios pačios kvalifikacijos kitos lyties kandidato konkrečios padėties vertinimas gali būti viršesnis už pirmumą, kuris priešingu atveju turėtų būti suteiktas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui. Taip galėtų įvykti, pavyzdžiui, tais atvejais, kai atrenkant direktorius taikoma platesnė įvairovės politika nacionaliniu ar bendrovės lygmeniu. Vis dėlto pozityvių veiksmų netaikymas turėtų likti išimtiniu atveju, turėtų būti grindžiamas kiekvieno konkretaus atvejo vertinimu ir tinkamai pagrįstas objektyviais kriterijais, kuriais jokiu būdu neturėtų būti diskriminuojama nepakankamai atstovaujama lytis;

| (41) | valstybėse narėse, kuriose taikomi šioje direktyvoje nustatyti su kandidatų atranka į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas susiję reikalavimai, biržinės bendrovės, kurių valdybose nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užima atitinkamai ne mažiau kaip 40 % nevykdomųjų direktorių pozicijų arba ne mažiau kaip 33 % visų direktorių pozicijų, priklausomai nuo to, kas taikytina, neturėtų būti įpareigojamos laikytis tų reikalavimų; |
| --- | --- |

(41)

valstybėse narėse, kuriose taikomi šioje direktyvoje nustatyti su kandidatų atranka į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas susiję reikalavimai, biržinės bendrovės, kurių valdybose nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užima atitinkamai ne mažiau kaip 40 % nevykdomųjų direktorių pozicijų arba ne mažiau kaip 33 % visų direktorių pozicijų, priklausomai nuo to, kas taikytina, neturėtų būti įpareigojamos laikytis tų reikalavimų;

| (42) | kandidatų atrankos į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas metodai įvairiose valstybėse narėse ir įvairiose biržinėse bendrovėse skiriasi. Jie galėtų apimti kandidatų pirminę atranką, kurios rezultatus, pavyzdžiui, skyrimo komitetas ar direktorių paieškos firmos, turi pateikti akcininkų susirinkimui. Reikalavimai dėl kandidatų atrankos į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas turėtų būti įvykdyti tinkamame atrankos proceso etape, laikantis nacionalinės teisės ir atitinkamų biržinių bendrovių įstatų, be kita ko, prieš akcininkams atrenkant kandidatą, pavyzdžiui, rengiant trumpąjį sąrašą. Tuo atžvilgiu šia direktyva nustatomi tik būtiniausi kandidatų atrankos į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas reikalavimai, kad siekiant sudaryti sąlygas lyčių lygybei ir siekiant tikslo užtikrinti labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą biržinių bendrovių valdybose būtų galima taikyti Teisingumo Teismo jurisprudencijoje numatytas sąlygas. Šia direktyva pernelyg nesikišama į kasdienį biržinių bendrovių valdymą, nes joms paliekama laisvė atrinkti kandidatus remiantis jų kvalifikacija ar kitais svarbiais objektyviais apsvarstymais; |
| --- | --- |

(42)

kandidatų atrankos į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas metodai įvairiose valstybėse narėse ir įvairiose biržinėse bendrovėse skiriasi. Jie galėtų apimti kandidatų pirminę atranką, kurios rezultatus, pavyzdžiui, skyrimo komitetas ar direktorių paieškos firmos, turi pateikti akcininkų susirinkimui. Reikalavimai dėl kandidatų atrankos į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas turėtų būti įvykdyti tinkamame atrankos proceso etape, laikantis nacionalinės teisės ir atitinkamų biržinių bendrovių įstatų, be kita ko, prieš akcininkams atrenkant kandidatą, pavyzdžiui, rengiant trumpąjį sąrašą. Tuo atžvilgiu šia direktyva nustatomi tik būtiniausi kandidatų atrankos į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas reikalavimai, kad siekiant sudaryti sąlygas lyčių lygybei ir siekiant tikslo užtikrinti labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą biržinių bendrovių valdybose būtų galima taikyti Teisingumo Teismo jurisprudencijoje numatytas sąlygas. Šia direktyva pernelyg nesikišama į kasdienį biržinių bendrovių valdymą, nes joms paliekama laisvė atrinkti kandidatus remiantis jų kvalifikacija ar kitais svarbiais objektyviais apsvarstymais;

| (43) | siekiant šios direktyvos tikslų, kiek tai susiję su lyčių pusiausvyra, turėtų būti reikalaujama, kad kandidato į skiriamą ar renkamą direktoriaus poziciją prašymu biržinės bendrovės tą kandidatą informuotų apie kvalifikacijos vertinimo kriterijus, kuriais buvo grindžiama atranka, kandidatų objektyvų lyginamąjį vertinimą vadovaujantis tais kriterijais ir, kai aktualu, konkrečius apsvarstymus, dėl kurių išimtinėmis aplinkybėmis palankiau vertinamas kitos lyties, nei nepakankamai atstovaujama lytis, kandidatas. Dėl reikalavimo pateikti tokią informaciją gali būti ribojama teisė į privatų gyvenimą ir teisė į asmens duomenų apsaugą, kurios pripažįstamos atitinkamai Chartijos 7 ir 8 straipsniuose. Vis dėlto tokie apribojimai yra būtini ir, nepažeidžiant proporcingumo principo, iš tiesų atitinka pripažintus bendro intereso tikslus. Todėl jie atitinka tokiems apribojimams taikomus reikalavimus, nustatytus Chartijos 52 straipsnio 1 dalyje, ir atitinkamą Teisingumo Teismo jurisprudenciją. Tokie apribojimai turėtų būti taikomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (10); |
| --- | --- |

(43)

siekiant šios direktyvos tikslų, kiek tai susiję su lyčių pusiausvyra, turėtų būti reikalaujama, kad kandidato į skiriamą ar renkamą direktoriaus poziciją prašymu biržinės bendrovės tą kandidatą informuotų apie kvalifikacijos vertinimo kriterijus, kuriais buvo grindžiama atranka, kandidatų objektyvų lyginamąjį vertinimą vadovaujantis tais kriterijais ir, kai aktualu, konkrečius apsvarstymus, dėl kurių išimtinėmis aplinkybėmis palankiau vertinamas kitos lyties, nei nepakankamai atstovaujama lytis, kandidatas. Dėl reikalavimo pateikti tokią informaciją gali būti ribojama teisė į privatų gyvenimą ir teisė į asmens duomenų apsaugą, kurios pripažįstamos atitinkamai Chartijos 7 ir 8 straipsniuose. Vis dėlto tokie apribojimai yra būtini ir, nepažeidžiant proporcingumo principo, iš tiesų atitinka pripažintus bendro intereso tikslus. Todėl jie atitinka tokiems apribojimams taikomus reikalavimus, nustatytus Chartijos 52 straipsnio 1 dalyje, ir atitinkamą Teisingumo Teismo jurisprudenciją. Tokie apribojimai turėtų būti taikomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (10);

| (44) | jei nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatas į skiriamą ar renkamą direktoriaus poziciją teisme ar kitoje kompetentingoje institucijoje pateikia faktus, kurių pagrindu galima daryti prielaidą, kad to kandidato kvalifikacija yra tokia pati kaip atrinkto kitos lyties kandidato, turėtų būti reikalaujama, kad biržinė bendrovė pagrįstų savo pasirinkimą; |
| --- | --- |

(44)

jei nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatas į skiriamą ar renkamą direktoriaus poziciją teisme ar kitoje kompetentingoje institucijoje pateikia faktus, kurių pagrindu galima daryti prielaidą, kad to kandidato kvalifikacija yra tokia pati kaip atrinkto kitos lyties kandidato, turėtų būti reikalaujama, kad biržinė bendrovė pagrįstų savo pasirinkimą;

| (45) | nors šia direktyva siekiama nustatyti būtiniausius reikalavimus privalomų priemonių forma, kad būtų pagerintas lyčių pasiskirstymas valdybose, svarbu, vadovaujantis subsidiarumo principu, pripažinti skirtingų požiūrių teisėtumą ir tam tikrų esamų nacionalinių priemonių, kurios jau yra priimtos ir kurios davė gerų rezultatų, veiksmingumą. Kai kuriose valstybėse narėse jau buvo dedamos pastangos užtikrinti labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą valdybose priimant privalomas priemones, kurios laikomos tokiomis pat veiksmingomis kaip šioje direktyvoje nustatytos priemonės. Tos valstybės narės turėtų galėti sustabdyti šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų, susijusių su kandidatų į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas atranka, ir, kai aktualu, susijusių su atskirų kiekybinių tikslų nustatymu, taikymą, jei šioje direktyvoje išdėstytos taikymo sustabdymo sąlygos yra įvykdytos. Tokiais atvejais, jei valstybės narės tokias privalomas priemones nustatė nacionaline teise, šioje direktyvoje išdėstytos apvalinimo taisyklės dėl konkretaus direktorių skaičiaus turėtų būti taikomos mutatis mutandis siekiant įvertinti tas nacionalines priemones pagal šią direktyvą. Valstybėje narėje, kurioje taikomas toks taikymo sustabdymas, turėtų būti laikoma, kad šioje direktyvoje nustatyti tikslai yra pasiekti, taigi, šioje direktyvoje nustatyti tikslai, susiję su nevykdomaisiais direktoriais ar visais direktoriais, nepakeičia atitinkamų nacionalinių priemonių ir tokiais tikslais jos nėra papildomos; |
| --- | --- |

(45)

nors šia direktyva siekiama nustatyti būtiniausius reikalavimus privalomų priemonių forma, kad būtų pagerintas lyčių pasiskirstymas valdybose, svarbu, vadovaujantis subsidiarumo principu, pripažinti skirtingų požiūrių teisėtumą ir tam tikrų esamų nacionalinių priemonių, kurios jau yra priimtos ir kurios davė gerų rezultatų, veiksmingumą. Kai kuriose valstybėse narėse jau buvo dedamos pastangos užtikrinti labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą valdybose priimant privalomas priemones, kurios laikomos tokiomis pat veiksmingomis kaip šioje direktyvoje nustatytos priemonės. Tos valstybės narės turėtų galėti sustabdyti šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų, susijusių su kandidatų į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas atranka, ir, kai aktualu, susijusių su atskirų kiekybinių tikslų nustatymu, taikymą, jei šioje direktyvoje išdėstytos taikymo sustabdymo sąlygos yra įvykdytos. Tokiais atvejais, jei valstybės narės tokias privalomas priemones nustatė nacionaline teise, šioje direktyvoje išdėstytos apvalinimo taisyklės dėl konkretaus direktorių skaičiaus turėtų būti taikomos mutatis mutandis siekiant įvertinti tas nacionalines priemones pagal šią direktyvą. Valstybėje narėje, kurioje taikomas toks taikymo sustabdymas, turėtų būti laikoma, kad šioje direktyvoje nustatyti tikslai yra pasiekti, taigi, šioje direktyvoje nustatyti tikslai, susiję su nevykdomaisiais direktoriais ar visais direktoriais, nepakeičia atitinkamų nacionalinių priemonių ir tokiais tikslais jos nėra papildomos;

| (46) | siekiant gerinti lyčių pusiausvyrą tarp direktorių, atliekančių kasdienio valdymo užduotis, turėtų būti reikalaujama, kad biržinės bendrovės nustatytų atskirus kiekybinius tikslus, susijusius su labiau subalansuotu abiejų lyčių atstovavimu tarp vykdomųjų direktorių, kad tokie tikslai būtų pasiekti iki šioje direktyvoje nustatytos dienos. Tie tikslai bendrovėms turėtų padėti padaryti apčiuopiamą pažangą, palyginti su jų dabartine padėtimi. Ta pareiga neturėtų būti taikoma biržinėms bendrovėms, kurios siekia 33 % tikslo visų direktorių – tiek vykdomųjų, tiek nevykdomųjų direktorių – atveju; |
| --- | --- |

(46)

siekiant gerinti lyčių pusiausvyrą tarp direktorių, atliekančių kasdienio valdymo užduotis, turėtų būti reikalaujama, kad biržinės bendrovės nustatytų atskirus kiekybinius tikslus, susijusius su labiau subalansuotu abiejų lyčių atstovavimu tarp vykdomųjų direktorių, kad tokie tikslai būtų pasiekti iki šioje direktyvoje nustatytos dienos. Tie tikslai bendrovėms turėtų padėti padaryti apčiuopiamą pažangą, palyginti su jų dabartine padėtimi. Ta pareiga neturėtų būti taikoma biržinėms bendrovėms, kurios siekia 33 % tikslo visų direktorių – tiek vykdomųjų, tiek nevykdomųjų direktorių – atveju;

| (47) | valstybės narės turėtų reikalauti, kad biržinės bendrovės kompetentingoms institucijoms kasmet pateiktų informaciją apie jų valdybų lyčių sudėtį ir apie priemones, kurių buvo imtasi šioje direktyvoje nustatytiems tikslams pasiekti, kad tos institucijos galėtų įvertinti kiekvienos biržinės bendrovės pažangą užtikrinant lyčių pusiausvyrą tarp direktorių. Biržinės bendrovės tokią informaciją turėtų tinkamu ir lengvai prieinamu būdu skelbti savo interneto svetainėse ir įtraukti ją į savo metines ataskaitas. Jei biržinė bendrovė nepasiekė taikytinų kiekybinių tikslų, ji į tokią informaciją turėtų įtraukti konkrečių priemonių, kurių bendrovė jau ėmėsi arba ketina imtis ateityje, kad būtų pasiekti šioje direktyvoje nustatyti tikslai, aprašymą. Siekiant išvengti nebūtinos administracinės naštos ir pastangų dubliavimo, pagal šią direktyvą teiktina informacija apie lyčių pusiausvyrą valdybose, kai taikytina, turėtų būti įtraukta į biržinių bendrovių valdymo pareiškimą, laikantis taikytinos Sąjungos teisės, visų pirma, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (11). Jei valstybės narės sustabdė 6 straipsnio taikymą pagal 12 straipsnį, šioje direktyvoje išdėstytos ataskaitų teikimo pareigos neturėtų būti taikomos su sąlyga, kad tų valstybių narių nacionalinėje teisėje yra numatytos ataskaitų teikimo pareigos, kuriomis užtikrinama, kad informacija, susijusi su biržinių bendrovių padaryta pažanga siekiant labiau subalansuoto moterų ir vyrų atstovavimo jų valdybose, būtų skelbiama reguliariai; |
| --- | --- |

(47)

valstybės narės turėtų reikalauti, kad biržinės bendrovės kompetentingoms institucijoms kasmet pateiktų informaciją apie jų valdybų lyčių sudėtį ir apie priemones, kurių buvo imtasi šioje direktyvoje nustatytiems tikslams pasiekti, kad tos institucijos galėtų įvertinti kiekvienos biržinės bendrovės pažangą užtikrinant lyčių pusiausvyrą tarp direktorių. Biržinės bendrovės tokią informaciją turėtų tinkamu ir lengvai prieinamu būdu skelbti savo interneto svetainėse ir įtraukti ją į savo metines ataskaitas. Jei biržinė bendrovė nepasiekė taikytinų kiekybinių tikslų, ji į tokią informaciją turėtų įtraukti konkrečių priemonių, kurių bendrovė jau ėmėsi arba ketina imtis ateityje, kad būtų pasiekti šioje direktyvoje nustatyti tikslai, aprašymą. Siekiant išvengti nebūtinos administracinės naštos ir pastangų dubliavimo, pagal šią direktyvą teiktina informacija apie lyčių pusiausvyrą valdybose, kai taikytina, turėtų būti įtraukta į biržinių bendrovių valdymo pareiškimą, laikantis taikytinos Sąjungos teisės, visų pirma, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (11). Jei valstybės narės sustabdė 6 straipsnio taikymą pagal 12 straipsnį, šioje direktyvoje išdėstytos ataskaitų teikimo pareigos neturėtų būti taikomos su sąlyga, kad tų valstybių narių nacionalinėje teisėje yra numatytos ataskaitų teikimo pareigos, kuriomis užtikrinama, kad informacija, susijusi su biržinių bendrovių padaryta pažanga siekiant labiau subalansuoto moterų ir vyrų atstovavimo jų valdybose, būtų skelbiama reguliariai;

| (48) | reikalavimų, susijusių su kandidatų atranka į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas, pareigos nustatyti kiekybinį tikslą, susijusį su vykdomaisiais direktoriais, ir ataskaitų teikimo pareigų vykdymas turėtų būti užtikrinamas veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasomomis sankcijomis, o valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tuo tikslu būtų nustatytos tinkamos administracinės ar teisminės procedūros. Tokios sankcijos galėtų būti, be kita ko, baudos arba galimybė teisminei institucijai panaikinti su direktorių atranka susijusį sprendimą arba paskelbti jį niekiniu. Nedarant poveikio nacionalinei teisei dėl nuobaudų skyrimo, jei biržinės bendrovės vykdo tas pareigas, jos neturėtų būti baudžiamos už tai, kad nepasiekė kiekybinių tikslų, susijusių su moterų ir vyrų atstovavimu tarp direktorių. Sankcijos neturėtų būti skiriamos pačioms biržinėms bendrovėms, jeigu pagal nacionalinę teisę atitinkamas veikimas ar neveikimas yra priskiriamas ne bendrovei, o kitiems fiziniams ar juridiniams asmenims, pavyzdžiui, atskiriems akcininkams. Valstybės narės turėtų galėti taikyti kitas sankcijas nei tos, kurios yra išvardytos šioje direktyvoje pateiktame nebaigtiniame sankcijų sąraše, ypač tais atvejais, kai biržinė bendrovė padaro sunkių ir pakartotinių pažeidimų, susijusių su šioje direktyvoje nustatytomis pareigomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, vykdydamos viešąsias sutartis ir koncesijas, biržinės bendrovės vykdytų taikytinas pareigas, susijusias su socialine ir darbo teise, vadovaudamosi taikytina Sąjungos teise; |
| --- | --- |

(48)

reikalavimų, susijusių su kandidatų atranka į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas, pareigos nustatyti kiekybinį tikslą, susijusį su vykdomaisiais direktoriais, ir ataskaitų teikimo pareigų vykdymas turėtų būti užtikrinamas veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasomomis sankcijomis, o valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tuo tikslu būtų nustatytos tinkamos administracinės ar teisminės procedūros. Tokios sankcijos galėtų būti, be kita ko, baudos arba galimybė teisminei institucijai panaikinti su direktorių atranka susijusį sprendimą arba paskelbti jį niekiniu. Nedarant poveikio nacionalinei teisei dėl nuobaudų skyrimo, jei biržinės bendrovės vykdo tas pareigas, jos neturėtų būti baudžiamos už tai, kad nepasiekė kiekybinių tikslų, susijusių su moterų ir vyrų atstovavimu tarp direktorių. Sankcijos neturėtų būti skiriamos pačioms biržinėms bendrovėms, jeigu pagal nacionalinę teisę atitinkamas veikimas ar neveikimas yra priskiriamas ne bendrovei, o kitiems fiziniams ar juridiniams asmenims, pavyzdžiui, atskiriems akcininkams. Valstybės narės turėtų galėti taikyti kitas sankcijas nei tos, kurios yra išvardytos šioje direktyvoje pateiktame nebaigtiniame sankcijų sąraše, ypač tais atvejais, kai biržinė bendrovė padaro sunkių ir pakartotinių pažeidimų, susijusių su šioje direktyvoje nustatytomis pareigomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, vykdydamos viešąsias sutartis ir koncesijas, biržinės bendrovės vykdytų taikytinas pareigas, susijusias su socialine ir darbo teise, vadovaudamosi taikytina Sąjungos teise;

| (49) | valstybės narės ar biržinės bendrovės turėtų galėti nustatyti ar toliau taikyti palankesnes priemones, kad būtų užtikrintas labiau subalansuotas moterų ir vyrų atstovavimas; |
| --- | --- |

(49)

valstybės narės ar biržinės bendrovės turėtų galėti nustatyti ar toliau taikyti palankesnes priemones, kad būtų užtikrintas labiau subalansuotas moterų ir vyrų atstovavimas;

| (50) | valstybės narės turėtų paskirti lyčių pusiausvyros valdybose skatinimo, analizės, stebėsenos ir rėmimo įstaigas. Be to, rengiant informacines kampanijas ir dalijantis geriausia patirtimi būtų labai prisidedama prie visų nebiržinių bendrovių informuotumo šiuo klausimu didinimo ir jos būtų skatinamos iniciatyviai siekti lyčių pusiausvyros. Visų pirma, valstybės narės raginamos įgyvendinti politiką, kuria MVĮ būtų remiamos ir skatinamos reikšmingai padidinti lyčių pusiausvyrą visais valdymo lygmenimis ir valdybose; |
| --- | --- |

(50)

valstybės narės turėtų paskirti lyčių pusiausvyros valdybose skatinimo, analizės, stebėsenos ir rėmimo įstaigas. Be to, rengiant informacines kampanijas ir dalijantis geriausia patirtimi būtų labai prisidedama prie visų nebiržinių bendrovių informuotumo šiuo klausimu didinimo ir jos būtų skatinamos iniciatyviai siekti lyčių pusiausvyros. Visų pirma, valstybės narės raginamos įgyvendinti politiką, kuria MVĮ būtų remiamos ir skatinamos reikšmingai padidinti lyčių pusiausvyrą visais valdymo lygmenimis ir valdybose;

| (51) | šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Chartija pripažintų principų. Visų pirma, ja prisidedama prie moterų ir vyrų lygybės principo (Chartijos 23 straipsnis) ir laisvės pasirinkti profesiją ir teisės dirbti (Chartijos 15 straipsnis) įgyvendinimo. Šia direktyva siekiama užtikrinti visapusišką teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą (Chartijos 47 straipsnis) įgyvendinimą. Naudojimosi laisve užsiimti verslu (Chartijos 16 straipsnis) ir teise į nuosavybę (Chartijos 17 straipsnio 1 dalis) apribojimais ta laisvė ir ta teisė iš esmės nėra pažeidžiamos ir jie yra būtini bei proporcingi. Apribojimus galima taikyti tik tuo atveju, jeigu jie visiškai atitinka Sąjungos pripažįstamus bendro intereso tikslus ar poreikį apsaugoti kitų asmenų teises ir laisves; |
| --- | --- |

(51)

šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Chartija pripažintų principų. Visų pirma, ja prisidedama prie moterų ir vyrų lygybės principo (Chartijos 23 straipsnis) ir laisvės pasirinkti profesiją ir teisės dirbti (Chartijos 15 straipsnis) įgyvendinimo. Šia direktyva siekiama užtikrinti visapusišką teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą (Chartijos 47 straipsnis) įgyvendinimą. Naudojimosi laisve užsiimti verslu (Chartijos 16 straipsnis) ir teise į nuosavybę (Chartijos 17 straipsnio 1 dalis) apribojimais ta laisvė ir ta teisė iš esmės nėra pažeidžiamos ir jie yra būtini bei proporcingi. Apribojimus galima taikyti tik tuo atveju, jeigu jie visiškai atitinka Sąjungos pripažįstamus bendro intereso tikslus ar poreikį apsaugoti kitų asmenų teises ir laisves;

| (52) | nors kai kurios valstybės narės ėmėsi reglamentavimo veiksmų ar skatino savireguliavimą, dėl kurių buvo pasiekta įvairių rezultatų, dauguma valstybių narių nesiėmė ar nenurodė ketinančios imtis veiksmų, kad būtų pasiekta pakankamos pažangos. Prognozės, grindžiamos išsamia visos turimos informacijos apie ankstesnes ir dabartines tendencijas bei ketinimus analize, rodo, kad savarankiškai veikdamos valstybės narės artimoje ateityje nepasieks subalansuoto moterų ir vyrų atstovavimo tarp direktorių visoje Sąjungoje pagal šioje direktyvoje nustatytus tikslus. Neveikimas šioje srityje trukdo platesniu mastu siekti lyčių lygybės darbo vietoje, be kita ko, mažinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kuris iš dalies susidaro dėl vertikaliosios segregacijos. Atsižvelgiant į tokias aplinkybes ir į didėjančius skirtumus tarp valstybių narių moterų ir vyrų atstovavimo valdybose atžvilgiu, lyčių pusiausvyrą valdybose visoje Sąjungoje galima pagerinti tik taikant bendrą požiūrį, o lyčių lygybės, konkurencingumo ir ekonomikos augimo potencialą galima geriau pasiekti ne skirtingos taikymo srities, užmojo ir veiksmingumo nacionalinėmis iniciatyvomis, o koordinuojamais veiksmais Sąjungos lygmeniu. Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. pasiekti labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą tarp biržinių bendrovių direktorių nustatant veiksmingas priemones, kuriomis siekiama paspartinti pažangą užtikrinant lyčių pusiausvyrą, kartu biržinėms bendrovėms suteikiant pakankamai laiko pasirengti tam tikslui, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva nustatomi tik bendri tikslai bei principai ir neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. Valstybėms narėms suteikiama pakankamai laisvės pačioms nuspręsti, kaip būtų geriausia siekti šioje direktyvoje nustatytų tikslų atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, visų pirma, į įdarbinimo valdybose taisykles ir praktiką. Šia direktyva neribojama biržinių bendrovių galimybė paskirti labiausiai kvalifikuotus direktorius, suteikiama lanksti sistema ir numatomas pakankamai ilgas laikotarpis prisitaikyti; |
| --- | --- |

(52)

nors kai kurios valstybės narės ėmėsi reglamentavimo veiksmų ar skatino savireguliavimą, dėl kurių buvo pasiekta įvairių rezultatų, dauguma valstybių narių nesiėmė ar nenurodė ketinančios imtis veiksmų, kad būtų pasiekta pakankamos pažangos. Prognozės, grindžiamos išsamia visos turimos informacijos apie ankstesnes ir dabartines tendencijas bei ketinimus analize, rodo, kad savarankiškai veikdamos valstybės narės artimoje ateityje nepasieks subalansuoto moterų ir vyrų atstovavimo tarp direktorių visoje Sąjungoje pagal šioje direktyvoje nustatytus tikslus. Neveikimas šioje srityje trukdo platesniu mastu siekti lyčių lygybės darbo vietoje, be kita ko, mažinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kuris iš dalies susidaro dėl vertikaliosios segregacijos. Atsižvelgiant į tokias aplinkybes ir į didėjančius skirtumus tarp valstybių narių moterų ir vyrų atstovavimo valdybose atžvilgiu, lyčių pusiausvyrą valdybose visoje Sąjungoje galima pagerinti tik taikant bendrą požiūrį, o lyčių lygybės, konkurencingumo ir ekonomikos augimo potencialą galima geriau pasiekti ne skirtingos taikymo srities, užmojo ir veiksmingumo nacionalinėmis iniciatyvomis, o koordinuojamais veiksmais Sąjungos lygmeniu. Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. pasiekti labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą tarp biržinių bendrovių direktorių nustatant veiksmingas priemones, kuriomis siekiama paspartinti pažangą užtikrinant lyčių pusiausvyrą, kartu biržinėms bendrovėms suteikiant pakankamai laiko pasirengti tam tikslui, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva nustatomi tik bendri tikslai bei principai ir neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. Valstybėms narėms suteikiama pakankamai laisvės pačioms nuspręsti, kaip būtų geriausia siekti šioje direktyvoje nustatytų tikslų atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, visų pirma, į įdarbinimo valdybose taisykles ir praktiką. Šia direktyva neribojama biržinių bendrovių galimybė paskirti labiausiai kvalifikuotus direktorius, suteikiama lanksti sistema ir numatomas pakankamai ilgas laikotarpis prisitaikyti;

| (53) | valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene, kad juos veiksmingai informuotų apie šios direktyvos reikšmę, perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(53)

valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene, kad juos veiksmingai informuotų apie šios direktyvos reikšmę, perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinimą;

| (54) | vadovaujantis proporcingumo principu, tikslai, kuriuos turi pasiekti biržinės bendrovės, turėtų galioti tik tam tikrą laikotarpį ir jie turėtų galioti tol, kol bus padaryta tvari pažanga užtikrinant valdybų lyčių sudėtį. Dėl to Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti šios direktyvos taikymą ir teikti ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai. Be to, šioje direktyvoje numatyta jos galiojimo pabaigos data. Atlikdama šios direktyvos peržiūrą, Komisija turėtų įvertinti, ar yra poreikis pratęsti šios direktyvos galiojimą po tos datos; |
| --- | --- |

(54)

vadovaujantis proporcingumo principu, tikslai, kuriuos turi pasiekti biržinės bendrovės, turėtų galioti tik tam tikrą laikotarpį ir jie turėtų galioti tol, kol bus padaryta tvari pažanga užtikrinant valdybų lyčių sudėtį. Dėl to Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti šios direktyvos taikymą ir teikti ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai. Be to, šioje direktyvoje numatyta jos galiojimo pabaigos data. Atlikdama šios direktyvos peržiūrą, Komisija turėtų įvertinti, ar yra poreikis pratęsti šios direktyvos galiojimą po tos datos;

| (55) | vadovaujantis 2011 m. rugsėjo 28 d. bendru valstybių narių ir Komisijos politiniu pareiškimu dėl aiškinamųjų dokumentų (12), valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo į priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, |
| --- | --- |

(55)

vadovaujantis 2011 m. rugsėjo 28 d. bendru valstybių narių ir Komisijos politiniu pareiškimu dėl aiškinamųjų dokumentų (12), valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo į priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Tikslas

Šia direktyva siekiama užtikrinti labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą tarp biržinių bendrovių direktorių nustatant veiksmingas priemones, kuriomis siekiama paspartinti pažangą užtikrinant lyčių pusiausvyrą, kartu biržinėms bendrovėms suteikiant pakankamai laiko pasirengti tam tikslui.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Ši direktyva taikoma biržinėms bendrovėms. Ši direktyva netaikoma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ).

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | biržinė bendrovė – bendrovė, kuri turi valstybėje narėje registruotą buveinę ir kurios akcijomis leidžiama prekiauti vienos ar kelių valstybių narių reguliuojamoje rinkoje, kaip tai suprantama Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte; |
| --- | --- |

1)

biržinė bendrovė – bendrovė, kuri turi valstybėje narėje registruotą buveinę ir kurios akcijomis leidžiama prekiauti vienos ar kelių valstybių narių reguliuojamoje rinkoje, kaip tai suprantama Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte;

| 2) | valdyba – biržinės bendrovės administracinis, valdymo ar priežiūros organas; |
| --- | --- |

2)

valdyba – biržinės bendrovės administracinis, valdymo ar priežiūros organas;

| 3) | direktorius – valdybos narys, įskaitant narį, kuris yra darbuotojų atstovas; |
| --- | --- |

3)

direktorius – valdybos narys, įskaitant narį, kuris yra darbuotojų atstovas;

| 4) | vykdomasis direktorius – monistinės sistemos valdybos narys, kuris dalyvauja kasdieniame biržinės bendrovės valdyme, arba – dualistinės valdybos sistemos atveju – tarybos narys, kuris atlieka biržinės bendrovės valdymo funkciją; |
| --- | --- |

4)

vykdomasis direktorius – monistinės sistemos valdybos narys, kuris dalyvauja kasdieniame biržinės bendrovės valdyme, arba – dualistinės valdybos sistemos atveju – tarybos narys, kuris atlieka biržinės bendrovės valdymo funkciją;

| 5) | nevykdomasis direktorius – monistinės sistemos valdybos narys, išskyrus vykdomąjį direktorių, arba – dualistinės valdybos sistemos atveju – valdybos narys, kuris atlieka biržinės bendrovės priežiūros funkciją; |
| --- | --- |

5)

nevykdomasis direktorius – monistinės sistemos valdybos narys, išskyrus vykdomąjį direktorių, arba – dualistinės valdybos sistemos atveju – valdybos narys, kuris atlieka biržinės bendrovės priežiūros funkciją;

| 6) | monistinės sistemos valdyba – viena bendra valdyba, kuri atlieka biržinės bendrovės valdymo ir priežiūros funkcijas; |
| --- | --- |

6)

monistinės sistemos valdyba – viena bendra valdyba, kuri atlieka biržinės bendrovės valdymo ir priežiūros funkcijas;

| 7) | dualistinė valdybos sistema – sistema, kurioje biržinės bendrovės valdymo ir priežiūros funkcijas atlieka atskiros valdybos; |
| --- | --- |

7)

dualistinė valdybos sistema – sistema, kurioje biržinės bendrovės valdymo ir priežiūros funkcijas atlieka atskiros valdybos;

| 8) | labai maža, mažoji ir vidutinė įmonė arba MVĮ – bendrovė, kurioje dirba mažiau nei 250 asmenų ir kurios metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR arba kurios metinis balansas neviršija 43 mln. EUR, o MVĮ, turinčios savo registruotą buveinę valstybėje narėje, kurios valiuta nėra euras, atveju – lygiaverčių sumų tos valstybės narės valiuta. |
| --- | --- |

8)

labai maža, mažoji ir vidutinė įmonė arba MVĮ – bendrovė, kurioje dirba mažiau nei 250 asmenų ir kurios metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR arba kurios metinis balansas neviršija 43 mln. EUR, o MVĮ, turinčios savo registruotą buveinę valstybėje narėje, kurios valiuta nėra euras, atveju – lygiaverčių sumų tos valstybės narės valiuta.

4 straipsnis

Taikytina teisė

Kompetenciją reglamentuoti su konkrečia biržine bendrove susijusius klausimus, kuriems taikoma ši direktyva, turi ta valstybė narė, kurioje ta bendrovė turi registruotą buveinę. Taikytina teisė yra tos valstybės narės teisė.

5 straipsnis

Lyčių pusiausvyros valdybose tikslai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad biržinėms bendrovėms būtų taikomas kuris nors iš šių tikslų, kurie turi būti pasiekti ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d.:

| a) | nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užima ne mažiau kaip 40 % nevykdomųjų direktorių pozicijų; |
| --- | --- |

a)

nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užima ne mažiau kaip 40 % nevykdomųjų direktorių pozicijų;

| b) | nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užima ne mažiau kaip 33 % visų direktorių pozicijų, įskaitant tiek vykdomuosius, tiek nevykdomuosius direktorius. |
| --- | --- |

b)

nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užima ne mažiau kaip 33 % visų direktorių pozicijų, įskaitant tiek vykdomuosius, tiek nevykdomuosius direktorius.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad biržinės bendrovės, kurioms netaikomas 1 dalies b punkte nustatytas tikslas, nustatytų atskirus kiekybinius tikslus, siekiant gerinti lyčių pusiausvyrą tarp vykdomųjų direktorių. Valstybės narės užtikrina, kad tokios biržinės bendrovės tokius kiekybinius tikslus stengtųsi pasiekti ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d.

3.   Nevykdomųjų direktorių pozicijų skaičius, laikomas būtinu 1 dalies a punkte nurodytam tikslui pasiekti, yra kuo artimesnis 40 % sudarančiai daliai, bet neviršijantis 49 %. Visų direktorių pozicijų skaičius, laikomas būtinu 1 dalies b punkte nurodytam tikslui pasiekti, yra kuo artimesnis 33 % sudarančiai daliai, bet neviršijantis 49 %. Tie skaičiai yra išdėstyti priede.

6 straipsnis

Tikslams pasiekti skirtos priemonės

1.   Valstybės narės užtikrina, kad biržinės bendrovės, kurios nepasiekia 5 straipsnio 1 dalies a ar b punkte nurodytų tikslų, priklausomai nuo to, kas taikytina, pakoreguotų kandidatų į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas atrankos procesą. Tie kandidatai turi būti atrenkami remiantis kiekvieno kandidato kvalifikacijų lyginamuoju vertinimu. Tuo tikslu nediskriminuojant viso atrankos proceso metu, be kita ko, pranešimų apie laisvas darbo vietas rengimo metu, pirminės atrankos etapu, trumpojo kandidatų sąrašo rengimo etapu ir kandidatų atrankos rezervo sudarymo metu, turi būti taikomi aiškūs, neutraliai suformuluoti ir nedviprasmiški kriterijai. Tokie kriterijai nustatomi prieš pradedant atrankos procesą.

2.   Kiek tai susiję su kandidatų atranka į skiriamąsias ar renkamąsias direktorių pozicijas, valstybės narės užtikrina, kad renkantis iš kandidatų, kurių kvalifikacija tinkamumo, kompetencijos ir profesinės veiklos rezultatų požiūriu yra tokia pati, pirmenybė būtų teikiama nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui, išskyrus išimtinius atvejus, kai dėl didesnio teisinio svorio pagrindų, pavyzdžiui, kitos įvairovės politikos vykdymo, objektyvaus vertinimo, kurio metu atsižvelgiama į specifinę kitos lyties kandidato padėtį ir kuris yra grindžiamas nediskriminaciniais kriterijais, kontekste palankiau vertinamas kitos lyties kandidatas.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad kandidato, svarstyto atrankos į skiriamą ar renkamą direktoriaus poziciją metu, prašymu biržinės bendrovės būtų įpareigotos informuoti tą kandidatą apie:

| a) | kvalifikacijos vertinimo kriterijus, kuriais buvo grindžiama atranka; |
| --- | --- |

a)

kvalifikacijos vertinimo kriterijus, kuriais buvo grindžiama atranka;

| b) | kandidatų objektyvų lyginamąjį vertinimą vadovaujantis tais kriterijais ir |
| --- | --- |

b)

kandidatų objektyvų lyginamąjį vertinimą vadovaujantis tais kriterijais ir

| c) | kai aktualu, konkrečius apsvarstymus, dėl kurių išimtinai buvo palankiau vertinamas kandidatas, kuris nėra nepakankamai atstovaujamos lyties. |
| --- | --- |

c)

kai aktualu, konkrečius apsvarstymus, dėl kurių išimtinai buvo palankiau vertinamas kandidatas, kuris nėra nepakankamai atstovaujamos lyties.

4.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalines teismų sistemas, užtikrina, kad tais atvejais, kai neatrinktas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatas pateikia faktus, kurių pagrindu galima daryti prielaidą, kad to kandidato, atrinkto į skiriamą ar renkamą direktoriaus poziciją, kvalifikacija buvo tokia pati kaip atrinkto kitos lyties kandidato, biržinei bendrovei tenka įrodyti, kad nebuvo pažeista 6 straipsnio 2 dalis.

Šia dalimi valstybėms narėms netrukdoma nustatyti ieškovams palankesnių įrodinėjimo taisyklių.

5.   Jeigu kandidatų į skiriamą ar renkamą direktoriaus poziciją atrankos procesas vykdomas pasitelkiant akcininkų ar darbuotojų balsavimą, valstybės narės reikalauja, kad biržinės bendrovės užtikrintų, kad balsavime dalyvaujantys asmenys būtų tinkamai informuoti apie priemones, numatytas šioje direktyvoje, įskaitant sankcijas, kurios grėstų biržinei bendrovei dėl reikalavimų nesilaikymo.

7 straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.   Valstybės narės reikalauja, kad biržinės bendrovės kompetentingoms institucijoms kasmet pateiktų informaciją apie lyčių atstovavimą jų valdybose, informaciją apie vykdomuosius ir nevykdomuosius direktorius pateikiant atskirai, taip pat apie priemones, kurių buvo imtasi norint pasiekti 5 straipsnio 1 dalyje nustatytus tikslus ir, kai taikytina, tikslus, nustatytus vadovaujantis 5 straipsnio 2 dalimi. Valstybės narės reikalauja, kad biržinės bendrovės tą informaciją tinkamu ir lengvai prieinamu būdu skelbtų savo interneto svetainėse. Remdamosi pateikta informacija, valstybės narės lengvai prieinamu ir centralizuotu būdu skelbia biržinių bendrovių, pasiekusių kurį nors vieną iš 5 straipsnio 1 dalyje nustatytų tikslų, sąrašą ir jį reguliariai atnaujina.

2.   Jei biržinė bendrovė nepasiekia vieno iš 5 straipsnio 1 dalyje nustatytų tikslų arba, kai taikytina, tikslų, nustatytų vadovaujantis 5 straipsnio 2 dalimi, teikdama šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją ji nurodo priežastis, dėl kurių ji tikslų nepasiekė, ir išsamiai aprašo priemones, kurių biržinė bendrovė jau ėmėsi arba ketina imtis, kad juos pasiektų.

3.   Kai taikytina, šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija taip pat įtraukiama į bendrovės valdymo pareiškimą, laikantis atitinkamų Direktyvos 2013/34/ES nuostatų.

4.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstytos pareigos netaikomos valstybėje narėje, kuri sustabdė 6 straipsnio taikymą pagal 12 straipsnį, jei pagal nacionalinę teisę yra numatytos ataskaitų teikimo pareigos, kuriomis užtikrinama, kad informacija apie pažangą, kurią biržinės bendrovės padarė siekdamos labiau subalansuoto moterų ir vyrų atstovavimo savo valdybose, būtų skelbiama reguliariai.

8 straipsnis

Sankcijos ir papildomos priemonės

1.   Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikytinų biržinėms bendrovėms už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal 5 straipsnio 2 dalį ir 6 bei 7 straipsnius, priklausomai nuo to, kas taikytina, pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jos būtų vykdomos. Visų pirma, valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatytos tinkamos administracinės ar teisminės procedūros, kad būtų sudarytos sąlygos užtikrinti iš šios direktyvos kylančių pareigų vykdymą. Sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Tokios sankcijos, be kita ko, gali būti baudos arba galimybė teisminei institucijai panaikinti su direktorių atranka susijusį sprendimą, priimtą pažeidžiant pagal 6 straipsnį priimtas nacionalines nuostatas, arba paskelbti jį niekiniu. Valstybės narės ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 28 d. praneša apie tas taisykles ir tas priemones Komisijai ir nedelsdamos jai praneša apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius dalinius pakeitimus.

2.   Biržinės bendrovės gali būti laikomos atsakingomis tik už veikimą ar neveikimą, kuris joms gali būti priskiriamas pagal nacionalinę teisę.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad, vykdydamos viešąsias sutartis ir koncesijas, biržinės bendrovės vykdytų taikytinas pareigas, susijusias su socialine ir darbo teise, vadovaudamosi taikytina Sąjungos teise.

9 straipsnis

Būtiniausi reikalavimai

Valstybės narės gali nustatyti ar toliau taikyti nuostatas, kurios yra palankesnes už šioje direktyvoje nustatytas nuostatas, kad užtikrintų labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą jų nacionalinėje teritorijoje įsteigtose biržinėse bendrovėse.

10 straipsnis

Lyčių pusiausvyros biržinėse bendrovėse skatinimo įstaigos

Valstybės narės paskiria vieną ar daugiau lyčių pusiausvyros valdybose skatinimo, analizės, stebėsenos ir rėmimo įstaigų. Tuo tikslu valstybės narės galėtų paskirti, pavyzdžiui, lygybę užtikrinančias įstaigas, kurias jos paskyrė pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB (13) 20 straipsnį.

13

11 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 28 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės, kurios sustabdė 6 straipsnio taikymą pagal 12 straipsnį, Komisijai nedelsdamos pateikia 12 straipsnyje nustatytų sąlygų įvykdymą įrodančią informaciją.

3.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

12 straipsnis

6 straipsnio taikymo sustabdymas

1.   Valstybė narė gali sustabdyti 6 straipsnio ir, kai aktualu, 5 straipsnio 2 dalies taikymą, jei ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 27 d. toje valstybėje narėje tenkinamos šios sąlygos:

| a) | nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys biržinėse bendrovėse užima ne mažiau kaip 30 % nevykdomųjų direktorių pozicijų arba ne mažiau kaip 25 % visų direktorių pozicijų arba |
| --- | --- |

a)

nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys biržinėse bendrovėse užima ne mažiau kaip 30 % nevykdomųjų direktorių pozicijų arba ne mažiau kaip 25 % visų direktorių pozicijų arba

| b) | tos valstybės narės nacionaline teise:






  i) | reikalaujama, kad biržinėse bendrovėse nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užimtų ne mažiau kaip 30 % nevykdomųjų direktorių pozicijų arba ne mažiau kaip 25 % visų direktorių pozicijų; |
| --- | --- | --- |

b)

tos valstybės narės nacionaline teise:

i)

reikalaujama, kad biržinėse bendrovėse nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys užimtų ne mažiau kaip 30 % nevykdomųjų direktorių pozicijų arba ne mažiau kaip 25 % visų direktorių pozicijų;

| ii) | būtų numatytos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos vykdymo užtikrinimo priemonės, taikomos i punkte nurodytų reikalavimų nesilaikymo atveju, ir |
| --- | --- |

ii)

būtų numatytos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos vykdymo užtikrinimo priemonės, taikomos i punkte nurodytų reikalavimų nesilaikymo atveju, ir

| iii) | reikalaujama, kad visos biržinės bendrovės, kurioms ta nacionalinė teisė netaikoma, nustatytų atskirus kiekybinius tikslus, taikomus visoms direktorių pozicijoms. |
| --- | --- |

iii)

reikalaujama, kad visos biržinės bendrovės, kurioms ta nacionalinė teisė netaikoma, nustatytų atskirus kiekybinius tikslus, taikomus visoms direktorių pozicijoms.

Jei valstybė narė sustabdė 6 straipsnio ir, kai aktualu, 5 straipsnio 2 dalies taikymą kurios nors iš šios dalies pirmoje pastraipoje išdėstytų sąlygų pagrindu, laikoma, kad toje valstybėje narėje 5 straipsnio 1 dalyje nustatyti tikslai yra pasiekti.

