# Úradný vestník L 322/2022

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 322 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6516. decembra 2022 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 322

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6516. decembra 2022

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2463 zo 14. decembra 2022, ktorým sa zriaďuje nástroj na poskytovanie podpory Ukrajine na rok 2023 (makrofinančná pomoc +) | 1 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2464 zo 14. decembra 2022, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 537/2014, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov (
  1
  ) | 15 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2463 zo 14. decembra 2022, ktorým sa zriaďuje nástroj na poskytovanie podpory Ukrajine na rok 2023 (makrofinančná pomoc +)

1

SMERNICE

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2464 zo 14. decembra 2022, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 537/2014, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov (
  1
  )

1

15

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (EÚ) 2022/2465 z 12. decembra 2022, ktorým sa mení príloha I k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku | 81 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2466 z 9. decembra 2022, ktorým sa do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Nuez de Pedroso (CHOP)] | 85 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2467 zo 14. decembra 2022, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1484/95, pokiaľ ide o stanovenie reprezentatívnych cien v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín | 86 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2468 z 15. decembra 2022, ktorým sa opravuje vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/2325, pokiaľ ide o uznanie súkromnej inšpekčnej organizácie IMOCERT Latinoamérica Ltda na účely dovozu produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby do Únie | 89 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/2469 z 12. decembra 2022 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať vo Výbore pre clá zriadenom na základe Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Singapurskou republikou, pokiaľ ide o zmenu Protokolu 1 týkajúceho sa vymedzenia pojmu výrobky s pôvodom a metód administratívnej spolupráce | 91 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2022/2470 zo 14. decembra 2022, ktorým sa stanovujú opatrenia potrebné na technický vývoj a vykonávanie centralizovaného systému na identifikáciu členských štátov, ktoré majú informácie o odsúdeniach štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti (ECRIS-TCN) | 107 |
| | | AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI |
| | * | Rozhodnutie č. 1/2022 Spoločného výboru Európskej únie a Švajčiarska pre leteckú dopravu zriadeného podľa Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o leteckej doprave z 24. novembra 2022, ktorým sa nahrádza príloha k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o leteckej doprave [2022/2471] | 122 |

II   Nelegislatívne akty

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (EÚ) 2022/2465 z 12. decembra 2022, ktorým sa mení príloha I k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku

81

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2466 z 9. decembra 2022, ktorým sa do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Nuez de Pedroso (CHOP)]

85

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2467 zo 14. decembra 2022, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1484/95, pokiaľ ide o stanovenie reprezentatívnych cien v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín

86

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2468 z 15. decembra 2022, ktorým sa opravuje vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/2325, pokiaľ ide o uznanie súkromnej inšpekčnej organizácie IMOCERT Latinoamérica Ltda na účely dovozu produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby do Únie

89

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/2469 z 12. decembra 2022 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať vo Výbore pre clá zriadenom na základe Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Singapurskou republikou, pokiaľ ide o zmenu Protokolu 1 týkajúceho sa vymedzenia pojmu výrobky s pôvodom a metód administratívnej spolupráce

91

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2022/2470 zo 14. decembra 2022, ktorým sa stanovujú opatrenia potrebné na technický vývoj a vykonávanie centralizovaného systému na identifikáciu členských štátov, ktoré majú informácie o odsúdeniach štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti (ECRIS-TCN)

107

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

*

Rozhodnutie č. 1/2022 Spoločného výboru Európskej únie a Švajčiarska pre leteckú dopravu zriadeného podľa Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o leteckej doprave z 24. novembra 2022, ktorým sa nahrádza príloha k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o leteckej doprave [2022/2471]

122

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 16.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 322/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/2463

zo 14. decembra 2022,

ktorým sa zriaďuje nástroj na poskytovanie podpory Ukrajine na rok 2023 (makrofinančná pomoc +)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Dohoda o pridružení medzi Úniou a Ukrajinou (2) vrátane prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu nadobudla platnosť 1. septembra 2017. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o pridružení medzi Úniou a Ukrajinou (2) vrátane prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu nadobudla platnosť 1. septembra 2017.

| (2) | V roku 2014 Ukrajina začala s realizáciou ambiciózneho programu reforiem v záujme stabilizácie svojho hospodárstva a zlepšenia života svojich občanov. Medzi najvyššie priority programu patrí boj proti korupcii, ako aj reforma ústavy, volebného systému a súdnictva. Vykonávanie uvedených reforiem bolo podporené po sebe nasledujúcimi programami makrofinančnej pomoci, v rámci ktorých Ukrajina dostala pomoc od Únie vo forme úverov v celkovej výške 6,6 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(2)

V roku 2014 Ukrajina začala s realizáciou ambiciózneho programu reforiem v záujme stabilizácie svojho hospodárstva a zlepšenia života svojich občanov. Medzi najvyššie priority programu patrí boj proti korupcii, ako aj reforma ústavy, volebného systému a súdnictva. Vykonávanie uvedených reforiem bolo podporené po sebe nasledujúcimi programami makrofinančnej pomoci, v rámci ktorých Ukrajina dostala pomoc od Únie vo forme úverov v celkovej výške 6,6 miliardy EUR.

| (3) | V rámci núdzovej makrofinančnej pomoci, ktorá bola poskytnutá v súvislosti so stúpajúcou hrozbou bezprostredne pred ruskou inváziou podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/313 (3), sa Ukrajine poskytli prostriedky vo forme úverov vo výške 1,2 miliardy EUR vyplatené v dvoch splátkach v marci a máji 2022, pričom každá splátka predstavovala 600 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(3)

V rámci núdzovej makrofinančnej pomoci, ktorá bola poskytnutá v súvislosti so stúpajúcou hrozbou bezprostredne pred ruskou inváziou podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/313 (3), sa Ukrajine poskytli prostriedky vo forme úverov vo výške 1,2 miliardy EUR vyplatené v dvoch splátkach v marci a máji 2022, pričom každá splátka predstavovala 600 miliónov EUR.

| (4) | Výnimočnou makrofinančnou pomocou Únie vo výške až 1 miliardy EUR, sprístupnenou podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1201 (4), ktorá bola v plnej miere vyplatená v dvoch tranžiach 1. a 2. augusta 2022, sa poskytla rýchla a naliehavá podpora ukrajinskému rozpočtu. Uvedená pomoc predstavovala prvú etapu plánovanej výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine vo výške až 9 miliárd EUR, o ktorej Komisia informovala vo svojom oznámení z 18. mája 2022 s názvom „Podpora a obnova Ukrajiny“ a ktorú Európska rada schválila 23 a 24. júna 2022. |
| --- | --- |

(4)

Výnimočnou makrofinančnou pomocou Únie vo výške až 1 miliardy EUR, sprístupnenou podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1201 (4), ktorá bola v plnej miere vyplatená v dvoch tranžiach 1. a 2. augusta 2022, sa poskytla rýchla a naliehavá podpora ukrajinskému rozpočtu. Uvedená pomoc predstavovala prvú etapu plánovanej výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine vo výške až 9 miliárd EUR, o ktorej Komisia informovala vo svojom oznámení z 18. mája 2022 s názvom „Podpora a obnova Ukrajiny“ a ktorú Európska rada schválila 23 a 24. júna 2022.

| (5) | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1628 (5) predstavovalo ďalší krok pri plnení plánovanej výnimočnej makrofinančnej pomoci Únie. Vytvoril sa ním základ na poskytnutie ďalšej sumy Ukrajine až do výšky 5 miliárd EUR vo forme úverov za veľmi výhodných podmienok, z čoho boli 2 miliardy EUR vyplatené 18. októbra, pričom zvyšné 3 miliardy EUR sa majú vyplatiť do konca roka 2022. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1628 (5) predstavovalo ďalší krok pri plnení plánovanej výnimočnej makrofinančnej pomoci Únie. Vytvoril sa ním základ na poskytnutie ďalšej sumy Ukrajine až do výšky 5 miliárd EUR vo forme úverov za veľmi výhodných podmienok, z čoho boli 2 miliardy EUR vyplatené 18. októbra, pričom zvyšné 3 miliardy EUR sa majú vyplatiť do konca roka 2022.

| (6) | Nevyprovokovaná a neodôvodnená útočná vojna Ruska voči Ukrajine od 24. februára 2022 spôsobila Ukrajine stratu prístupu na finančné trhy a značný pokles verejných príjmov, zatiaľ čo sa výrazne zvýšili verejné výdavky na riešenie humanitárnej situácie a na zachovanie kontinuity štátnych služieb. V tejto veľmi neistej a nestabilnej situácii najspoľahlivejšie odhady finančných potrieb Ukrajiny podľa Medzinárodného menového fondu (ďalej len „MMF“) v lete 2022 poukázali na mimoriadnu likvidnú medzeru vo výške približne 39 miliárd USD v roku 2022, z ktorej by asi polovicu bolo možné pokryť prostredníctvom medzinárodnej pomoci. Rýchle poskytnutie makrofinančnej pomoci Ukrajine zo strany Únie podľa rozhodnutia (EÚ) 2022/1628 sa vzhľadom na mimoriadne okolnosti považovalo za primeranú krátkodobú reakciu na značné riziká pre makrofinančnú stabilitu Ukrajiny. Ďalšia suma výnimočnej makrofinančnej pomoci až do výšky 5 miliárd EUR bola podľa uvedeného rozhodnutia určená na podporu makrofinančnej stabilizácie Ukrajiny, posilnenie bezprostrednej odolnosti krajiny a udržanie jej kapacity na obnovu, čo prispeje k udržateľnosti verejného dlhu Ukrajiny a v konečnom dôsledku aj k jej schopnosti plniť svoje finančné záväzky. |
| --- | --- |

(6)

Nevyprovokovaná a neodôvodnená útočná vojna Ruska voči Ukrajine od 24. februára 2022 spôsobila Ukrajine stratu prístupu na finančné trhy a značný pokles verejných príjmov, zatiaľ čo sa výrazne zvýšili verejné výdavky na riešenie humanitárnej situácie a na zachovanie kontinuity štátnych služieb. V tejto veľmi neistej a nestabilnej situácii najspoľahlivejšie odhady finančných potrieb Ukrajiny podľa Medzinárodného menového fondu (ďalej len „MMF“) v lete 2022 poukázali na mimoriadnu likvidnú medzeru vo výške približne 39 miliárd USD v roku 2022, z ktorej by asi polovicu bolo možné pokryť prostredníctvom medzinárodnej pomoci. Rýchle poskytnutie makrofinančnej pomoci Ukrajine zo strany Únie podľa rozhodnutia (EÚ) 2022/1628 sa vzhľadom na mimoriadne okolnosti považovalo za primeranú krátkodobú reakciu na značné riziká pre makrofinančnú stabilitu Ukrajiny. Ďalšia suma výnimočnej makrofinančnej pomoci až do výšky 5 miliárd EUR bola podľa uvedeného rozhodnutia určená na podporu makrofinančnej stabilizácie Ukrajiny, posilnenie bezprostrednej odolnosti krajiny a udržanie jej kapacity na obnovu, čo prispeje k udržateľnosti verejného dlhu Ukrajiny a v konečnom dôsledku aj k jej schopnosti plniť svoje finančné záväzky.

| (7) | Od začiatku útočnej vojny Ruska voči Ukrajine zmobilizovali Únia, jej členské štáty a európske finančné inštitúcie 19,7 miliardy EUR na zabezpečenie hospodárskej, sociálnej a finančnej odolnosti Ukrajiny. V uvedenej sume ide o kombináciu podpory z rozpočtu Únie vo výške 12,4 miliardy EUR vrátane výnimočnej makrofinančnej pomoci a podpory z Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj, plne alebo čiastočne zaručenej rozpočtom Únie, ako aj ďalšej finančnej podpory poskytnutej členskými štátmi vo výške 7,3 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(7)

Od začiatku útočnej vojny Ruska voči Ukrajine zmobilizovali Únia, jej členské štáty a európske finančné inštitúcie 19,7 miliardy EUR na zabezpečenie hospodárskej, sociálnej a finančnej odolnosti Ukrajiny. V uvedenej sume ide o kombináciu podpory z rozpočtu Únie vo výške 12,4 miliardy EUR vrátane výnimočnej makrofinančnej pomoci a podpory z Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj, plne alebo čiastočne zaručenej rozpočtom Únie, ako aj ďalšej finančnej podpory poskytnutej členskými štátmi vo výške 7,3 miliardy EUR.

| (8) | Okrem toho Rada rozhodla o opatreniach pomoci na podporu ukrajinských ozbrojených síl v rámci Európskeho mierového nástroja vo výške 3,1 miliardy EUR podľa rozhodnutia Rady (SZBP) 2021/509 (6) a o vojenskej pomocnej misii na podporu Ukrajiny vo výške 0,1 miliardy EUR na bežné výdavky podľa rozhodnutia Rady (SZBP) 2022/1968 (7). Únia a jej členské štáty takisto poskytli nebývalú materiálnu reakciu na núdzovú situáciu pomocou mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/836 (8), čo predstavuje najväčšiu núdzovú operáciu od vytvorenia tohto mechanizmu, a zasiela na Ukrajinu a do daného regiónu milióny položiek núdzovej pomoci. |
| --- | --- |

(8)

Okrem toho Rada rozhodla o opatreniach pomoci na podporu ukrajinských ozbrojených síl v rámci Európskeho mierového nástroja vo výške 3,1 miliardy EUR podľa rozhodnutia Rady (SZBP) 2021/509 (6) a o vojenskej pomocnej misii na podporu Ukrajiny vo výške 0,1 miliardy EUR na bežné výdavky podľa rozhodnutia Rady (SZBP) 2022/1968 (7). Únia a jej členské štáty takisto poskytli nebývalú materiálnu reakciu na núdzovú situáciu pomocou mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/836 (8), čo predstavuje najväčšiu núdzovú operáciu od vytvorenia tohto mechanizmu, a zasiela na Ukrajinu a do daného regiónu milióny položiek núdzovej pomoci.

| (9) | Európska rada 23. júna 2022 rozhodla udeliť Ukrajine štatút kandidátskej krajiny. Pokračujúca silná podpora Ukrajiny je pre Úniu kľúčovou prioritou. Keďže škody, ktoré v dôsledku útočnej vojny Ruska utrpelo ukrajinské hospodárstvo, občania a podniky, sú obrovské, pokračujúca silná podpora Ukrajiny si vyžaduje organizovaný kolektívny prístup, ktorý sa stanovuje v nástroji na poskytovanie podpory Únie Ukrajine (makrofinančná pomoc +) zriadenom týmto nariadením (ďalej len „nástroj“). |
| --- | --- |

(9)

Európska rada 23. júna 2022 rozhodla udeliť Ukrajine štatút kandidátskej krajiny. Pokračujúca silná podpora Ukrajiny je pre Úniu kľúčovou prioritou. Keďže škody, ktoré v dôsledku útočnej vojny Ruska utrpelo ukrajinské hospodárstvo, občania a podniky, sú obrovské, pokračujúca silná podpora Ukrajiny si vyžaduje organizovaný kolektívny prístup, ktorý sa stanovuje v nástroji na poskytovanie podpory Únie Ukrajine (makrofinančná pomoc +) zriadenom týmto nariadením (ďalej len „nástroj“).

| (10) | Útočná voja Ruska voči Ukrajine predstavuje strategickú geopolitickú hrozbu pre Úniu ako celok a vyžaduje si, aby k nej členské štáty zaujali rázny a jednotný postoj. Preto je nevyhnutné, aby sa podpora Únie poskytla rýchlo a aby bolo možné ju flexibilne a postupne prispôsobovať na účely bezprostrednej pomoci a krátkodobej obnovy na ceste k budúcej rekonštrukcii. |
| --- | --- |

(10)

Útočná voja Ruska voči Ukrajine predstavuje strategickú geopolitickú hrozbu pre Úniu ako celok a vyžaduje si, aby k nej členské štáty zaujali rázny a jednotný postoj. Preto je nevyhnutné, aby sa podpora Únie poskytla rýchlo a aby bolo možné ju flexibilne a postupne prispôsobovať na účely bezprostrednej pomoci a krátkodobej obnovy na ceste k budúcej rekonštrukcii.

| (11) | Všeobecným cieľom nástroja je prispieť k pokrytiu likvidnej medzery Ukrajiny v roku 2023, a to najmä predvídateľným, kontinuálnym, riadnym a včasným poskytnutím vysoko zvýhodnenej krátkodobej finančnej pomoci pre štátny rozpočet Ukrajiny vrátane prípadného financovania rekonštrukcie a počiatočnej podpory povojnovej obnovy s cieľom podporiť Ukrajinu na jej ceste k európskej integrácii. |
| --- | --- |

(11)

Všeobecným cieľom nástroja je prispieť k pokrytiu likvidnej medzery Ukrajiny v roku 2023, a to najmä predvídateľným, kontinuálnym, riadnym a včasným poskytnutím vysoko zvýhodnenej krátkodobej finančnej pomoci pre štátny rozpočet Ukrajiny vrátane prípadného financovania rekonštrukcie a počiatočnej podpory povojnovej obnovy s cieľom podporiť Ukrajinu na jej ceste k európskej integrácii.

| (12) | Na dosiahnutie všeobecného cieľa nástroja by sa mala poskytnúť pomoc na podporu makrofinančnej stability na Ukrajine a zmiernenie obmedzení týkajúcich sa vonkajšieho financovania Ukrajiny. Komisia by mala poskytnúť podporu v rámci nástroja v súlade s kľúčovými zásadami a cieľmi opatrení prijatých v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatných relevantných politík Únie. |
| --- | --- |

(12)

Na dosiahnutie všeobecného cieľa nástroja by sa mala poskytnúť pomoc na podporu makrofinančnej stability na Ukrajine a zmiernenie obmedzení týkajúcich sa vonkajšieho financovania Ukrajiny. Komisia by mala poskytnúť podporu v rámci nástroja v súlade s kľúčovými zásadami a cieľmi opatrení prijatých v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatných relevantných politík Únie.

| (13) | Medzi hlavné oblasti podpory v rámci nástroja by sa malo zahrnúť aj poskytnutie podpory na účely obnovy, oprava a údržba kritických funkcií a infraštruktúry, ako aj pomoc pre ľudí v núdzi a najviac zasiahnuté oblasti v podobe materiálnej a sociálnej podpory, dočasného ubytovania a obytnej výstavby a výstavby infraštruktúry. |
| --- | --- |

(13)

Medzi hlavné oblasti podpory v rámci nástroja by sa malo zahrnúť aj poskytnutie podpory na účely obnovy, oprava a údržba kritických funkcií a infraštruktúry, ako aj pomoc pre ľudí v núdzi a najviac zasiahnuté oblasti v podobe materiálnej a sociálnej podpory, dočasného ubytovania a obytnej výstavby a výstavby infraštruktúry.

| (14) | Nástroj by mal zároveň podporovať posilňovanie schopnosti ukrajinských orgánov pripraviť sa na budúcu povojnovú obnovu a prípadne aj na skorú prípravnú fázu predvstupového procesu vrátane posilnenia ukrajinských inštitúcií, reformy a posilnenia účinnosti verejnej správy, ako aj transparentnosti, štrukturálnych reforiem a dobrej správy vecí verejných na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

(14)

Nástroj by mal zároveň podporovať posilňovanie schopnosti ukrajinských orgánov pripraviť sa na budúcu povojnovú obnovu a prípadne aj na skorú prípravnú fázu predvstupového procesu vrátane posilnenia ukrajinských inštitúcií, reformy a posilnenia účinnosti verejnej správy, ako aj transparentnosti, štrukturálnych reforiem a dobrej správy vecí verejných na všetkých úrovniach.

| (15) | Nástroj bude podporovať vonkajšiu politiku Únie voči Ukrajine. Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali úzko spolupracovať pri operáciách podpory v záujme koordinácie vonkajšej politiky Únie a zabezpečenia jej jednotnosti. Podpora Ukrajiny vyplývajúca z nástroja bude naďalej významne prispievať k uspokojovaniu finančných potrieb Ukrajiny podľa odhadu MMF, Svetovej banky a iných medzinárodných finančných inštitúcií, a to s prihliadnutím na schopnosť Ukrajiny financovať svoje výdavky z vlastných zdrojov. Pri určení výšky podpory sa zohľadňujú aj očakávané finančné príspevky bilaterálnych a multilaterálnych darcov, ako aj doterajšie využívanie iných nástrojov Únie určených na vonkajšie financovanie na Ukrajine a pridaná hodnota celkového zapojenia Únie. |
| --- | --- |