2.   Siekiant įvertinti, ar įvykdytos taikymo sustabdymo remiantis 1 dalies pirmos pastraipos a ar b punktais sąlygos, reikalaujamas direktorių pozicijų skaičius yra skaičius, artimiausias 30 % nevykdomųjų direktorių pozicijų arba 25 % visų direktorių pozicijų daliai, bet nedidesnis nei 39 %. Tai taip pat taikytina tuo atveju, kai pagal nacionalinę teisę kiekybiniai tikslai, nustatyti 5 straipsnyje, taikomi atskirai akcininkų atstovams ir darbuotojų atstovams.

3.   Jei valstybėje narėje, kuri sustabdė 6 straipsnio ar, kai aktualu, 5 straipsnio 2 dalies taikymą pagal šio straipsnio 1 dalį, nebetenkinamos šio straipsnio 1 dalyje išdėstytos sąlygos, 6 straipsnis ir, kai aktualu, 5 straipsnio 2 dalis pradedami taikyti ne vėliau kaip per šešis mėnesius po to, kai tokios sąlygos baigė būti tenkinamos.

13 straipsnis

Peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 29 d., o vėliau – kas dvejus metus valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą. Tokioje ataskaitoje pateikiama išsami informacija apie priemones, kurių imtasi 5 straipsnio 1 dalyje nustatytiems tikslams pasiekti, pagal 7 straipsnį teikiama informacija ir, kai taikytina, reprezentatyvi informacija apie atskirus kiekybinius tikslus, biržinių bendrovių nustatytus pagal 5 straipsnio 2 dalį.

2.   Valstybės narės, kurios sustabdė 6 straipsnio ar, kai aktualu, 5 straipsnio 2 dalies taikymą pagal 12 straipsnį, šio straipsnio 1 dalyje paminėtose ataskaitose pateikia informaciją, iš kurios matyti, ar ir kaip tenkinamos 12 straipsnyje nustatytos sąlygos ir ar tos valstybės narės toliau daro pažangą siekdamos užtikrinti labiau subalansuotą moterų ir vyrų atstovavimą nevykdomųjų direktorių pozicijose arba visų direktorių pozicijose biržinėse bendrovėse.

Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 29 d., o vėliau – kas dvejus metus Komisija parengia specialią ataskaitą, kurioje, inter alia, įvertinama, ar ir kaip tenkinamos 12 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos ir, priklausomai nuo to, kas taikytina, ar valstybės narės atnaujino 6 straipsnio ir 5 straipsnio 2 dalies taikymą pagal 12 straipsnio 3 dalį.

3.   Ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas dvejus metus Komisija peržiūri šios direktyvos taikymą ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia ataskaitą. Komisija, visų pirma, įvertina, ar pasiekti šios direktyvos tikslai.

4.   Šio straipsnio 3 dalyje nurodytoje ataskaitoje Komisija įvertina, ar, atsižvelgiant į moterų ir vyrų atstovavimo valdybose pokyčius įvairiais sprendimų priėmimo lygmenimis visos ekonomikos mastu ir į tai, ar padaryta pažanga yra pakankamai tvari, ši direktyva yra veiksminga ir efektyvi priemonė lyčių pusiausvyrai valdybose didinti. To vertinimo pagrindu Komisija apsvarsto galimybę pratęsti šios direktyvos taikymo laikotarpį po 2038 m. gruodžio 31 d. arba galimybę ją iš dalies pakeisti, pavyzdžiui, išplečiant jos taikymo sritį į ją įtraukiant nebiržines įmones, kurios nepatenka į termino „MVĮ“ apibrėžtį, arba peržiūrint 12 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte išdėstytas sąlygas, kad būtų užtikrinta nuolatinė pažanga siekiant labiau subalansuoto moterų ir vyrų atstovavimo vykdomųjų ir nevykdomųjų direktorių pozicijose arba visų direktorių pozicijose biržinėse bendrovėse.

14 straipsnis

Įsigaliojimas ir galiojimo pabaiga

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Ji nustoja galioti 2038 m. gruodžio 31 d.

15 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2022 m. lapkričio 23 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  OL C 133, 2013 5 9, p. 68.

1

(2)  
  OL C 218, 2013 7 30, p. 33.

2

(3)  
  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 436, 2016 11 24, p. 225) ir 2022 m. spalio 17 d. per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2022 m. spalio 17 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 433, 2022 11 15, p. 14.).

3

(4)  
  1984 m. gruodžio 13 d. Tarybos rekomendacija 84/635/EEB dėl pozityvių veiksmų moterų atžvilgiu skatinimo (OL L 331, 1984 12 19, p. 34).

4

(5)  
  1996 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija 96/694/EB dėl moterų ir vyrų proporcingo dalyvavimo sprendimų priėmimo procese (OL L 319, 1996 12 10, p. 11).

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

6

(7)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (OL L 188, 2019 7 12, p. 79).

7

(8)  
  2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyva 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (OL L 318, 2006 11 17, p. 17).

8

(9)  Žr. 1995 m. spalio 17 d. Teisingumo Teismo sprendimą Kalanke prieš Freie Hansestadt Bremen, C-450/93, ECLI:EU:C:1995:322; 1997 m. lapkričio 11 d. Teisingumo Teismo sprendimą Marschall prieš Land Nordrhein-Westfalen, C-409/95, ECLI:EU:C:1997:533; 2000 m. kovo 28 d. Teisingumo Teismo sprendimą Badeck ir kt., C-158/97, ECLI:EU:C:2000:163; 2000 m. liepos 6 d. Teisingumo Teismo sprendimą Abrahamsson ir Anderson, C-407/98, ECLI:EU:C:2000:367.

9

Kalanke prieš Freie Hansestadt Bremen,

Marschall prieš Land Nordrhein-Westfalen

Badeck ir kt.,

Abrahamsson ir Anderson

(10)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

10

(11)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

11

(12)  
  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

12

(13)  
  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (OL L 204, 2006 7 26, p. 23).

13

---

PRIEDAS

TIKSLINIAI NEPAKANKAMAI ATSTOVAUJAMOS LYTIES DIREKTORIŲ SKAIČIAI

| Pozicijų valdyboje skaičius | Nepakankamai atstovaujamos lyties nevykdomųjų direktorių minimalus skaičius, būtinas pasiekti 40 % tikslą (5 straipsnio 1 dalies a punktas) | Nepakankamai atstovaujamos lyties direktorių minimalus skaičius, būtinas pasiekti 33 % tikslą (5 straipsnio 1 dalies b punktas) |
| --- | --- | --- |
| 1 | - | - |
| 2 | - | - |
| 3 | 1 (33,3  %) | 1 (33,3  %) |
| 4 | 1 (25  %) | 1 (25  %) |
| 5 | 2 (40  %) | 2 (40  %) |
| 6 | 2 (33,3  %) | 2 (33,3  %) |
| 7 | 3 (42,9  %) | 2 (28,6  %) |
| 8 | 3 (37,5  %) | 3 (37,5  %) |
| 9 | 4 (44,4  %) | 3 (33,3  %) |
| 10 | 4 (40  %) | 3 (30  %) |
| 11 | 4 (36,4  %) | 4 (36,4  %) |
| 12 | 5 (41,7  %) | 4 (33,3  %) |
| 13 | 5 (38,4  %) | 4 (30,8  %) |
| 14 | 6 (42,9  %) | 5 (35,7  %) |
| 15 | 6 (40  %) | 5 (33,3  %) |
| 16 | 6 (37,5  %) | 5 (31,3  %) |
| 17 | 7 (41,2  %) | 6 (35,3  %) |
| 18 | 7 (38,9  %) | 6 (33,3  %) |
| 19 | 8 (42,1  %) | 6 (31,6  %) |
| 20 | 8 (40  %) | 7 (35  %) |
| 21 | 8 (38,1  %) | 7 (33,3  %) |
| 22 | 9 (40,1  %) | 7 (31,8  %) |
| 23 | 9 (39,1  %) | 8 (34,8  %) |
| 24 | 10 (41,7  %) | 8 (33,3  %) |
| 25 | 10 (40  %) | 8 (32  %) |
| 26 | 10 (38,5  %) | 9 (34,6  %) |
| 27 | 11 (40,7  %) | 9 (33,3  %) |
| 28 | 11 (39,3  %) | 9 (32,1  %) |
| 29 | 12 (41,4  %) | 10 (34,5  %) |
| 30 | 12 (40  %) | 10 (33,3  %) |

Pozicijų valdyboje skaičius

Nepakankamai atstovaujamos lyties nevykdomųjų direktorių minimalus skaičius, būtinas pasiekti 40 % tikslą (5 straipsnio 1 dalies a punktas)

Nepakankamai atstovaujamos lyties direktorių minimalus skaičius, būtinas pasiekti 33 % tikslą (5 straipsnio 1 dalies b punktas)

1

-

-

2

-

-

3

1 (33,3  %)

1 (33,3  %)

4

1 (25  %)

1 (25  %)

5

2 (40  %)

2 (40  %)

6

2 (33,3  %)

2 (33,3  %)

7

3 (42,9  %)

2 (28,6  %)

8

3 (37,5  %)

3 (37,5  %)

9

4 (44,4  %)

3 (33,3  %)

10

4 (40  %)

3 (30  %)

11

4 (36,4  %)

4 (36,4  %)

12

5 (41,7  %)

4 (33,3  %)

13

5 (38,4  %)

4 (30,8  %)

14

6 (42,9  %)

5 (35,7  %)

15

6 (40  %)

5 (33,3  %)

16

6 (37,5  %)

5 (31,3  %)

17

7 (41,2  %)

6 (35,3  %)

18

7 (38,9  %)

6 (33,3  %)

19

8 (42,1  %)

6 (31,6  %)

20

8 (40  %)

7 (35  %)

21

8 (38,1  %)

7 (33,3  %)

22

9 (40,1  %)

7 (31,8  %)

23

9 (39,1  %)

8 (34,8  %)

24

10 (41,7  %)

8 (33,3  %)

25

10 (40  %)

8 (32  %)

26

10 (38,5  %)

9 (34,6  %)

27

11 (40,7  %)

9 (33,3  %)

28

11 (39,3  %)

9 (32,1  %)

29

12 (41,4  %)

10 (34,5  %)

30

12 (40  %)

10 (33,3  %)

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/60

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2022/2382

2022 m. gruodžio 1 d.

kuriuo uždraudžiama su Portugalijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti marmurines rombines rajas 9 parajonio Sąjungos vandenyse

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2022/109 (2) nustatomos kvotos 2022 metams; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2022/109 (2) nustatomos kvotos 2022 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, laivai, kurie plaukioja su Portugalijos vėliava arba yra Portugalijoje registruoti, žvejodami marmurinių rombinių rajų išteklius 9 parajonio Sąjungos vandenyse, išnaudojo 2022 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, laivai, kurie plaukioja su Portugalijos vėliava arba yra Portugalijoje registruoti, žvejodami marmurinių rombinių rajų išteklius 9 parajonio Sąjungos vandenyse, išnaudojo 2022 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tam tikrą tų išteklių žvejybos veiklą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tam tikrą tų išteklių žvejybos veiklą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodyta 2022 metams Portugalijai skirta marmurinių rombinių rajų išteklių žvejybos 9 parajonio Sąjungos vandenyse kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

1.   Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos žvejybos laivams, kurie plaukioja su Portugalijos vėliava arba yra joje registruoti, uždraudžiama 1 straipsnyje nurodytų išteklių žvejyba. Visų pirma draudžiama tų išteklių žvejybos tikslais ieškoti žuvų ir mesti, statyti ar traukti žvejybos įrankius.

2.   Iki tos dienos sužvejotas tų išteklių žuvis ir iš jų gautus žvejybos produktus ir toliau leidžiama perkrauti, laikyti laive, perdirbti laive, perkelti, laikyti varžose, tukinti ir iškrauti.

3.   Tų laivų netyčia sužvejotas tų išteklių žuvų laimikis įkeliamas į žvejybos laivą ir jame laikomas, registruojamas, iškraunamas ir įskaitomas į kvotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (3) 15 straipsnį.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  
  2022 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/109, kuriuo 2022 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams (OL L 21, 2022 1 31, p. 1).

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 12/TQ109 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Portugalija |
| Ištekliai | RJU/9-C. |
| Rūšis | Marmurinės rombinės rajos (Raja undulata) |
| Zona | 9 parajonio Sąjungos vandenys |
| Draudimo data | 2022 11 19 |

Nr.

12/TQ109

Valstybė narė

Portugalija

Ištekliai

RJU/9-C.

Rūšis

Marmurinės rombinės rajos (Raja undulata)

Zona

9 parajonio Sąjungos vandenys

Draudimo data

2022 11 19

---

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/63

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2022/2383

2022 m. gruodžio 6 d.

kuriuo dėl sunkiųjų transporto priemonių, varomų grynu biodyzelinu, tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 582/2011

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Direktyvą 2007/46/EB bei panaikinantį direktyvas 80/1269/EEB, 2005/55/EB ir 2005/78/EB (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį, 5 straipsnio 4 dalį ir 12 straipsnį,

kadangi:

| (1) | transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas ES, prireikus turi būti tinkamos naudoti gryną biodyzeliną ir įvairius biodyzelino ir iškastinio kuro mišinius; |
| --- | --- |

(1)

transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas ES, prireikus turi būti tinkamos naudoti gryną biodyzeliną ir įvairius biodyzelino ir iškastinio kuro mišinius;

| (2) | pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 582/2011 (2) 3 straipsnį, siekdamas gauti motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimą, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, gamintojas turi užtikrinti, kad būtų laikomasi to reglamento IX priede nustatytų etaloninių degalų, naudojamų per tipo patvirtinimo bandymus, specifikacijų; |
| --- | --- |

(2)

pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 582/2011 (2) 3 straipsnį, siekdamas gauti motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimą, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, gamintojas turi užtikrinti, kad būtų laikomasi to reglamento IX priede nustatytų etaloninių degalų, naudojamų per tipo patvirtinimo bandymus, specifikacijų;

| (3) | grynas biodyzelinas (RRME B100) nėra įtrauktas į Reglamento (ES) Nr. 582/2011 IX priedą kaip etaloniniai degalai, naudojami sunkiųjų transporto priemonių tipui patvirtinti, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį. Siekiant įrodyti, kad laikomasi reikalavimų dėl išmetamųjų teršalų, tipo patvirtinimo bandymus reikia atlikti ir su dyzelinu (B7), ir su grynu biodyzelinu (B100). Siekiant sumažinti bandymų dubliavimą ir sudaryti lengvesnes sąlygas patvirtinimui, kai naudojamas grynas biodyzelinas ir biodyzelino mišiniai (pvz., RRME B20/B30), suteikti, būtina nustatyti gryno biodyzelino, kaip etaloninio kuro, specifikacijas, pagrįstas atitinkamais tarptautiniais ir Europos standartais. B100 tipo patvirtinimo atveju turėtų būti leidžiama įrodyti, kad laikomasi išmetamųjų teršalų bandymo reikalavimų, atliekant pirminio variklio išmetamųjų teršalų kiekio bandymus naudojant gryną biodyzeliną. Atliekant eksploatacinės atitikties bandymų procedūrą, galima pasirinkti bet kurį biodegalų mišinį; |
| --- | --- |

(3)

grynas biodyzelinas (RRME B100) nėra įtrauktas į Reglamento (ES) Nr. 582/2011 IX priedą kaip etaloniniai degalai, naudojami sunkiųjų transporto priemonių tipui patvirtinti, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį. Siekiant įrodyti, kad laikomasi reikalavimų dėl išmetamųjų teršalų, tipo patvirtinimo bandymus reikia atlikti ir su dyzelinu (B7), ir su grynu biodyzelinu (B100). Siekiant sumažinti bandymų dubliavimą ir sudaryti lengvesnes sąlygas patvirtinimui, kai naudojamas grynas biodyzelinas ir biodyzelino mišiniai (pvz., RRME B20/B30), suteikti, būtina nustatyti gryno biodyzelino, kaip etaloninio kuro, specifikacijas, pagrįstas atitinkamais tarptautiniais ir Europos standartais. B100 tipo patvirtinimo atveju turėtų būti leidžiama įrodyti, kad laikomasi išmetamųjų teršalų bandymo reikalavimų, atliekant pirminio variklio išmetamųjų teršalų kiekio bandymus naudojant gryną biodyzeliną. Atliekant eksploatacinės atitikties bandymų procedūrą, galima pasirinkti bet kurį biodegalų mišinį;

| (4) | tvirtinant transporto priemones su patvirtintu varikliu būtinas tipo patvirtinimo sertifikato specifikacijų papildymas; |
| --- | --- |

(4)

tvirtinant transporto priemones su patvirtintu varikliu būtinas tipo patvirtinimo sertifikato specifikacijų papildymas;

| (5) | todėl Komisijos reglamentą (ES) Nr. 582/2011 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(5)

todėl Komisijos reglamentą (ES) Nr. 582/2011 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (6) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 582/2011 I, II ir IX priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 188, 2009 7 18, p. 1.

1

(2)  
  2011 m. gegužės 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 582/2011, kuriuo įgyvendinamos ir iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 595/2009 nuostatos, susijusios su sunkiųjų transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekiu (euro VI), bei iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB I ir III priedai (OL L 167, 2011 6 25, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| 1. | Reglamento (ES) Nr. 582/2011 I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1.1.2 punkto įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

  „Jeigu gamintojas leidžia, kad tam tikros šeimos varikliai būtų varomi rinkoje parduodamais degalais, neatitinkančiais Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB (*1) arba CEN standarto EN 228:2012 (jeigu benzinas yra bešvinis) ar CEN standarto EN 590:2013 (jeigu degalai yra dyzeliniai), ar CEN standarto EN 14214:2012+A2:2019 (jei degalai yra RRME B100), pvz., parafininiais degalais (CEN standartas EN 15940) ar kitais degalais, gamintojas, be 1.1.1 punkto reikalavimų, turi laikytis dar ir šių reikalavimų:

  (*1)  
  1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).“;" |
| --- | --- | --- |

1.

Reglamento (ES) Nr. 582/2011 I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1.1.2 punkto įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„Jeigu gamintojas leidžia, kad tam tikros šeimos varikliai būtų varomi rinkoje parduodamais degalais, neatitinkančiais Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB (*1) arba CEN standarto EN 228:2012 (jeigu benzinas yra bešvinis) ar CEN standarto EN 590:2013 (jeigu degalai yra dyzeliniai), ar CEN standarto EN 14214:2012+A2:2019 (jei degalai yra RRME B100), pvz., parafininiais degalais (CEN standartas EN 15940) ar kitais degalais, gamintojas, be 1.1.1 punkto reikalavimų, turi laikytis dar ir šių reikalavimų:

(*1)  
  1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).“;"

| b) | po 1.3 punkto įrašomi 1.4 ir 1.4.1 punktai:
  „1.4.   B100 tipo patvirtinimo reikalavimai









  1.4.1. | B100 šeimos su pirminiu varikliu, išbandytu naudojant RRME B100, tipo patvirtinimas suteikiamas visiems variklių šeimos nariams ir biodegalų mišiniams su RRME, kurio kiekis viršija RRME B30 (CEN standartas EN 16709) kiekį, be tolesnių bandymų. Tipo patvirtinimas gali būti suteikiamas biodyzelino mišiniams, kuriuose yra mažesnis RRME kiekis, jei šie mišiniai atitinka ir šios taisyklės reikalavimus, nereguliuojant transporto priemonės. Tokiu atveju gamintojas 4 priedėlio 1 dalyje pateikto informacinio dokumento 3.2.2.2.1 punkte nurodo, kokiais biodyzelino mišiniais gali būti varomi tos šeimos varikliai. Jei patvirtinimo institucija nustato, kad pateikta paraiška nėra visiškai reprezentatyvi, ji gali atrinkti ir išbandyti kitus nei RRME B100 biodyzelino mišinius.“; |
| --- | --- | --- |

b)

po 1.3 punkto įrašomi 1.4 ir 1.4.1 punktai:

„1.4.   B100 tipo patvirtinimo reikalavimai

1.4.1.

| c) | įterpiamas šis 3.2.1.7 punktas:






  „3.2.1.7. | B100 tipo patvirtinimo atveju, patvirtinimo ženkle po nacionalinio simbolio įrašoma „B100.“; |
| --- | --- | --- |

c)

įterpiamas šis 3.2.1.7 punktas:

„3.2.1.7.

| d) | 4 priedėlio 1 dalies 3.2.2.2 punktas pakeičiamas taip:






  „3.2.2.2. | Sunkiosios transporto priemonės: dyzelinas/benzinas/SND/GD-H/GD-L/GD-HL/etanolis (ED95)/etanolis (E85)/SGD/SGD20/B100 (1) (6)“; |
| --- | --- | --- |

d)

4 priedėlio 1 dalies 3.2.2.2 punktas pakeičiamas taip:

„3.2.2.2.

| e) | 5 priedėlio papildyme 1.1.5 punktas pakeičiamas taip:






  „1.1.5. | Variklio kategorija: dyzelinas/benzinas/SND/GD-H/GD-L/GD-HL/etanolis (ED95)/etanolis (E85)/SGD/SGD20/B100 (1)“; |
| --- | --- | --- |

e)

5 priedėlio papildyme 1.1.5 punktas pakeičiamas taip:

„1.1.5.

| f) | 6 priedėlio 8 punktas pakeičiamas taip:






  „8. | Parašas:
  Priedas: informacinių dokumentų rinkinys.
  Bandymų protokolas.
  Papildymas“ |
| --- | --- | --- |

f)

6 priedėlio 8 punktas pakeičiamas taip:

„8.

Priedas: informacinių dokumentų rinkinys.

Bandymų protokolas.

Papildymas“

| g) | 6 priedėlis papildomas šiuo papildymu:


  „Papildymas
  pridedamas prie EB tipo patvirtinimo sertifikato Nr. ...
  1.   PAPILDOMA INFORMACIJA








  1.1. | Išsami informacija, pateiktina apie transporto priemonės su sumontuotu patvirtintu varikliu tipo patvirtinimą: |
| --- | --- | --- |

g)

6 priedėlis papildomas šiuo papildymu:

„Papildymas

pridedamas prie EB tipo patvirtinimo sertifikato Nr. ...

1.   PAPILDOMA INFORMACIJA

1.1.

| 1.1.1. | Variklio markė (įmonės pavadinimas): |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Tipas ir komercinis aprašas (nurodyti visus variantus): |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Gamintojo kodas, pažymėtas ant variklio: |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Transporto priemonės kategorija (jeigu taikytina) (b): |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Variklio kategorija: dyzelinas/benzinas/SND/GD-H/GD-L/GD-HL/etanolis (ED95)/etanolis (E85)/SGD/SGD 20/B100 (1): |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.5.1 | Dvirūšių degalų vienalaikio naudojimo variklio tipas: 1A tipas/1B tipas/2A tipas/2B tipas/3B tipas (1) (d1): |
| --- | --- |

1.1.5.1

| 1.1.6. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Gamintojo įgaliotojo atstovo (jei yra) vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas: |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.2. | Jeigu 1.1 punkte nurodyto variklio tipas patvirtintas kaip atskiro techninio mazgo: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Variklio arba variklių šeimos tipo patvirtinimo numeris (1): |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Variklio valdymo bloko (EVB) programinės įrangos kalibravimo numeris: |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Išsami informacija, pateiktina apie variklio arba variklių šeimos (1), kaip atskiro techninio mazgo, EB tipo patvirtinimą (sąlygos, kurių reikia laikytis montuojant variklį transporto priemonėje): |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Didžiausias ir (arba) mažiausias įsiurbimo slėgio mažėjimas: |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Didžiausias leidžiamasis priešslėgis: |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Išmetimo sistemos tūris: |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Naudojimo apribojimai (jei yra): |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.4. | Variklio/pirminio variklio išmetamas teršalų kiekis (1)
  Nusidėvėjimo koeficientas (NK): apskaičiuotas/fiksuotas (1)
  Tolesnėje lentelėje nurodomos NK vertės ir išmetamųjų teršalų kiekiai atliekant PMSNRC ir PMSPRC bandymus (jei taikoma). |
| --- | --- |

1.4.

Nusidėvėjimo koeficientas (NK): apskaičiuotas/fiksuotas (1)

Tolesnėje lentelėje nurodomos NK vertės ir išmetamųjų teršalų kiekiai atliekant PMSNRC ir PMSPRC bandymus (jei taikoma).

| 1.4.1. | PMSNRC bandymas

  4 lentelė


  PMSNRC bandymas













  PMSNRC bandymas (jei taikoma) (10) (d5) |
| --- | --- |
| NK | CO | THC | NMHC (d4) | NOX | KD masė | NH3 | KD kiekis |
| Multipl./adityv. (1) | | | | | | | |
| Išmetamųjų teršalų kiekis | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d4)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | KD masė
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | KD kiekis
  (#/kWh) |
| Bandymo rezultatas | | | | | | | |
| Apskaičiuota taikant NK | | | | | | | |
| CO2 išmetamųjų teršalų masė: ... g/kWh |
| Degalų sąnaudos ... g/kWh |

1.4.1.

4 lentelė

PMSNRC bandymas

PMSNRC bandymas (jei taikoma) (10) (d5)

NK

CO

THC

NMHC (d4)

NOX

KD masė

NH3

KD kiekis

Multipl./adityv. (1)

Išmetamųjų teršalų kiekis

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d4)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

KD masė

(mg/kWh)

NH3

ppm

KD kiekis

(#/kWh)

Bandymo rezultatas

Apskaičiuota taikant NK

CO2 išmetamųjų teršalų masė: ... g/kWh

Degalų sąnaudos ... g/kWh

| 1.4.2. | PMSPRC bandymas

  5 lentelė


  PMSPRC bandymas














  PMSPRC bandymas (10) (d5) |
| --- | --- |
| NK | CO | THC | NMHC (d4) | CH4 (d4) | NOx | KD masė | NH3 | KD kiekis |
| Multipl./adityv. (1) | | | | | | | | |
| Išmetamųjų teršalų kiekis | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d4)
  (mg/kWh) | CH4 (d4)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | KD masė
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | KD kiekis
  (#/kWh) |
| Šaltasis paleidimas | | | | | | | | |
| Įšilusio variklio bandymas be regeneravimo | | | | | | | | |
| Įšilusio variklio bandymas su regeneravimu (1) | | | | | | | | |
| kr,u (multipl./adityv.) (1) | | | | | | | | |
| kr,d (multipl./adityv.) (1) |
| Svertinis bandymo rezultatas | | | | | | | | |
| Galutinis bandymo rezultatas taikant NK | | | | | | | | |
| CO2 išmetamųjų teršalų masė: ... g/kWh |
| Degalų sąnaudos: ... g/kWh |

1.4.2.

5 lentelė

PMSPRC bandymas

PMSPRC bandymas (10) (d5)

NK

CO

THC

NMHC (d4)

CH4 (d4)

NOx

KD masė

NH3

KD kiekis

Multipl./adityv. (1)

Išmetamųjų teršalų kiekis

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d4)

(mg/kWh)

CH4 (d4)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

KD masė

(mg/kWh)

NH3

ppm

KD kiekis

(#/kWh)

Šaltasis paleidimas

Įšilusio variklio bandymas be regeneravimo

Įšilusio variklio bandymas su regeneravimu (1)

kr,u (multipl./adityv.) (1)

kr,d (multipl./adityv.) (1)

Svertinis bandymo rezultatas

Galutinis bandymo rezultatas taikant NK

CO2 išmetamųjų teršalų masė: ... g/kWh

Degalų sąnaudos: ... g/kWh

| 1.4.3. | Tuščiosios eigos bandymas

  6 lentelė


  Tuščiosios eigos bandymas











  Bandymas | CO vertė


  (tūrio %) | Lambda vertė (1) | Variklio sūkių skaičius (min–1) | Variklio alyvos temperatūra (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mažo sūkių skaičiaus tuščiosios eigos bandymas | | Netaikoma | | |
| Didelio sūkių skaičiaus tuščiosios eigos bandymas | | | | |

1.4.3.

6 lentelė

Tuščiosios eigos bandymas

Bandymas

CO vertė

(tūrio %)

Lambda vertė (1)

Variklio sūkių skaičius (min–1)

Variklio alyvos temperatūra (°C)

Mažo sūkių skaičiaus tuščiosios eigos bandymas

Netaikoma

Didelio sūkių skaičiaus tuščiosios eigos bandymas

| 1.4.4. | NITKMS parodomasis bandymas

  6a lentelė


  NITKMS parodomasis bandymas












  Transporto priemonės tipas (pvz., M3, N3 ir paskirtis, kaip antai standžiąja arba lanksčiąja jungtimi sukabinamas sunkvežimis, miesto autobusas) | |
| --- | --- | --- |
| Transporto priemonės aprašymas (pvz., transporto priemonės modelis, prototipas) | |
| Priėmimo arba atmetimo rezultatai (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | KD kiekis |
| Atitikties koeficientas darbo atlikimo intervale (11) | | | | | | |
| Atitikties koeficientas CO2 masės susidarymo intervale (11) | | | | | | |
| Informacija apie maršrutą | Miestas | Kaimas | Greitkelis |
| Važiavimo miestu, kaimo vietove ir greitkeliu etapai, išreikšti maršruto įveikimo trukmės dalimis, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 582/2011 II priedo 4.5 punkte | | | |
| Greitėjimo, stabdymo, važiavimo vienodu greičiu ir stovėjimo etapai, išreikšti maršruto įveikimo trukmės dalimis, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 582/2011 II priedo 4.5.5 punkte | | | |
| | Mažiausioji | Didžiausioji |
| Vidutinė variklio galia darbo atlikimo intervale (%) | | |
| CO2 masės susidarymo laikotarpio trukmė (s) | | |
| Darbo atlikimo intervalas: procentinė galiojančių intervalų dalis | |
| CO2 masės susidarymo intervalas: procentinė galiojančių intervalų dalis | |
| Degalų sąnaudų atitikties koeficientas | |

1.4.4.

6a lentelė

NITKMS parodomasis bandymas

Transporto priemonės tipas (pvz., M3, N3 ir paskirtis, kaip antai standžiąja arba lanksčiąja jungtimi sukabinamas sunkvežimis, miesto autobusas)

Transporto priemonės aprašymas (pvz., transporto priemonės modelis, prototipas)

Priėmimo arba atmetimo rezultatai (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

KD kiekis

Atitikties koeficientas darbo atlikimo intervale (11)

Atitikties koeficientas CO2 masės susidarymo intervale (11)

Informacija apie maršrutą

Miestas

Kaimas

Greitkelis

Važiavimo miestu, kaimo vietove ir greitkeliu etapai, išreikšti maršruto įveikimo trukmės dalimis, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 582/2011 II priedo 4.5 punkte

Greitėjimo, stabdymo, važiavimo vienodu greičiu ir stovėjimo etapai, išreikšti maršruto įveikimo trukmės dalimis, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 582/2011 II priedo 4.5.5 punkte

Mažiausioji

Didžiausioji

Vidutinė variklio galia darbo atlikimo intervale (%)

CO2 masės susidarymo laikotarpio trukmė (s)

Darbo atlikimo intervalas: procentinė galiojančių intervalų dalis

CO2 masės susidarymo intervalas: procentinė galiojančių intervalų dalis

Degalų sąnaudų atitikties koeficientas

| 1.5. | Galios matavimas |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Ant bandymų stendo matuojama variklio galia

  7 lentelė


  Ant bandymų stendo matuojama variklio galia













  Išmatuotasis variklio sūkių dažnis (min-1) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Išmatuotasis degalų debitas (g/h) | | | | | | | |
| Išmatuotasis sukimo momentas (Nm) | | | | | | | |
| Išmatuotoji galia (kW) | | | | | | | |
| Atmosferos slėgis (kPa) | | | | | | | |
| Vandens garų slėgis (kPa) | | | | | | | |
| Įsiurbiamo oro temperatūra (K) | | | | | | | |
| Galios pataisos koeficientas | | | | | | | |
| Pataisytoji galia (kW) | | | | | | | |
| Pagalbinė galia (kW) (1) | | | | | | | |
| Naudingoji galia (kW) | | | | | | | |
| Naudingasis sukimo momentas (Nm) | | | | | | | |
| Pataisytosios specifinės degalų sąnaudos (g/kWh) | | | | | | | |

1.5.1.

7 lentelė

Ant bandymų stendo matuojama variklio galia

Išmatuotasis variklio sūkių dažnis (min-1)

Išmatuotasis degalų debitas (g/h)

Išmatuotasis sukimo momentas (Nm)

Išmatuotoji galia (kW)

Atmosferos slėgis (kPa)

Vandens garų slėgis (kPa)

Įsiurbiamo oro temperatūra (K)

Galios pataisos koeficientas

Pataisytoji galia (kW)

Pagalbinė galia (kW) (1)

Naudingoji galia (kW)

Naudingasis sukimo momentas (Nm)

Pataisytosios specifinės degalų sąnaudos (g/kWh)

| 1.5.2. | Papildomi duomenys, pvz., kiekvienų nurodytų degalų galios pataisos koeficientas (jei taikoma) |
| --- | --- |

1.5.2.

| h) | 7 priedėlio papildyme 1.1.5 punktas pakeičiamas taip:






  „1.1.5. | Variklio kategorija: dyzelinas/benzinas/SND/GD-H/GD-L/GD-HL/etanolis (ED95)/etanolis (E85)/SGD/SGD20/B100 (1)“. |
| --- | --- | --- |

h)

7 priedėlio papildyme 1.1.5 punktas pakeičiamas taip:

„1.1.5.

Variklio kategorija: dyzelinas/benzinas/SND/GD-H/GD-L/GD-HL/etanolis (ED95)/etanolis (E85)/SGD/SGD20

1

| 2. | II priedo 4.4.2 punktas papildomas šiuo sakiniu:

  „Jei suteikiamas B100 tipo patvirtinimas, patvirtinimo institucijos gali paprašyti atlikti transporto priemonės bandymą su biodyzelinu, kuriame yra bet koks RRME kiekis.“ |
| --- | --- |

2.

II priedo 4.4.2 punktas papildomas šiuo sakiniu:

„Jei suteikiamas B100 tipo patvirtinimas, patvirtinimo institucijos gali paprašyti atlikti transporto priemonės bandymą su biodyzelinu, kuriame yra bet koks RRME kiekis.“

| 3. | IX priedo antraštinėje dalyje „Bandant kompresinio uždegimo variklius ir dviejų rūšių degalų vienalaikio naudojimo variklius naudojamų degalų techniniai duomenys“ po lentelės „Tipas: Dyzelinas (B7)“ įterpiama ši lentelė:

  „
  Tipas: grynas biodyzelinas (B100) kompresinio uždegimo varikliams









  Parametras | Vienetas | Ribos | Bandymo metodas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mažiausioji | Didžiausioji |
| RRME kiekis | % (masės) | 96,5 | – | EN 14103 |
| Tankis esant 15 °C | kg/m3 | 860 | 900 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Klampa esant 40 °C temperatūrai (1) | mm2/s | 3,50 | 5,00 | EN ISO 3104
  EN 16896 |
| Pliūpsnio temperatūra | °C | 101 | – | EN ISO 2719
  EN ISO 3679 (2) |
| Cetaninis skaičius (3) | – | 51,0 | – | EN ISO 5165
  EN 15195
  EN 16715
  EN 17155 |
| Varinės juostelės korozija (per 3 val. esant 50 °C temperatūrai) | Klasė | 1 klasė | EN ISO 2160 |
| Atsparumas oksidacijai (esant 110 °C temperatūrai) | h | 8,0 | – | EN 14112
  EN 15751 |
| Rūgščių skaičius | mg KOH/g | – | 0,50 | EN 14104 |
| Jodo skaičius | g jodo/100 g | – | 120 | EN 14111
  EN 16300 |
| Linoleno rūgšties metilo esteris | % (masės) | – | 12,0 | EN 14103 |
| Polinesočiosios (≥ 4 dvigubos jungtys) metilo esteriai | % (masės) | – | 1,00 | EN 15779 |
| Metanolio kiekis | % (masės) | – | 0,20 | EN 14110 |
| Monogliceridų kiekis | % (masės) | – | 0,70 | EN 14105 |
| Digliceridų kiekis | % (masės) | – | 0,20 | EN 14105 |
| Trigliceridų kiekis | % (masės) | – | 0,20 | EN 14105 |
| Laisvasis glicerolis | % (masės) | – | 0,02 | EN 14105
  EN 14106 |
| Bendras glicerolis | % (masės) | – | 0,25 | EN 14105 |
| Vandens kiekis | % (masės) | – | 0,050 | EN ISO 12937 |
| Bendras teršalų kiekis | mg/kg | – | 24 | EN 12662 |
| Sulfatų pelenų kiekis | % (masės) | – | 0,02 | ISO 3987 |
| Sieros kiekis | mg/kg | – | 10,0 | EN ISO 20846
  EN ISO 20884
  EN ISO 13032 |
| I grupės metalai (Na+K) | mg/kg | – | 5,0 | EN 14108
  EN 14109
  EN 14538 |
| II grupės metalai (Ca+Mg) | mg/kg | – | 5,0 | EN 14538 |
| Fosforo kiekis | mg/kg | – | 4,0 | EN 14107
  EN 16294 |

3.

IX priedo antraštinėje dalyje „Bandant kompresinio uždegimo variklius ir dviejų rūšių degalų vienalaikio naudojimo variklius naudojamų degalų techniniai duomenys“ po lentelės „Tipas: Dyzelinas (B7)“ įterpiama ši lentelė:

„
  Tipas: grynas biodyzelinas (B100) kompresinio uždegimo varikliams

Tipas: grynas biodyzelinas (B100)

Parametras

Vienetas

Ribos

Bandymo metodas

Mažiausioji

Didžiausioji

RRME kiekis

% (masės)

96,5

–

EN 14103

Tankis esant 15 °C

kg/m3

3

860

900

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Klampa esant 40 °C temperatūrai (1)

1

mm2/s

2

3,50

5,00

EN ISO 3104

EN 16896

Pliūpsnio temperatūra

°C

101

–

EN ISO 2719

EN ISO 3679 (2)

2

Cetaninis skaičius (3)

3

–

51,0

–

EN ISO 5165

EN 15195

EN 16715

EN 17155

Varinės juostelės korozija (per 3 val. esant 50 °C temperatūrai)

Klasė

1 klasė

EN ISO 2160

Atsparumas oksidacijai (esant 110 °C temperatūrai)

h

8,0

–

EN 14112

EN 15751

Rūgščių skaičius

mg KOH/g

–

0,50

EN 14104

Jodo skaičius

g jodo/100 g

–

120

EN 14111

EN 16300

Linoleno rūgšties metilo esteris

% (masės)

–

12,0

EN 14103

Polinesočiosios (≥ 4 dvigubos jungtys) metilo esteriai

% (masės)

–

1,00

EN 15779

Metanolio kiekis

% (masės)

–

0,20

EN 14110

Monogliceridų kiekis

% (masės)

–

0,70

EN 14105

Digliceridų kiekis

% (masės)

–

0,20

EN 14105

Trigliceridų kiekis

% (masės)

–

0,20

EN 14105

Laisvasis glicerolis

% (masės)

–

0,02

EN 14105

EN 14106

Bendras glicerolis

% (masės)

–

0,25

EN 14105

Vandens kiekis

% (masės)

–

0,050

EN ISO 12937

Bendras teršalų kiekis

mg/kg

–

24

EN 12662

Sulfatų pelenų kiekis

% (masės)

–

0,02

ISO 3987

Sieros kiekis

mg/kg

–

10,0

EN ISO 20846

EN ISO 20884

EN ISO 13032

I grupės metalai (Na+K)

mg/kg

–

5,0

EN 14108

EN 14109

EN 14538

II grupės metalai (Ca+Mg)

mg/kg

–

5,0

EN 14538

Fosforo kiekis

mg/kg

–

4,0

EN 14107

EN 16294

---

(*1)  
  1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).“;“

*1

---

(1)  Jei RFT yra – 20 °C ar žemesnė, klampa matuojama esant – 20 °C temperatūrai. Išmatuota vertė neturi būti didesnė kaip 48 mm2/s. Šiuo atveju taikomi standartiniai bandymų metodai be tikslumo paklaidos duomenų dėl Niutono dėsniams nepaklūstančių dvifazės sistemos savybių.

1

2

(2)  Naudojamas 2 ml mėginys ir aparatas su terminio aptikimo įtaisu.

2

(3)  Išvestinio cetaninio skaičiaus nustatymas RRME nėra įtrauktas į kai kurių bandymų metodų tikslumo paklaidų nustatymą.“

3

---

SPRENDIMAI

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/71

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/2384

2022 m. lapkričio 25 d.

dėl Sąjungos konkrečių įsipareigojimų pagal Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (GATS) sąrašų pakeitimo, siekiant įtraukti Derybų dėl paslaugų vidaus reguliavimo užbaigimo deklaracijos 1 priedą, patvirtinimo Europos Sąjungos vardu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | 11-ojoje Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų konferencijoje 59-ių PPO narių grupė, įskaitant Sąjungą, paskelbė bendrą ministrų pareiškimą dėl paslaugų vidaus reguliavimo, kuriuo jos pradėjo daugiašalę iniciatyvą siekdamos derybų būdu sutarti dėl paslaugų vidaus reguliavimo tvarkos; |
| --- | --- |

(1)

11-ojoje Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų konferencijoje 59-ių PPO narių grupė, įskaitant Sąjungą, paskelbė bendrą ministrų pareiškimą dėl paslaugų vidaus reguliavimo, kuriuo jos pradėjo daugiašalę iniciatyvą siekdamos derybų būdu sutarti dėl paslaugų vidaus reguliavimo tvarkos;

| (2) | Komisija baigė derybas konsultuodamasi su pagal Sutarties 207 straipsnio 3 dalį įsteigtu komitetu. Šios daugiašalės bendro pareiškimo iniciatyvos dalyvių skaičius ilgainiui išaugo iki 67 PPO narių; |
| --- | --- |

(2)

Komisija baigė derybas konsultuodamasi su pagal Sutarties 207 straipsnio 3 dalį įsteigtu komitetu. Šios daugiašalės bendro pareiškimo iniciatyvos dalyvių skaičius ilgainiui išaugo iki 67 PPO narių;

| (3) | 2021 m. gruodžio 2 d. tų derybų dalyvės paskelbė Derybų dėl paslaugų vidaus reguliavimo užbaigimo deklaraciją (toliau – Deklaracija), kurioje paskelbta, kad derybos sėkmingai baigtos. Dalyvės derybų išvadas pateikė Rekomendaciniame dokumente dėl paslaugų vidaus reguliavimo, kuris yra pateiktas Deklaracijos 1 priede. Jos taip pat palankiai įvertino konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašus, kurie PPO narių buvo pateikti kaip jų įsipareigojimų pasiūlymai siekiant užbaigti derybas ir kurie buvo pridėti prie Deklaracijos kaip 2 priedas; |
| --- | --- |

(3)

2021 m. gruodžio 2 d. tų derybų dalyvės paskelbė Derybų dėl paslaugų vidaus reguliavimo užbaigimo deklaraciją (toliau – Deklaracija), kurioje paskelbta, kad derybos sėkmingai baigtos. Dalyvės derybų išvadas pateikė Rekomendaciniame dokumente dėl paslaugų vidaus reguliavimo, kuris yra pateiktas Deklaracijos 1 priede. Jos taip pat palankiai įvertino konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašus, kurie PPO narių buvo pateikti kaip jų įsipareigojimų pasiūlymai siekiant užbaigti derybas ir kurie buvo pridėti prie Deklaracijos kaip 2 priedas;

| (4) | Deklaracijos dalyvės, laikydamosi Deklaracijos 1 priedo 1 skirsnio nuostatų, ketina tame priede nustatytą tvarką įtraukti į savo konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašus kaip papildomus įsipareigojimus. Dalyvės, laikydamosi Deklaracijos 5 dalies nuostatų, siekia per dvylika mėnesių nuo Deklaracijos datos pateikti savo konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašus tvirtinti pagal Konkrečių įsipareigojimų sąrašų taisymo arba tobulinimo tvirtinimo tvarką, su sąlyga, kad bus užbaigtos visos būtinos vidaus procedūros; |
| --- | --- |

(4)

Deklaracijos dalyvės, laikydamosi Deklaracijos 1 priedo 1 skirsnio nuostatų, ketina tame priede nustatytą tvarką įtraukti į savo konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašus kaip papildomus įsipareigojimus. Dalyvės, laikydamosi Deklaracijos 5 dalies nuostatų, siekia per dvylika mėnesių nuo Deklaracijos datos pateikti savo konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašus tvirtinti pagal Konkrečių įsipareigojimų sąrašų taisymo arba tobulinimo tvirtinimo tvarką, su sąlyga, kad bus užbaigtos visos būtinos vidaus procedūros;

| (5) | pagal Deklaraciją Sąjunga turėtų pateikti PPO būtinus konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašo pakeitimus, kaip nustatyta Sąjungos konkrečių įsipareigojimų sąraše prieš galutinį patvirtinimą; |
| --- | --- |

(5)

pagal Deklaraciją Sąjunga turėtų pateikti PPO būtinus konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašo pakeitimus, kaip nustatyta Sąjungos konkrečių įsipareigojimų sąraše prieš galutinį patvirtinimą;

| (6) | todėl Sąjungos vardu turėtų būti patvirtintas Deklaracijos 1 priede nustatytos tvarkos kaip papildomų įsipareigojimų įtraukimas į Sąjungos konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašą, |
| --- | --- |

(6)

todėl Sąjungos vardu turėtų būti patvirtintas Deklaracijos 1 priede nustatytos tvarkos kaip papildomų įsipareigojimų įtraukimas į Sąjungos konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Derybų dėl paslaugų vidaus reguliavimo užbaigimo deklaracijos 1 priede nustatytos tvarkos įtraukimas į Sąjungos konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašą.