(15)

Nástroj bude podporovať vonkajšiu politiku Únie voči Ukrajine. Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali úzko spolupracovať pri operáciách podpory v záujme koordinácie vonkajšej politiky Únie a zabezpečenia jej jednotnosti. Podpora Ukrajiny vyplývajúca z nástroja bude naďalej významne prispievať k uspokojovaniu finančných potrieb Ukrajiny podľa odhadu MMF, Svetovej banky a iných medzinárodných finančných inštitúcií, a to s prihliadnutím na schopnosť Ukrajiny financovať svoje výdavky z vlastných zdrojov. Pri určení výšky podpory sa zohľadňujú aj očakávané finančné príspevky bilaterálnych a multilaterálnych darcov, ako aj doterajšie využívanie iných nástrojov Únie určených na vonkajšie financovanie na Ukrajine a pridaná hodnota celkového zapojenia Únie.

| (16) | Situácia Ukrajiny si vyžaduje postupný prístup, podľa ktorého by nástroj zameraný na makrofinančnú stabilitu a bezprostrednú pomoc a obnovu mal byť doplnený o nepretržitú podporu v rámci Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 (9) a operácií humanitárnej pomoci podľa nariadenia Rady (ES) č. 1257/96 (10). |
| --- | --- |

(16)

Situácia Ukrajiny si vyžaduje postupný prístup, podľa ktorého by nástroj zameraný na makrofinančnú stabilitu a bezprostrednú pomoc a obnovu mal byť doplnený o nepretržitú podporu v rámci Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 (9) a operácií humanitárnej pomoci podľa nariadenia Rady (ES) č. 1257/96 (10).

| (17) | V tomto nariadení by sa mali stanoviť zdroje, ktoré budú pre nástroj dostupné v období od 1. januára 2023 do 31. decembra 2023, s možným vyplácaním do 31. marca 2024. Vo forme úverov by sa mala sprístupniť maximálna suma vo výške 18 miliárd EUR. Okrem toho by sa v tomto nariadení mala stanoviť bonifikácia úrokov na obdobie od 1. januára 2023 do 31. decembra 2027. Na to, aby sa zaistilo pokrytie úrokových nákladov počas celého trvania úverov, by sa mali príspevky od členských štátov obnoviť aj po roku 2027 a mali by v podobe vonkajších pripísaných príjmov pokračovať, ak tieto náklady nebudú v budúcich viacročných finančných rámcoch pokryté iným spôsobom. Preto by mohlo byť možné predĺžiť príspevky od členských štátov aj na obdobie po roku 2027. |
| --- | --- |

(17)

V tomto nariadení by sa mali stanoviť zdroje, ktoré budú pre nástroj dostupné v období od 1. januára 2023 do 31. decembra 2023, s možným vyplácaním do 31. marca 2024. Vo forme úverov by sa mala sprístupniť maximálna suma vo výške 18 miliárd EUR. Okrem toho by sa v tomto nariadení mala stanoviť bonifikácia úrokov na obdobie od 1. januára 2023 do 31. decembra 2027. Na to, aby sa zaistilo pokrytie úrokových nákladov počas celého trvania úverov, by sa mali príspevky od členských štátov obnoviť aj po roku 2027 a mali by v podobe vonkajších pripísaných príjmov pokračovať, ak tieto náklady nebudú v budúcich viacročných finančných rámcoch pokryté iným spôsobom. Preto by mohlo byť možné predĺžiť príspevky od členských štátov aj na obdobie po roku 2027.

| (18) | Toto nariadenie by malo členským štátom umožniť sprístupniť ďalšie zdroje ako vonkajšie pripísané príjmy, ktoré sa vynaložia v rámci memoranda o porozumení týkajúceho sa nástroja. Takáto možnosť poskytnutia dodatočných príspevkov vo forme vonkajších pripísaných príjmov by sa mala sprístupniť aj pre zainteresované tretie krajiny a strany, a to v súlade s článkom 21 ods. 2 písm. d) a e) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (11) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Na účely podpory synergií a komplementárnosti je vhodné umožniť, aby sa takéto dodatočné príspevky od členských štátov, zainteresovaných tretích krajín a strán mohli sprístupniť aj pre programy zriadené na základe nariadení (EÚ) 2021/947 a (ES) č. 1257/96 na financovanie opatrení, ktoré prispievajú k dosahovaniu cieľov nástroja. |
| --- | --- |

(18)

Toto nariadenie by malo členským štátom umožniť sprístupniť ďalšie zdroje ako vonkajšie pripísané príjmy, ktoré sa vynaložia v rámci memoranda o porozumení týkajúceho sa nástroja. Takáto možnosť poskytnutia dodatočných príspevkov vo forme vonkajších pripísaných príjmov by sa mala sprístupniť aj pre zainteresované tretie krajiny a strany, a to v súlade s článkom 21 ods. 2 písm. d) a e) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (11) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Na účely podpory synergií a komplementárnosti je vhodné umožniť, aby sa takéto dodatočné príspevky od členských štátov, zainteresovaných tretích krajín a strán mohli sprístupniť aj pre programy zriadené na základe nariadení (EÚ) 2021/947 a (ES) č. 1257/96 na financovanie opatrení, ktoré prispievajú k dosahovaniu cieľov nástroja.

| (19) | Dobrovoľné príspevky členských štátov by mali byť neodvolateľné, bezpodmienečné a dostupné na požiadanie. Na tento účel by členské štáty mali s Komisiou uzavrieť dohodu o príspevku v zmysle článku 22 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Takáto dohoda o príspevku by sa mala vzťahovať na príspevok na bonifikáciu úrokov a aj dodatočné sumy, ak by ich chceli členské štáty poskytnúť. |
| --- | --- |

(19)

Dobrovoľné príspevky členských štátov by mali byť neodvolateľné, bezpodmienečné a dostupné na požiadanie. Na tento účel by členské štáty mali s Komisiou uzavrieť dohodu o príspevku v zmysle článku 22 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Takáto dohoda o príspevku by sa mala vzťahovať na príspevok na bonifikáciu úrokov a aj dodatočné sumy, ak by ich chceli členské štáty poskytnúť.

| (20) | Podpora poskytnutá v rámci nástroja by sa mala sprístupniť pod základnou podmienkou, že Ukrajina bude naďalej rešpektovať účinné demokratické mechanizmy a jej inštitúcie vrátane pluralitného parlamentného systému, a zásady právneho štátu a zaručí dodržiavanie ľudských práv. |
| --- | --- |

(20)

Podpora poskytnutá v rámci nástroja by sa mala sprístupniť pod základnou podmienkou, že Ukrajina bude naďalej rešpektovať účinné demokratické mechanizmy a jej inštitúcie vrátane pluralitného parlamentného systému, a zásady právneho štátu a zaručí dodržiavanie ľudských práv.

| (21) | Podpora v rámci nástroja by mala byť spojená s politickými podmienkami, ktoré sa stanovia v memorande o porozumení. Súčasťou uvedených podmienok by mali byť aj záväzky posilňovať hospodársku výkonnosť a odolnosť krajiny, vytvárať podnikateľské prostredie, uľahčovať obnovu kritickej infraštruktúry a riešiť výzvy v energetickom sektore. |
| --- | --- |

(21)

Podpora v rámci nástroja by mala byť spojená s politickými podmienkami, ktoré sa stanovia v memorande o porozumení. Súčasťou uvedených podmienok by mali byť aj záväzky posilňovať hospodársku výkonnosť a odolnosť krajiny, vytvárať podnikateľské prostredie, uľahčovať obnovu kritickej infraštruktúry a riešiť výzvy v energetickom sektore.

| (22) | Politické podmienky by mali byť doplnené prísnymi požiadavkami na podávanie správ s cieľom zaistiť, aby sa finančné prostriedky využívali efektívne, transparentne a zodpovedne. |
| --- | --- |

(22)

Politické podmienky by mali byť doplnené prísnymi požiadavkami na podávanie správ s cieľom zaistiť, aby sa finančné prostriedky využívali efektívne, transparentne a zodpovedne.

| (23) | Vzhľadom na situáciu na Ukrajine je vhodné stanoviť strednodobé preskúmanie memoranda o porozumení. |
| --- | --- |

(23)

Vzhľadom na situáciu na Ukrajine je vhodné stanoviť strednodobé preskúmanie memoranda o porozumení.

| (24) | Podpora v rámci nástroja by sa mala uvoľňovať na základe dodržiavania základných podmienok, uspokojivého plnenia a pokroku pri plnení politických podmienok. |
| --- | --- |

(24)

Podpora v rámci nástroja by sa mala uvoľňovať na základe dodržiavania základných podmienok, uspokojivého plnenia a pokroku pri plnení politických podmienok.

| (25) | Je vhodné stanoviť možnosť prehodnotiť potreby financovania zo strany Ukrajiny a znížiť, pozastaviť alebo zrušiť podporu, ak sa tieto potreby počas obdobia vyplácania podpory v rámci nástroja v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia. Takisto je vhodné stanoviť možnosť pozastavenia alebo zrušenia vyplácania v prípade, že nie sú splnené požiadavky na uvoľnenie podpory v rámci nástroja. |
| --- | --- |

(25)

Je vhodné stanoviť možnosť prehodnotiť potreby financovania zo strany Ukrajiny a znížiť, pozastaviť alebo zrušiť podporu, ak sa tieto potreby počas obdobia vyplácania podpory v rámci nástroja v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia. Takisto je vhodné stanoviť možnosť pozastavenia alebo zrušenia vyplácania v prípade, že nie sú splnené požiadavky na uvoľnenie podpory v rámci nástroja.

| (26) | V kontexte naliehavých potrieb financovania zo strany Ukrajiny je vhodné zorganizovať finančnú pomoc v rámci diverzifikovanej stratégie financovania stanovenej v článku 220a nariadenia o rozpočtových pravidlách a zriadenej ako jednotná metóda financovania, od ktorej sa očakáva, že zvýši likviditu dlhopisov Únie a atraktívnosť a nákladovú efektívnosť emisie dlhopisov Únie. |
| --- | --- |

(26)

V kontexte naliehavých potrieb financovania zo strany Ukrajiny je vhodné zorganizovať finančnú pomoc v rámci diverzifikovanej stratégie financovania stanovenej v článku 220a nariadenia o rozpočtových pravidlách a zriadenej ako jednotná metóda financovania, od ktorej sa očakáva, že zvýši likviditu dlhopisov Únie a atraktívnosť a nákladovú efektívnosť emisie dlhopisov Únie.

| (27) | Vzhľadom na zložitú situáciu Ukrajiny spôsobenú útočnou vojnou Ruska a na účely podpory Ukrajiny na jej ceste k dlhodobej stabilite je vhodné poskytnúť Ukrajine úvery za veľmi výhodných podmienok s maximálnou dĺžkou 35 rokov a nezačať so splácaním istiny pred rokom 2033. Takisto je vhodné odchýliť sa od článku 220 ods. 5 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách a umožniť, aby Únia mala možnosť kryť úrokové náklady a odpustiť administratívne náklady, ktoré by inak znášala Ukrajina. Bonifikácia úrokov by sa mala poskytnúť ako nástroj, ktorý sa považuje za vhodný na zabezpečenie účinnosti podpory v rámci nástroja v zmysle článku 220 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Financovať by sa mala z dodatočných dobrovoľných príspevkov členských štátov a mala by byť k dispozícii postupne po nadobudnutí platnosti dohôd s členskými štátmi. |
| --- | --- |

(27)

Vzhľadom na zložitú situáciu Ukrajiny spôsobenú útočnou vojnou Ruska a na účely podpory Ukrajiny na jej ceste k dlhodobej stabilite je vhodné poskytnúť Ukrajine úvery za veľmi výhodných podmienok s maximálnou dĺžkou 35 rokov a nezačať so splácaním istiny pred rokom 2033. Takisto je vhodné odchýliť sa od článku 220 ods. 5 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách a umožniť, aby Únia mala možnosť kryť úrokové náklady a odpustiť administratívne náklady, ktoré by inak znášala Ukrajina. Bonifikácia úrokov by sa mala poskytnúť ako nástroj, ktorý sa považuje za vhodný na zabezpečenie účinnosti podpory v rámci nástroja v zmysle článku 220 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Financovať by sa mala z dodatočných dobrovoľných príspevkov členských štátov a mala by byť k dispozícii postupne po nadobudnutí platnosti dohôd s členskými štátmi.

| (28) | Ukrajina by mala mať možnosť požiadať o bonifikáciu úrokov a odpustenie administratívnych nákladov každý rok. |
| --- | --- |

(28)

Ukrajina by mala mať možnosť požiadať o bonifikáciu úrokov a odpustenie administratívnych nákladov každý rok.

| (29) | Finančné záväzky vyplývajúce z úverov podľa tohto nariadenia by odchylne od článku 31 ods. 3 druhej vety nariadenia (EÚ) 2021/947 nemali byť podporované zárukou pre vonkajšiu činnosť. Podpora v rámci nástroja by mala predstavovať finančnú pomoc v zmysle článku 220 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Pri posudzovaní finančných rizík a rozpočtového krytia by sa pre finančnú pomoc v podobe úverov v rámci nástroja nemala vytvárať žiadna rezerva a odchylne od článku 211 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa nemala stanoviť žiadna miera tvorby rezerv ako percentuálny podiel zo sumy uvedenej v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(29)

Finančné záväzky vyplývajúce z úverov podľa tohto nariadenia by odchylne od článku 31 ods. 3 druhej vety nariadenia (EÚ) 2021/947 nemali byť podporované zárukou pre vonkajšiu činnosť. Podpora v rámci nástroja by mala predstavovať finančnú pomoc v zmysle článku 220 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Pri posudzovaní finančných rizík a rozpočtového krytia by sa pre finančnú pomoc v podobe úverov v rámci nástroja nemala vytvárať žiadna rezerva a odchylne od článku 211 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa nemala stanoviť žiadna miera tvorby rezerv ako percentuálny podiel zo sumy uvedenej v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia.

| (30) | Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (12) v súčasnosti neumožňuje krytie finančných záväzkov vyplývajúcich z úverov v rámci nástroja. Až do jeho možnej zmeny, ktorá by ako záruku umožnila mobilizáciu rozpočtových zdrojov nad rámec stropov viacročného finančného rámca a do výšky stropov uvedených v článku 3 ods. 1 a 2 rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 (13), je vhodné hľadať alternatívne riešenie, ktorým sa poskytnú dodatočné zdroje. |
| --- | --- |

(30)

Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (12) v súčasnosti neumožňuje krytie finančných záväzkov vyplývajúcich z úverov v rámci nástroja. Až do jeho možnej zmeny, ktorá by ako záruku umožnila mobilizáciu rozpočtových zdrojov nad rámec stropov viacročného finančného rámca a do výšky stropov uvedených v článku 3 ods. 1 a 2 rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 (13), je vhodné hľadať alternatívne riešenie, ktorým sa poskytnú dodatočné zdroje.

| (31) | Dobrovoľné príspevky členských štátov vo forme záruk boli identifikované ako vhodný nástroj na zabezpečenie ochrany umožňujúcej operácie vypožičiavania si prostriedkov a poskytovania úverov podľa tohto nariadenia. Záruky členských štátov by mali predstavovať primeranú záruku, ktorou sa zabezpečí schopnosť Únie splácať výpožičky, ktorými sa podporujú úvery v rámci nástroja. |
| --- | --- |

(31)

Dobrovoľné príspevky členských štátov vo forme záruk boli identifikované ako vhodný nástroj na zabezpečenie ochrany umožňujúcej operácie vypožičiavania si prostriedkov a poskytovania úverov podľa tohto nariadenia. Záruky členských štátov by mali predstavovať primeranú záruku, ktorou sa zabezpečí schopnosť Únie splácať výpožičky, ktorými sa podporujú úvery v rámci nástroja.

| (32) | Zárukami, ktoré poskytujú členské štáty, by sa mala kryť podpora v rámci nástroja vo forme úverov do výšky 18 000 000 000 EUR. Je dôležité, aby pre členské štáty bolo na účely poskytnutia záruk najvyššou prioritou dokončenie uplatniteľných vnútroštátnych postupov. Vzhľadom na naliehavosť situácie by čas potrebný na dokončenie týchto postupov nemal spôsobiť oneskorenie vyplatenia potrebnej finančnej pomoci Ukrajine vo forme úverov podľa tohto nariadenia. Zároveň by sa mala finančná podpora v rámci nástroja vo forme úverov sprístupňovať postupne, keď záruky poskytované členskými štátmi nadobudnú platnosť. Vzhľadom na zásadu správneho finančného riadenia a obozretnosti by Komisia mala zabezpečiť úvery s náležitým ohľadom na svoju úverovú bonitu. Podpora by však mala byť k dispozícii v plnej výške až do 18 000 000 000 EUR odo dňa začatia uplatňovania zmeny nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093 alebo jeho nadväzujúceho nariadenia, ktorým sa poskytuje záruka za úvery v rámci nástroja v rámci rozpočtu Únie nad rámec stropov viacročného finančného rámca a do výšky stropov uvedených v článku 3 ods. 1 a 2 rozhodnutia (EÚ, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

(32)

Zárukami, ktoré poskytujú členské štáty, by sa mala kryť podpora v rámci nástroja vo forme úverov do výšky 18 000 000 000 EUR. Je dôležité, aby pre členské štáty bolo na účely poskytnutia záruk najvyššou prioritou dokončenie uplatniteľných vnútroštátnych postupov. Vzhľadom na naliehavosť situácie by čas potrebný na dokončenie týchto postupov nemal spôsobiť oneskorenie vyplatenia potrebnej finančnej pomoci Ukrajine vo forme úverov podľa tohto nariadenia. Zároveň by sa mala finančná podpora v rámci nástroja vo forme úverov sprístupňovať postupne, keď záruky poskytované členskými štátmi nadobudnú platnosť. Vzhľadom na zásadu správneho finančného riadenia a obozretnosti by Komisia mala zabezpečiť úvery s náležitým ohľadom na svoju úverovú bonitu. Podpora by však mala byť k dispozícii v plnej výške až do 18 000 000 000 EUR odo dňa začatia uplatňovania zmeny nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093 alebo jeho nadväzujúceho nariadenia, ktorým sa poskytuje záruka za úvery v rámci nástroja v rámci rozpočtu Únie nad rámec stropov viacročného finančného rámca a do výšky stropov uvedených v článku 3 ods. 1 a 2 rozhodnutia (EÚ, Euratom) 2020/2053.

| (33) | Záruky členských štátov by mali byť neodvolateľné, bezpodmienečné a dostupné na požiadanie. Týmito zárukami by sa mala zabezpečiť schopnosť Únie splácať finančné prostriedky vypožičané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Na plnenie zo záruky by nemalo byť možné vykonávať výzvy odo dňa začatia uplatňovania zmeny nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093 alebo jeho nadväzujúceho nariadenia, ktorým sa poskytuje záruka za úvery v rámci nástroja v rámci rozpočtu Únie nad rámec stropov viacročného finančného rámca a do výšky stropov uvedených v článku 3 ods. 1 a 2 rozhodnutia (EÚ, Euratom) 2020/2053. K plneniu zo záruk by sa malo vyzvať v prípade, že Únia nedostane od Ukrajiny včas platbu v súvislosti s úvermi v rámci nástroja, a to najmä v prípadoch zmien harmonogramu splácania z akéhokoľvek dôvodu, ako aj očakávaného a neočakávaného nesplácania. |
| --- | --- |

(33)

Záruky členských štátov by mali byť neodvolateľné, bezpodmienečné a dostupné na požiadanie. Týmito zárukami by sa mala zabezpečiť schopnosť Únie splácať finančné prostriedky vypožičané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Na plnenie zo záruky by nemalo byť možné vykonávať výzvy odo dňa začatia uplatňovania zmeny nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093 alebo jeho nadväzujúceho nariadenia, ktorým sa poskytuje záruka za úvery v rámci nástroja v rámci rozpočtu Únie nad rámec stropov viacročného finančného rámca a do výšky stropov uvedených v článku 3 ods. 1 a 2 rozhodnutia (EÚ, Euratom) 2020/2053. K plneniu zo záruk by sa malo vyzvať v prípade, že Únia nedostane od Ukrajiny včas platbu v súvislosti s úvermi v rámci nástroja, a to najmä v prípadoch zmien harmonogramu splácania z akéhokoľvek dôvodu, ako aj očakávaného a neočakávaného nesplácania.