Prie šio sprendimo pridedamas Deklaracijos tekstas ir Sąjungos konkrečių įsipareigojimų sąrašas prieš galutinį patvirtinimą.

2 straipsnis

Šiuo sprendimu Komisija įgaliojama PPO pateikti būtinus Sąjungos konkrečių įsipareigojimų pagal GATS sąrašo pakeitimus, kaip nustatyta Sąjungos konkrečių įsipareigojimų sąraše prieš galutinį patvirtinimą.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. SÍKELA

---

(1)  
  2022 m. lapkričio 10 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

---

WT/L/1129, 2021 m. gruodžio 2 d.

DERYBŲ DĖL PASLAUGŲ VIDAUS REGULIAVIMO UŽBAIGIMO DEKLARACIJA

Ši deklaracija teikiama Albanijos, Argentinos, Australijos, Bahreino Karalystės, Brazilijos, Kanados, Čilės, Kinijos, Kolumbijos, Kosta Rikos, Salvadoro, Europos Sąjungos, Honkongo (Kinija), Islandijos, Izraelio, Japonijos, Kazachstano, Korėjos Respublikos, Lichtenšteino, Mauricijaus, Meksikos, Moldovos Respublikos, Juodkalnijos, Naujosios Zelandijos, Nigerijos, Šiaurės Makedonijos, Norvegijos, Paragvajaus, Peru, Filipinų, Rusijos Federacijos, Saudo Arabijos Karalystės, Singapūro, Šveicarijos, Taivano, Penghu, Kinmeno ir Macu atskirosios muitų teritorijos, Tailando, Turkijos, Ukrainos, Jungtinės Karalystės, Jungtinių Amerikos Valstijų, Urugvajaus prašymu.

| 1. | Šios Pasaulio prekybos organizacijos (toliau – PPO) narės: | Albanija, |
| --- | --- | --- |

1.

Albanija,

| | Argentina, |
| --- | --- |

Argentina,

| | Australija, |
| --- | --- |

Australija,

| | Bahreino Karalystė, |
| --- | --- |

Bahreino Karalystė,

| | Brazilija, |
| --- | --- |

Brazilija,

| | Čilė, |
| --- | --- |

Čilė,

| | Europos Sąjunga, |
| --- | --- |

Europos Sąjunga,

| | Filipinai, |
| --- | --- |

Filipinai,

| | Honkongas (Kinija), |
| --- | --- |

Honkongas (Kinija),

| | Islandija, |
| --- | --- |

Islandija,

| | Izraelis, |
| --- | --- |

Izraelis,

| | Japonija, |
| --- | --- |

Japonija,

| | Jungtinė Karalystė, |
| --- | --- |

Jungtinė Karalystė,

| | Jungtinės Amerikos Valstijos, |
| --- | --- |

Jungtinės Amerikos Valstijos,

| | Juodkalnija, |
| --- | --- |

Juodkalnija,

| | Kanada, |
| --- | --- |

Kanada,

| | Kazachstanas, |
| --- | --- |

Kazachstanas,

| | Kinija, |
| --- | --- |

Kinija,

| | Kolumbija, |
| --- | --- |

Kolumbija,

| | Korėjos Respublika, |
| --- | --- |

Korėjos Respublika,

| | Kosta Rika, |
| --- | --- |

Kosta Rika,

| | Lichtenšteinas, |
| --- | --- |

Lichtenšteinas,

| | Mauricijus, |
| --- | --- |

Mauricijus,

| | Meksika, |
| --- | --- |

Meksika,

| | Moldovos Respublika, |
| --- | --- |

Moldovos Respublika,

| | Naujoji Zelandija, |
| --- | --- |

Naujoji Zelandija,

| | Nigerija, |
| --- | --- |

Nigerija,

| | Norvegija, |
| --- | --- |

Norvegija,

| | Paragvajus, |
| --- | --- |

Paragvajus,

| | Peru, |
| --- | --- |

Peru,

| | Rusijos Federacija, |
| --- | --- |

Rusijos Federacija,

| | Salvadoras, |
| --- | --- |

Salvadoras,

| | Saudo Arabijos Karalystė, |
| --- | --- |

Saudo Arabijos Karalystė,

| | Singapūras, |
| --- | --- |

Singapūras,

| | Šiaurės Makedonija, |
| --- | --- |

Šiaurės Makedonija,

| | Šveicarija, |
| --- | --- |

Šveicarija,

| | Tailandas, |
| --- | --- |

Tailandas,

| | Taivano, Penghu, Kinmeno ir Macu atskiroji muitų teritorija, |
| --- | --- |

Taivano, Penghu, Kinmeno ir Macu atskiroji muitų teritorija,

| | Turkija, |
| --- | --- |

Turkija,

| | Ukraina, |
| --- | --- |

Ukraina,

| | Urugvajus |
| --- | --- |

Urugvajus

(toliau – Dalyvės),

| | tęsdamos 2017 m. gruodžio 13 d. Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijos 11-ojoje sesijoje (WT/MIN(17)/61) paskelbtą ir 2019 m. gegužės 23 d. dar kartą patvirtintą įsipareigojimą (WT/L/1059) ir nuolat pripažindamos geros reguliavimo praktikos svarbą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas prekybai paslaugomis, |
| --- | --- |

tęsdamos 2017 m. gruodžio 13 d. Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijos 11-ojoje sesijoje (WT/MIN(17)/61) paskelbtą ir 2019 m. gegužės 23 d. dar kartą patvirtintą įsipareigojimą (WT/L/1059) ir nuolat pripažindamos geros reguliavimo praktikos svarbą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas prekybai paslaugomis,

| | pateikdamos šią deklaraciją praneša apie sėkmingą derybų dėl bendros iniciatyvos, susijusios su paslaugų vidaus reguliavimu, užbaigimą. |
| --- | --- |

pateikdamos šią deklaraciją praneša apie sėkmingą derybų dėl bendros iniciatyvos, susijusios su paslaugų vidaus reguliavimu, užbaigimą.

| 2. | Dalyvės derybų išvadas pateikia Rekomendaciniame dokumente dėl paslaugų vidaus reguliavimo (INF/SDR/2, 2021 m. lapkričio 26 d., 1 priedas). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dalyvės palankiai vertina konkrečių įsipareigojimų sąrašus (INF/SDR/3/Rev.1, 2021 m. gruodžio 2 d., 2 priedas), kurie buvo pateikti kaip jų įsipareigojimų pasiūlymai siekiant užbaigti derybas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dalyvės, laikydamosi Rekomendacinio dokumento I skirsnio nuostatų, ketina Rekomendaciniame dokumente pateiktą tvarką įtraukti į savo GATS sąrašus kaip papildomus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su sąlyga, kad bus užbaigtos visos būtinos vidaus procedūros, Dalyvės siekia per dvylika mėnesių nuo šios deklaracijos datos pateikti savo konkrečių įsipareigojimų sąrašus tvirtinti pagal Konkrečių įsipareigojimų sąrašų taisymo arba tobulinimo tvirtinimo tvarką (S/L/84, 2000 m. balandžio 14 d.). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Per šešis mėnesius nuo šios deklaracijos datos Dalyvės ketina surengti susitikimą, kad galėtų pateikti naujausią informaciją apie pažangą, padarytą užbaigiant būtinas vidaus procedūras, ir įvertinti, ar jų konkrečių įsipareigojimų sąrašai gali būti pateikti tvirtinti anksčiau nei per 5 dalyje nurodytą terminą. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dalyvės kviečia likusias PPO nares prisijungti prie šios deklaracijos, kad, laikantis Rekomendacinio dokumento I skirsnio nuostatų, Rekomendaciniame dokumente pateikta tvarka būtų įtraukta į jų GATS sąrašus kaip papildomi įsipareigojimai. |
| --- | --- |

7.

---

1 PRIEDAS

INF/SDR/2, 2021 m. lapkričio 26 d.

BENDRA INICIATYVA, SUSIJUSI SU PASLAUGŲ VIDAUS REGULIAVIMU

REKOMENDACINIS DOKUMENTAS DĖL PASLAUGŲ VIDAUS REGULIAVIMO

I SKIRSNIS

| 1. | Narės susitarė dėl šiame rekomendaciniame dokumente išdėstytos tvarkos dėl paslaugų vidaus reguliavimo (toliau – tvarka), siekdamos išplėtoti Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (toliau – Susitarimas) nuostatas pagal Susitarimo VI straipsnio 4 dalį (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Narės pripažįsta, kad paslaugų teikėjams, ypač besivystančių šalių narių paslaugų teikėjams, gali kilti sunkumų taikant priemones, susijusias su kitų narių licencijavimo reikalavimais ir procedūromis, kvalifikaciniais reikalavimais ir procedūromis, taip pat techniniais standartais, ir visų pirma tai, kad mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugų teikėjams gali kilti konkrečių sunkumų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Narės pripažįsta teisę reguliuoti paslaugų teikimą jų teritorijoje ir priimti naujas taisykles dėl paslaugų teikimo jų teritorijoje, kad būtų pasiekti jų politikos tikslai. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Narės taip pat pripažįsta, kad esama asimetrijos, susijusios su reguliavimo išsivystymo lygiu įvairiose šalyse, ypač besivystančių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių atveju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ši tvarka neturi būti suprantama kaip taisyklės, kurių įgyvendinimui nustatomos arba privalomai taikomos konkrečios reglamentavimo nuostatos. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ši tvarka neturi būti suprantama kaip taisyklės, kuriomis mažinamos bet kokios narėms pagal Susitarimą taikomos prievolės. |
| --- | --- |

6.

Sektorių aprėptis ir įtraukimo į sąrašą sąlygos

| 7. | II skirsnyje nurodytą tvarką narės į savo sąrašus įtraukia kaip papildomus įsipareigojimus, nurodytus Susitarimo XVIII straipsnyje. Narės gali nuspręsti įtraukti III skirsnyje nurodytą alternatyvią tvarką, susijusią su jų įsipareigojimais finansinių paslaugų srityje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pagal šio skirsnio 7 dalį įtraukta tvarka taikoma, kai prisiimami konkretūs įsipareigojimai. Be to, narės raginamos į savo sąrašus įtraukti papildomus sektorius, kuriems taikoma tvarka. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Narės gali neįtraukti II skirsnio 22 dalies d punkte ir III skirsnio 19 dalies d punkte nustatytos tvarkos į pagal šio skirsnio 7 dalį į sąrašą įtrauktus papildomus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

9.

Plėtra

Besivystančioms šalims taikomi pereinamieji laikotarpiai

| 10. | Besivystanti šalis narė gali numatyti konkrečios tvarkos įgyvendinimą nuo šios tvarkos įsigaliojimo praėjus ne ilgesniam kaip septynerių metų pereinamajam laikotarpiui. Numatyta tvarka gali būti taikoma atskiriems paslaugų sektoriams ar pasektoriams. Pereinamieji laikotarpiai nustatomi atitinkamuose konkrečių įsipareigojimų sąrašuose. Besivystanti šalis narė, norinti pratęsti įgyvendinimo pereinamąjį laikotarpį, pateikia prašymą laikydamasi atitinkamų procedūrų (2). Narės stengiasi palankiai vertinti tokius prašymus, atsižvelgdamos į konkrečias prašymą teikiančios narės aplinkybes. |
| --- | --- |

10.

Mažiausiai išsivysčiusių šalių narių dalyvavimas

| 11. | Mažiausiai išsivysčiusios šalys narės pagal šio skirsnio 7 dalį įtrauktiną tvarką į savo konkrečių įsipareigojimų sąrašus įtraukia ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki joms netenkant mažiausiai išsivysčiusios šalies statuso. Tuo metu mažiausiai išsivysčiusios šalys narės gali nustatyti pereinamuosius laikotarpius pagal šio skirsnio 10 dalį. Vis dėlto mažiausiai išsivysčiusios šalys narės raginamos taikyti šią tvarką dar iki joms netenkant mažiausiai išsivysčiusios šalies statuso, kiek tai įmanoma atsižvelgiant į jų individualius įgyvendinimo pajėgumus. |
| --- | --- |

11.

Techninė pagalba ir gebėjimų stiprinimas

| 12. | Išsivysčiusios ir besivystančios šalys narės, jei turi galimybę, raginamos besivystančioms šalims narėms, ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims narėms, jų prašymu ir abipusiškai sutartomis sąlygomis teikti konkrečią techninę pagalbą ir stiprinti jų gebėjimus, siekiant, inter alia:






  a) | plėtoti ir stiprinti institucinius ir reguliavimo gebėjimus, reikalingus paslaugų teikimui reguliuoti ir šiai tvarkai, ypač nuostatoms ir sektoriams, kuriems taikomi pereinamieji laikotarpiai, įgyvendinti; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

plėtoti ir stiprinti institucinius ir reguliavimo gebėjimus, reikalingus paslaugų teikimui reguliuoti ir šiai tvarkai, ypač nuostatoms ir sektoriams, kuriems taikomi pereinamieji laikotarpiai, įgyvendinti;

| b) | padėti besivystančių ir ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugų teikėjams laikytis atitinkamų reikalavimų ir procedūrų eksporto rinkose; |
| --- | --- |

b)

padėti besivystančių ir ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugų teikėjams laikytis atitinkamų reikalavimų ir procedūrų eksporto rinkose;

| c) | palengvinti techninių standartų nustatymą ir sudaryti palankesnes sąlygas besivystančių ir visų pirma mažiausiai išsivysčiusių šalių narių, susiduriančių su išteklių ribotumo problema, dalyvavimui atitinkamose tarptautinėse organizacijose ir |
| --- | --- |

c)

palengvinti techninių standartų nustatymą ir sudaryti palankesnes sąlygas besivystančių ir visų pirma mažiausiai išsivysčiusių šalių narių, susiduriančių su išteklių ribotumo problema, dalyvavimui atitinkamose tarptautinėse organizacijose ir

| d) | pasitelkiant viešąsias ar privačiąsias įstaigas ir atitinkamas tarptautines organizacijas padėti besivystančių ir ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugų teikėjams didinti savo tiekimo pajėgumus ir laikytis vidaus teisės aktų. |
| --- | --- |

d)

pasitelkiant viešąsias ar privačiąsias įstaigas ir atitinkamas tarptautines organizacijas padėti besivystančių ir ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugų teikėjams didinti savo tiekimo pajėgumus ir laikytis vidaus teisės aktų.

II SKIRSNIS. PASLAUGŲ VIDAUS REGULIAVIMO TVARKA

Tvarkos taikymo sritis

| 1. | Ši tvarka taikoma narių taikomoms priemonėms, susijusioms su licencijavimo reikalavimais ir procedūromis, kvalifikaciniais reikalavimais ir procedūromis, taip pat techniniais standartais, darančiais poveikį prekybai paslaugomis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ši tvarka netaikoma terminams, apribojimams, sąlygoms ar kvalifikacijoms, nustatytiems narių sąraše pagal Susitarimo XVI arba XVII straipsnius. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Taikant šią tvarką, leidimas reiškia leidimą teikti paslaugą ir yra suteikiamas užbaigus procedūrą, kurią pareiškėjas privalo atlikti, kad įrodytų atitiktį licencijavimo reikalavimams, kvalifikacijos reikalavimams ar techniniams standartams. |
| --- | --- |

3.

Paraiškų teikimas

| 4. | Kiekviena narė, kiek tai praktiškai įmanoma, vengia reikalauti, kad pareiškėjas kiekvienos paraiškos išduoti leidimą atveju turėtų kreiptis į daugiau nei vieną kompetentingą instituciją. Jei paslauga patenka į kelių kompetentingų institucijų jurisdikciją, gali būti reikalaujama pateikti kelias paraiškas išduoti leidimą. |
| --- | --- |

4.

Paraiškų teikimo terminai

| 5. | Jei narė reikalauja, kad paslaugos būtų teikiamos turint leidimą, ji užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos, kiek tai praktiškai įmanoma, sudarytų sąlygas paraišką pateikti bet kuriuo metu (3). Jei nustatomas konkretus paraiškų teikimo laikotarpis, narė užtikrina, kad kompetentingos institucijos paraiškai pateikti nustatytų pagrįstą laikotarpį. |
| --- | --- |

5.

Elektroninės paraiškos ir kopijų priėmimas

| 6. | Jei narė reikalauja, kad paslaugos būtų teikiamos turint leidimą, ji užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos:






  a) | atsižvelgdamos į savo prioritetus kitose srityse ir išteklių ribotumą, stengtųsi priimti elektronine forma teikiamas paraiškas ir |
| --- | --- | --- |

6.

a)

atsižvelgdamos į savo prioritetus kitose srityse ir išteklių ribotumą, stengtųsi priimti elektronine forma teikiamas paraiškas ir

| b) | vietoje dokumentų originalų priimtų dokumentų kopijas, kurių autentiškumas patvirtintas pagal narės vidaus įstatymus ir kitus teisės aktus, išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos reikalauja pateikti originalius dokumentus, kad būtų apsaugotas leidimo išdavimo proceso vientisumas. |
| --- | --- |

b)

vietoje dokumentų originalų priimtų dokumentų kopijas, kurių autentiškumas patvirtintas pagal narės vidaus įstatymus ir kitus teisės aktus, išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos reikalauja pateikti originalius dokumentus, kad būtų apsaugotas leidimo išdavimo proceso vientisumas.

Paraiškų nagrinėjimas

| 7. | Jei narė reikalauja, kad paslaugos būtų teikiamos turint leidimą, ji užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos:






  a) | kiek tai praktiškai įmanoma, nurodytų orientacinį paraiškos nagrinėjimo laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

kiek tai praktiškai įmanoma, nurodytų orientacinį paraiškos nagrinėjimo laikotarpį;

| b) | pareiškėjo prašymu, nepagrįstai nedelsdamos, pateiktų informaciją apie tai, kaip nagrinėjama jo paraiška; |
| --- | --- |

b)

pareiškėjo prašymu, nepagrįstai nedelsdamos, pateiktų informaciją apie tai, kaip nagrinėjama jo paraiška;

| c) | kiek tai praktiškai įmanoma, nepagrįstai nedelsdamos, įsitikintų, ar, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška yra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti; |
| --- | --- |

c)

kiek tai praktiškai įmanoma, nepagrįstai nedelsdamos, įsitikintų, ar, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška yra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti;

| d) | jei jos mano, kad, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška yra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti (4), per pagrįstą laikotarpį nuo paraiškos pateikimo užtikrintų, kad:






  i) | prašymas būtų baigtas tvarkyti ir |
| --- | --- | --- |

d)

jei jos mano, kad, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška yra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti (4), per pagrįstą laikotarpį nuo paraiškos pateikimo užtikrintų, kad:

i)

prašymas būtų baigtas tvarkyti ir

| ii) | pareiškėjas būtų informuojamas apie sprendimą dėl pateiktos paraiškos (5), kiek tai įmanoma raštu (6); |
| --- | --- |

ii)

pareiškėjas būtų informuojamas apie sprendimą dėl pateiktos paraiškos (5), kiek tai įmanoma raštu (6);

| e) | jei jos mano, kad, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška nėra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti, per pagrįstą laikotarpį, kiek tai praktiškai įmanoma:






  i) | informuoja pareiškėją, kad paraiška nėra išsami, |
| --- | --- | --- |

e)

jei jos mano, kad, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška nėra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti, per pagrįstą laikotarpį, kiek tai praktiškai įmanoma:

i)

informuoja pareiškėją, kad paraiška nėra išsami,

| ii) | pareiškėjo nurodo, kokios papildomos informacijos reikia, kad paraiška būtų išsami, arba kitaip paaiškina, kodėl paraiška laikoma neišsamia, ir |
| --- | --- |

ii)

pareiškėjo nurodo, kokios papildomos informacijos reikia, kad paraiška būtų išsami, arba kitaip paaiškina, kodėl paraiška laikoma neišsamia, ir

| iii) | suteikia pareiškėjui galimybę (7) pateikti papildomą informaciją, kurios reikia, kad paraiška būtų išsami; |
| --- | --- |

iii)

suteikia pareiškėjui galimybę (7) pateikti papildomą informaciją, kurios reikia, kad paraiška būtų išsami;

tačiau tuo atveju, kai nė vienas iš pirmiau nurodytų dalykų nėra praktiškai įmanomas ir paraiška atmetama, nes nėra pakankamai išsami, užtikrina, kad jos apie tai per pagrįstą laikotarpį informuotų pareiškėją ir

| f) | jei paraiška atmetama, savo iniciatyva arba pareiškėjo prašymu, kiek tai įmanoma, informuoja pareiškėją apie atmetimo priežastis ir, jei taikoma, paraiškos pakartotinio teikimo procedūras. Pareiškėjui neturėtų būti draudžiama pateikti naują paraišką (8) tik todėl, kad ankstesnė paraiška buvo atmesta. |
| --- | --- |

f)

jei paraiška atmetama, savo iniciatyva arba pareiškėjo prašymu, kiek tai įmanoma, informuoja pareiškėją apie atmetimo priežastis ir, jei taikoma, paraiškos pakartotinio teikimo procedūras. Pareiškėjui neturėtų būti draudžiama pateikti naują paraišką (8) tik todėl, kad ankstesnė paraiška buvo atmesta.

| 8. | Narės kompetentingos institucijos užtikrina, kad išduotas leidimas įsigaliotų nepagrįstai nedelsiant, atsižvelgiant į taikytinas sąlygas (9). |
| --- | --- |

8.

Mokesčiai

| 9. | Kiekviena narė užtikrina, kad jos kompetentingų institucijų taikomi leidimo išdavimo mokesčiai (10) būtų pagrįsti, skaidrūs, grindžiami priemonėje numatytais įgaliojimais ir dėl jų nebūtų ribojamas atitinkamos paslaugos teikimas. |
| --- | --- |

9.

Kvalifikacijos vertinimas

| 10. | Jei narė reikalauja, kad leidimo teikti paslaugą išdavimo tikslu būtų vykdomas egzaminas, ta narė užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos tokius egzaminus planuotų pagrįstai dažnai ir numatytų pagrįstą laikotarpį, per kurį pareiškėjai galėtų prašyti dalyvauti egzamine. Atsižvelgiant į sąnaudas, administracinę naštą ir patikimumą, narės raginamos priimti elektronine forma teikiamus prašymus dalyvauti tokiuose egzaminuose ir apsvarstyti galimybę, kiek tai praktiškai įmanoma, naudoti elektronines priemones, susijusias su kitais egzaminavimo procesų aspektais. |
| --- | --- |

10.