| (34) | Sumy vymožené v rámci dohôd o úvere v súvislosti s úvermi v rámci nástroja by sa mali odchylne od článku 211 ods. 4 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách vrátiť členským štátom, ktoré splnili výzvy na plnenie zo záruky. |
| --- | --- |

(34)

Sumy vymožené v rámci dohôd o úvere v súvislosti s úvermi v rámci nástroja by sa mali odchylne od článku 211 ods. 4 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách vrátiť členským štátom, ktoré splnili výzvy na plnenie zo záruky.

| (35) | Komisia pred tým, ako vyzve na plnenie zo záruk zo strany členských štátov by mala na základe vlastného uváženia a zodpovednosti ako inštitúcia Únie, ktorá je poverená plnením všeobecného rozpočtu Únie v súlade s článkom 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, preskúmať všetky opatrenia dostupné v rámci diverzifikovanej stratégie financovania stanovenej v článku 220a nariadenia o rozpočtových pravidlách v súlade s obmedzeniami stanovenými v tomto nariadení. V príslušnej výzve na plnenie zo záruk by Komisia mala podľa potreby informovať členské štáty o preskúmaní. |
| --- | --- |

(35)

Komisia pred tým, ako vyzve na plnenie zo záruk zo strany členských štátov by mala na základe vlastného uváženia a zodpovednosti ako inštitúcia Únie, ktorá je poverená plnením všeobecného rozpočtu Únie v súlade s článkom 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, preskúmať všetky opatrenia dostupné v rámci diverzifikovanej stratégie financovania stanovenej v článku 220a nariadenia o rozpočtových pravidlách v súlade s obmedzeniami stanovenými v tomto nariadení. V príslušnej výzve na plnenie zo záruk by Komisia mala podľa potreby informovať členské štáty o preskúmaní.

| (36) | Pomerný podiel príspevkov jednotlivých členských štátov (ďalej len „kľúč na určenie príspevkov“) k celkovej zaručenej sume by mal zodpovedať pomerným podielom členských štátov na celkovom hrubom národnom dôchodku (ďalej len „HND“) Únie. Výzva na plnenie zo záruk by sa mala vykonať pomerným dielom pri uplatnení kľúča na určenie príspevkov. Kým nenadobudnú platnosť všetky dohody o záruke medzi Komisiou a členskými štátmi, kľúč na určenie príspevkov by sa mal dočasne primerane upraviť. |
| --- | --- |

(36)

Pomerný podiel príspevkov jednotlivých členských štátov (ďalej len „kľúč na určenie príspevkov“) k celkovej zaručenej sume by mal zodpovedať pomerným podielom členských štátov na celkovom hrubom národnom dôchodku (ďalej len „HND“) Únie. Výzva na plnenie zo záruk by sa mala vykonať pomerným dielom pri uplatnení kľúča na určenie príspevkov. Kým nenadobudnú platnosť všetky dohody o záruke medzi Komisiou a členskými štátmi, kľúč na určenie príspevkov by sa mal dočasne primerane upraviť.

| (37) | Je vhodné, aby Komisia a Ukrajina v súvislosti s úverovou podporou uzavreli dohodu o úvere v rámci podmienok stanovených v memorande o porozumení. S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti s podporou v rámci nástroja by mala Ukrajina prijať vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania podvodom, korupcii a akýmkoľvek ďalším nezrovnalostiam súvisiacim s uvedenou podporou a boja proti nim. Okrem toho by sa v dohode o úvere a v dohode o financovaní malo stanoviť, že Komisia bude vykonávať kontroly, Dvor audítorov bude vykonávať audity a Európska prokuratúra bude vykonávať svoje právomoci v súlade s článkami 129 a 220 nariadenia o rozpočtových pravidlách. |
| --- | --- |

(37)

Je vhodné, aby Komisia a Ukrajina v súvislosti s úverovou podporou uzavreli dohodu o úvere v rámci podmienok stanovených v memorande o porozumení. S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti s podporou v rámci nástroja by mala Ukrajina prijať vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania podvodom, korupcii a akýmkoľvek ďalším nezrovnalostiam súvisiacim s uvedenou podporou a boja proti nim. Okrem toho by sa v dohode o úvere a v dohode o financovaní malo stanoviť, že Komisia bude vykonávať kontroly, Dvor audítorov bude vykonávať audity a Európska prokuratúra bude vykonávať svoje právomoci v súlade s článkami 129 a 220 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

| (38) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to prispieť k pokrytiu likvidnej medzery Ukrajiny v roku 2023, a to najmä predvídateľným, kontinuálnym, riadnym a včasným poskytnutím vysoko zvýhodnenej krátkodobej pomoci pre štátny rozpočet Ukrajiny, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(38)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to prispieť k pokrytiu likvidnej medzery Ukrajiny v roku 2023, a to najmä predvídateľným, kontinuálnym, riadnym a včasným poskytnutím vysoko zvýhodnenej krátkodobej pomoci pre štátny rozpočet Ukrajiny, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (39) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (14). |
| --- | --- |

(39)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (14).

| (40) | Vzhľadom na naliehavosť spôsobenú výnimočnými okolnosťami v dôsledku nevyprovokovanej a neodôvodnenej útočnej vojny Ruska sa považuje za vhodné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty stanovenú v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii, Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na naliehavosť spôsobenú výnimočnými okolnosťami v dôsledku nevyprovokovanej a neodôvodnenej útočnej vojny Ruska sa považuje za vhodné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty stanovenú v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii, Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

| (41) | Vzhľadom na situáciu na Ukrajine by toto nariadenie malo z dôvodu naliehavosti nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(41)

Vzhľadom na situáciu na Ukrajine by toto nariadenie malo z dôvodu naliehavosti nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

PODPORA UKRAJINE ZO STRANY ÚNIE

ODDIEL 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy

1.   Týmto nariadením sa zriaďuje nástroj na poskytovanie podpory Ukrajine zo strany Únie (makrofinančná pomoc +) (ďalej len „nástroj“) vo forme úverov, nenávratnej podpory a bonifikácie úrokov.

2.   Stanovujú sa v ňom ciele nástroja, jeho financovanie, formy financovania z prostriedkov Únie v rámci nástroja a pravidlá poskytovania takéhoto financovania.

Článok 2

Ciele nástroja

1.   Všeobecným cieľom nástroja je predvídateľne, kontinuálne, riadne a včas poskytovať krátkodobú finančnú pomoc Ukrajine, ako aj financovanie rekonštrukcie a prípadnej počiatočnej podpory povojnovej obnovy s cieľom podporiť Ukrajinu na jej ceste smerom k európskej integrácii.

2.   Na dosiahnutie všeobecného cieľa musia hlavné špecifické ciele predovšetkým podporiť:

| a) | makrofinančnú stabilitu a zmierniť obmedzenia Ukrajiny, pokiaľ ide o jej vonkajšie a vnútorné financovanie; |
| --- | --- |

a)

makrofinančnú stabilitu a zmierniť obmedzenia Ukrajiny, pokiaľ ide o jej vonkajšie a vnútorné financovanie;

| b) | program reforiem zameraný podľa potreby na skorú prípravnú fázu predvstupového procesu vrátane posilnenia ukrajinských inštitúcií, reformy a posilnenia účinnosti verejnej správy, ako aj transparentnosti, štrukturálnych reforiem a dobrej správy vecí verejných na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

b)

program reforiem zameraný podľa potreby na skorú prípravnú fázu predvstupového procesu vrátane posilnenia ukrajinských inštitúcií, reformy a posilnenia účinnosti verejnej správy, ako aj transparentnosti, štrukturálnych reforiem a dobrej správy vecí verejných na všetkých úrovniach;

| c) | obnovu kritických funkcií a infraštruktúry a pomoc pre ľudí v núdzi. |
| --- | --- |

c)

obnovu kritických funkcií a infraštruktúry a pomoc pre ľudí v núdzi.

Článok 3

Oblasti podpory

Na dosiahnutie svojich cieľov musí nástroj podporovať najmä:

| a) | pokrytie finančných potrieb Ukrajiny v záujme udržania makrofinančnej stability krajiny; |
| --- | --- |

a)

pokrytie finančných potrieb Ukrajiny v záujme udržania makrofinančnej stability krajiny;

| b) | obnovu, napríklad v súvislosti s obnovením kritickej infraštruktúry, ako je energetická infraštruktúra, vodovodné systémy, dopravné siete, vnútroštátne cesty alebo mosty, alebo v strategických hospodárskych odvetviach a sociálnej infraštruktúre, ako sú zdravotnícke zariadenia, školy a bývanie pre presídlené osoby vrátane dočasného a sociálneho ubytovania; |
| --- | --- |

b)

obnovu, napríklad v súvislosti s obnovením kritickej infraštruktúry, ako je energetická infraštruktúra, vodovodné systémy, dopravné siete, vnútroštátne cesty alebo mosty, alebo v strategických hospodárskych odvetviach a sociálnej infraštruktúre, ako sú zdravotnícke zariadenia, školy a bývanie pre presídlené osoby vrátane dočasného a sociálneho ubytovania;

| c) | odvetvové a inštitucionálne reformy vrátane reformy v oblasti boja proti korupcii a reformy súdnictva, rešpektovanie zásady právneho štátu, dobrú správa vecí verejných a modernizáciu celoštátnych a miestnych inštitúcií; |
| --- | --- |

c)

odvetvové a inštitucionálne reformy vrátane reformy v oblasti boja proti korupcii a reformy súdnictva, rešpektovanie zásady právneho štátu, dobrú správa vecí verejných a modernizáciu celoštátnych a miestnych inštitúcií;

| d) | prípravu rekonštrukcie Ukrajiny; |
| --- | --- |

d)

prípravu rekonštrukcie Ukrajiny;

| e) | podporu zosúladenia regulačného rámca Ukrajiny s regulačným rámcom Únie a integráciu Ukrajiny do jednotného trhu, ako aj posilnenie hospodárskeho rozvoja a zlepšenie konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

e)

podporu zosúladenia regulačného rámca Ukrajiny s regulačným rámcom Únie a integráciu Ukrajiny do jednotného trhu, ako aj posilnenie hospodárskeho rozvoja a zlepšenie konkurencieschopnosti;

| f) | posilnenie administratívnych kapacít Ukrajiny vhodnými prostriedkami vrátane použitia technickej pomoci. |
| --- | --- |

f)

posilnenie administratívnych kapacít Ukrajiny vhodnými prostriedkami vrátane použitia technickej pomoci.

Článok 4

Dostupná podpora v rámci nástroja

1.   V rámci nástroja sa s výhradou článku 5 sprístupní podpora vo forme úverov, ktorej objem predstavuje až 18 000 000 000 EUR na obdobie od 1. januára 2023 do 31. decembra 2023 s možným vyplácaním do 31. marca 2024.

Uvedená podpora sa sprístupní postupne, keď záruky členských štátov nadobudnú platnosť v súlade s článkom 5 ods. 4, pričom nikdy neprevyšuje sumy kryté týmito dohodami o záruke.

Odo dňa začatia uplatňovania zmeny nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093 alebo jeho nadväzujúceho nariadenia, ktorým sa poskytuje záruka za úvery uvedené v prvom pododseku tohto odseku v rámci rozpočtu Únie nad rámec stropov viacročného finančného rámca a do výšky stropov uvedených v článku 3 ods. 1 a 2 rozhodnutia (EÚ, Euratom) 2020/2053, sa však druhý pododsek tohto odseku prestane uplatňovať a podpora uvedená v prvom pododseku tohto odseku sa sprístupní v plnej výške.

2.   Na základe článku 7 ods. 1 je v rámci nástroja dostupná aj dodatočná podpora na obdobie od 1. januára 2023 do 31. decembra 2027 na krytie výdavkov podľa článku 17. Na základe článku 7 ods. 1 môže byť táto dodatočná podpora dostupná aj po 31. decembri 2027.

3.   Dodatočné sumy dostupné v súlade s článkom 7 ods. 2 a 4 tohto nariadenia sa môžu poskytnúť ako nenávratná podpora v prípadoch, keď sa tak stanovuje v memorande o porozumení, ktoré sa má uzavrieť v súlade s článkom 9 tohto nariadenia alebo v súlade s nariadeniami (EÚ) 2021/947 a (ES) č. 1257/96 s cieľom financovať opatrenia, ktorými sa dosahujú ciele uvedené v článku 2 ods. 2 písm. b) a c) tohto nariadenia, a to v súlade s pravidlami uvedených nariadení.

4.   Zo súm uvedených v odseku 3 sa môžu hradiť výdavky na podporu vykonávania nástroja a na dosahovanie jeho cieľov vrátane administratívnej podpory súvisiacej s prípravnými, následnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú potrebné na toto vykonávanie, ako aj výdavky v ústrediach a delegáciách Únie na administratívnu a koordinačnú podporu potrebnú pre nástroj a na riadenie operácií financovaných v rámci nástroja vrátane informačných a komunikačných činností a systémov informačných technológií na úrovní inštitúcií.

Článok 5

Príspevky vo forme záruk členských štátov

1.   Členské štáty môžu prispieť poskytnutím záruk v celkovej výške 18 000 000 000 EUR v súvislosti s podporou v rámci nástroja vo forme úverov uvedených v článku 4 ods. 1

2.   Prípadné príspevky členských štátov sa poskytujú vo forme záruk, ktoré sú neodvolateľné, bezpodmienečné a dostupné na požiadanie, a to prostredníctvom dohody o záruke, ktorá sa má uzavrieť s Komisiou v súlade s článkom 6.

3.   Pomerný podiel príspevku dotknutého členského štátu (ďalej len „kľúč na určenie príspevkov“) k sume uvedenej v odseku 1 tohto článku zodpovedá pomernému podielu tohto členského štátu na celkovom HND Únie, ako vyplýva z okruhu Celkové príjmy rozpočtu na rok 2023 v časti A („Financovanie ročného rozpočtu Únie, úvod“) tabuľky 4 stĺpca (1), stanoveného vo všeobecnom rozpočte Únie na rozpočtový rok 2023 prijatom s konečnou platnosťou 23. novembra 2022.

4.   Záruky sa vo vzťahu k jednotlivým členským štátom stanú platnými v deň nadobudnutia platnosti dohody o záruke medzi Komisiou a dotknutým členským štátom uvedenej v článku 6.

5.   Sumy vyplývajúce z výziev na plnenie zo záruk predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia o rozpočtových pravidlách na splatenie finančných záväzkov z podpory v rámci nástroja vo forme úverov uvedených v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia.

6.   Komisia pred tým, ako vyzve na plnenie zo záruk zo strany členských štátov, na základe vlastného uváženia a zodpovednosti preskúma všetky opatrenia dostupné v rámci diverzifikovanej stratégie financovania stanovenej v článku 220a nariadenia o rozpočtových pravidlách v súlade s obmedzeniami stanovenými v tomto nariadení. Takéto preskúmanie nemá vplyv na charakter záruk poskytnutých podľa odseku 2 tohto článku, ktoré sú neodvolateľné, bezpodmienečné a dostupné na požiadanie. Vo výzve na plnenie zo záruk Komisia podľa potreby informuje členské štáty o preskúmaní.

7.   Odchylne od článku 211 ods. 4 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa sumy vymožené od Ukrajiny v súvislosti s podporou v rámci nástroja vo forme úverov uvedených v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia vrátia dotknutým členským štátom, a to do výšky výziev na plnenie zo záruky, ktoré splnili členské štáty podľa článku 6 písm. a) tohto nariadenia.

Článok 6

Dohody o záruke

Komisia uzavrie s každým členským štátom, ktorý poskytuje záruku uvedenú v článku 5, dohodu o záruke. V uvedenej dohode sa stanovia pravidlá upravujúce záruku, ktoré sú pre všetky členské štáty rovnaké, a to najmä vrátane ustanovení:

| a) | ktorými sa stanoví povinnosť členských štátov splniť výzvy Komisie na plnenie zo záruky v súvislosti s podporou v rámci nástroja vo forme úverov uvedených v článku 4 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

ktorými sa stanoví povinnosť členských štátov splniť výzvy Komisie na plnenie zo záruky v súvislosti s podporou v rámci nástroja vo forme úverov uvedených v článku 4 ods. 1;

| b) | ktorými sa zabezpečí, že výzvy na plnenie zo záruky sú pomerné, na základe uplatnenia kľúča na určenie príspevkov uvedeného v článku 5 ods. 3 Kľúč na určenie príspevkov sa dočasne primerane upraví, kým nenadobudnú platnosť všetky dohody o záruke medzi Komisiou a členskými štátmi v súlade s článkom 5 ods. 4; |
| --- | --- |

b)

ktorými sa zabezpečí, že výzvy na plnenie zo záruky sú pomerné, na základe uplatnenia kľúča na určenie príspevkov uvedeného v článku 5 ods. 3 Kľúč na určenie príspevkov sa dočasne primerane upraví, kým nenadobudnú platnosť všetky dohody o záruke medzi Komisiou a členskými štátmi v súlade s článkom 5 ods. 4;

| c) | ktorými sa zabezpečí, že v prípade nesplácania Ukrajinou vrátane prípadov zmeny harmonogramu splácania z akéhokoľvek dôvodu, ako aj očakávaného a neočakávaného nesplácania, výzvy na plnenie zo záruky zaistia schopnosť Únie splatiť finančné prostriedky podľa článku 16 ods. 1 vypožičané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií; |
| --- | --- |

c)

ktorými sa zabezpečí, že v prípade nesplácania Ukrajinou vrátane prípadov zmeny harmonogramu splácania z akéhokoľvek dôvodu, ako aj očakávaného a neočakávaného nesplácania, výzvy na plnenie zo záruky zaistia schopnosť Únie splatiť finančné prostriedky podľa článku 16 ods. 1 vypožičané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií;

| d) | ktorými sa zabezpečí, aby v prípade, že členský štát úplne alebo čiastočne nesplní výzvu na plnenie zo záruky včas, mala Komisia na účely krytia časti zodpovedajúcej dotknutému členskému štátu právo vykonať ďalšie výzvy na plnenie zo záruk zo strany iných členských štátov. Takéto ďalšie výzvy sú úmerné k pomernému podielu každého iného členského štátu na HND Únie podľa článku 5 ods. 3 a upravenému bez zohľadnenia relatívneho podielu dotknutého členského štátu. Členský štát, ktorý nesplnil výzvu na plnenie zo záruky, je naďalej zodpovedný za jej plnenie a je zodpovedný aj za všetky z toho vyplývajúce náklady. Dodatočné príspevky ostatných členských štátov sa im vrátia zo súm, ktoré Komisia vymôže od členského štátu, ktorý nesplnil výzvu. Výška plnenia zo záruky, na ktoré bol členský štát vyzvaný, nesmie za žiadnych okolností presiahnuť celkovú výšku záruky poskytnutej uvedeným členským štátom podľa dohody o záruke; |
| --- | --- |

d)

ktorými sa zabezpečí, aby v prípade, že členský štát úplne alebo čiastočne nesplní výzvu na plnenie zo záruky včas, mala Komisia na účely krytia časti zodpovedajúcej dotknutému členskému štátu právo vykonať ďalšie výzvy na plnenie zo záruk zo strany iných členských štátov. Takéto ďalšie výzvy sú úmerné k pomernému podielu každého iného členského štátu na HND Únie podľa článku 5 ods. 3 a upravenému bez zohľadnenia relatívneho podielu dotknutého členského štátu. Členský štát, ktorý nesplnil výzvu na plnenie zo záruky, je naďalej zodpovedný za jej plnenie a je zodpovedný aj za všetky z toho vyplývajúce náklady. Dodatočné príspevky ostatných členských štátov sa im vrátia zo súm, ktoré Komisia vymôže od členského štátu, ktorý nesplnil výzvu. Výška plnenia zo záruky, na ktoré bol členský štát vyzvaný, nesmie za žiadnych okolností presiahnuť celkovú výšku záruky poskytnutej uvedeným členským štátom podľa dohody o záruke;

| e) | ktoré sa týkajú platobných podmienok; |
| --- | --- |

e)

ktoré sa týkajú platobných podmienok;

| f) | ktorými sa zabezpečí, že na plnenie zo záruky nebude možné vykonávať výzvy odo dňa začatia uplatňovania zmeny nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093 alebo jeho nadväzujúceho nariadenia, ktorým sa poskytuje záruka za úvery uvedené v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia v rámci rozpočtu Únie nad rámec stropov viacročného finančného rámca a do výšky stropov uvedených v článku 3 ods. 1 a 2 rozhodnutia (EÚ, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

f)

ktorými sa zabezpečí, že na plnenie zo záruky nebude možné vykonávať výzvy odo dňa začatia uplatňovania zmeny nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093 alebo jeho nadväzujúceho nariadenia, ktorým sa poskytuje záruka za úvery uvedené v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia v rámci rozpočtu Únie nad rámec stropov viacročného finančného rámca a do výšky stropov uvedených v článku 3 ods. 1 a 2 rozhodnutia (EÚ, Euratom) 2020/2053.

Článok 7

Príspevky členských štátov a tretích strán

1.   Členské štáty môžu prispievať do nástroja sumami uvedenými v článku 4 ods. 2 Pomerný podiel príspevku dotknutého členského štátu na týchto sumách zodpovedá pomernému podielu daného členského štátu na celkovom HND Únie. V prípade príspevkov na rok n sa pomerný podiel založený na HND vypočíta ako podiel na celkovom HND Únie, ako vyplýva z príslušného stĺpca v príjmovej časti posledného ročného rozpočtu Únie alebo opravného ročného rozpočtu Únie prijatého na rok n-1.

Podpora v rámci nástroja na základe tohto odseku sa z hľadiska akejkoľvek sumy stanovenej v dohode medzi Komisiou a príslušným členským štátom stáva dostupnou po nadobudnutí platnosti danej dohody.

2.   Členské štáty môžu prispievať k nástroju dodatočnými sumami, ako sa uvádza v článku 4 ods. 3

3.   Príspevky uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku tvoria vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 2 písm. a) bodom ii) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

4.   Zainteresované tretie krajiny a strany môžu takisto prispievať k nenávratnej podpore v rámci nástroja dodatočnými sumami uvedenými v článku 4 ods. 3 tohto nariadenia, a to najmä v súvislosti so špecifickými cieľmi uvedenými v článku 2 ods. 2 písm. b) a c) tohto nariadenia. Uvedené príspevky tvoria vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 2 písm. d) a e) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

ODDIEL 2

Podmienky podpory v rámci nástroja

Článok 8

Základná podmienka poskytnutia podpory v rámci nástroja

1.   Základnou podmienkou poskytnutia podpory v rámci nástroja je trvalá podpora a rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému, a zásad právneho štátu a zaručenie dodržiavania ľudských práv zo strany Ukrajiny.

2.   Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť monitorujú plnenie základnej podmienky stanovenej v odseku 1 počas obdobia trvania podpory poskytovanej v rámci nástroja, najmä pred vyplatením, pričom sa podľa potreby riadne vezme do úvahy pravidelná správa Komisie o rozširovaní. Zohľadňujú sa aj okolnosti na Ukrajine a dôsledky uplatňovania stanného práva na Ukrajine.

3.   Odseky 1 a 2 tohto článku sa uplatňujú v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ (15).

Článok 9

Memorandum o porozumení

1.   Komisia uzatvorí s Ukrajinou memorandum o porozumení, v ktorom sa stanovia predovšetkým politické podmienky, orientačné finančné plánovanie a požiadavky na podávanie správ, ako sa uvádza v článku 10, s ktorými sa má spájať podpora Únie v rámci nástroja.

V súvislosti s celkovou situáciu na Ukrajine sú politické podmienky podľa potreby spojené s cieľmi a ich vykonávaním, ako sa uvádza v článkoch 2 a 3, a so základnou podmienkou stanovenou v článku 8. Zahŕňajú záväzok dodržiavať zásady správneho finančného riadenia so zameraním na boj proti korupcii, organizovanej trestnej činnosti a podvodom a na predchádzanie konfliktu záujmov a vytvorenie transparentného a zodpovedného rámca na riadenie obnovy a prípadne aj rekonštrukcie.

2.   Komisia môže preskúmať memorandum o porozumení v polovici obdobia. Po preskúmaní môže Komisia memorandum o porozumení zmeniť.

3.   Memorandum o porozumení sa prijíma a mení v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 19 ods. 2

Článok 10

Požiadavky na podávanie správ

1.   Požiadavky na podávanie správ týkajúce sa Ukrajiny sa zahrnú do memoranda o porozumení a zabezpečí sa nimi najmä účinnosť, transparentnosť a zodpovednosť za využívanie podpory poskytovanej v rámci nástroja.

2.   Komisia v pravidelných intervaloch overuje plnenie požiadaviek na podávanie správ a pokrok pri plnení politických podmienok stanovených v memorande o porozumení. Komisia o výsledkoch tohto overenia informuje Európsky parlament a Radu.

ODDIEL 3

Uvoľnenie podpory v rámci nástroja, posudzovanie a informačné povinnosti

Článok 11

Uvoľnenie podpory v rámci nástroja

1.   Za predpokladu splnenia požiadaviek uvedených v článku 12 poskytne Komisia podporu v rámci nástroja vo forme splátok. Komisia rozhodne o harmonograme vyplatenia každej splátky. Splátka môže byť vyplatená v jednej tranži alebo vo viacerých tranžiach.

2.   Komisia riadi uvoľnenie podpory v rámci nástroja na základe svojho posúdenia vykonávania politických podmienok uvedených v memorande o porozumení.

Článok 12

Rozhodnutie o uvoľnení podpory v rámci nástroja

1.   Pred vyplatením každej splátky Ukrajina predloží žiadosť o finančné prostriedky spolu so správou v súlade s ustanoveniami memoranda o porozumení.

2.   Komisia rozhodne o uvoľnení splátok po tom, ako posúdi tieto požiadavky:

| a) | dodržanie základnej podmienky stanovenej v článku 8; |
| --- | --- |

a)

dodržanie základnej podmienky stanovenej v článku 8;

| b) | uspokojivé plnenie požiadaviek na podávanie správ dohodnutých v memorande o porozumení; |
| --- | --- |

b)

uspokojivé plnenie požiadaviek na podávanie správ dohodnutých v memorande o porozumení;

| c) | uspokojivý pokrok pri plnení politických podmienok stanovených v memorande o porozumení. |
| --- | --- |

c)

uspokojivý pokrok pri plnení politických podmienok stanovených v memorande o porozumení.

3.   Komisia pred vyplatením maximálnej sumy podpory v rámci nástroja overí splnenie všetkých politických podmienok stanovených v memorande o porozumení.

Článok 13

Zníženie, pozastavenie a zrušenie podpory v rámci nástroja

1.   Ak sa finančné potreby Ukrajiny počas obdobia vyplácania podpory Únie v rámci nástroja v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia môže sumu podpory znížiť, podporu pozastaviť alebo ju zrušiť.

2.   V prípade, že požiadavky stanovené v článku 12 ods. 2 nie sú splnené, Komisia pozastaví alebo zruší vyplácanie podpory v rámci nástroja.

Článok 14

Posúdenie poskytovania podpory v rámci nástroja

Komisia počas vykonávania nástroja posúdi prostredníctvom operatívneho posúdenia, ktoré sa môže uskutočniť spoločne s operatívnym posúdením stanoveným v rozhodnutiach (EÚ) 2022/1201 a (EÚ) 2022/1628, spoľahlivosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších mechanizmov kontroly, ktoré má Ukrajina zavedené a ktoré sú pre podporu v rámci nástroja relevantné.

Článok 15

Informovanie Európskeho parlamentu a Rady

Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v súvislosti s podporou Únie v rámci nástroja vrátane jej vyplácania a o vývoji operácií uvedených v článku 11 a uvedeným inštitúciám včas poskytuje príslušné dokumenty. V prípade pozastavenia alebo zrušenia podľa článku 13 ods. 2 bezodkladne oznámi Európskemu parlamentu a Rade dôvody pozastavenia alebo zrušenia.

KAPITOLA II

OSOBITNE USTANOVENIA TÝKAJUCE SA POSKYTOVANIA PODPORY

Článok 16

Operácie vypožičiavania prostriedkov a poskytovania úverov

1.   Na financovanie podpory v rámci nástroja vo forme úverov je Komisia v mene Únie splnomocnená vypožičať si potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií v súlade s článkom 220a nariadenia o rozpočtových pravidlách.

2.   Podrobné podmienky podpory v rámci nástroja vo forme úverov sa stanovia v dohode o úvere, ktorá sa uzavrie medzi Komisiou a Ukrajinou v súlade s článkom 220 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Úvery majú maximálnu splatnosť 35 rokov.

3.   Odchylne od článku 31 ods. 3 druhej vety nariadenia (EÚ) 2021/947 sa makrofinančná pomoc poskytovaná Ukrajine vo forme úverov v rámci nástroja nepodporuje zárukou pre vonkajšiu činnosť.

Na úvery podľa tohto nariadenia sa netvoria žiadne rezervy a odchylne od článku 211 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa nestanovuje miera tvorby rezerv ako percentuálny podiel zo sumy uvedenej v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia.

Článok 17

Bonifikácia úrokov

1.   Únia môže odchylne od článku 220 ods. 5 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách a podľa dostupných zdrojov znášať úroky poskytnutím bonifikácie úrokov a kryť administratívne náklady súvisiace s vypožičiavaním prostriedkov a poskytovaním úverov okrem nákladov súvisiacich s predčasným splatením úveru, pokiaľ ide o úvery podľa tohto nariadenia.

2.   Ukrajina môže každý rok požiadať o bonifikáciu úrokov a pokrytie administratívnych nákladov Úniou.

Článok 18

Dohoda o financovaní v prípade nenávratnej podpory

Podrobné podmienky nenávratnej podpory uvedenej v článku 4 ods. 3 tohto nariadenia sa stanovia v dohode o financovaní, ktorá sa uzavrie medzi Komisiou a Ukrajinou. Odchylne od článku 220 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách obsahuje dohoda o financovaní len ustanovenia uvedené v článku 220 ods. 5 písm. a), b) a c) uvedeného nariadenia. Dohoda o financovaní obsahuje ustanovenia o ochrane finančných záujmov Únie, o kontrolách, auditoch, predchádzaní podvodom a iným nezrovnalostiam a o vymáhaní finančných prostriedkov.

KAPITOLA III

VŠEOBECNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 19

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 20

Výročná správa

1.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade posúdenie vykonávania kapitoly I tohto nariadenia vrátane hodnotenia tohto vykonávania. V uvedenej správe sa:

| a) | preskúma pokrok dosiahnutý pri poskytovaní podpory Únie v rámci nástroja; |
| --- | --- |

a)

preskúma pokrok dosiahnutý pri poskytovaní podpory Únie v rámci nástroja;

| b) | posúdi hospodárska situácia a vyhliadky Ukrajiny, ako aj plnenie požiadaviek a podmienok uvedených v kapitole I oddiele 2 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

b)

posúdi hospodárska situácia a vyhliadky Ukrajiny, ako aj plnenie požiadaviek a podmienok uvedených v kapitole I oddiele 2 tohto nariadenia;

| c) | uvedú súvislosti medzi požiadavkami a podmienkami stanovenými v memorande o porozumení, priebežnou makrofinančnou situáciou Ukrajiny a rozhodnutiami Komisie o uvoľnení splátok podpory v rámci nástroja. |
| --- | --- |

c)

uvedú súvislosti medzi požiadavkami a podmienkami stanovenými v memorande o porozumení, priebežnou makrofinančnou situáciou Ukrajiny a rozhodnutiami Komisie o uvoľnení splátok podpory v rámci nástroja.

2.   Najneskôr do dvoch rokov po skončení obdobia dostupnosti podpory Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o hodnotení ex post, v ktorej posúdi výsledky a efektívnosť ukončenej podpory Únie v rámci nástroja a rozsah, v akom prispela k cieľom pomoci.

Článok 21

Záverečné ustanovenia

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 14. decembra 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

M. BEK

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 24. novembra 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Rady v prvom čítaní z 10. decembra 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Pozícia Európskeho parlamentu zo 14. decembra 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

1

(2)  Dohoda o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (Ú. v. EÚ L 161, 29.5.2014, s. 3).

2

(3)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/313 z 24. februára 2022 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2022, s. 4).

3

(4)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1201 z 12. júla 2022 o poskytnutí výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine (Ú. v. EÚ L 186, 13.7.2022, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1628 z 20. septembra 2022, ktorým sa poskytuje výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine, posilňuje spoločný rezervný fond zárukami členských štátov a osobitnou tvorbou rezerv na niektoré finančné záväzky týkajúce sa Ukrajiny zaručené podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ a ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2022/1201 (Ú. v. EÚ L 245, 22.9.2022, s. 1).

5

(6)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/509 z 22. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky mierový nástroj a zrušuje rozhodnutie (SZBP) 2015/528 (Ú. v. EÚ L 102, 24.3.2021, s. 14).

6

(7)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2022/1968 zo 17. októbra 2022 o vojenskej pomocnej misii Európskej únie na podporu Ukrajiny (EUMAM Ukraine) (Ú. v. EÚ L 270, 18.10.2022, s. 85).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/836 z 20. mája 2021, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 185, 26.5.2021, s. 1).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci (Ú. v. ES L 163, 2.7.1996, s. 1).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

11

(12)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

12

(13)  Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

14

(15)  Rozhodnutie Rady 2010/427/EÚ z 26. júla 2010 o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (Ú. v. EÚ L 201, 3.8.2010, s. 30).

15

---

SMERNICE

| 16.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 322/15

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/2464

zo 14. decembra 2022,

ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 537/2014, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 50 a 114,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Komisia sa vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „zelená dohoda“) zaviazala preskúmať ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (3) týkajúce sa vykazovania nefinančných informácií. Zelená dohoda je novou stratégiou rastu Únie. Jej cieľom je transformovať Úniu na moderné, zdrojovo efektívne a konkurencieschopné hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov Únie pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Cieľom zelenej dohody je oddeliť hospodársky rast od využívania zdrojov a zabezpečiť, aby sa všetky regióny a občania Únie zapojili do sociálne spravodlivého prechodu na udržateľný hospodársky systém, pričom by sa nemalo zabudnúť na nikoho ani na žiadne miesto. Prispeje k cieľu vybudovať hospodárstvo, ktoré pracuje pre ľudí, posilniť sociálne trhové hospodárstvo Únie, pomôcť zabezpečiť, aby bolo pripravené na budúcnosť a aby prinášalo stabilitu, pracovné miesta, rast a udržateľné investície.
  Tieto ciele sú obzvlášť dôležité vzhľadom na sociálno-ekonomické škody spôsobené pandémiou ochorenia COVID-19 a potrebu udržateľnej, inkluzívnej a spravodlivej obnovy. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (4) sa cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu stáva v Únii záväzný. Okrem toho sa Komisia vo svojom oznámení z 20. mája 2020 s názvom „Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov“ zaväzuje zabezpečiť, aby boli do roku 2050 všetky svetové ekosystémy obnovené, odolné a primerane chránené. Cieľom uvedenej stratégie je nasmerovať biodiverzitu Európy na cestu k obnove do roku 2030. |
| --- | --- |

(1)

Komisia sa vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „zelená dohoda“) zaviazala preskúmať ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (3) týkajúce sa vykazovania nefinančných informácií. Zelená dohoda je novou stratégiou rastu Únie. Jej cieľom je transformovať Úniu na moderné, zdrojovo efektívne a konkurencieschopné hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov Únie pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Cieľom zelenej dohody je oddeliť hospodársky rast od využívania zdrojov a zabezpečiť, aby sa všetky regióny a občania Únie zapojili do sociálne spravodlivého prechodu na udržateľný hospodársky systém, pričom by sa nemalo zabudnúť na nikoho ani na žiadne miesto. Prispeje k cieľu vybudovať hospodárstvo, ktoré pracuje pre ľudí, posilniť sociálne trhové hospodárstvo Únie, pomôcť zabezpečiť, aby bolo pripravené na budúcnosť a aby prinášalo stabilitu, pracovné miesta, rast a udržateľné investície.

Tieto ciele sú obzvlášť dôležité vzhľadom na sociálno-ekonomické škody spôsobené pandémiou ochorenia COVID-19 a potrebu udržateľnej, inkluzívnej a spravodlivej obnovy. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (4) sa cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu stáva v Únii záväzný. Okrem toho sa Komisia vo svojom oznámení z 20. mája 2020 s názvom „Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov“ zaväzuje zabezpečiť, aby boli do roku 2050 všetky svetové ekosystémy obnovené, odolné a primerane chránené. Cieľom uvedenej stratégie je nasmerovať biodiverzitu Európy na cestu k obnove do roku 2030.

| (2) | Komisia vo svojom oznámení z 8. marca 2018 s názvom „Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu“ (ďalej len „akčný plán o financovaní udržateľného rastu“) stanovila opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov: presmerovať toky kapitálu do udržateľných investícií s cieľom dosiahnuť udržateľný a inkluzívny rast, riadiť finančné riziká vyplývajúce zo zmeny klímy, z vyčerpania zdrojov, zo zhoršovania životného prostredia a sociálnych otázok a podporovať transparentnosť a dlhodobý výhľad vo finančnej a hospodárskej činnosti. Nevyhnutným predpokladom na dosiahnutie uvedených cieľov je to, aby určité kategórie podnikov zverejňovali relevantné, porovnateľné a spoľahlivé informácie o udržateľnosti. V rámci vykonávania akčného plánu o financovaní udržateľného rastu Európsky parlament a Rada prijali niekoľko legislatívnych aktov. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 (5) sa upravuje spôsob, akým majú účastníci finančného trhu a finanční poradcovia zverejňovať informácie o udržateľnosti konečným investorom a vlastníkom aktív.
  Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (6) sa vytvára systém klasifikácie environmentálne udržateľných hospodárskych činností s cieľom zvýšiť udržateľné investície a bojovať proti environmentálne klamlivej reklame finančných produktov, ktoré neoprávnene tvrdia, že sú udržateľné. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2089 (7), doplneným delegovanými nariadeniami Komisie (EÚ) 2020/1816 (8), (EÚ) 2020/1817 (9) a (EÚ) 2020/1818 (10), sa zavádzajú environmentálne, sociálne a správne (ďalej len „ESG“ - environmental, social and governance) požiadavky na zverejňovanie informácií pre správcov referenčných hodnôt a minimálne normy pre zostavovanie referenčných hodnôt EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčných hodnôt EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou.
  V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (11) sa vyžaduje, aby veľké inštitúcie, ktoré emitovali cenné papiere prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, od 28. júna 2022 zverejňovali informácie o ESG rizikách. Prudenciálny rámec pre investičné spoločnosti zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2033 (12) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2034 (13) obsahuje ustanovenia týkajúce sa zavedenia rozmeru ESG rizika do postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu (ďalej len „SREP“ - Supervisory Review and Evaluation Process) príslušnými orgánmi a obsahuje požiadavky na zverejňovanie informácií o ESG rizikách pre investičné spoločnosti uplatniteľné od 26. decembra 2022. Dňa 6. júla 2021 Komisia prijala aj návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych zelených dlhopisoch v nadväznosti na akčný plán o financovaní udržateľného rastu. |
| --- | --- |

(2)

Komisia vo svojom oznámení z 8. marca 2018 s názvom „Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu“ (ďalej len „akčný plán o financovaní udržateľného rastu“) stanovila opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov: presmerovať toky kapitálu do udržateľných investícií s cieľom dosiahnuť udržateľný a inkluzívny rast, riadiť finančné riziká vyplývajúce zo zmeny klímy, z vyčerpania zdrojov, zo zhoršovania životného prostredia a sociálnych otázok a podporovať transparentnosť a dlhodobý výhľad vo finančnej a hospodárskej činnosti. Nevyhnutným predpokladom na dosiahnutie uvedených cieľov je to, aby určité kategórie podnikov zverejňovali relevantné, porovnateľné a spoľahlivé informácie o udržateľnosti. V rámci vykonávania akčného plánu o financovaní udržateľného rastu Európsky parlament a Rada prijali niekoľko legislatívnych aktov. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 (5) sa upravuje spôsob, akým majú účastníci finančného trhu a finanční poradcovia zverejňovať informácie o udržateľnosti konečným investorom a vlastníkom aktív.

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (6) sa vytvára systém klasifikácie environmentálne udržateľných hospodárskych činností s cieľom zvýšiť udržateľné investície a bojovať proti environmentálne klamlivej reklame finančných produktov, ktoré neoprávnene tvrdia, že sú udržateľné. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2089 (7), doplneným delegovanými nariadeniami Komisie (EÚ) 2020/1816 (8), (EÚ) 2020/1817 (9) a (EÚ) 2020/1818 (10), sa zavádzajú environmentálne, sociálne a správne (ďalej len „ESG“ - environmental, social and governance) požiadavky na zverejňovanie informácií pre správcov referenčných hodnôt a minimálne normy pre zostavovanie referenčných hodnôt EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčných hodnôt EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou.