Pripažinimas

| 11. | Kai narių profesinės organizacijos taip pat yra suinteresuotos užmegzti dialogą klausimais, susijusiais su profesinių kvalifikacijų pripažinimu, licencijavimu ar registravimu, atitinkamos narės turėtų apsvarstyti galimybę prireikus remti tų institucijų dialogą. |
| --- | --- |

11.

Nepriklausomumas

| 12. | Jei narė priima ar toliau taiko priemones, susijusias su leidimu teikti paslaugą, ta narė užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos savo sprendimus priimtų ir taikytų nepriklausydamos nuo nė vieno paslaugos, kuriai teikti reikalingas leidimas, teikėjo (11). |
| --- | --- |

12.

Skelbimas ir turima informacija

| 13. | Jei narė reikalauja, kad paslaugos būtų teikiamos turint leidimą, ji, laikydamasi Susitarimo III straipsnio reikalavimų, nedelsdama paskelbia (12) arba kitaip raštu viešai pateikia informaciją, būtiną tam, kad paslaugų teikėjai ar asmenys, norintys teikti paslaugą, galėtų laikytis tokio leidimo gavimo, galiojimo pratęsimo, pakeitimo ir atnaujinimo reikalavimų ir tvarkos. Tokia informacija – tai, jei ji turima, inter alia:






  a) | Reikalavimai ir tvarka, |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Reikalavimai ir tvarka,

| b) | atitinkamų kompetentingų institucijų kontaktiniai duomenys, |
| --- | --- |

b)

atitinkamų kompetentingų institucijų kontaktiniai duomenys,

| c) | mokesčiai, |
| --- | --- |

c)

mokesčiai,

| d) | techniniai standartai, |
| --- | --- |

d)

techniniai standartai,

| e) | sprendimų, susijusių su paraiškomis, apskundimo ar peržiūros procedūros, |
| --- | --- |

e)

sprendimų, susijusių su paraiškomis, apskundimo ar peržiūros procedūros,

| f) | stebėsenos, kaip laikomasi licencijų ar kvalifikacijų sąlygų, procedūros arba jų vykdymo užtikrinimo procedūros, |
| --- | --- |

f)

stebėsenos, kaip laikomasi licencijų ar kvalifikacijų sąlygų, procedūros arba jų vykdymo užtikrinimo procedūros,

| g) | visuomenės dalyvavimo galimybės, pavyzdžiui, rengiant klausymus ar teikiant pastabas, ir |
| --- | --- |

g)

visuomenės dalyvavimo galimybės, pavyzdžiui, rengiant klausymus ar teikiant pastabas, ir

| h) | orientaciniai paraiškų nagrinėjimo terminai. |
| --- | --- |

h)

orientaciniai paraiškų nagrinėjimo terminai.

Galimybė teikti pastabas ir informacija iki įsigaliojimo

| 14. | Kiekviena narė (13), kiek tai praktiškai įmanoma ir laikydamasi savo teisinės priemonių priėmimo sistemos, iš anksto skelbia:






  a) | savo visuotinai taikytinus įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriuos ji siūlo priimti dėl dalykų, patenkančių į šio skirsnio 1 dalies taikymo sritį, arba |
| --- | --- | --- |

14.

a)

savo visuotinai taikytinus įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriuos ji siūlo priimti dėl dalykų, patenkančių į šio skirsnio 1 dalies taikymo sritį, arba

| b) | dokumentus, kuriuose pateikiama pakankamai informacijos apie tokį galimą naują įstatymą ar kitą teisės aktą, kad suinteresuotieji asmenys ir kitos narės galėtų įvertinti, ar gali būti padarytas poveikis jų interesams ir kokiu mastu. |
| --- | --- |

b)

dokumentus, kuriuose pateikiama pakankamai informacijos apie tokį galimą naują įstatymą ar kitą teisės aktą, kad suinteresuotieji asmenys ir kitos narės galėtų įvertinti, ar gali būti padarytas poveikis jų interesams ir kokiu mastu.

| 15. | Kiekviena narė raginama, kiek tai praktiškai įmanoma ir laikantis jos teisinės priemonių priėmimo sistemos, taikyti šio skirsnio 14 dalies reikalavimus bendro pobūdžio procedūroms ir administraciniams nutarimams, kuriuos ji siūlo priimti dėl dalykų, patenkančių į šio skirsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kiekviena narė, kiek tai praktiškai įmanoma ir laikydamasi savo teisinės priemonių priėmimo sistemos, suteikia suinteresuotiesiems asmenims ir kitoms narėms pakankamai galimybių pateikti pastabas dėl tokių siūlomų priemonių ar dokumentų, paskelbtų pagal šio skirsnio 14 arba 15 dalį. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kiekviena narė, kiek tai praktiškai įmanoma ir laikydamasi savo teisinės priemonių priėmimo sistemos, atsižvelgia į pastabas, pateiktas pagal šio skirsnio 16 dalį (14). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Narei paskelbus įstatymus ar kitus teisės aktus, nurodytus šio skirsnio 14 dalies a punkte, arba prieš tokį jų paskelbimą, ji raginama, kiek tai praktiškai įmanoma ir laikantis jos teisinės priemonių priėmimo sistemos, paaiškinti įstatymo ar kitų teisės aktų tikslą ir loginį pagrindą. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kiekviena narė stengiasi, kiek tai praktiškai įmanoma, užtikrinti, kad laikotarpis nuo šio skirsnio 14 dalies a punkte nurodyto įstatymo ar kito teisės akto teksto paskelbimo dienos iki dienos, nuo kurios paslaugų teikėjai privalo laikytis įstatymo ar kitų teisės aktų, būtų pakankamos trukmės. |
| --- | --- |

19.

Informacijos centrai

| 20. | Kiekviena narė toliau taiko arba nustato tinkamus mechanizmus, naudojamus atsakyti į iš paslaugų teikėjų arba asmenų, norinčių teikti paslaugas, gautas užklausas dėl šio skirsnio 1 dalyje nurodytų priemonių (15). Narė gali nuspręsti į tokias užklausas atsakyti naudodama pagal Susitarimo III ir IV straipsnius įsteigtus informacijos centrus ir kontaktinius centrus arba kitus atitinkamus mechanizmus. |
| --- | --- |

20.

Techniniai standartai

| 21. | Techninių standartų priėmimo procese kiekviena narė ragina savo kompetentingas institucijas priimti techninius standartus, kurie būtų parengti taikant atvirus ir skaidrius procesus, ir ragina, kad techninius standartus rengti paskirtos įstaigos, įskaitant atitinkamas tarptautines organizacijas (16), tai darytų taikydamos atvirus ir skaidrius procesus. |
| --- | --- |

21.

Priemonių rengimas

| 22. | Jei narė priima ar toliau taiko priemones, susijusias su leidimu teikti paslaugą, narė užtikrina, kad:






  a) | tokios priemonės būtų grindžiamos objektyviais ir skaidriais kriterijais (17); |
| --- | --- | --- |

22.

a)

tokios priemonės būtų grindžiamos objektyviais ir skaidriais kriterijais (17);

| b) | procedūros būtų nešališkos ir tinkamos tam, kad pareiškėjai galėtų įrodyti, kad atitinka reikalavimus, jei tokie reikalavimai taikomi; |
| --- | --- |

b)

procedūros būtų nešališkos ir tinkamos tam, kad pareiškėjai galėtų įrodyti, kad atitinka reikalavimus, jei tokie reikalavimai taikomi;

| c) | dėl pačių procedūrų nebūtų nepagrįstai trukdoma įvykdyti reikalavimus ir |
| --- | --- |

c)

dėl pačių procedūrų nebūtų nepagrįstai trukdoma įvykdyti reikalavimus ir

| d) | tokios priemonės vyrams ir moterims būtų taikomos vienodomis sąlygomis (18). |
| --- | --- |

d)

tokios priemonės vyrams ir moterims būtų taikomos vienodomis sąlygomis (18).

III SKIRSNIS. ALTERNATYVI PASLAUGŲ VIDAUS REGULIAVIMO TVARKA, TAIKYTINA FINANSINĖMS PASLAUGOMS

Taikymo sritis

| 1. | Ši tvarka taikoma narių priemonėms, susijusioms su licencijavimo reikalavimais ir procedūromis, kvalifikaciniais reikalavimais ir procedūromis, darančiomis poveikį prekybai finansinėmis paslaugomis, kaip apibrėžta GATS priede dėl finansinių paslaugų. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ši tvarka netaikoma terminams, apribojimams, sąlygoms ar kvalifikacijoms, nustatytiems narių sąraše pagal Susitarimo XVI arba XVII straipsnius. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Taikant šią tvarką, leidimas reiškia leidimą teikti paslaugą ir yra suteikiamas užbaigus procedūrą, kurią pareiškėjas privalo atlikti, kad įrodytų atitiktį licencijavimo reikalavimams arba kvalifikacijos reikalavimams. |
| --- | --- |

3.

Paraiškų teikimo terminai

| 4. | Jei narė reikalauja, kad paslaugos būtų teikiamos turint leidimą, ji užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos, kiek tai praktiškai įmanoma, sudarytų sąlygas paraišką pateikti bet kuriuo metu (19). Jei nustatomas konkretus paraiškų teikimo laikotarpis, narė užtikrina, kad kompetentingos institucijos paraiškai pateikti nustatytų pagrįstą laikotarpį. |
| --- | --- |

4.

Elektroninės paraiškos ir kopijų priėmimas

| 5. | Jei narė reikalauja, kad paslaugos būtų teikiamos turint leidimą, ji užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos:






  a) | atsižvelgdamos į savo prioritetus kitose srityse ir išteklių ribotumą, stengtųsi priimti elektronine forma teikiamas paraiškas ir |
| --- | --- | --- |

5.

a)

atsižvelgdamos į savo prioritetus kitose srityse ir išteklių ribotumą, stengtųsi priimti elektronine forma teikiamas paraiškas ir

| b) | vietoje dokumentų originalų priimtų dokumentų kopijas, kurių autentiškumas patvirtintas pagal narės vidaus įstatymus ir kitus teisės aktus, išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos reikalauja pateikti originalius dokumentus, kad būtų apsaugotas leidimo išdavimo proceso vientisumas. |
| --- | --- |

b)

vietoje dokumentų originalų priimtų dokumentų kopijas, kurių autentiškumas patvirtintas pagal narės vidaus įstatymus ir kitus teisės aktus, išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos reikalauja pateikti originalius dokumentus, kad būtų apsaugotas leidimo išdavimo proceso vientisumas.

Paraiškų nagrinėjimas

| 6. | Jei narė reikalauja, kad paslaugos būtų teikiamos turint leidimą, ji užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos:






  a) | kiek tai praktiškai įmanoma, nurodytų orientacinį paraiškos nagrinėjimo laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

kiek tai praktiškai įmanoma, nurodytų orientacinį paraiškos nagrinėjimo laikotarpį;

| b) | pareiškėjo prašymu, nepagrįstai nedelsdamos, pateiktų informaciją apie tai, kaip nagrinėjama jo paraiška; |
| --- | --- |

b)

pareiškėjo prašymu, nepagrįstai nedelsdamos, pateiktų informaciją apie tai, kaip nagrinėjama jo paraiška;

| c) | kiek tai praktiškai įmanoma, nepagrįstai nedelsdamos, įsitikintų, ar, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška yra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti; |
| --- | --- |

c)

kiek tai praktiškai įmanoma, nepagrįstai nedelsdamos, įsitikintų, ar, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška yra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti;

| d) | jei jos mano, kad, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška yra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti (20), per pagrįstą laikotarpį nuo paraiškos pateikimo užtikrintų, kad:






  i) | prašymas būtų baigtas tvarkyti ir |
| --- | --- | --- |

d)

jei jos mano, kad, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška yra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti (20), per pagrįstą laikotarpį nuo paraiškos pateikimo užtikrintų, kad:

i)

prašymas būtų baigtas tvarkyti ir

| ii) | pareiškėjas būtų informuojamas apie sprendimą dėl pateiktos paraiškos (21), kiek tai įmanoma raštu (22); |
| --- | --- |

ii)

pareiškėjas būtų informuojamas apie sprendimą dėl pateiktos paraiškos (21), kiek tai įmanoma raštu (22);

| e) | jei jos mano, kad, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška nėra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti, per pagrįstą laikotarpį, kiek tai praktiškai įmanoma:






  i) | informuoja pareiškėją, kad paraiška nėra išsami, |
| --- | --- | --- |

e)

jei jos mano, kad, remiantis narės vidaus įstatymais ir kitais teisės aktais, paraiška nėra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti, per pagrįstą laikotarpį, kiek tai praktiškai įmanoma:

i)

informuoja pareiškėją, kad paraiška nėra išsami,

| ii) | pareiškėjo nurodo, kokios papildomos informacijos reikia, kad paraiška būtų išsami, arba kitaip paaiškina, kodėl paraiška laikoma neišsamia, ir |
| --- | --- |

ii)

pareiškėjo nurodo, kokios papildomos informacijos reikia, kad paraiška būtų išsami, arba kitaip paaiškina, kodėl paraiška laikoma neišsamia, ir

| iii) | suteikia pareiškėjui galimybę (23) pateikti papildomą informaciją, kurios reikia, kad paraiška būtų išsami; |
| --- | --- |

iii)

suteikia pareiškėjui galimybę (23) pateikti papildomą informaciją, kurios reikia, kad paraiška būtų išsami;

tačiau tuo atveju, kai nė vienas iš pirmiau nurodytų dalykų nėra praktiškai įmanomas ir paraiška atmetama, nes nėra pakankamai išsami, užtikrina, kad jos apie tai per pagrįstą laikotarpį informuotų pareiškėją ir

| f) | jei paraiška atmetama, savo iniciatyva arba pareiškėjo prašymu, kiek tai įmanoma, informuoja pareiškėją apie atmetimo priežastis ir, jei taikoma, paraiškos pakartotinio teikimo procedūras. Pareiškėjui neturėtų būti draudžiama pateikti naują paraišką (24) tik todėl, kad ankstesnė paraiška buvo atmesta. |
| --- | --- |

f)

jei paraiška atmetama, savo iniciatyva arba pareiškėjo prašymu, kiek tai įmanoma, informuoja pareiškėją apie atmetimo priežastis ir, jei taikoma, paraiškos pakartotinio teikimo procedūras. Pareiškėjui neturėtų būti draudžiama pateikti naują paraišką (24) tik todėl, kad ankstesnė paraiška buvo atmesta.

| 7. | Narės kompetentingos institucijos užtikrina, kad išduotas leidimas įsigaliotų nepagrįstai nedelsiant, atsižvelgiant į taikytinas sąlygas (25). |
| --- | --- |

7.

Mokesčiai

| 8. | Kiekviena narė užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos pareiškėjams pateiktų taikomų leidimo išdavimo mokesčių (26) sąrašą arba informaciją apie tai, kaip nustatomos mokesčių sumos. |
| --- | --- |

8.

Kvalifikacijos vertinimas

| 9. | Jei narė reikalauja, kad leidimo teikti paslaugą išdavimo tikslu būtų vykdomas egzaminas, ta narė užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos tokius egzaminus planuotų pagrįstai dažnai ir numatytų pagrįstą laikotarpį, per kurį pareiškėjai galėtų prašyti dalyvauti egzamine. Atsižvelgiant į sąnaudas, administracinę naštą ir patikimumą, narės raginamos priimti elektronine forma teikiamus prašymus dalyvauti tokiuose egzaminuose ir apsvarstyti galimybę, kiek tai praktiškai įmanoma, naudoti elektronines priemones, susijusias su kitais egzaminavimo procesų aspektais. |
| --- | --- |

9.

Nepriklausomumas

| 10. | Jei narė priima ar toliau taiko priemones, susijusias su leidimu teikti paslaugą, ta narė užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos savo sprendimus priimtų ir taikytų nepriklausydamos nuo nė vieno paslaugos, kuriai teikti reikalingas leidimas, teikėjo (27). |
| --- | --- |

10.

Skelbimas ir turima informacija

| 11. | Jei narė reikalauja, kad paslaugos būtų teikiamos turint leidimą, ji, laikydamasi Susitarimo III straipsnio ir šio skirsnio 6 ir 8 dalių reikalavimų, nedelsdama paskelbia (28) arba kitaip raštu viešai pateikia informaciją, būtiną tam, kad paslaugų teikėjai ar asmenys, norintys teikti paslaugą, galėtų laikytis tokio leidimo gavimo, galiojimo pratęsimo, pakeitimo ir atnaujinimo reikalavimų ir tvarkos. Tokia informacija – tai, jei ji turima, inter alia:






  a) | reikalavimai ir tvarka, |
| --- | --- | --- |

11.

a)

reikalavimai ir tvarka,

| b) | atitinkamų kompetentingų institucijų kontaktiniai duomenys, |
| --- | --- |

b)

atitinkamų kompetentingų institucijų kontaktiniai duomenys,

| c) | sprendimų, susijusių su paraiškomis, apskundimo ar peržiūros procedūros, |
| --- | --- |

c)

sprendimų, susijusių su paraiškomis, apskundimo ar peržiūros procedūros,

| d) | stebėsenos, kaip laikomasi licencijų ar kvalifikacijų sąlygų, procedūros arba jų vykdymo užtikrinimo procedūros, ir |
| --- | --- |

d)

stebėsenos, kaip laikomasi licencijų ar kvalifikacijų sąlygų, procedūros arba jų vykdymo užtikrinimo procedūros, ir

| e) | visuomenės dalyvavimo galimybės, pavyzdžiui, rengiant klausymus ar teikiant pastabas. |
| --- | --- |

e)

visuomenės dalyvavimo galimybės, pavyzdžiui, rengiant klausymus ar teikiant pastabas.

Galimybė teikti pastabas ir informacija iki įsigaliojimo

| 12. | Kiekviena narė (29), kiek tai praktiškai įmanoma ir laikydamasi savo teisinės priemonių priėmimo sistemos, iš anksto skelbia:






  a) | savo visuotinai taikytinus įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriuos ji siūlo priimti dėl dalykų, patenkančių į šio skirsnio 1 dalies taikymo sritį, arba |
| --- | --- | --- |

12.

a)

savo visuotinai taikytinus įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriuos ji siūlo priimti dėl dalykų, patenkančių į šio skirsnio 1 dalies taikymo sritį, arba

| b) | dokumentus, kuriuose pateikiama pakankamai informacijos apie tokį galimą naują įstatymą ar kitą teisės aktą, kad suinteresuotieji asmenys ir kitos narės galėtų įvertinti, ar gali būti padarytas poveikis jų interesams ir kokiu mastu. |
| --- | --- |

b)

dokumentus, kuriuose pateikiama pakankamai informacijos apie tokį galimą naują įstatymą ar kitą teisės aktą, kad suinteresuotieji asmenys ir kitos narės galėtų įvertinti, ar gali būti padarytas poveikis jų interesams ir kokiu mastu.

| 13. | Kiekviena narė raginama, kiek tai praktiškai įmanoma ir laikantis jos teisinės priemonių priėmimo sistemos, taikyti šio skirsnio 12 dalies reikalavimus bendro pobūdžio procedūroms ir administraciniams nutarimams, kuriuos ji siūlo priimti dėl dalykų, patenkančių į šio skirsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kiekviena narė, kiek tai praktiškai įmanoma ir laikydamasi savo teisinės priemonių priėmimo sistemos, suteikia suinteresuotiesiems asmenims ir kitoms narėms pakankamai galimybių pateikti pastabas dėl tokių siūlomų priemonių ar dokumentų, paskelbtų pagal šio skirsnio 12 arba 13 dalį. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kiekviena narė, kiek tai praktiškai įmanoma ir laikydamasi savo teisinės priemonių priėmimo sistemos, atsižvelgia į pastabas, pateiktas pagal šio skirsnio 14 dalį (30). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Narei paskelbus įstatymus ar kitus teisės aktus, nurodytus šio skirsnio 12 dalies a punkte, arba prieš tokį jų paskelbimą, ji raginama, kiek tai praktiškai įmanoma ir laikantis jos teisinės priemonių priėmimo sistemos, paaiškinti įstatymo ar kitų teisės aktų tikslą ir loginį pagrindą. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kiekviena narė stengiasi, kiek tai praktiškai įmanoma, užtikrinti, kad laikotarpis nuo šio skirsnio 12 dalies a punkte nurodyto įstatymo ar kito teisės akto teksto paskelbimo dienos iki dienos, nuo kurios paslaugų teikėjai privalo laikytis įstatymo ar kitų teisės aktų, būtų pakankamos trukmės. |
| --- | --- |

17.

Informacijos centrai

| 18. | Kiekviena narė toliau taiko arba nustato tinkamus mechanizmus, naudojamus atsakyti į iš paslaugų teikėjų arba asmenų, norinčių teikti paslaugas, gautas užklausas dėl šio skirsnio 1 dalyje nurodytų priemonių (31). Narė gali nuspręsti į tokias užklausas atsakyti naudodama pagal Susitarimo III ir IV straipsnius įsteigtus informacijos centrus ir kontaktinius centrus arba kitus atitinkamus mechanizmus. |
| --- | --- |

18.

Priemonių rengimas

| 19. | Jei narė priima ar toliau taiko priemones, susijusias su leidimu teikti paslaugą, narė užtikrina, kad:






  a) | tokios priemonės būtų grindžiamos objektyviais ir skaidriais kriterijais (32); |
| --- | --- | --- |

19.

a)

tokios priemonės būtų grindžiamos objektyviais ir skaidriais kriterijais (32);

| b) | procedūros būtų nešališkos ir tinkamos tam, kad pareiškėjai galėtų įrodyti, kad atitinka reikalavimus, jei tokie reikalavimai taikomi; |
| --- | --- |

b)

procedūros būtų nešališkos ir tinkamos tam, kad pareiškėjai galėtų įrodyti, kad atitinka reikalavimus, jei tokie reikalavimai taikomi;

| c) | dėl pačių procedūrų nebūtų nepagrįstai trukdoma įvykdyti reikalavimus ir |
| --- | --- |

c)

dėl pačių procedūrų nebūtų nepagrįstai trukdoma įvykdyti reikalavimus ir

| d) | tokios priemonės vyrams ir moterims būtų taikomos vienodomis sąlygomis (33). |
| --- | --- |

d)

tokios priemonės vyrams ir moterims būtų taikomos vienodomis sąlygomis (33).

---

(1)  Narės pripažįsta, kad remiantis Susitarimo VI straipsnio 4 dalimi gali būti parengtos papildoma tvarka.

(2)  Atitinkamos procedūros, be kita ko, yra prašymas dėl įsipareigojimų atidėjimo pagal nustatytas Marakešo sutarties IX straipsnio 3 dalies b punktą, arba GATS XXI straipsnio taikymas.

(3)  Kompetentingoms institucijos netaikomas reikalavimas nagrinėti paraiškas ne oficialiomis darbo valandomis ir ne darbo dienomis.