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (11) sa vyžaduje, aby veľké inštitúcie, ktoré emitovali cenné papiere prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, od 28. júna 2022 zverejňovali informácie o ESG rizikách. Prudenciálny rámec pre investičné spoločnosti zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2033 (12) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2034 (13) obsahuje ustanovenia týkajúce sa zavedenia rozmeru ESG rizika do postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu (ďalej len „SREP“ - Supervisory Review and Evaluation Process) príslušnými orgánmi a obsahuje požiadavky na zverejňovanie informácií o ESG rizikách pre investičné spoločnosti uplatniteľné od 26. decembra 2022. Dňa 6. júla 2021 Komisia prijala aj návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych zelených dlhopisoch v nadväznosti na akčný plán o financovaní udržateľného rastu.

| (3) | Komisia vo svojom oznámení zo 17. júna 2019 s názvom „Usmernenia k zverejňovaniu nefinančných informácií: doplnok týkajúci sa podávania správ súvisiacich s klímou“ (ďalej len „usmernenia k vykazovaniu informácií týkajúcich sa klímy“) zdôraznila výhody vykazovania informácií súvisiacich s klímou pre spoločnosti, a to najmä vďaka zvýšeniu povedomia a pochopenia rizík a príležitostí súvisiacich s klímou v rámci spoločnosti, diverzifikácii investorskej základne, vytvoreniu nižších nákladov na kapitál a zlepšeniu konštruktívneho dialógu so všetkými zainteresovanými stranami. Okrem toho by rozmanitosť v správnych radách spoločností mohla ovplyvniť rozhodovanie, správu a riadenie spoločností a ich odolnosť. |
| --- | --- |

(3)

Komisia vo svojom oznámení zo 17. júna 2019 s názvom „Usmernenia k zverejňovaniu nefinančných informácií: doplnok týkajúci sa podávania správ súvisiacich s klímou“ (ďalej len „usmernenia k vykazovaniu informácií týkajúcich sa klímy“) zdôraznila výhody vykazovania informácií súvisiacich s klímou pre spoločnosti, a to najmä vďaka zvýšeniu povedomia a pochopenia rizík a príležitostí súvisiacich s klímou v rámci spoločnosti, diverzifikácii investorskej základne, vytvoreniu nižších nákladov na kapitál a zlepšeniu konštruktívneho dialógu so všetkými zainteresovanými stranami. Okrem toho by rozmanitosť v správnych radách spoločností mohla ovplyvniť rozhodovanie, správu a riadenie spoločností a ich odolnosť.

| (4) | Rada vo svojich záveroch z 5. decembra 2019 o prehĺbení únie kapitálových trhov zdôraznila význam spoľahlivých, porovnateľných a relevantných informácií o rizikách, príležitostiach a vplyvoch v oblasti udržateľnosti a vyzvala Komisiu, aby zvážila vypracovanie európskeho štandardu vykazovania nefinančných informácií. |
| --- | --- |

(4)

Rada vo svojich záveroch z 5. decembra 2019 o prehĺbení únie kapitálových trhov zdôraznila význam spoľahlivých, porovnateľných a relevantných informácií o rizikách, príležitostiach a vplyvoch v oblasti udržateľnosti a vyzvala Komisiu, aby zvážila vypracovanie európskeho štandardu vykazovania nefinančných informácií.

| (5) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 29. mája 2018 o udržateľnom financovaní (14) vyzval na ďalší rozvoj požiadaviek na vykazovanie nefinančných informácií v rámci smernice 2013/34/EÚ. Európsky parlament vo svojom uznesení zo 17. decembra 2020 o udržateľnej správe a riadení podnikov (15) uvítal záväzok Komisie preskúmať smernicu 2013/34/EÚ a vyjadril potrebu vytvoriť komplexný rámec Únie pre vykazovanie nefinančných informácií, ktorý bude obsahovať povinné štandardy vykazovania nefinančných informácií Únie. Európsky parlament vyzval na rozšírenie rozsahu požiadaviek na vykazovanie informácií na ďalšie kategórie podnikov a na zavedenie požiadavky na audit. |
| --- | --- |

(5)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 29. mája 2018 o udržateľnom financovaní (14) vyzval na ďalší rozvoj požiadaviek na vykazovanie nefinančných informácií v rámci smernice 2013/34/EÚ. Európsky parlament vo svojom uznesení zo 17. decembra 2020 o udržateľnej správe a riadení podnikov (15) uvítal záväzok Komisie preskúmať smernicu 2013/34/EÚ a vyjadril potrebu vytvoriť komplexný rámec Únie pre vykazovanie nefinančných informácií, ktorý bude obsahovať povinné štandardy vykazovania nefinančných informácií Únie. Európsky parlament vyzval na rozšírenie rozsahu požiadaviek na vykazovanie informácií na ďalšie kategórie podnikov a na zavedenie požiadavky na audit.

| (6) | Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov (ďalej len „OSN“) prijalo vo svojej rezolúcii z 25. septembra 2015 s názvom „Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj“ (ďalej len „Agenda 2030“) nový globálny rámec udržateľného rozvoja. Agenda 2030 má v centre pozornosti ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja (ďalej len „ciele v oblasti udržateľného rozvoja“) a zahŕňa tri rozmery udržateľnosti: ekonomické, sociálne a environmentálne. Oznámením Komisie z 22. novembra 2016 s názvom „Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy: európske opatrenia zamerané na udržateľnosť“ sa ciele v oblasti udržateľného rozvoja prepájajú s politickým rámcom Únie v záujme zabezpečenia toho, aby sa vo všetkých opatreniach a v politických iniciatívach Únie, v rámci Únie i mimo nej, už od začiatku prihliadalo na tieto ciele. Rada vo svojich záveroch z 20. júna 2017 s názvom „Udržateľná budúcnosť Európy: Reakcia EÚ na program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030“ potvrdila odhodlanie Únie a jej členských štátov v plnej miere vykonávať Agendu 2030 koherentným, komplexným, integrovaným a účinným spôsobom v úzkej spolupráci s partnermi a ďalšími zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

(6)

Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov (ďalej len „OSN“) prijalo vo svojej rezolúcii z 25. septembra 2015 s názvom „Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj“ (ďalej len „Agenda 2030“) nový globálny rámec udržateľného rozvoja. Agenda 2030 má v centre pozornosti ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja (ďalej len „ciele v oblasti udržateľného rozvoja“) a zahŕňa tri rozmery udržateľnosti: ekonomické, sociálne a environmentálne. Oznámením Komisie z 22. novembra 2016 s názvom „Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy: európske opatrenia zamerané na udržateľnosť“ sa ciele v oblasti udržateľného rozvoja prepájajú s politickým rámcom Únie v záujme zabezpečenia toho, aby sa vo všetkých opatreniach a v politických iniciatívach Únie, v rámci Únie i mimo nej, už od začiatku prihliadalo na tieto ciele. Rada vo svojich záveroch z 20. júna 2017 s názvom „Udržateľná budúcnosť Európy: Reakcia EÚ na program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030“ potvrdila odhodlanie Únie a jej členských štátov v plnej miere vykonávať Agendu 2030 koherentným, komplexným, integrovaným a účinným spôsobom v úzkej spolupráci s partnermi a ďalšími zainteresovanými stranami.

| (7) | Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ (16) sa zmenila smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií niektorými veľkými podnikmi a skupinami. Smernicou 2014/95/EÚ sa zaviedla požiadavka, aby podniky vykazovali aspoň informácie o environmentálnych, sociálnych a zamestnaneckých záležitostiach, dodržiavaní ľudských práv, otázkach boja proti korupcii a úplatkárstvu. Pokiaľ ide o tieto témy, v smernici 2014/95/EÚ sa vyžaduje, aby podniky zverejňovali informácie v týchto oblastiach vykazovania: podnikový model; politiky vrátane postupov náležitej starostlivosti; výsledky uvedených politík; riziká a riadenie rizík; a hlavné ukazovatele výkonnosti relevantné pre podnikanie. |
| --- | --- |

(7)

Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ (16) sa zmenila smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií niektorými veľkými podnikmi a skupinami. Smernicou 2014/95/EÚ sa zaviedla požiadavka, aby podniky vykazovali aspoň informácie o environmentálnych, sociálnych a zamestnaneckých záležitostiach, dodržiavaní ľudských práv, otázkach boja proti korupcii a úplatkárstvu. Pokiaľ ide o tieto témy, v smernici 2014/95/EÚ sa vyžaduje, aby podniky zverejňovali informácie v týchto oblastiach vykazovania: podnikový model; politiky vrátane postupov náležitej starostlivosti; výsledky uvedených politík; riziká a riadenie rizík; a hlavné ukazovatele výkonnosti relevantné pre podnikanie.

| (8) | Mnohé zainteresované strany považujú pojem „nefinančné“ za nepresný, najmä preto, že z neho vyplýva, že predmetné informácie nemajú finančný význam. Takéto informácie však nadobúdajú čoraz väčší finančný význam. Mnohé organizácie, iniciatívy a odborníci z praxe v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti odkazujú na informácie o „udržateľnosti“. Namiesto pojmu „nefinančné informácie“ je preto vhodnejšie používať pojem „informácie o udržateľnosti“. Smernica 2013/34/EÚ by sa preto mala zmeniť, aby sa zohľadnila uvedená zmena terminológie. |
| --- | --- |

(8)

Mnohé zainteresované strany považujú pojem „nefinančné“ za nepresný, najmä preto, že z neho vyplýva, že predmetné informácie nemajú finančný význam. Takéto informácie však nadobúdajú čoraz väčší finančný význam. Mnohé organizácie, iniciatívy a odborníci z praxe v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti odkazujú na informácie o „udržateľnosti“. Namiesto pojmu „nefinančné informácie“ je preto vhodnejšie používať pojem „informácie o udržateľnosti“. Smernica 2013/34/EÚ by sa preto mala zmeniť, aby sa zohľadnila uvedená zmena terminológie.

| (9) | Ak by podniky vykonávali lepšie vykazovanie informácií o udržateľnosti, prospech z toho by mali v konečnom dôsledku jednotliví občania a sporitelia vrátane odborových zväzov a zástupcov zamestnancov, ktorí by boli primerane informovaní, a teda schopní lepšie sa zapájať do sociálneho dialógu. Sporitelia, ktorí chcú investovať udržateľným spôsobom, budú mať na to príležitosť, zatiaľ čo všetci občania by mali prospech zo stabilného, udržateľného a inkluzívneho hospodárskeho systému. Na realizáciu takýchto prínosov sa musia informácie o udržateľnosti zverejnené vo výročných správach podnikov najprv dostať k dvom hlavným skupinám používateľov. Prvú skupinu používateľov tvoria investori vrátane správcov aktív, ktorí chcú lepšie pochopiť riziká a príležitosti, ktoré predstavujú otázky udržateľnosti pre ich investície, a vplyv týchto investícií na ľudí a životné prostredie. Druhú skupinu používateľov tvoria aktéri občianskej spoločnosti vrátane mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov, ktorí chcú, aby boli podniky vo zvýšenej miere zodpovedné za svoj vplyv na ľudí a životné prostredie. Iné zainteresované strany môžu takisto využívať informácie o udržateľnosti zverejnené vo výročných správach, a to najmä na podporu porovnateľnosti medzi trhovými sektormi a v rámci nich.
  Obchodní partneri podnikov vrátane zákazníkov sa môžu spoliehať na informácie o udržateľnosti s cieľom pochopiť a v prípade potreby vykazovať ich riziká ohrozujúce udržateľnosť a vplyvy na udržateľnosť v rámci svojich vlastných hodnotových reťazcov. Tvorcovia politík a environmentálne agentúry môžu využívať takéto informácie, najmä na súhrnnom základe, na monitorovanie environmentálnych a sociálnych trendov, prispievanie na environmentálne účty a informovanie verejnosti. Len málo jednotlivých občanov a spotrebiteľov príde do styku priamo s výročnými správami podnikov, môžu však informácie o udržateľnosti použiť nepriamo, napríklad pri zohľadňovaní poradenstva alebo stanovísk finančných poradcov či mimovládnych organizácií. Mnohí investori a správcovia aktív kupujú informácie o udržateľnosti od poskytovateľov údajov tretích strán, ktorí zbierajú informácie z rôznych zdrojov vrátane zverejnených správ podnikov. |
| --- | --- |

(9)

Ak by podniky vykonávali lepšie vykazovanie informácií o udržateľnosti, prospech z toho by mali v konečnom dôsledku jednotliví občania a sporitelia vrátane odborových zväzov a zástupcov zamestnancov, ktorí by boli primerane informovaní, a teda schopní lepšie sa zapájať do sociálneho dialógu. Sporitelia, ktorí chcú investovať udržateľným spôsobom, budú mať na to príležitosť, zatiaľ čo všetci občania by mali prospech zo stabilného, udržateľného a inkluzívneho hospodárskeho systému. Na realizáciu takýchto prínosov sa musia informácie o udržateľnosti zverejnené vo výročných správach podnikov najprv dostať k dvom hlavným skupinám používateľov. Prvú skupinu používateľov tvoria investori vrátane správcov aktív, ktorí chcú lepšie pochopiť riziká a príležitosti, ktoré predstavujú otázky udržateľnosti pre ich investície, a vplyv týchto investícií na ľudí a životné prostredie. Druhú skupinu používateľov tvoria aktéri občianskej spoločnosti vrátane mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov, ktorí chcú, aby boli podniky vo zvýšenej miere zodpovedné za svoj vplyv na ľudí a životné prostredie. Iné zainteresované strany môžu takisto využívať informácie o udržateľnosti zverejnené vo výročných správach, a to najmä na podporu porovnateľnosti medzi trhovými sektormi a v rámci nich.

Obchodní partneri podnikov vrátane zákazníkov sa môžu spoliehať na informácie o udržateľnosti s cieľom pochopiť a v prípade potreby vykazovať ich riziká ohrozujúce udržateľnosť a vplyvy na udržateľnosť v rámci svojich vlastných hodnotových reťazcov. Tvorcovia politík a environmentálne agentúry môžu využívať takéto informácie, najmä na súhrnnom základe, na monitorovanie environmentálnych a sociálnych trendov, prispievanie na environmentálne účty a informovanie verejnosti. Len málo jednotlivých občanov a spotrebiteľov príde do styku priamo s výročnými správami podnikov, môžu však informácie o udržateľnosti použiť nepriamo, napríklad pri zohľadňovaní poradenstva alebo stanovísk finančných poradcov či mimovládnych organizácií. Mnohí investori a správcovia aktív kupujú informácie o udržateľnosti od poskytovateľov údajov tretích strán, ktorí zbierajú informácie z rôznych zdrojov vrátane zverejnených správ podnikov.

| (10) | Trh s informáciami o udržateľnosti rýchlo rastie a úloha poskytovateľov údajov tretej strany nadobúda čoraz väčší význam vzhľadom na nové povinnosti, ktoré potrebujú splniť investori a správcovia aktív. So zvýšenou dostupnosťou rozčlenených údajov by informácie o udržateľnosti mali byť dostupné za primeranejšie náklady. Očakáva sa, že v dôsledku zmien smernice 2013/34/EÚ stanovených v tejto pozmeňujúcej smernici sa zvýši porovnateľnosť údajov a zharmonizujú sa štandardy. Očakáva sa, že sa zlepšia postupy poskytovateľov údajov tretej strany a že vzrastú odborné znalosti v tejto oblasti, čo bude mať potenciál na vytváranie pracovných miest. |
| --- | --- |

(10)

Trh s informáciami o udržateľnosti rýchlo rastie a úloha poskytovateľov údajov tretej strany nadobúda čoraz väčší význam vzhľadom na nové povinnosti, ktoré potrebujú splniť investori a správcovia aktív. So zvýšenou dostupnosťou rozčlenených údajov by informácie o udržateľnosti mali byť dostupné za primeranejšie náklady. Očakáva sa, že v dôsledku zmien smernice 2013/34/EÚ stanovených v tejto pozmeňujúcej smernici sa zvýši porovnateľnosť údajov a zharmonizujú sa štandardy. Očakáva sa, že sa zlepšia postupy poskytovateľov údajov tretej strany a že vzrastú odborné znalosti v tejto oblasti, čo bude mať potenciál na vytváranie pracovných miest.

| (11) | V posledných rokoch došlo k veľmi výraznému nárastu dopytu po informáciách o udržateľnosti podnikov, najmä zo strany investičnej komunity. Tento nárast dopytu je spôsobený meniacim sa charakterom rizík pre podniky a rastúcou informovanosťou investorov o finančných dôsledkoch uvedených rizík. Týka sa to najmä finančných rizík súvisiacich s klímou. Zvyšuje sa aj informovanosť o rizikách a príležitostiach pre podniky a investície vyplývajúcich z iných environmentálnych otázok, ako je strata biodiverzity, a zo zdravotných a sociálnych otázok vrátane detskej a nútenej práce. Nárast dopytu po informáciách o udržateľnosti je spôsobený aj rastom investičných produktov, ktoré sa výslovne snažia splniť určité normy udržateľnosti alebo dosiahnuť určité ciele udržateľnosti a zabezpečiť súlad s ambíciou Parížskej dohody prijatej 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“), Dohovorom OSN o biologickej diverzite a politikami Únie. Uvedený nárast je sčasti logickým dôsledkom predtým prijatých právnych predpisov Únie, najmä nariadení (EÚ) 2019/2088 a (EÚ) 2020/852. K určitému nárastu by v každom prípade došlo v dôsledku rýchlo sa meniacej informovanosti občanov, preferencií spotrebiteľov a trhových postupov. Pandémia ochorenia COVID-19 ešte viac urýchlila nárast informačných potrieb používateľov, najmä pre to, že odhalila zraniteľnosť zamestnancov a hodnotových reťazcov podnikov. Informácie o environmentálnych vplyvoch sú relevantné aj v súvislosti so zmierňovaním budúcich pandémií, pričom narúšanie ekosystémov človekom je čoraz viac spojené s výskytom a šírením chorôb. |
| --- | --- |

(11)

V posledných rokoch došlo k veľmi výraznému nárastu dopytu po informáciách o udržateľnosti podnikov, najmä zo strany investičnej komunity. Tento nárast dopytu je spôsobený meniacim sa charakterom rizík pre podniky a rastúcou informovanosťou investorov o finančných dôsledkoch uvedených rizík. Týka sa to najmä finančných rizík súvisiacich s klímou. Zvyšuje sa aj informovanosť o rizikách a príležitostiach pre podniky a investície vyplývajúcich z iných environmentálnych otázok, ako je strata biodiverzity, a zo zdravotných a sociálnych otázok vrátane detskej a nútenej práce. Nárast dopytu po informáciách o udržateľnosti je spôsobený aj rastom investičných produktov, ktoré sa výslovne snažia splniť určité normy udržateľnosti alebo dosiahnuť určité ciele udržateľnosti a zabezpečiť súlad s ambíciou Parížskej dohody prijatej 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“), Dohovorom OSN o biologickej diverzite a politikami Únie. Uvedený nárast je sčasti logickým dôsledkom predtým prijatých právnych predpisov Únie, najmä nariadení (EÚ) 2019/2088 a (EÚ) 2020/852. K určitému nárastu by v každom prípade došlo v dôsledku rýchlo sa meniacej informovanosti občanov, preferencií spotrebiteľov a trhových postupov. Pandémia ochorenia COVID-19 ešte viac urýchlila nárast informačných potrieb používateľov, najmä pre to, že odhalila zraniteľnosť zamestnancov a hodnotových reťazcov podnikov. Informácie o environmentálnych vplyvoch sú relevantné aj v súvislosti so zmierňovaním budúcich pandémií, pričom narúšanie ekosystémov človekom je čoraz viac spojené s výskytom a šírením chorôb.

| (12) | Kvalitné vykazovanie týkajúce sa aspektov udržateľnosti by malo priniesť prospech aj samotným podnikom. Rast počtu investičných produktov zameraných na sledovanie cieľov udržateľnosti znamená, že dobré vykazovanie informácií o udržateľnosti môže zlepšiť prístup podniku k finančnému kapitálu. Vykazovanie informácií o udržateľnosti môže podnikom pomôcť identifikovať a riadiť ich vlastné riziká a príležitosti súvisiace s aspektmi udržateľnosti. Môže poskytnúť základ pre lepší dialóg a komunikáciu medzi podnikmi a ich zainteresovanými stranami a prispieť k zlepšeniu povesti podnikov. Okrem toho by konzistentný základ pre vykazovanie informácií o udržateľnosti vo forme štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti viedol k poskytovaniu relevantných a dostatočných informácií, a tým výrazne znížil počet ad hoc žiadostí o informácie. |
| --- | --- |

(12)

Kvalitné vykazovanie týkajúce sa aspektov udržateľnosti by malo priniesť prospech aj samotným podnikom. Rast počtu investičných produktov zameraných na sledovanie cieľov udržateľnosti znamená, že dobré vykazovanie informácií o udržateľnosti môže zlepšiť prístup podniku k finančnému kapitálu. Vykazovanie informácií o udržateľnosti môže podnikom pomôcť identifikovať a riadiť ich vlastné riziká a príležitosti súvisiace s aspektmi udržateľnosti. Môže poskytnúť základ pre lepší dialóg a komunikáciu medzi podnikmi a ich zainteresovanými stranami a prispieť k zlepšeniu povesti podnikov. Okrem toho by konzistentný základ pre vykazovanie informácií o udržateľnosti vo forme štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti viedol k poskytovaniu relevantných a dostatočných informácií, a tým výrazne znížil počet ad hoc žiadostí o informácie.

| (13) | V správe Komisie z 21. apríla 2021 týkajúcej sa doložiek o preskúmaní v smerniciach 2013/34/EÚ, 2014/95/EÚ a 2013/50/EÚ a jej sprievodnej kontroly vhodnosti rámca EÚ pre verejné vykazovanie spoločnosťami (ďalej len „správa Komisie týkajúca sa doložiek o preskúmaní a jej sprievodnej kontroly vhodnosti“) sa zistili problémy, pokiaľ ide o účinnosť smernice 2014/95/EÚ. Existujú závažné dôkazy o tom, že mnohé podniky nezverejňujú významné informácie o všetkých hlavných témach súvisiacich s udržateľnosťou, a to vrátane informácií týkajúcich sa klímy, ako sú všetky emisie skleníkových plynov a faktory, ktoré ovplyvňujú biodiverzitu. Správa tiež označila za závažné problémy nedostatočnú porovnateľnosť a spoľahlivosť informácií o udržateľnosti. Okrem toho mnohé podniky, od ktorých používatelia potrebujú informácie o udržateľnosti, nie sú povinné vykazovať takéto informácie. Preto je jednoznačne potrebný spoľahlivý a cenovo dostupný rámec vykazovania, ktorý budú sprevádzať účinné audítorské postupy s cieľom zabezpečiť spoľahlivosť údajov a zabrániť environmentálne klamlivým tvrdeniam a dvojitému započítaniu. |
| --- | --- |

(13)

V správe Komisie z 21. apríla 2021 týkajúcej sa doložiek o preskúmaní v smerniciach 2013/34/EÚ, 2014/95/EÚ a 2013/50/EÚ a jej sprievodnej kontroly vhodnosti rámca EÚ pre verejné vykazovanie spoločnosťami (ďalej len „správa Komisie týkajúca sa doložiek o preskúmaní a jej sprievodnej kontroly vhodnosti“) sa zistili problémy, pokiaľ ide o účinnosť smernice 2014/95/EÚ. Existujú závažné dôkazy o tom, že mnohé podniky nezverejňujú významné informácie o všetkých hlavných témach súvisiacich s udržateľnosťou, a to vrátane informácií týkajúcich sa klímy, ako sú všetky emisie skleníkových plynov a faktory, ktoré ovplyvňujú biodiverzitu. Správa tiež označila za závažné problémy nedostatočnú porovnateľnosť a spoľahlivosť informácií o udržateľnosti. Okrem toho mnohé podniky, od ktorých používatelia potrebujú informácie o udržateľnosti, nie sú povinné vykazovať takéto informácie. Preto je jednoznačne potrebný spoľahlivý a cenovo dostupný rámec vykazovania, ktorý budú sprevádzať účinné audítorské postupy s cieľom zabezpečiť spoľahlivosť údajov a zabrániť environmentálne klamlivým tvrdeniam a dvojitému započítaniu.

| (14) | Ak sa neprijmú politické opatrenia, očakáva sa, že nepomer medzi informáciami, ktoré potrebujú používatelia, a informáciami o udržateľnosti poskytovanými podnikmi bude rásť. Uvedený nepomer má závažné negatívne dôsledky. Investori nie sú schopní vo svojich investičných rozhodnutiach dostatočne zohľadniť riziká a príležitosti súvisiace s udržateľnosťou. Zoskupenie viacerých investičných rozhodnutí, v ktorých sa primerane nezohľadňujú riziká súvisiace s udržateľnosťou, má potenciál vytvárať systémové riziká, ktoré ohrozujú finančnú stabilitu. Na tieto systémové riziká, najmä pokiaľ ide o klímu, upozornila Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) a medzinárodné organizácie, ako je Rada pre finančnú stabilitu. Investori sú takisto menej schopní nasmerovať finančné zdroje do podnikov a hospodárskych činností, ktoré riešia sociálne a environmentálne problémy a neprehlbujú ich, v dôsledku čoho sú ohrozené ciele zelenej dohody, akčného plánu o financovaní udržateľného rastu a Parížskej dohody. Mimovládne organizácie, sociálni partneri, komunity ovplyvňované činnosťami podnikov a iné zainteresované strany majú menej možností vyžadovať, aby boli podniky zodpovedné za svoj vplyv na ľudí a životné prostredie. Vytvára sa tým deficit zodpovednosti, čo by mohlo viesť k znižovaniu dôvery občanov v podniky a následne mať negatívny vplyv na efektívne fungovanie sociálneho trhového hospodárstva. Nedostatok všeobecne akceptovaných metrík a metód merania, oceňovania a riadenia rizík súvisiacich s udržateľnosťou predstavuje takisto prekážku pre podniky, ktoré sa usilujú o zabezpečenie udržateľnosti svojich obchodných modelov a činností. Nedostatok informácií o udržateľnosti poskytovaných podnikmi obmedzuje aj schopnosť zainteresovaných strán vrátane subjektov občianskej spoločnosti, odborových zväzov a zástupcov zamestnancov nadviazať dialóg s podnikmi o aspektoch udržateľnosti. |
| --- | --- |

(14)

Ak sa neprijmú politické opatrenia, očakáva sa, že nepomer medzi informáciami, ktoré potrebujú používatelia, a informáciami o udržateľnosti poskytovanými podnikmi bude rásť. Uvedený nepomer má závažné negatívne dôsledky. Investori nie sú schopní vo svojich investičných rozhodnutiach dostatočne zohľadniť riziká a príležitosti súvisiace s udržateľnosťou. Zoskupenie viacerých investičných rozhodnutí, v ktorých sa primerane nezohľadňujú riziká súvisiace s udržateľnosťou, má potenciál vytvárať systémové riziká, ktoré ohrozujú finančnú stabilitu. Na tieto systémové riziká, najmä pokiaľ ide o klímu, upozornila Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) a medzinárodné organizácie, ako je Rada pre finančnú stabilitu. Investori sú takisto menej schopní nasmerovať finančné zdroje do podnikov a hospodárskych činností, ktoré riešia sociálne a environmentálne problémy a neprehlbujú ich, v dôsledku čoho sú ohrozené ciele zelenej dohody, akčného plánu o financovaní udržateľného rastu a Parížskej dohody. Mimovládne organizácie, sociálni partneri, komunity ovplyvňované činnosťami podnikov a iné zainteresované strany majú menej možností vyžadovať, aby boli podniky zodpovedné za svoj vplyv na ľudí a životné prostredie. Vytvára sa tým deficit zodpovednosti, čo by mohlo viesť k znižovaniu dôvery občanov v podniky a následne mať negatívny vplyv na efektívne fungovanie sociálneho trhového hospodárstva. Nedostatok všeobecne akceptovaných metrík a metód merania, oceňovania a riadenia rizík súvisiacich s udržateľnosťou predstavuje takisto prekážku pre podniky, ktoré sa usilujú o zabezpečenie udržateľnosti svojich obchodných modelov a činností. Nedostatok informácií o udržateľnosti poskytovaných podnikmi obmedzuje aj schopnosť zainteresovaných strán vrátane subjektov občianskej spoločnosti, odborových zväzov a zástupcov zamestnancov nadviazať dialóg s podnikmi o aspektoch udržateľnosti.

| (15) | V správe Komisie týkajúcej sa doložiek o preskúmaní a jej sprievodnej kontroly vhodnosti sa tiež zistilo výrazné zvýšenie počtu žiadostí o informácie o aspektoch udržateľnosti adresovaných podnikom s cieľom vyriešiť existujúcu informačnú medzeru medzi informačnými potrebami používateľov a dostupnými informáciami o udržateľnosti podniku. Okrem toho pretrvávajúce očakávania od podnikov používať rôzne rámce a štandardy budú pravdepodobne pokračovať, pričom sa môžu dokonca zintenzívňovať, keďže hodnota informácií o udržateľnosti naďalej rastie. Ak sa neprijmú politické opatrenia na dosiahnutie konsenzu o informáciách, ktoré by podniky mali vykazovať, dôjde k závažnému zvýšeniu nákladov a záťaže pre vykazujúce podniky a pre používateľov takýchto informácií. |
| --- | --- |

(15)

V správe Komisie týkajúcej sa doložiek o preskúmaní a jej sprievodnej kontroly vhodnosti sa tiež zistilo výrazné zvýšenie počtu žiadostí o informácie o aspektoch udržateľnosti adresovaných podnikom s cieľom vyriešiť existujúcu informačnú medzeru medzi informačnými potrebami používateľov a dostupnými informáciami o udržateľnosti podniku. Okrem toho pretrvávajúce očakávania od podnikov používať rôzne rámce a štandardy budú pravdepodobne pokračovať, pričom sa môžu dokonca zintenzívňovať, keďže hodnota informácií o udržateľnosti naďalej rastie. Ak sa neprijmú politické opatrenia na dosiahnutie konsenzu o informáciách, ktoré by podniky mali vykazovať, dôjde k závažnému zvýšeniu nákladov a záťaže pre vykazujúce podniky a pre používateľov takýchto informácií.

| (16) | Vzhľadom na existujúcu informačnú medzeru sa zvyšuje pravdepodobnosť, že jednotlivé členské štáty zavedú čoraz viac nesúrodé vnútroštátne pravidlá alebo štandardy. Rozdielne požiadavky na vykazovanie informácií v rôznych členských štátoch by pre podniky pôsobiace cezhranične mohli vytvárať dodatočné náklady a komplikácie, čím by sa oslabil vnútorný trh a mohlo by sa spochybniť právo usadiť sa a voľný pohyb kapitálu v rámci Únie. Takéto rozdielne požiadavky na vykazovanie informácií by takisto mohli spôsobiť, že vykazované informácie sú v cezhraničnom meradle menej porovnateľné, čo oslabuje úniu kapitálových trhov. |
| --- | --- |

(16)

Vzhľadom na existujúcu informačnú medzeru sa zvyšuje pravdepodobnosť, že jednotlivé členské štáty zavedú čoraz viac nesúrodé vnútroštátne pravidlá alebo štandardy. Rozdielne požiadavky na vykazovanie informácií v rôznych členských štátoch by pre podniky pôsobiace cezhranične mohli vytvárať dodatočné náklady a komplikácie, čím by sa oslabil vnútorný trh a mohlo by sa spochybniť právo usadiť sa a voľný pohyb kapitálu v rámci Únie. Takéto rozdielne požiadavky na vykazovanie informácií by takisto mohli spôsobiť, že vykazované informácie sú v cezhraničnom meradle menej porovnateľné, čo oslabuje úniu kapitálových trhov.

| (17) | Články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ sa uplatňujú na veľké podniky, ktoré sú subjektmi verejného záujmu s priemerným počtom zamestnancov vyšším ako 500, a na subjekty verejného záujmu, ktoré sú materskými podnikmi veľkej skupiny s priemerným počtom zamestnancov vyšším ako 500 na konsolidovanom základe. Vzhľadom na rastúce potreby používateľov, pokiaľ ide o informácie o udržateľnosti, by sa vykazovanie informácií o udržateľnosti malo vyžadovať aj od ďalších kategórií podnikov. Preto je vhodné vyžadovať od všetkých veľkých podnikov a všetkých podnikov, s výnimkou mikropodnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, aby vykazovali informácie o udržateľnosti. V ustanoveniach tejto pozmeňujúcej smernice, ktorými sa menia články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ, sa s odkazom na články 2 a 3 smernice 2013/34/EÚ výslovne stanovuje rozsah požiadaviek na vykazovanie informácií. Preto sa nimi nezjednodušuje ani nemení iná požiadavka a obmedzenie oslobodenia pre subjekty verejného záujmu uvedené v článku 40 smernice 2013/34/EÚ sa neuplatňuje. So subjektmi verejného záujmu by sa predovšetkým nemalo na účely uplatňovania požiadaviek na vykazovanie informácií o udržateľnosti zaobchádzať ako s veľkými podnikmi. V súlade s tým by sa malým a stredne veľkým podnikom, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii a ktoré sú subjektmi verejného záujmu, malo umožniť vykazovať v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky. Okrem toho by všetky podniky, ktoré sú materskými podnikmi veľkých skupín, mali vykazovať informácie o udržateľnosti na úrovni skupiny. Okrem toho, keďže v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 sa odkazuje na články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ, podniky pridané do rozsahu požiadaviek na vykazovanie informácií o udržateľnosti budú musieť takisto dodržiavať článok 8 nariadenia (EÚ) 2020/852. |
| --- | --- |

(17)

Články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ sa uplatňujú na veľké podniky, ktoré sú subjektmi verejného záujmu s priemerným počtom zamestnancov vyšším ako 500, a na subjekty verejného záujmu, ktoré sú materskými podnikmi veľkej skupiny s priemerným počtom zamestnancov vyšším ako 500 na konsolidovanom základe. Vzhľadom na rastúce potreby používateľov, pokiaľ ide o informácie o udržateľnosti, by sa vykazovanie informácií o udržateľnosti malo vyžadovať aj od ďalších kategórií podnikov. Preto je vhodné vyžadovať od všetkých veľkých podnikov a všetkých podnikov, s výnimkou mikropodnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, aby vykazovali informácie o udržateľnosti. V ustanoveniach tejto pozmeňujúcej smernice, ktorými sa menia články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ, sa s odkazom na články 2 a 3 smernice 2013/34/EÚ výslovne stanovuje rozsah požiadaviek na vykazovanie informácií. Preto sa nimi nezjednodušuje ani nemení iná požiadavka a obmedzenie oslobodenia pre subjekty verejného záujmu uvedené v článku 40 smernice 2013/34/EÚ sa neuplatňuje. So subjektmi verejného záujmu by sa predovšetkým nemalo na účely uplatňovania požiadaviek na vykazovanie informácií o udržateľnosti zaobchádzať ako s veľkými podnikmi. V súlade s tým by sa malým a stredne veľkým podnikom, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii a ktoré sú subjektmi verejného záujmu, malo umožniť vykazovať v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky. Okrem toho by všetky podniky, ktoré sú materskými podnikmi veľkých skupín, mali vykazovať informácie o udržateľnosti na úrovni skupiny. Okrem toho, keďže v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 sa odkazuje na články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ, podniky pridané do rozsahu požiadaviek na vykazovanie informácií o udržateľnosti budú musieť takisto dodržiavať článok 8 nariadenia (EÚ) 2020/852.

| (18) | Požiadavka stanovená v tejto pozmeňujúcej smernici, aby informácie o aspektoch udržateľnosti zverejňovali aj veľké podniky, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, je odôvodnená najmä obavami o vplyvy a zodpovednosť takýchto podnikov, a to aj prostredníctvom ich hodnotového reťazca. V tejto súvislosti by sa na všetky veľké podniky mali vzťahovať rovnaké požiadavky na verejné vykazovanie informácií o udržateľnosti. Účastníci finančného trhu okrem toho potrebujú informácie aj od týchto veľkých podnikov, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii. |
| --- | --- |

(18)

Požiadavka stanovená v tejto pozmeňujúcej smernici, aby informácie o aspektoch udržateľnosti zverejňovali aj veľké podniky, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, je odôvodnená najmä obavami o vplyvy a zodpovednosť takýchto podnikov, a to aj prostredníctvom ich hodnotového reťazca. V tejto súvislosti by sa na všetky veľké podniky mali vzťahovať rovnaké požiadavky na verejné vykazovanie informácií o udržateľnosti. Účastníci finančného trhu okrem toho potrebujú informácie aj od týchto veľkých podnikov, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii.

| (19) | Požiadavka stanovená v tejto pozmeňujúcej smernici, aby podniky z tretích krajín, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, takisto zverejňovali informácie o aspektoch udržateľnosti, je zameraná na riešenie potrieb účastníkov finančného trhu, pokiaľ ide o informácie od takýchto podnikov, s cieľom umožniť im pochopiť riziká a vplyvy ich investícií a splniť požiadavky na zverejňovanie informácií stanovené v nariadení (EÚ) 2019/2088. |
| --- | --- |

(19)

Požiadavka stanovená v tejto pozmeňujúcej smernici, aby podniky z tretích krajín, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, takisto zverejňovali informácie o aspektoch udržateľnosti, je zameraná na riešenie potrieb účastníkov finančného trhu, pokiaľ ide o informácie od takýchto podnikov, s cieľom umožniť im pochopiť riziká a vplyvy ich investícií a splniť požiadavky na zverejňovanie informácií stanovené v nariadení (EÚ) 2019/2088.

| (20) | Od podnikov z tretích krajín, ktoré vykonávajú významnú činnosť na území Únie, by sa takisto malo vyžadovať, aby poskytovali informácie o udržateľnosti, najmä o svojom vplyve na sociálne a environmentálne otázky, s cieľom zabezpečiť, aby podniky z tretích krajín zodpovedali za svoj vplyv na ľudí a životné prostredie a aby pre spoločnosti pôsobiace na vnútornom trhu existovali rovnaké podmienky. Podniky z tretích krajín, ktoré v Únii vytvárajú čistý obrat vo výške viac ako 150 miliónov EUR a ktoré majú dcérsky podnik alebo pobočku na území Únie, by preto mali podliehať požiadavkám Únie na vykazovanie informácií o udržateľnosti. S cieľom zabezpečiť proporcionalitu a vykonateľnosť takýchto požiadaviek by sa na pobočky podnikov z tretích krajín mala uplatňovať prahová hodnota čistého obratu vo výške viac ako 40 miliónov EUR, a na dcérske podniky podnikov z tretích krajín by sa mali uplatňovať prahové hodnoty definujúce veľký podnik alebo malý alebo stredne veľký podnik s výnimkou mikropodnikov, ktorého cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, pretože takéto dcérske podniky a pobočky by mali byť zodpovedné za uverejňovanie správy o udržateľnosti podniku z tretej krajiny. Správy o udržateľnosti, ktoré uverejňuje dcérsky podnik alebo pobočka podniku z tretej krajiny, by sa mali vypracovať v súlade so štandardmi, ktoré má Komisia prijať do 30. júna 2024 prostredníctvom delegovaných aktov.
  Dcérsky podnik alebo pobočka podniku z tretej krajiny by mala mať takisto možnosť podávať správy v súlade so štandardmi, ktoré sa uplatňujú na podniky usadené v Únii, alebo v súlade so štandardmi, ktoré sa podľa vykonávacieho aktu považujú za rovnocenné. V prípade, že podnik z tretej krajiny neposkytne všetky informácie požadované podľa tejto pozmeňujúcej smernice napriek maximálnemu úsiliu dcérskeho podniku alebo pobočky tohto podniku z tretej krajiny získať potrebné informácie, tento dcérsky podnik alebo pobočka by mala poskytnúť všetky informácie, ktoré má k dispozícii, a vydať vyhlásenie, v ktorom uvedie, že podnik z tretej krajiny neposkytol zvyšné požadované informácie. S cieľom zabezpečiť kvalitu a spoľahlivosť vykazovania by sa správy o udržateľnosti podnikov z tretích krajín mali uverejňovať spolu s názorom týkajúcim sa uistenia vyjadreným osobou alebo spoločnosťou oprávnenou vyjadriť názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti buď podľa vnútroštátneho práva podniku z tretej krajiny alebo členského štátu. V prípade, že takýto názor týkajúci sa uistenia nie je poskytnutý, dcérsky podnik alebo pobočka podniku z tretej krajiny by mala vydať vyhlásenie, v ktorom uvedie, že podnik z tretej krajiny neposkytol potrebný názor týkajúci sa uistenia. Správa o udržateľnosti by sa mala bezplatne sprístupniť verejnosti prostredníctvom centrálnych registrov, obchodných registrov alebo registrov spoločností členských štátov, alebo prípadne na webovom sídle dcérskeho podniku alebo pobočky podniku z tretej krajiny.
  Členské štáty by mali mať možnosť každoročne informovať Komisiu o dcérskych podnikoch alebo pobočkách podnikov z tretích krajín, ktoré splnili požiadavku na zverejnenie, a o prípadoch, keď bola správa uverejnená, ale dcérsky podnik alebo pobočka podniku z tretej krajiny uviedla, že od podniku z tretej krajiny nemôže získať potrebné informácie. Komisia by mala na svojom webovom sídle zverejniť zoznam podnikov z tretích krajín, ktoré uverejnili správu o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(20)

Od podnikov z tretích krajín, ktoré vykonávajú významnú činnosť na území Únie, by sa takisto malo vyžadovať, aby poskytovali informácie o udržateľnosti, najmä o svojom vplyve na sociálne a environmentálne otázky, s cieľom zabezpečiť, aby podniky z tretích krajín zodpovedali za svoj vplyv na ľudí a životné prostredie a aby pre spoločnosti pôsobiace na vnútornom trhu existovali rovnaké podmienky. Podniky z tretích krajín, ktoré v Únii vytvárajú čistý obrat vo výške viac ako 150 miliónov EUR a ktoré majú dcérsky podnik alebo pobočku na území Únie, by preto mali podliehať požiadavkám Únie na vykazovanie informácií o udržateľnosti. S cieľom zabezpečiť proporcionalitu a vykonateľnosť takýchto požiadaviek by sa na pobočky podnikov z tretích krajín mala uplatňovať prahová hodnota čistého obratu vo výške viac ako 40 miliónov EUR, a na dcérske podniky podnikov z tretích krajín by sa mali uplatňovať prahové hodnoty definujúce veľký podnik alebo malý alebo stredne veľký podnik s výnimkou mikropodnikov, ktorého cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, pretože takéto dcérske podniky a pobočky by mali byť zodpovedné za uverejňovanie správy o udržateľnosti podniku z tretej krajiny. Správy o udržateľnosti, ktoré uverejňuje dcérsky podnik alebo pobočka podniku z tretej krajiny, by sa mali vypracovať v súlade so štandardmi, ktoré má Komisia prijať do 30. júna 2024 prostredníctvom delegovaných aktov.