(4)  Kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad visa informacija būtų teikiama nustatyta forma, kad ją būtų galima laikyti paraiška, kuri yra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti.

(5)  Kompetentingos institucijos gali įvykdyti šį reikalavimą iš anksto raštu, be kita ko, paskelbtomis priemonėmis, informuodamos pareiškėją, kad jei per nustatytą laikotarpį nuo paraiškos pateikimo atsakymas negaunamas, tai reiškia, kad paraiška buvo priimta arba atmesta.

(6)  Žodis „raštu“ gali reikšti ir elektroninę formą.

(7)  Dėl tokios galimybės kompetentinga institucija neprivalo pratęsti terminų,

(8)  Kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad tokios paraiškos turinys būtų peržiūrėtas.

(9)  Kompetentingos institucijos nėra atsakingos už delsimą dėl priežasčių, kurios nepriklauso jų kompetencijai.

(10)  Leidimo išdavimo mokesčiai neapima gamtos išteklių naudojimo, aukciono, konkurso mokesčių ar kitų nediskriminacinių priemonių, kuriomis suteikiamos koncesijos, arba pagal įgaliojimus skirtų įnašų už universaliųjų paslaugų teikimą.

(11)  Siekiant didesnio tikslumo nurodytina, kad šia nuostata nėra įpareigojama sukurti konkrečią administracinę struktūrą – ji susijusi su sprendimų priėmimo procesu ir sprendimų taikymu.

(12)  Taikant šią tvarką, „skelbti“ reiškia oficialiai paskelbti, pavyzdžiui, oficialiajame leidinyje arba oficialioje interneto svetainėje. Narės raginamos elektroninius skelbimus pateikti viename portale.

(13)  Šio skirsnio 14–17 dalyse pripažįstama, kad narių prieš priimant tam tikras priemones taikomos konsultavimosi su suinteresuotaisiais asmenimis ir kitomis narėmis sistemos skiriasi ir kad šio skirsnio 14 dalyje pateiktos alternatyvos atspindi skirtingas teisines sistemas..

(14)  Šia nuostata nedaromas poveikis galutiniam narės, kuri priima ar toliau taiko priemones, susijusias su leidimu teikti paslaugą, sprendimui.

(15)  Suprantama, kad su ištekliais susiję apribojimai gali būti veiksniu nustatant, ar atsakymo į užklausas mechanizmas yra tinkamas.

(16)  Terminas „atitinkamos tarptautinės organizacijos“ reiškia tarptautines organizacijas, kurių narėmis gali tapti bent jau visos PPO narės.

(17)  Tokie kriterijai gali būti, inter alia, kompetencija ir gebėjimas teikti paslaugą, be kita ko, laikantis narės teisės aktų reikalavimų, pavyzdžiui, reikalavimų, susijusių su sveikatos ir aplinkos apsaugos sritimis. Kompetentingos institucijos gali nuspręsti, kokį lyginamąjį svorį suteikti kiekvienam kriterijui.

(18)  Kai skirtingos sąlygos taikomos pagrįstai ir objektyviai, kad būtų pasiektas teisėtas tikslas ir narės galėtų priimti specialias laikinąsias priemones, kuriomis siekiama paspartinti faktinę vyrų ir moterų lygybę, šioje nuostatoje jos nelaikomos diskriminacija.

(19)  Kompetentingoms institucijos netaikomas reikalavimas nagrinėti paraiškas ne oficialiomis darbo valandomis ir ne darbo dienomis.

(20)  Kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad visa informacija būtų teikiama nustatyta forma, kad ją būtų galima laikyti paraiška, kuri yra pakankamai išsami, kad ją būtų galima nagrinėti.

(21)  Kompetentingos institucijos gali įvykdyti šį reikalavimą iš anksto raštu, be kita ko, paskelbtomis priemonėmis, informuodamos pareiškėją, kad jei per nustatytą laikotarpį nuo paraiškos pateikimo atsakymas negaunamas, tai reiškia, kad paraiška buvo priimta arba atmesta.

(22)  Žodis „raštu“ gali reikšti ir elektroninę formą.

(23)  Dėl tokios galimybės kompetentinga institucija neprivalo pratęsti terminų,

(24)  Kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad tokios paraiškos turinys būtų peržiūrėtas.

(25)  Kompetentingos institucijos nėra atsakingos už delsimą dėl priežasčių, kurios nepriklauso jų kompetencijai.

(26)  Leidimo išdavimo mokesčiai neapima gamtos išteklių naudojimo, aukciono, konkurso mokesčių ar kitų nediskriminacinių priemonių, kuriomis suteikiamos koncesijos, arba pagal įgaliojimus skirtų įnašų už universaliųjų paslaugų teikimą.

(27)  Siekiant didesnio tikslumo nurodytina, kad šia nuostata nėra įpareigojama sukurti konkrečią administracinę struktūrą – ji susijusi su sprendimų priėmimo procesu ir sprendimų taikymu.

(28)  Taikant šią tvarką, „skelbti“ reiškia oficialiai paskelbti, pavyzdžiui, oficialiajame leidinyje arba oficialioje interneto svetainėje. Narės raginamos elektroninius skelbimus pateikti viename portale.

(29)  Šio skirsnio 12–15 dalyse pripažįstama, kad narių prieš priimant tam tikras priemones taikomos konsultavimosi su suinteresuotaisiais asmenimis ir kitomis narėmis sistemos skiriasi ir kad šio skirsnio 12 dalyje pateiktos alternatyvos atspindi skirtingas teisines sistemas..

(30)  Šia nuostata nedaromas poveikis galutiniam narės, kuri priima ar toliau taiko priemones, susijusias su leidimu teikti paslaugą, sprendimui.

(31)  Suprantama, kad su ištekliais susiję apribojimai gali būti veiksniu nustatant, ar atsakymo į užklausas mechanizmas yra tinkamas.

(32)  Tokie kriterijai gali būti, inter alia, kompetencija ir gebėjimas teikti paslaugą, be kita ko, laikantis narės teisės aktų reikalavimų. Kompetentingos institucijos gali nuspręsti, kokį lyginamąjį svorį suteikti kiekvienam kriterijui.

(33)  Kai skirtingos sąlygos taikomos pagrįstai ir objektyviai, kad būtų pasiektas teisėtas tikslas ir narės galėtų priimti specialias laikinąsias priemones, kuriomis siekiama paspartinti faktinę vyrų ir moterų lygybę, šioje nuostatoje jos nelaikomos diskriminacija.

---

2 PRIEDAS

INF/SDR/3/Rev.1, 2021 m. gruodžio 2 d.

BENDRA INICIATYVA, SUSIJUSI SU PASLAUGŲ VIDAUS REGULIAVIMU KONKREČIŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ SĄRAŠAI

Persvarstyta versija
   (*1)

Šiame dokumente pateikiamas konkrečių įsipareigojimų, susijusių su paslaugų vidaus reguliavimo tvarka, sąrašas.

| | NARĖ | DOKUMENTO PATEIKIMO DATA | DOKUMENTO NUMERIS |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Albanija | 2021 11 22 | INF/SDR/IDS/ALB/Rev.1 |
| 2. | Argentina | 2021 10 29 | INF/SDR/IDS/ARG |
| 3. | Australija | 2021 10 19 | INF/SDR/IDS/AUS/Rev.1 |
| 4. | Bahreino Karalystė | Turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2022 m. kovo 31 d. | |
| 5. | Brazilija | 2021 11 12 | INF/SDR/IDS/BRA/Rev.1 |
| 6. | Čilė | 2021 10 29 | INF/SDR/IDS/CHL/Rev.1 |
| 7. | Europos Sąjunga | 2021 10 29 | INF/SDR/IDS/EU/Rev.1 |
| 8. | Filipinai | Turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2022 m. vasario 28 d. | |
| 9. | Honkongas (Kinija) | 2021 11 02 | INF/SDR/IDS/HKG/Rev.1 |
| 10. | Islandija | 2021 10 29 | INF/SDR/IDS/ISL/Rev.1 |
| 11. | Izraelis | 2021 10 29 | INF/SDR/IDS/ISR/Rev.1 |
| 12. | Japonija | 2021 10 28 | INF/SDR/IDS/JPN/Rev.1 |
| 13. | Jungtinė Karalystė | 2021 10 27 | INF/SDR/IDS/GBR |
| 14. | Jungtinės Valstijos | 2021 10 22 | INF/SDR/IDS/USA |
| 15. | Juodkalnija | 2021 11 16 | INF/SDR/IDS/MNE/Rev.1 |
| 16. | Kanada | 2021 10 22 | INF/SDR/IDS/CAN/Rev.1 |
| 17. | Kazachstanas | 2021 11 26 | INF/SDR/IDS/KAZ/Rev.1 |
| 18. | Kinija | 2021 10 29 | INF/SDR/IDS/CHN/Rev.1 |
| 19. | Kolumbija | 2021 10 29 | INF/SDR/IDS/COL/Rev.1 |
| 20. | Korėjos Respublika | 2021 10 28 | INF/SDR/IDS/KOR/Rev.1 |
| 21. | Kosta Rika | 2021 11 17 | INF/SDR/IDS/CRI/Rev.1 |
| 22. | Lichtenšteinas | 2021 11 10 | INF/SDR/IDS/LIE/Rev.1 |
| 23. | Mauricijus | 2021 10 27 | INF/SDR/IDS/MUS/Rev.1 |
| 24. | Meksika | 2021 11 01 | INF/SDR/IDS/MEX/Rev.1 |
| 25. | Moldovos Respublika | 2021 10 29 | INF/SDR/IDS/MDA/Rev.1 |
| 26. | Naujoji Zelandija | 2021 10 29 | INF/SDR/IDS/NZL/Rev.1 |
| 27. | Nigerija | 2021 11 23 | INF/SDR/IDS/NGA/Rev.1 |
| 28. | Norvegija | 2021 10 28 | INF/SDR/IDS/NOR/Rev.1 |
| 29. | Paragvajus | 2021 11 19 | INF/SDR/IDS/PRY/Rev.1 |
| 30. | Peru | 2021 11 17 | INF/SDR/IDS/PER/Rev.1 |
| 31. | Rusijos Federacija | Turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2022 m. vasario 28 d. | |
| 32. | Salvadoras | Turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2022 m. kovo 31 d. | |
| 33. | Saudo Arabijos Karalystė | 2021 11 22 | INF/SDR/IDS/KSA/Rev.1 |
| 34. | Singapūras | 2021 11 03 | INF/SDR/IDS/SGP/Rev.1 |
| 35. | Šiaurės Makedonija | 2021 11 16 | INF/SDR/IDS/MDK/Rev.1 |
| 36. | Šveicarija | 2021 11 01 | INF/SDR/IDS/CHE/Rev.1 |
| 37. | Tailandas | 2021 11 25 | INF/SDR/IDS/THA |
| 38. | Taivano, Penghu, Kinmeno ir Macu atskiroji muitų teritorija | 2021 10 27 | INF/SDR/IDS/TPKM/Rev.1 |
| 39. | Turkija | 2021 10 28 | INF/SDR/IDS/TUR/Rev.1 |
| 40. | Ukraina | 2021 11 05 | INF/SDR/IDS/UKR/Rev.1 |
| 41. | Urugvajus | 2021 10 29 | INF/SDR/IDS/URY/Rev.1 |

NARĖ

DOKUMENTO PATEIKIMO DATA

DOKUMENTO NUMERIS

1.

Albanija

2021 11 22

INF/SDR/IDS/ALB/Rev.1

2.

Argentina

2021 10 29

INF/SDR/IDS/ARG

3.

Australija

2021 10 19

INF/SDR/IDS/AUS/Rev.1

4.

Bahreino Karalystė

Turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2022 m. kovo 31 d.

5.

Brazilija

2021 11 12

INF/SDR/IDS/BRA/Rev.1

6.

Čilė

2021 10 29

INF/SDR/IDS/CHL/Rev.1

7.

Europos Sąjunga

2021 10 29

INF/SDR/IDS/EU/Rev.1

8.

Filipinai

Turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2022 m. vasario 28 d.

9.

Honkongas (Kinija)

2021 11 02

INF/SDR/IDS/HKG/Rev.1

10.

Islandija

2021 10 29

INF/SDR/IDS/ISL/Rev.1

11.

Izraelis

2021 10 29

INF/SDR/IDS/ISR/Rev.1

12.

Japonija

2021 10 28

INF/SDR/IDS/JPN/Rev.1

13.

Jungtinė Karalystė

2021 10 27

INF/SDR/IDS/GBR

14.

Jungtinės Valstijos

2021 10 22

INF/SDR/IDS/USA

15.

Juodkalnija

2021 11 16

INF/SDR/IDS/MNE/Rev.1

16.

Kanada

2021 10 22

INF/SDR/IDS/CAN/Rev.1

17.

Kazachstanas

2021 11 26

INF/SDR/IDS/KAZ/Rev.1

18.

Kinija

2021 10 29

INF/SDR/IDS/CHN/Rev.1

19.

Kolumbija

2021 10 29

INF/SDR/IDS/COL/Rev.1

20.

Korėjos Respublika

2021 10 28

INF/SDR/IDS/KOR/Rev.1

21.

Kosta Rika

2021 11 17

INF/SDR/IDS/CRI/Rev.1

22.

Lichtenšteinas

2021 11 10

INF/SDR/IDS/LIE/Rev.1

23.

Mauricijus

2021 10 27

INF/SDR/IDS/MUS/Rev.1

24.

Meksika

2021 11 01

INF/SDR/IDS/MEX/Rev.1

25.

Moldovos Respublika

2021 10 29

INF/SDR/IDS/MDA/Rev.1

26.

Naujoji Zelandija

2021 10 29

INF/SDR/IDS/NZL/Rev.1

27.

Nigerija

2021 11 23

INF/SDR/IDS/NGA/Rev.1

28.

Norvegija

2021 10 28

INF/SDR/IDS/NOR/Rev.1

29.

Paragvajus

2021 11 19

INF/SDR/IDS/PRY/Rev.1

30.

Peru

2021 11 17

INF/SDR/IDS/PER/Rev.1

31.

Rusijos Federacija

Turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2022 m. vasario 28 d.

32.

Salvadoras

Turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2022 m. kovo 31 d.

33.

Saudo Arabijos Karalystė

2021 11 22

INF/SDR/IDS/KSA/Rev.1

34.

Singapūras

2021 11 03

INF/SDR/IDS/SGP/Rev.1

35.

Šiaurės Makedonija

2021 11 16

INF/SDR/IDS/MDK/Rev.1

36.

Šveicarija

2021 11 01

INF/SDR/IDS/CHE/Rev.1

37.

Tailandas

2021 11 25

INF/SDR/IDS/THA

38.

Taivano, Penghu, Kinmeno ir Macu atskiroji muitų teritorija

2021 10 27

INF/SDR/IDS/TPKM/Rev.1

39.

Turkija

2021 10 28

INF/SDR/IDS/TUR/Rev.1

40.

Ukraina

2021 11 05

INF/SDR/IDS/UKR/Rev.1

41.

Urugvajus

2021 10 29

INF/SDR/IDS/URY/Rev.1

INF/SDR/IDS/EU/Rev.1

BENDRA INICIATYVA, SUSIJUSI SU PASLAUGŲ VIDAUS REGULIAVIMU EUROPOS SĄJUNGOS PRANEŠIMAS

Konkrečių įsipareigojimų sąrašas prieš galutinį patvirtinimą

2021 m. spalio 29 d. Europos Sąjungos delegacija pateikė toliau išdėstytą pranešimą.

| 1. | Europos Sąjunga pateikia pridedamą sąrašo projektą kaip savo indėlį į derybų dėl Bendros paslaugų vidaus reguliavimo iniciatyvos užbaigimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šis sąrašas atspindi Europos Sąjungos sąrašo sudarymo metodą pagal dokumento INF/SDR/1 I skyrių. |
| --- | --- |

2.

EUROPOS SĄJUNGA KONKREČIŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ SĄRAŠAS PRIEŠ GALUTINĮ PATVIRTINIMĄ

Šiuo tekstu papildomi su horizontaliaisiais įsipareigojimais susiję įrašai, pateikti šiuose dokumentuose:

| — | Europos Sąjunga: GATS/SC/157 (2019 m. gegužės 7 d.); |
| --- | --- |

—

Europos Sąjunga: GATS/SC/157 (2019 m. gegužės 7 d.);

| — | Bulgarija: GATS/SC/122 (1997 gegužės 21 d.), GATS/SC/122/S1(1997 m. balandžio 11 d.), GATS/SC/122/S2 (1998 m. vasario 26 d.); |
| --- | --- |

—

Bulgarija: GATS/SC/122 (1997 gegužės 21 d.), GATS/SC/122/S1(1997 m. balandžio 11 d.), GATS/SC/122/S2 (1998 m. vasario 26 d.);

| — | Rumunija: GATS/72 (1994 m. balandžio 15 d.), GATS/SC/72/S1 (1997 m. balandžio 11 d.), GATS/SC/72/S2 (1998 m. vasario 26 d.); |
| --- | --- |

—

Rumunija: GATS/72 (1994 m. balandžio 15 d.), GATS/SC/72/S1 (1997 m. balandžio 11 d.), GATS/SC/72/S2 (1998 m. vasario 26 d.);

| — | Kroatija: GATS/SC/130 (2000 m. gruodžio 22 d.). |
| --- | --- |

—

Kroatija: GATS/SC/130 (2000 m. gruodžio 22 d.).

KONKREČIŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ SĄRAŠAS PRIEŠ GALUTINĮ PATVIRTINIMĄ. EUROPOS SĄJUNGA

Paslaugos teikimo būdai: 1) teikimas per sieną; 2) vartojimas užsienyje; 3) komercinio vieneto įsteigimas; 4) fizinių asmenų dalyvavimas.

| Sektorius arba pasektoris | Patekimo į rinką apribojimai | Nacionalinio režimo apribojimai | Papildomi įsipareigojimai |
| --- | --- | --- | --- |
| I. HORIZONTALIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI |
| VISI Į ŠĮ SĄRAŠĄ ĮTRAUKTI SEKTORIAI | | | Europos Sąjunga kaip papildomus įsipareigojimus prisiima įsipareigojimą visiems į šį sąrašą įtrauktiems sektoriams, išskyrus finansines paslaugas, taikyti dokumento INF/SDR/1 II skirsnyje nustatytą tvarką.
  Europos Sąjunga kaip papildomus įsipareigojimus prisiima įsipareigojimą į šį sąrašą įtrauktoms finansinėms paslaugoms taikyti dokumento INF/SDR/1 III skirsnyje nustatytą tvarką. |

Sektorius arba pasektoris

Patekimo į rinką apribojimai

Nacionalinio režimo apribojimai

Papildomi įsipareigojimai

I. HORIZONTALIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

VISI Į ŠĮ SĄRAŠĄ ĮTRAUKTI SEKTORIAI

Europos Sąjunga kaip papildomus įsipareigojimus prisiima įsipareigojimą visiems į šį sąrašą įtrauktiems sektoriams, išskyrus finansines paslaugas, taikyti dokumento INF/SDR/1 II skirsnyje nustatytą tvarką.

Europos Sąjunga kaip papildomus įsipareigojimus prisiima įsipareigojimą į šį sąrašą įtrauktoms finansinėms paslaugoms taikyti dokumento INF/SDR/1 III skirsnyje nustatytą tvarką.

---

(*1)  Persvarstyta siekiant į konkrečių įsipareigojimų sąrašų sąrašą įtraukti Salvadorą.