Dcérsky podnik alebo pobočka podniku z tretej krajiny by mala mať takisto možnosť podávať správy v súlade so štandardmi, ktoré sa uplatňujú na podniky usadené v Únii, alebo v súlade so štandardmi, ktoré sa podľa vykonávacieho aktu považujú za rovnocenné. V prípade, že podnik z tretej krajiny neposkytne všetky informácie požadované podľa tejto pozmeňujúcej smernice napriek maximálnemu úsiliu dcérskeho podniku alebo pobočky tohto podniku z tretej krajiny získať potrebné informácie, tento dcérsky podnik alebo pobočka by mala poskytnúť všetky informácie, ktoré má k dispozícii, a vydať vyhlásenie, v ktorom uvedie, že podnik z tretej krajiny neposkytol zvyšné požadované informácie. S cieľom zabezpečiť kvalitu a spoľahlivosť vykazovania by sa správy o udržateľnosti podnikov z tretích krajín mali uverejňovať spolu s názorom týkajúcim sa uistenia vyjadreným osobou alebo spoločnosťou oprávnenou vyjadriť názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti buď podľa vnútroštátneho práva podniku z tretej krajiny alebo členského štátu. V prípade, že takýto názor týkajúci sa uistenia nie je poskytnutý, dcérsky podnik alebo pobočka podniku z tretej krajiny by mala vydať vyhlásenie, v ktorom uvedie, že podnik z tretej krajiny neposkytol potrebný názor týkajúci sa uistenia. Správa o udržateľnosti by sa mala bezplatne sprístupniť verejnosti prostredníctvom centrálnych registrov, obchodných registrov alebo registrov spoločností členských štátov, alebo prípadne na webovom sídle dcérskeho podniku alebo pobočky podniku z tretej krajiny.

Členské štáty by mali mať možnosť každoročne informovať Komisiu o dcérskych podnikoch alebo pobočkách podnikov z tretích krajín, ktoré splnili požiadavku na zverejnenie, a o prípadoch, keď bola správa uverejnená, ale dcérsky podnik alebo pobočka podniku z tretej krajiny uviedla, že od podniku z tretej krajiny nemôže získať potrebné informácie. Komisia by mala na svojom webovom sídle zverejniť zoznam podnikov z tretích krajín, ktoré uverejnili správu o udržateľnosti.

| (21) | Vzhľadom na rastúci význam rizík súvisiacich s udržateľnosťou a s prihliadnutím na to, že malé a stredne veľké podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, tvoria významný podiel všetkých podnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, s cieľom zabezpečiť ochranu investorov je vhodné vyžadovať, aby aj tieto malé a stredne veľké podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, zverejňovali informácie o aspektoch udržateľnosti. Zavedenie takejto požiadavky pomôže zabezpečiť, aby účastníci finančného trhu mohli zahrnúť menšie podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, do investičných portfólií na základe toho, že vykazujú informácie o udržateľnosti, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu.
  Prispeje to k ochrane a zlepšeniu prístupu menších kótovaných podnikov k finančnému kapitálu a zabráni diskriminácii takýchto podnikov zo strany účastníkov finančného trhu. Zavedenie požiadavky pre malé a stredne veľké podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, aby zverejňovali informácie o aspektoch udržateľnosti, je potrebné aj na zabezpečenie toho, aby účastníci finančného trhu mali informácie, ktoré potrebujú od podnikov, do ktorých sa investuje, aby mohli splniť svoje vlastné požiadavky na zverejňovanie informácií o udržateľnosti stanovené v nariadení (EÚ) 2019/2088. Malé a stredne veľké podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, by mali mať možnosť podávať správy v súlade so štandardmi, ktoré sú primerané ich kapacitám a zdrojom a ktoré sú relevantné z hľadiska rozsahu a zložitosti ich činností. Malé a stredne veľké podniky, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, by tiež mali mať možnosť zvoliť si používanie takýchto primeraných štandardov na dobrovoľnom základe.
  Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky budú predstavovať referenciu pre podniky, ktoré patria do rozsahu požiadaviek zavedených touto pozmeňujúcou smernicou, pokiaľ ide o úroveň informácií o udržateľnosti, ktoré by mohli primerane požadovať od malých a stredne veľkých podnikov, ktoré sú dodávateľmi alebo klientmi v hodnotových reťazcoch takýchto podnikov. Malé a stredne veľké podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, by navyše mali dostať dostatočný čas na to, aby sa pripravili na uplatňovanie ustanovení vyžadujúcich vykazovanie informácií o udržateľnosti, a to vzhľadom na ich menšiu veľkosť a obmedzenejšie zdroje, a so zreteľom na zložité hospodárske okolnosti spôsobené pandémiou ochorenia COVID-19. Preto by sa ustanovenia o vykazovaní informácií podnikov o udržateľnosti, pokiaľ ide o malé a stredne veľké podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, mali uplatňovať na finančné roky začínajúce sa 1. januára 2026 alebo neskôr. Po tomto dátume by malé a stredne veľké podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, mali mať počas prechodného obdobia dvoch rokov možnosť neuplatňovať požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti stanovené v tejto pozmeňujúcej smernici, ak vo svojej správe o hospodárení stručne uvedú, prečo informácie o udržateľnosti neboli poskytnuté. |
| --- | --- |

(21)

Vzhľadom na rastúci význam rizík súvisiacich s udržateľnosťou a s prihliadnutím na to, že malé a stredne veľké podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, tvoria významný podiel všetkých podnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, s cieľom zabezpečiť ochranu investorov je vhodné vyžadovať, aby aj tieto malé a stredne veľké podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, zverejňovali informácie o aspektoch udržateľnosti. Zavedenie takejto požiadavky pomôže zabezpečiť, aby účastníci finančného trhu mohli zahrnúť menšie podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, do investičných portfólií na základe toho, že vykazujú informácie o udržateľnosti, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu.

Prispeje to k ochrane a zlepšeniu prístupu menších kótovaných podnikov k finančnému kapitálu a zabráni diskriminácii takýchto podnikov zo strany účastníkov finančného trhu. Zavedenie požiadavky pre malé a stredne veľké podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, aby zverejňovali informácie o aspektoch udržateľnosti, je potrebné aj na zabezpečenie toho, aby účastníci finančného trhu mali informácie, ktoré potrebujú od podnikov, do ktorých sa investuje, aby mohli splniť svoje vlastné požiadavky na zverejňovanie informácií o udržateľnosti stanovené v nariadení (EÚ) 2019/2088. Malé a stredne veľké podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, by mali mať možnosť podávať správy v súlade so štandardmi, ktoré sú primerané ich kapacitám a zdrojom a ktoré sú relevantné z hľadiska rozsahu a zložitosti ich činností. Malé a stredne veľké podniky, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, by tiež mali mať možnosť zvoliť si používanie takýchto primeraných štandardov na dobrovoľnom základe.

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky budú predstavovať referenciu pre podniky, ktoré patria do rozsahu požiadaviek zavedených touto pozmeňujúcou smernicou, pokiaľ ide o úroveň informácií o udržateľnosti, ktoré by mohli primerane požadovať od malých a stredne veľkých podnikov, ktoré sú dodávateľmi alebo klientmi v hodnotových reťazcoch takýchto podnikov. Malé a stredne veľké podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, by navyše mali dostať dostatočný čas na to, aby sa pripravili na uplatňovanie ustanovení vyžadujúcich vykazovanie informácií o udržateľnosti, a to vzhľadom na ich menšiu veľkosť a obmedzenejšie zdroje, a so zreteľom na zložité hospodárske okolnosti spôsobené pandémiou ochorenia COVID-19. Preto by sa ustanovenia o vykazovaní informácií podnikov o udržateľnosti, pokiaľ ide o malé a stredne veľké podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, mali uplatňovať na finančné roky začínajúce sa 1. januára 2026 alebo neskôr. Po tomto dátume by malé a stredne veľké podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, mali mať počas prechodného obdobia dvoch rokov možnosť neuplatňovať požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti stanovené v tejto pozmeňujúcej smernici, ak vo svojej správe o hospodárení stručne uvedú, prečo informácie o udržateľnosti neboli poskytnuté.

| (22) | Členské štáty by mali mať možnosť slobodne posúdiť vplyv svojich vnútroštátnych transpozičných opatrení na malé a stredne veľké podniky, aby sa zabezpečilo, že nebudú neúmerne ovplyvnené, pričom osobitnú pozornosť by mali venovať mikropodnikom a zamedzeniu zbytočného administratívnemu zaťaženiu. Členské štáty by mali zvážiť zavedenie opatrení na podporu malých a stredne veľkých podnikov pri uplatňovaní štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(22)

Členské štáty by mali mať možnosť slobodne posúdiť vplyv svojich vnútroštátnych transpozičných opatrení na malé a stredne veľké podniky, aby sa zabezpečilo, že nebudú neúmerne ovplyvnené, pričom osobitnú pozornosť by mali venovať mikropodnikom a zamedzeniu zbytočného administratívnemu zaťaženiu. Členské štáty by mali zvážiť zavedenie opatrení na podporu malých a stredne veľkých podnikov pri uplatňovaní štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti.

| (23) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES (17) sa uplatňuje na podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii. S cieľom zabezpečiť, aby sa na podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, vrátane emitentov z tretích krajín vzťahovali rovnaké požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti, by smernica 2004/109/ES mala obsahovať potrebné krížové odkazy na akúkoľvek požiadavku na vykazovanie informácií o udržateľnosti v ročnej finančnej správe. |
| --- | --- |

(23)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES (17) sa uplatňuje na podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii. S cieľom zabezpečiť, aby sa na podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, vrátane emitentov z tretích krajín vzťahovali rovnaké požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti, by smernica 2004/109/ES mala obsahovať potrebné krížové odkazy na akúkoľvek požiadavku na vykazovanie informácií o udržateľnosti v ročnej finančnej správe.

| (24) | Článkom 23 ods. 4 prvým pododsekom písm. i) a článkom 23 ods. 4 štvrtým pododsekom smernice 2004/109/ES sa Komisia splnomocňuje prijímať opatrenia na stanovenie mechanizmu zabezpečujúceho určenie rovnocennosti informácií požadovaných podľa uvedenej smernice a na stanovenie všeobecných kritérií rovnocennosti, ktoré sa týkajú účtovných noriem. Článkom 23 ods. 4 tretím pododsekom smernice 2004/109/ES sa Komisia takisto splnomocňuje prijímať potrebné rozhodnutia o rovnocennosti, ktoré sa týkajú účtovných štandardov, ktoré používajú emitenti z tretích krajín. S cieľom zohľadniť začlenenie požiadaviek udržateľnosti do smernice 2004/109/ES by Komisia mala byť splnomocnená na vytvorenie mechanizmu určovania rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré uplatňujú emitenti z tretích krajín, podobne ako je ustanovené v nariadení Komisie (ES) č. 1569/2007 (18), v ktorom sa stanovujú kritériá na určovanie rovnocennosti účtovných štandardov, ktoré uplatňujú emitenti z tretích krajín. Z rovnakého dôvodu by Komisia mala byť splnomocnená prijímať potrebné rozhodnutia o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré používajú emitenti z tretích krajín. Zmenami zavedenými touto pozmeňujúcou smernicou sa zabezpečia konzistentné režimy rovnocennosti pre požiadavky týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a pre požiadavky finančného výkazníctva týkajúce sa ročnej finančnej správy. |
| --- | --- |

(24)

Článkom 23 ods. 4 prvým pododsekom písm. i) a článkom 23 ods. 4 štvrtým pododsekom smernice 2004/109/ES sa Komisia splnomocňuje prijímať opatrenia na stanovenie mechanizmu zabezpečujúceho určenie rovnocennosti informácií požadovaných podľa uvedenej smernice a na stanovenie všeobecných kritérií rovnocennosti, ktoré sa týkajú účtovných noriem. Článkom 23 ods. 4 tretím pododsekom smernice 2004/109/ES sa Komisia takisto splnomocňuje prijímať potrebné rozhodnutia o rovnocennosti, ktoré sa týkajú účtovných štandardov, ktoré používajú emitenti z tretích krajín. S cieľom zohľadniť začlenenie požiadaviek udržateľnosti do smernice 2004/109/ES by Komisia mala byť splnomocnená na vytvorenie mechanizmu určovania rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré uplatňujú emitenti z tretích krajín, podobne ako je ustanovené v nariadení Komisie (ES) č. 1569/2007 (18), v ktorom sa stanovujú kritériá na určovanie rovnocennosti účtovných štandardov, ktoré uplatňujú emitenti z tretích krajín. Z rovnakého dôvodu by Komisia mala byť splnomocnená prijímať potrebné rozhodnutia o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré používajú emitenti z tretích krajín. Zmenami zavedenými touto pozmeňujúcou smernicou sa zabezpečia konzistentné režimy rovnocennosti pre požiadavky týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a pre požiadavky finančného výkazníctva týkajúce sa ročnej finančnej správy.

| (25) | Článok 19a ods. 3 a článok 29a ods. 3 smernice 2013/34/EÚ oslobodzujú všetky dcérske podniky od povinnosti vykazovať nefinančné informácie, ak sú takéto podniky a ich dcérske podniky zahrnuté v konsolidovanej správe o hospodárení ich materského podniku za predpokladu, že správa obsahuje nefinančné informácie vykazované podľa uvedenej smernice. Je však potrebné zabezpečiť, aby informácie o udržateľnosti boli ľahko dostupné pre používateľov, a zabezpečiť transparentnosť, pokiaľ ide o to, ktorý materský podnik oslobodeného dcérskeho podniku vykazuje na úrovni skupiny. Preto je potrebné od týchto dcérskych podnikov vyžadovať, aby do svojej správy o hospodárení zahrnuli názov a sídlo materského podniku, ktorý vykazuje informácie o udržateľnosti na úrovni skupiny, webové odkazy na konsolidovanú správu o hospodárení svojho materského podniku a odkaz v správe o hospodárení na skutočnosť, že sú oslobodené od vykazovania informácií o udržateľnosti. Členské štáty by mali mať možnosť požadovať, aby materský podnik uverejnil konsolidovanú správu o hospodárení v jazykoch, ktoré akceptujú, a aby materský podnik zabezpečil potrebný preklad do týchto jazykov. Takéto oslobodenie by sa malo uplatňovať aj vtedy, keď je materský podnik vykazujúci na úrovni skupiny podnikom z tretej krajiny, ktorý vykazuje informácie o udržateľnosti v súlade s rovnocennými štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti.
  V smernici 2004/109/ES zmenenej touto pozmeňujúcou smernicou by sa mali stanoviť vhodné mechanizmy na určenie rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti a od podnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, aj od podnikov, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, by sa malo vyžadovať, aby vykazovali informácie v súlade s rovnakými štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. V tejto súvislosti by sa vykonávacie akty prijaté Komisiou podľa článku 23 ods. 4 prvého pododseku bodu i) a článku 23 ods. 4 štvrtého pododseku smernice 2004/109/ES stanovujúce mechanizmus určovania rovnocennosti štandardov mali využívať na určenie toho, či oslobodiť dcérske podniky materských podnikov z tretích krajín v rámci režimu smernice 2013/34/EÚ. Dcérsky podnik by preto mal byť oslobodený, ak sa konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti vykonáva v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými Komisiou podľa článku 29b smernice 2013/34/EÚ zavedeným touto pozmeňujúcou smernicou alebo spôsobom rovnocenným s uvedenými štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti určenými v súlade s vykonávacím aktom o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prijatým podľa článku 23 ods. 4 tretieho pododseku smernice 2004/109/ES. Takéto oslobodenie by sa nemalo vzťahovať na veľké podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, z dôvodu ochrany investorov, aby sa zabezpečila väčšia transparentnosť, pokiaľ ide o takéto podniky. |
| --- | --- |

(25)

Článok 19a ods. 3 a článok 29a ods. 3 smernice 2013/34/EÚ oslobodzujú všetky dcérske podniky od povinnosti vykazovať nefinančné informácie, ak sú takéto podniky a ich dcérske podniky zahrnuté v konsolidovanej správe o hospodárení ich materského podniku za predpokladu, že správa obsahuje nefinančné informácie vykazované podľa uvedenej smernice. Je však potrebné zabezpečiť, aby informácie o udržateľnosti boli ľahko dostupné pre používateľov, a zabezpečiť transparentnosť, pokiaľ ide o to, ktorý materský podnik oslobodeného dcérskeho podniku vykazuje na úrovni skupiny. Preto je potrebné od týchto dcérskych podnikov vyžadovať, aby do svojej správy o hospodárení zahrnuli názov a sídlo materského podniku, ktorý vykazuje informácie o udržateľnosti na úrovni skupiny, webové odkazy na konsolidovanú správu o hospodárení svojho materského podniku a odkaz v správe o hospodárení na skutočnosť, že sú oslobodené od vykazovania informácií o udržateľnosti. Členské štáty by mali mať možnosť požadovať, aby materský podnik uverejnil konsolidovanú správu o hospodárení v jazykoch, ktoré akceptujú, a aby materský podnik zabezpečil potrebný preklad do týchto jazykov. Takéto oslobodenie by sa malo uplatňovať aj vtedy, keď je materský podnik vykazujúci na úrovni skupiny podnikom z tretej krajiny, ktorý vykazuje informácie o udržateľnosti v súlade s rovnocennými štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti.