---

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/87

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/2385

2022 m. gruodžio 6 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/805/ES, kuriuo Lenkijos Respublikai leidžiama nustatyti priemones, kuriomis nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2006/112/EB 168 straipsnyje nustatoma apmokestinamojo asmens teisė atskaityti pridėtinės vertės mokestį (toliau – PVM), mokėtiną už jam tiekiamas prekes ir jo gaunamas paslaugas, jei jos naudojamos to asmens apmokestinamiesiems sandoriams. Tos direktyvos 26 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, jog paslaugų teikimu už atlygį laikoma ir vėliau apmokestinama PVM, jei veiklai skirtas turtas naudojamas apmokestinamojo asmens ar jo darbuotojų privatiems poreikiams arba, platesne prasme, kitais nei tų asmenų verslo tikslais; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2006/112/EB 168 straipsnyje nustatoma apmokestinamojo asmens teisė atskaityti pridėtinės vertės mokestį (toliau – PVM), mokėtiną už jam tiekiamas prekes ir jo gaunamas paslaugas, jei jos naudojamos to asmens apmokestinamiesiems sandoriams. Tos direktyvos 26 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, jog paslaugų teikimu už atlygį laikoma ir vėliau apmokestinama PVM, jei veiklai skirtas turtas naudojamas apmokestinamojo asmens ar jo darbuotojų privatiems poreikiams arba, platesne prasme, kitais nei tų asmenų verslo tikslais;

| (2) | Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2013/805/ES (2) Lenkijai leidžiama iki 50 % apriboti teisę į PVM atskaitą, kuriuo apmokestinamas tam tikrų motorinių kelių transporto priemonių pirkimas, įsigijimas Bendrijoje, importas, nuoma ar išperkamoji nuoma ir su jomis susijusios išlaidos, jei tokios transporto priemonės naudojamos ne tik verslo tikslais, ir atleisti apmokestinamuosius asmenis nuo prievolės laikyti, kad tokių transporto priemonių naudojimas ne verslo tikslais būtų laikomas paslaugų teikimu pagal Direktyvos 2006/112/EB 26 straipsnio 1 dalies a punktą, (toliau – Specialiosios priemonės); |
| --- | --- |

(2)

Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2013/805/ES (2) Lenkijai leidžiama iki 50 % apriboti teisę į PVM atskaitą, kuriuo apmokestinamas tam tikrų motorinių kelių transporto priemonių pirkimas, įsigijimas Bendrijoje, importas, nuoma ar išperkamoji nuoma ir su jomis susijusios išlaidos, jei tokios transporto priemonės naudojamos ne tik verslo tikslais, ir atleisti apmokestinamuosius asmenis nuo prievolės laikyti, kad tokių transporto priemonių naudojimas ne verslo tikslais būtų laikomas paslaugų teikimu pagal Direktyvos 2006/112/EB 26 straipsnio 1 dalies a punktą, (toliau – Specialiosios priemonės);

| (3) | Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2013/805/ES turi netekti galios 2022 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2013/805/ES turi netekti galios 2022 m. gruodžio 31 d.;

| (4) | raštu (jį Komisija užregistravo 2022 m. vasario 18 d.) Lenkija paprašė leidimo toliau taikyti Specialiąsias priemones dar vienam laikotarpiui iki 2025 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(4)

raštu (jį Komisija užregistravo 2022 m. vasario 18 d.) Lenkija paprašė leidimo toliau taikyti Specialiąsias priemones dar vienam laikotarpiui iki 2025 m. gruodžio 31 d.;

| (5) | pagal Įgyvendinimo sprendimo 2013/805/ES 3 straipsnio antrą pastraipą Lenkija Komisijai kartu su prašymu pateikė Specialiųjų priemonių taikymo ataskaitą, įskaitant procentinės dalies apribojimo, kuris taikomas teisei atskaityti PVM, peržiūrą. Remiantis ta ataskaita, Lenkija mano, kad 50 % dalis tebėra pagrįsta. Ji taip pat laikosi nuomonės, kad nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB 26 straipsnio 1 dalies a punkto reikalavimo leidžianti nuostata tebėra būtina siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo. Tos Specialiosios priemonės grindžiamos poreikiu supaprastinti PVM surinkimo procedūrą ir vengti mokesčių slėpimo atliekant neteisingą registravimą ir pateikiant suklastotas mokesčių deklaracijas; |
| --- | --- |

(5)

pagal Įgyvendinimo sprendimo 2013/805/ES 3 straipsnio antrą pastraipą Lenkija Komisijai kartu su prašymu pateikė Specialiųjų priemonių taikymo ataskaitą, įskaitant procentinės dalies apribojimo, kuris taikomas teisei atskaityti PVM, peržiūrą. Remiantis ta ataskaita, Lenkija mano, kad 50 % dalis tebėra pagrįsta. Ji taip pat laikosi nuomonės, kad nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB 26 straipsnio 1 dalies a punkto reikalavimo leidžianti nuostata tebėra būtina siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo. Tos Specialiosios priemonės grindžiamos poreikiu supaprastinti PVM surinkimo procedūrą ir vengti mokesčių slėpimo atliekant neteisingą registravimą ir pateikiant suklastotas mokesčių deklaracijas;

| (6) | remdamasi Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, 2022 m. kovo 15 d. raštu Komisija Lenkijos pateiktą prašymą nusiuntė kitoms valstybėms narėms. 2022 m. kovo 16 d. raštu Komisija Lenkijai pranešė turinti visą informaciją, būtiną prašymui įvertinti; |
| --- | --- |

(6)

remdamasi Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, 2022 m. kovo 15 d. raštu Komisija Lenkijos pateiktą prašymą nusiuntė kitoms valstybėms narėms. 2022 m. kovo 16 d. raštu Komisija Lenkijai pranešė turinti visą informaciją, būtiną prašymui įvertinti;

| (7) | taikant Specialiąsias priemones po 2022 m. gruodžio 31 d. bus padarytas tik nežymus poveikis bendrai galutinio vartojimo etape Lenkijos surenkamų mokestinių pajamų sumai ir nebus padarytas neigiamas poveikis Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM; |
| --- | --- |

(7)

taikant Specialiąsias priemones po 2022 m. gruodžio 31 d. bus padarytas tik nežymus poveikis bendrai galutinio vartojimo etape Lenkijos surenkamų mokestinių pajamų sumai ir nebus padarytas neigiamas poveikis Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM;

| (8) | todėl yra tikslinga pratęsti Įgyvendinimo sprendime 2013/805/ES išdėstyto leidimo galiojimą. Specialiųjų priemonių galiojimas turėtų būti pratęstas ribotam laikotarpiui, kad Komisija galėtų įvertinti, ar jos veiksmingos ir ar procentinės dalies apribojimas, taikomas teisei atskaityti PVM, yra tinkamas; |
| --- | --- |

(8)

todėl yra tikslinga pratęsti Įgyvendinimo sprendime 2013/805/ES išdėstyto leidimo galiojimą. Specialiųjų priemonių galiojimas turėtų būti pratęstas ribotam laikotarpiui, kad Komisija galėtų įvertinti, ar jos veiksmingos ir ar procentinės dalies apribojimas, taikomas teisei atskaityti PVM, yra tinkamas;

| (9) | todėl Lenkijai turėtų būti leidžiama toliau taikyti Specialiąsias priemones iki 2025 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(9)

todėl Lenkijai turėtų būti leidžiama toliau taikyti Specialiąsias priemones iki 2025 m. gruodžio 31 d.;

| (10) | tuo atveju jei Lenkija laikytų, kad Specialiosios priemonės yra būtinos pasibaigus Įgyvendinimo sprendimo 2013/805/ES galiojimui, ir siekiant užtikrinti, kad bet koks prašymas pratęsti Specialiųjų priemonių taikymą būtų išnagrinėtas laiku, būtina nustatyti tokiam prašymui taikomus reikalavimus; |
| --- | --- |

(10)

tuo atveju jei Lenkija laikytų, kad Specialiosios priemonės yra būtinos pasibaigus Įgyvendinimo sprendimo 2013/805/ES galiojimui, ir siekiant užtikrinti, kad bet koks prašymas pratęsti Specialiųjų priemonių taikymą būtų išnagrinėtas laiku, būtina nustatyti tokiam prašymui taikomus reikalavimus;

| (11) | todėl Įgyvendinimo sprendimas 2013/805/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(11)

todėl Įgyvendinimo sprendimas 2013/805/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2013/805/ES 3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Šis sprendimas nustoja galioti 2025 m. gruodžio 31 d.

Bet koks prašymas dėl šiame sprendime numatyto leidimo galiojimo laikotarpio pratęsimo Komisijai pateikiamas ne vėliau kaip 2025 m. kovo 31 d. Su tokiu prašymu pateikiama ataskaita, įskaitant procentinės dalies apribojimo, kuris taikomas teisei atskaityti PVM remiantis šiuo sprendimu, peržiūrą.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 6 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

Z. STANJURA

---

(1)  
  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2013/805/ES, kuriuo Lenkijos Respublikai leidžiama nustatyti priemones, kuriomis nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio (OL L 353, 2013 12 28, p. 51).

2

---

| 2022 12 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 315/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 315/89

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/2386

2022 m. gruodžio 5 d.

dėl veiksmų, kuriais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 leidžiama tiekti rinkai ir naudoti biocidinį produktą „Biobor JF“, pratęsimo

(pranešta dokumetu Nr. C(2022) 8673)

(Tekstas autentiškas tik anglų, estų, ispanų, maltiečių, prancūzų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 55 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2022 m. kovo 31 d. Prancūzijos perėjimo prie žaliosios ekonomikos ministerija (toliau – Prancūzijos kompetentinga institucija) priėmė sprendimą pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 55 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą leisti iki 2022 m. spalio 31 d. tiekti rinkai ir profesionaliems naudotojams naudoti biocidinį produktą „Biobor JF“, kuriuo antimikrobiškai apdorojami orlaivių degalų bakai ir degalų tiekimo sistemos (toliau – veiksmas). Pagal to reglamento 55 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą Prancūzijos kompetentinga institucija informavo Komisiją ir kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie veiksmą ir jį pagrindė; |
| --- | --- |

(1)

2022 m. kovo 31 d. Prancūzijos perėjimo prie žaliosios ekonomikos ministerija (toliau – Prancūzijos kompetentinga institucija) priėmė sprendimą pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 55 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą leisti iki 2022 m. spalio 31 d. tiekti rinkai ir profesionaliems naudotojams naudoti biocidinį produktą „Biobor JF“, kuriuo antimikrobiškai apdorojami orlaivių degalų bakai ir degalų tiekimo sistemos (toliau – veiksmas). Pagal to reglamento 55 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą Prancūzijos kompetentinga institucija informavo Komisiją ir kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie veiksmą ir jį pagrindė;

| (2) | panašių veiksmų dėl iki 2022 m. spalio 31 d. išduotų leidimų buvo imtasi septyniose kitose valstybėse narėse: 2022 m. gegužės 5 d. – Vengrijos nacionaliniame visuomenės sveikatos centre (toliau – Vengrijos kompetentinga institucija), 2022 m. gegužės 6 d. – Liuksemburgo aplinkos agentūroje (toliau – Liuksemburgo kompetentinga institucija), 2022 m. gegužės 8 d. – Suomijos saugos ir cheminių medžiagų agentūroje (toliau – Suomijos kompetentinga institucija), 2022 m. gegužės 15 d. – Maltos konkurencijos ir vartotojų reikalų tarnyboje (toliau – Maltos kompetentinga institucija), 2022 m. birželio 21 d. – Estijos sveikatos valdyboje (toliau – Estijos kompetentinga institucija), 2022 m. liepos 1 d. – Ispanijos sveikatos ministerijoje (toliau – Ispanijos kompetentinga institucija) ir 2022 m. liepos 25 d. – Austrijos federalinėje klimato politikos veiksmų, aplinkos, energetikos, judumo, inovacijų ir technologijų ministerijoje (toliau – Austrijos kompetentinga institucija). Pagal to Reglamento (ES) Nr. 528/2012 55 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą minėtų valstybių narių kompetentingos institucijos informavo Komisiją ir kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie veiksmus ir jų pagrindimą; |
| --- | --- |

(2)

panašių veiksmų dėl iki 2022 m. spalio 31 d. išduotų leidimų buvo imtasi septyniose kitose valstybėse narėse: 2022 m. gegužės 5 d. – Vengrijos nacionaliniame visuomenės sveikatos centre (toliau – Vengrijos kompetentinga institucija), 2022 m. gegužės 6 d. – Liuksemburgo aplinkos agentūroje (toliau – Liuksemburgo kompetentinga institucija), 2022 m. gegužės 8 d. – Suomijos saugos ir cheminių medžiagų agentūroje (toliau – Suomijos kompetentinga institucija), 2022 m. gegužės 15 d. – Maltos konkurencijos ir vartotojų reikalų tarnyboje (toliau – Maltos kompetentinga institucija), 2022 m. birželio 21 d. – Estijos sveikatos valdyboje (toliau – Estijos kompetentinga institucija), 2022 m. liepos 1 d. – Ispanijos sveikatos ministerijoje (toliau – Ispanijos kompetentinga institucija) ir 2022 m. liepos 25 d. – Austrijos federalinėje klimato politikos veiksmų, aplinkos, energetikos, judumo, inovacijų ir technologijų ministerijoje (toliau – Austrijos kompetentinga institucija). Pagal to Reglamento (ES) Nr. 528/2012 55 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą minėtų valstybių narių kompetentingos institucijos informavo Komisiją ir kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie veiksmus ir jų pagrindimą;

| (3) | remiantis tų kompetentingų institucijų pateikta informacija, veiksmai buvo būtini siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą. Mikroorganizmai gali augti orlaivių degalų bakuose, ypač degalų ir vandens sąlyčio vietoje, kur mikroorganizmai gali naudoti vandenį deguoniui, o degalus maistui. Dėl orlaivių degalų bakų ir degalų tiekimo sistemų mikrobiologinės taršos gali sutrikti orlaivio variklio veikimas ir kilti pavojus jo tinkamumui skraidyti, todėl gali kilti pavojus keleivių ir įgulos saugai. Todėl, siekiant išvengti orlaivių naudojimo problemų, labai svarbu užkirsti kelią mikrobiologinei taršai, o jeigu ji nustatoma – šalinti; |
| --- | --- |

(3)

remiantis tų kompetentingų institucijų pateikta informacija, veiksmai buvo būtini siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą. Mikroorganizmai gali augti orlaivių degalų bakuose, ypač degalų ir vandens sąlyčio vietoje, kur mikroorganizmai gali naudoti vandenį deguoniui, o degalus maistui. Dėl orlaivių degalų bakų ir degalų tiekimo sistemų mikrobiologinės taršos gali sutrikti orlaivio variklio veikimas ir kilti pavojus jo tinkamumui skraidyti, todėl gali kilti pavojus keleivių ir įgulos saugai. Todėl, siekiant išvengti orlaivių naudojimo problemų, labai svarbu užkirsti kelią mikrobiologinei taršai, o jeigu ji nustatoma – šalinti;

| (4) | „Biobor JF“ sudėtyje yra veikliųjų medžiagų – 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinano) (CAS Nr. 2665-13-6) ir 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinano) (CAS numeris 14697-50-8). „Biobor JF“ yra 6-o tipo biocidinis produktas, t. y. laikomiems produktams skirtas konservantas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede. Nebuvo įvertinta, ar 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinaną) ir 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinaną) galima naudoti 6-o tipo biocidiniams produktams gaminti. Kadangi šios medžiagos neįtrauktos į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 (2) II priedo sąrašą, jos nėra įtrauktos į visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra Reglamente (ES) Nr. 528/2012 nurodytuose biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programą. Todėl to reglamento 89 straipsnis netaikomas šioms veikliosioms medžiagoms ir jos turi būti įvertintos ir patvirtintos prieš autorizuojant biocidinius produktus, kurių sudėtyje yra šių medžiagų, taip pat ir nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(4)

„Biobor JF“ sudėtyje yra veikliųjų medžiagų – 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinano) (CAS Nr. 2665-13-6) ir 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinano) (CAS numeris 14697-50-8). „Biobor JF“ yra 6-o tipo biocidinis produktas, t. y. laikomiems produktams skirtas konservantas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede. Nebuvo įvertinta, ar 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinaną) ir 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinaną) galima naudoti 6-o tipo biocidiniams produktams gaminti. Kadangi šios medžiagos neįtrauktos į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 (2) II priedo sąrašą, jos nėra įtrauktos į visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra Reglamente (ES) Nr. 528/2012 nurodytuose biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programą. Todėl to reglamento 89 straipsnis netaikomas šioms veikliosioms medžiagoms ir jos turi būti įvertintos ir patvirtintos prieš autorizuojant biocidinius produktus, kurių sudėtyje yra šių medžiagų, taip pat ir nacionaliniu lygmeniu;

| (5) | 2022 m. gegužės 23 d. Komisija gavo pagrįstą Prancūzijos kompetentingos institucijos prašymą, pateiktą remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 55 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa, leisti pratęsti šį veiksmą. Panašūs prašymai 2022 m. liepos 27 d. gauti iš Austrijos kompetentingos institucijos, 2022 m. rugpjūčio 24 d. – iš Estijos kompetentingos institucijos, 2022 m. rugpjūčio 25 d. – iš Ispanijos kompetentingos institucijos, 2022 m. rugpjūčio 29 d. – iš Suomijos kompetentingos institucijos, 2022 m. rugsėjo 9 d. – iš Liuksemburgo kompetentingos institucijos, 2022 m. rugpjūčio 31 d. – iš Maltos kompetentingos institucijos ir 2022 m. rugsėjo 20 d. – iš Vengrijos kompetentingos institucijos. Tie motyvuoti prašymai buvo pateikti susirūpinus, kad orlaivių degalų bakų ir degalų tiekimo sistemų mikrobiologinė tarša gali toliau kelti pavojų oro transporto saugai po 2022 m. spalio 31 d., ir buvo pagrįsti teiginiu, kad produktas „Biobor JF“ yra labai svarbus siekiant kontroliuoti tokią mikrobiologinę taršą; |
| --- | --- |

(5)

2022 m. gegužės 23 d. Komisija gavo pagrįstą Prancūzijos kompetentingos institucijos prašymą, pateiktą remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 55 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa, leisti pratęsti šį veiksmą. Panašūs prašymai 2022 m. liepos 27 d. gauti iš Austrijos kompetentingos institucijos, 2022 m. rugpjūčio 24 d. – iš Estijos kompetentingos institucijos, 2022 m. rugpjūčio 25 d. – iš Ispanijos kompetentingos institucijos, 2022 m. rugpjūčio 29 d. – iš Suomijos kompetentingos institucijos, 2022 m. rugsėjo 9 d. – iš Liuksemburgo kompetentingos institucijos, 2022 m. rugpjūčio 31 d. – iš Maltos kompetentingos institucijos ir 2022 m. rugsėjo 20 d. – iš Vengrijos kompetentingos institucijos. Tie motyvuoti prašymai buvo pateikti susirūpinus, kad orlaivių degalų bakų ir degalų tiekimo sistemų mikrobiologinė tarša gali toliau kelti pavojų oro transporto saugai po 2022 m. spalio 31 d., ir buvo pagrįsti teiginiu, kad produktas „Biobor JF“ yra labai svarbus siekiant kontroliuoti tokią mikrobiologinę taršą;

| (6) | remiantis susijusių kompetentingų institucijų pateikta informacija, orlaivių ir orlaivių variklių gamintojų rekomenduojamas vienintelis alternatyvus biocidinis produktas, skirtas mikrobiologinei taršai mažinti (KathonTM FP 1.5), 2020 m. kovo mėn. buvo pašalintas iš rinkos dėl rimtų orlaivio variklio veikimo sutrikimų, pastebėtų po to produkto panaudojimo. Todėl „Biobor JF“ yra vienintelis šiuo tikslu prieinamas orlaivių ir orlaivių variklių gamintojų rekomenduojamas produktas; |
| --- | --- |

(6)

remiantis susijusių kompetentingų institucijų pateikta informacija, orlaivių ir orlaivių variklių gamintojų rekomenduojamas vienintelis alternatyvus biocidinis produktas, skirtas mikrobiologinei taršai mažinti (KathonTM FP 1.5), 2020 m. kovo mėn. buvo pašalintas iš rinkos dėl rimtų orlaivio variklio veikimo sutrikimų, pastebėtų po to produkto panaudojimo. Todėl „Biobor JF“ yra vienintelis šiuo tikslu prieinamas orlaivių ir orlaivių variklių gamintojų rekomenduojamas produktas;

| (7) | kaip nurodė susijusios kompetentingos institucijos, ne visuomet įmanoma sumažinti mikrobiologinę taršą mechaniškai apdorojant orlaivių degalų bakus ir degalų sistemas, o pagal variklių gamintojų rekomenduojamas procedūras biocidinį produktą būtina naudoti net jeigu yra įmanoma atlikti mechaninį valymą. Be to, mechaninio valymo metu darbuotojai patirtų toksinių dujų poveikį, todėl to reikėtų vengti; |
| --- | --- |

(7)

kaip nurodė susijusios kompetentingos institucijos, ne visuomet įmanoma sumažinti mikrobiologinę taršą mechaniškai apdorojant orlaivių degalų bakus ir degalų sistemas, o pagal variklių gamintojų rekomenduojamas procedūras biocidinį produktą būtina naudoti net jeigu yra įmanoma atlikti mechaninį valymą. Be to, mechaninio valymo metu darbuotojai patirtų toksinių dujų poveikį, todėl to reikėtų vengti;

| (8) | remiantis Komisijai pateikta informacija, „Biobor JF“ gamintojas ėmėsi veiksmų, kad produktas ateityje būtų autorizuojamas įprasta tvarka. Paraišką dėl veikliųjų medžiagų, kurių sudėtyje yra „Biobor JF“, patvirtinimo tikimasi pateikti 2023 m. viduryje. Veikliųjų medžiagų patvirtinimas ir paskesnis biocidinio produkto autorizavimas leistų ilgam išspręsti šią problemą ateityje, tačiau šioms procedūroms užbaigti reikėtų daug laiko; |
| --- | --- |

(8)

remiantis Komisijai pateikta informacija, „Biobor JF“ gamintojas ėmėsi veiksmų, kad produktas ateityje būtų autorizuojamas įprasta tvarka. Paraišką dėl veikliųjų medžiagų, kurių sudėtyje yra „Biobor JF“, patvirtinimo tikimasi pateikti 2023 m. viduryje. Veikliųjų medžiagų patvirtinimas ir paskesnis biocidinio produkto autorizavimas leistų ilgam išspręsti šią problemą ateityje, tačiau šioms procedūroms užbaigti reikėtų daug laiko;

| (9) | nesant orlaivių degalų bakų ir degalų tiekimo sistemų mikrobiologinės taršos kontrolės, gali kilti pavojus oro transporto saugai, kurio negalima tinkamai suvaldyti naudojant kitą biocidinį produktą ar kitomis priemonėmis. Todėl tikslinga leisti kompetentingai institucijai pratęsti šį veiksmą; |
| --- | --- |

(9)

nesant orlaivių degalų bakų ir degalų tiekimo sistemų mikrobiologinės taršos kontrolės, gali kilti pavojus oro transporto saugai, kurio negalima tinkamai suvaldyti naudojant kitą biocidinį produktą ar kitomis priemonėmis. Todėl tikslinga leisti kompetentingai institucijai pratęsti šį veiksmą;

| (10) | atsižvelgiant į tai, kad veiksmų galiojimas baigėsi 2022 m. spalio 31 d., šis sprendimas turėtų būti taikomas atgaline data; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į tai, kad veiksmų galiojimas baigėsi 2022 m. spalio 31 d., šis sprendimas turėtų būti taikomas atgaline data;

| (11) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Estijos sveikatos valdyba, Ispanijos sveikatos ministerija, Prancūzijos perėjimo prie žaliosios ekonomikos ministerija, Liuksemburgo aplinkos agentūra, Vengrijos nacionalinis visuomenės sveikatos centras, Maltos konkurencijos ir vartotojų reikalų tarnyba, Austrijos federalinė klimato politikos veiksmų, aplinkos, energetikos, judumo, inovacijų ir technologijų ministerija ir Suomijos saugos ir cheminių medžiagų agentūra gali iki 2024 m. gegužės 4 d. pratęsti veiksmus, kuriais leidžiama tiekti rinkai ir profesionaliems naudotojams naudoti biocidinį produktą „Biobor JF“, kuriuo antimikrobiškai apdorojami orlaivių degalų bakai ir degalų tiekimo sistemos.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas:

| 1) | Estijos sveikatos valdybai; |
| --- | --- |

1)

Estijos sveikatos valdybai;

| 2) | Ispanijos sveikatos apsaugos ministerijai; |
| --- | --- |

2)

Ispanijos sveikatos apsaugos ministerijai;

| 3) | Prancūzijos perėjimo prie žaliosios ekonomikos ministerijai; |
| --- | --- |

3)

Prancūzijos perėjimo prie žaliosios ekonomikos ministerijai;

| 4) | Liuksemburgo aplinkos agentūrai; |
| --- | --- |

4)

Liuksemburgo aplinkos agentūrai;

| 5) | Vengrijos nacionaliniam visuomenės sveikatos centrui; |
| --- | --- |

5)

Vengrijos nacionaliniam visuomenės sveikatos centrui;

| 6) | Maltos konkurencijos ir vartotojų reikalų tarnybai; |
| --- | --- |

6)

Maltos konkurencijos ir vartotojų reikalų tarnybai;

| 7) | Austrijos federalinei klimato politikos veiksmų, aplinkos, energetikos, judumo, inovacijų ir technologijų ministerijai; |
| --- | --- |

7)

Austrijos federalinei klimato politikos veiksmų, aplinkos, energetikos, judumo, inovacijų ir technologijų ministerijai;

| 8) | Suomijos saugos ir cheminių medžiagų agentūrai. |
| --- | --- |

8)

Suomijos saugos ir cheminių medžiagų agentūrai.

Jis taikomas nuo 2022 m. lapkričio 1 d.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 5 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1062/2014 dėl visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 528/2012 nurodytuose biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programos (OL L 294, 2014 10 10, p. 1).

2

---