V smernici 2004/109/ES zmenenej touto pozmeňujúcou smernicou by sa mali stanoviť vhodné mechanizmy na určenie rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti a od podnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, aj od podnikov, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, by sa malo vyžadovať, aby vykazovali informácie v súlade s rovnakými štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. V tejto súvislosti by sa vykonávacie akty prijaté Komisiou podľa článku 23 ods. 4 prvého pododseku bodu i) a článku 23 ods. 4 štvrtého pododseku smernice 2004/109/ES stanovujúce mechanizmus určovania rovnocennosti štandardov mali využívať na určenie toho, či oslobodiť dcérske podniky materských podnikov z tretích krajín v rámci režimu smernice 2013/34/EÚ. Dcérsky podnik by preto mal byť oslobodený, ak sa konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti vykonáva v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými Komisiou podľa článku 29b smernice 2013/34/EÚ zavedeným touto pozmeňujúcou smernicou alebo spôsobom rovnocenným s uvedenými štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti určenými v súlade s vykonávacím aktom o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prijatým podľa článku 23 ods. 4 tretieho pododseku smernice 2004/109/ES. Takéto oslobodenie by sa nemalo vzťahovať na veľké podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, z dôvodu ochrany investorov, aby sa zabezpečila väčšia transparentnosť, pokiaľ ide o takéto podniky.

| (26) | V článku 23 smernice 2013/34/EÚ sa materské podniky oslobodzujú od povinnosti zostavovať konsolidovanú účtovnú závierku a konsolidovanú správu o hospodárení, ak sú materské podniky dcérskymi podnikmi iného materského podniku, ktorý túto povinnosť spĺňa. Malo by sa však spresniť, že režim oslobodení pre konsolidované účtovné závierky a konsolidované správy o hospodárení funguje nezávisle od režimu oslobodení pre konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti. Podnik preto môže byť oslobodený od požiadaviek konsolidovaného finančného výkazníctva, ale nie od požiadaviek konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti, ak jeho konečný materský podnik pripravuje konsolidované účtovné závierky a konsolidované správy o hospodárení v súlade s právom Únie alebo v súlade s rovnocennými požiadavkami, ak je podnik usadený v tretej krajine, ale neuskutočňuje konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti v súlade s právom Únie alebo v súlade s rovnocennými požiadavkami, ak je podnik usadený v tretej krajine. Je potrebné, aby materské podniky vykazujúce informácie na úrovni skupiny poskytovali primerané pochopenie rizík pre svoje dcérske podniky a vplyvov svojich dcérskych podnikov vrátane, v relevantných prípadoch, informácií o svojich postupoch náležitej starostlivosti. Môžu sa vyskytnúť prípady, keď sú rozdiely medzi situáciou skupiny a situáciou jej jednotlivých dcérskych podnikov alebo medzi situáciou jednotlivých dcérskych podnikov na rôznych územiach obzvlášť významné a v prípade neexistencie dodatočných informácií o príslušnom jednotlivom dcérskom podniku by viedli používateľa informácií k podstatne odlišnému záveru o rizikách pre dcérsky podnik alebo vplyvoch dcérskeho podniku. |
| --- | --- |

(26)

V článku 23 smernice 2013/34/EÚ sa materské podniky oslobodzujú od povinnosti zostavovať konsolidovanú účtovnú závierku a konsolidovanú správu o hospodárení, ak sú materské podniky dcérskymi podnikmi iného materského podniku, ktorý túto povinnosť spĺňa. Malo by sa však spresniť, že režim oslobodení pre konsolidované účtovné závierky a konsolidované správy o hospodárení funguje nezávisle od režimu oslobodení pre konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti. Podnik preto môže byť oslobodený od požiadaviek konsolidovaného finančného výkazníctva, ale nie od požiadaviek konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti, ak jeho konečný materský podnik pripravuje konsolidované účtovné závierky a konsolidované správy o hospodárení v súlade s právom Únie alebo v súlade s rovnocennými požiadavkami, ak je podnik usadený v tretej krajine, ale neuskutočňuje konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti v súlade s právom Únie alebo v súlade s rovnocennými požiadavkami, ak je podnik usadený v tretej krajine. Je potrebné, aby materské podniky vykazujúce informácie na úrovni skupiny poskytovali primerané pochopenie rizík pre svoje dcérske podniky a vplyvov svojich dcérskych podnikov vrátane, v relevantných prípadoch, informácií o svojich postupoch náležitej starostlivosti. Môžu sa vyskytnúť prípady, keď sú rozdiely medzi situáciou skupiny a situáciou jej jednotlivých dcérskych podnikov alebo medzi situáciou jednotlivých dcérskych podnikov na rôznych územiach obzvlášť významné a v prípade neexistencie dodatočných informácií o príslušnom jednotlivom dcérskom podniku by viedli používateľa informácií k podstatne odlišnému záveru o rizikách pre dcérsky podnik alebo vplyvoch dcérskeho podniku.

| (27) | Pri prechode na plne udržateľný a inkluzívny hospodársky a finančný systém v súlade so zelenou dohodou zohrávajú kľúčovú úlohu úverové inštitúcie a poisťovne. Môžu mať významný pozitívny i negatívny vplyv prostredníctvom poskytovania úverov, investícií a upisovacích činností. Úverové inštitúcie a poisťovne iné ako tie, ktoré sú povinné dodržiavať smernicu 2013/34/EÚ, vrátane družstiev a vzájomných spoločnosti, by preto mali podliehať požiadavkám na vykazovanie informácií o udržateľnosti za predpokladu, že spĺňajú určité kritériá veľkosti. Používatelia informácií o udržateľnosti by tak mohli posúdiť vplyvy takýchto úverových inštitúcií a poisťovní na spoločnosť a životné prostredie, ako aj riziká vyplývajúce z aspektov udržateľnosti, ktorým by takéto úverové inštitúcie a poisťovne mohli čeliť. V smernici 2013/34/EÚ sa stanovujú tri možné kritériá na určenie toho, či sa má podnik považovať za „veľký podnik“, a to celková bilančná suma, čistý obrat a priemerný počet zamestnancov počas účtovného roka.
  Kritérium čistého obratu je potrebné v prípade úverových inštitúcií a poisťovní prispôsobiť použitím odkazu na vymedzenie čistého obratu v smerniciach Rady 86/635/EHS (19) a 91/674/EHS (20) namiesto všeobecného vymedzenia stanoveného v smernici 2013/34/EÚ. S cieľom zabezpečiť súlad s požiadavkami na vykazovanie informácií stanovenými v smernici 86/635/EHS by členské štáty mali mať možnosť rozhodnúť sa neuplatňovať požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti na úverové inštitúcie uvedené v článku 2 ods. 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (21). |
| --- | --- |

(27)

Pri prechode na plne udržateľný a inkluzívny hospodársky a finančný systém v súlade so zelenou dohodou zohrávajú kľúčovú úlohu úverové inštitúcie a poisťovne. Môžu mať významný pozitívny i negatívny vplyv prostredníctvom poskytovania úverov, investícií a upisovacích činností. Úverové inštitúcie a poisťovne iné ako tie, ktoré sú povinné dodržiavať smernicu 2013/34/EÚ, vrátane družstiev a vzájomných spoločnosti, by preto mali podliehať požiadavkám na vykazovanie informácií o udržateľnosti za predpokladu, že spĺňajú určité kritériá veľkosti. Používatelia informácií o udržateľnosti by tak mohli posúdiť vplyvy takýchto úverových inštitúcií a poisťovní na spoločnosť a životné prostredie, ako aj riziká vyplývajúce z aspektov udržateľnosti, ktorým by takéto úverové inštitúcie a poisťovne mohli čeliť. V smernici 2013/34/EÚ sa stanovujú tri možné kritériá na určenie toho, či sa má podnik považovať za „veľký podnik“, a to celková bilančná suma, čistý obrat a priemerný počet zamestnancov počas účtovného roka.

Kritérium čistého obratu je potrebné v prípade úverových inštitúcií a poisťovní prispôsobiť použitím odkazu na vymedzenie čistého obratu v smerniciach Rady 86/635/EHS (19) a 91/674/EHS (20) namiesto všeobecného vymedzenia stanoveného v smernici 2013/34/EÚ. S cieľom zabezpečiť súlad s požiadavkami na vykazovanie informácií stanovenými v smernici 86/635/EHS by členské štáty mali mať možnosť rozhodnúť sa neuplatňovať požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti na úverové inštitúcie uvedené v článku 2 ods. 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (21).

| (28) | Zoznam aspektov udržateľnosti, v súvislosti s ktorými sa od podnikov vyžaduje vykazovanie, by mal byť čo najkonzistentnejší s vymedzením pojmu „faktory udržateľnosti“ stanoveným v nariadení (EÚ) 2019/2088 a mal by zabrániť nesúladu informácií, ktoré požadujú používatelia údajov a ktoré majú vykazovať podniky. Tento zoznam by mal takisto zodpovedať potrebám a očakávaniam používateľov a podnikov, ktorí často používajú pojmy „environmentálny“, „sociálny“ a „správny“ ako prostriedok na kategorizáciu troch hlavných aspektov udržateľnosti. Vymedzenie pojmu „faktory udržateľnosti“ stanoveného v nariadení (EÚ) 2019/2088 však nezahŕňa výslovne správne záležitosti. Vymedzenie pojmu „aspekty udržateľnosti“ v smernici 2013/34/EÚ zmenenej touto pozmeňujúcou smernicou by sa preto malo vzťahovať na environmentálne, sociálne, ľudskoprávne a správne faktory a malo by zahŕňať vymedzenie pojmu „faktory udržateľnosti“ stanoveného v nariadení (EÚ) 2019/2088. Požiadavkami na vykazovanie informácií podľa smernice 2013/34/EÚ by nemali byť dotknuté vnútroštátne povinnosti týkajúce sa vykazovania informácií. |
| --- | --- |

(28)

Zoznam aspektov udržateľnosti, v súvislosti s ktorými sa od podnikov vyžaduje vykazovanie, by mal byť čo najkonzistentnejší s vymedzením pojmu „faktory udržateľnosti“ stanoveným v nariadení (EÚ) 2019/2088 a mal by zabrániť nesúladu informácií, ktoré požadujú používatelia údajov a ktoré majú vykazovať podniky. Tento zoznam by mal takisto zodpovedať potrebám a očakávaniam používateľov a podnikov, ktorí často používajú pojmy „environmentálny“, „sociálny“ a „správny“ ako prostriedok na kategorizáciu troch hlavných aspektov udržateľnosti. Vymedzenie pojmu „faktory udržateľnosti“ stanoveného v nariadení (EÚ) 2019/2088 však nezahŕňa výslovne správne záležitosti. Vymedzenie pojmu „aspekty udržateľnosti“ v smernici 2013/34/EÚ zmenenej touto pozmeňujúcou smernicou by sa preto malo vzťahovať na environmentálne, sociálne, ľudskoprávne a správne faktory a malo by zahŕňať vymedzenie pojmu „faktory udržateľnosti“ stanoveného v nariadení (EÚ) 2019/2088. Požiadavkami na vykazovanie informácií podľa smernice 2013/34/EÚ by nemali byť dotknuté vnútroštátne povinnosti týkajúce sa vykazovania informácií.

| (29) | V článku 19a ods. 1 a článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje nielen vykazovanie informácií v rozsahu potrebnom na pochopenie vývoja, výkonnosti a pozície podniku, ale aj informácií potrebných na pochopenie vplyvu činností podniku na environmentálne, sociálne a zamestnanecké záležitosti, dodržiavanie ľudských práv a boj proti korupcii a úplatkárstvu. V uvedených článkoch sa preto vyžaduje, aby podniky vykazovali informácie o vplyve činností podniku na ľudí a životné prostredie a o tom, ako aspekty udržateľnosti ovplyvňujú podnik. Označuje sa to ako hľadisko dvojitej významnosti, v ktorom riziká pre podnik a vplyv podniku predstavujú každé jedno hľadisko významnosti. Z kontroly vhodnosti podnikového výkazníctva vyplýva, že tieto dve hľadiská často nie sú dobre pochopené ani uplatňované. Preto treba objasniť, že podniky by mali zohľadňovať každé hľadisko významnosti samostatne, pričom by mali zverejňovať informácie, ktoré sú významné z oboch hľadísk, ako aj informácie, ktoré sú významné len z jedného hľadiska. |
| --- | --- |

(29)

V článku 19a ods. 1 a článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje nielen vykazovanie informácií v rozsahu potrebnom na pochopenie vývoja, výkonnosti a pozície podniku, ale aj informácií potrebných na pochopenie vplyvu činností podniku na environmentálne, sociálne a zamestnanecké záležitosti, dodržiavanie ľudských práv a boj proti korupcii a úplatkárstvu. V uvedených článkoch sa preto vyžaduje, aby podniky vykazovali informácie o vplyve činností podniku na ľudí a životné prostredie a o tom, ako aspekty udržateľnosti ovplyvňujú podnik. Označuje sa to ako hľadisko dvojitej významnosti, v ktorom riziká pre podnik a vplyv podniku predstavujú každé jedno hľadisko významnosti. Z kontroly vhodnosti podnikového výkazníctva vyplýva, že tieto dve hľadiská často nie sú dobre pochopené ani uplatňované. Preto treba objasniť, že podniky by mali zohľadňovať každé hľadisko významnosti samostatne, pričom by mali zverejňovať informácie, ktoré sú významné z oboch hľadísk, ako aj informácie, ktoré sú významné len z jedného hľadiska.

| (30) | V článku 19a ods. 1 a v článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa od podnikov vyžaduje, aby zverejňovali informácie o piatich oblastiach vykazovania: obchodný model; politiky vrátane zavedených postupov náležitej starostlivosti; výsledok uvedených politík; riziká a riadenie rizík; a kľúčové ukazovatele výkonnosti relevantné pre podnikanie. Článok 19a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ neobsahuje výslovné odkazy na iné oblasti vykazovania, ktoré používatelia informácií považujú za relevantné, pričom niektoré z nich sú v súlade so zverejneniami uvedenými v medzinárodných rámcoch vrátane odporúčaní pracovnej skupiny pre finančné informácie súvisiace s klímou. Požiadavky na zverejňovanie by sa mali vymedziť dostatočne podrobne, aby sa zabezpečilo, že podniky vykážu informácie o svojej odolnosti vo vzťahu k rizikám súvisiacim s aspektmi udržateľnosti. Okrem oblastí vykazovania určených v článku 19a ods. 1 a v článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ by sa preto od podnikov malo vyžadovať, aby zverejňovali informácie o svojej obchodnej stratégii a odolnosti obchodného modelu a stratégie vo vzťahu k rizikám súvisiacim s aspektmi udržateľnosti. Takisto by sa od nich malo vyžadovať, aby zverejňovali všetky plány, ktoré môžu mať na zabezpečenie toho, aby ich obchodný model a stratégia boli zlučiteľné s prechodom na udržateľné hospodárstvo a s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou a dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, a to bez prekročenia alebo len s obmedzeným prekročením.
  Je osobitne dôležité, aby plány týkajúce sa klímy vychádzali z najnovších vedeckých poznatkov vrátane správ Medzivládneho panelu o zmene klímy a správ Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy. Informácie zverejnené v súlade s článkom 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 o výške kapitálových výdavkov alebo prevádzkových výdavkov spojených s činnosťami zosúladenými s taxonómiou by v prípade potreby mohli podporiť finančné a investičné plány súvisiace s takýmito plánmi. Od podnikov by sa tiež malo vyžadovať, aby zverejnili, či a ako ich obchodný model a stratégia zohľadňujú záujmy zainteresovaných strán; akékoľvek príležitosti pre podnik vyplývajúce z aspektov udržateľnosti; vykonávanie tých aspektov obchodnej stratégie, ktoré ovplyvňujú aspekty udržateľnosti alebo sú nimi ovplyvnené; všetky ciele udržateľnosti stanovené podnikom a pokrok pri ich dosahovaní; úlohu správnej rady a vedenia, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti; hlavné skutočné a potenciálne nepriaznivé vplyvy spojené s činnosťami podniku; a ako podnik identifikoval informácie, ktoré vykazuje. Ak sa vyžaduje zverejňovanie takých prvkov ako ciele a pokrok pri ich dosahovaní, samostatná požiadavka na zverejňovanie výsledkov politiky viac nie je potrebná. |
| --- | --- |

(30)

V článku 19a ods. 1 a v článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa od podnikov vyžaduje, aby zverejňovali informácie o piatich oblastiach vykazovania: obchodný model; politiky vrátane zavedených postupov náležitej starostlivosti; výsledok uvedených politík; riziká a riadenie rizík; a kľúčové ukazovatele výkonnosti relevantné pre podnikanie. Článok 19a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ neobsahuje výslovné odkazy na iné oblasti vykazovania, ktoré používatelia informácií považujú za relevantné, pričom niektoré z nich sú v súlade so zverejneniami uvedenými v medzinárodných rámcoch vrátane odporúčaní pracovnej skupiny pre finančné informácie súvisiace s klímou. Požiadavky na zverejňovanie by sa mali vymedziť dostatočne podrobne, aby sa zabezpečilo, že podniky vykážu informácie o svojej odolnosti vo vzťahu k rizikám súvisiacim s aspektmi udržateľnosti. Okrem oblastí vykazovania určených v článku 19a ods. 1 a v článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ by sa preto od podnikov malo vyžadovať, aby zverejňovali informácie o svojej obchodnej stratégii a odolnosti obchodného modelu a stratégie vo vzťahu k rizikám súvisiacim s aspektmi udržateľnosti. Takisto by sa od nich malo vyžadovať, aby zverejňovali všetky plány, ktoré môžu mať na zabezpečenie toho, aby ich obchodný model a stratégia boli zlučiteľné s prechodom na udržateľné hospodárstvo a s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou a dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, a to bez prekročenia alebo len s obmedzeným prekročením.

Je osobitne dôležité, aby plány týkajúce sa klímy vychádzali z najnovších vedeckých poznatkov vrátane správ Medzivládneho panelu o zmene klímy a správ Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy. Informácie zverejnené v súlade s článkom 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 o výške kapitálových výdavkov alebo prevádzkových výdavkov spojených s činnosťami zosúladenými s taxonómiou by v prípade potreby mohli podporiť finančné a investičné plány súvisiace s takýmito plánmi. Od podnikov by sa tiež malo vyžadovať, aby zverejnili, či a ako ich obchodný model a stratégia zohľadňujú záujmy zainteresovaných strán; akékoľvek príležitosti pre podnik vyplývajúce z aspektov udržateľnosti; vykonávanie tých aspektov obchodnej stratégie, ktoré ovplyvňujú aspekty udržateľnosti alebo sú nimi ovplyvnené; všetky ciele udržateľnosti stanovené podnikom a pokrok pri ich dosahovaní; úlohu správnej rady a vedenia, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti; hlavné skutočné a potenciálne nepriaznivé vplyvy spojené s činnosťami podniku; a ako podnik identifikoval informácie, ktoré vykazuje. Ak sa vyžaduje zverejňovanie takých prvkov ako ciele a pokrok pri ich dosahovaní, samostatná požiadavka na zverejňovanie výsledkov politiky viac nie je potrebná.

| (31) | S cieľom zabezpečiť súlad s medzinárodnými nástrojmi, ako sú hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv: vykonávanie rámca OSN s názvom Chrániť, rešpektovať a naprávať (ďalej len „hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv“), usmernenia OECD pre nadnárodné podniky a usmernenia OECD o náležitej starostlivosti v oblasti zodpovedného obchodného správania, by sa požiadavky na zverejňovanie informácií v rámci náležitej starostlivosti mali špecifikovať podrobnejšie, než je tomu v súčasnosti v článku 19a ods. 1 písm. b) a v článku 29a ods. 1 písm. b) smernice 2013/34/EÚ. Náležitá starostlivosť je postup, ktorý podniky vykonávajú na identifikáciu, monitorovanie, prevenciu, zmierňovanie, nápravu alebo ukončenie hlavných skutočných a potenciálnych nepriaznivých vplyvov spojených s ich činnosťami, a ktorým sa určuje, ako podniky riešia tieto nepriaznivé vplyvy. Vplyvy spojené s činnosťami podniku zahŕňajú vplyvy priamo spôsobené podnikom, vplyvy, ku ktorým podnik prispieva, a vplyvy, ktoré sú inak spojené s hodnotovým reťazcom podniku. Postup náležitej starostlivosti sa týka celého hodnotového reťazca podniku vrátane jeho vlastných operácií, jeho výrobkov a služieb, jeho obchodných vzťahov a jeho dodávateľských reťazcov. V súlade s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv sa skutočný alebo potenciálny nepriaznivý vplyv považuje za hlavný vplyv, ak patrí medzi najväčšie vplyvy spojené s činnosťami podniku na základe: závažnosti vplyvu na ľudí alebo životné prostredie; počtu jednotlivcov, ktorí sú alebo by mohli byť postihnutí, alebo rozsahu poškodenia životného prostredia; a ľahkosti, s akou by sa škoda mohla napraviť, pričom by sa životné prostredie alebo situácia postihnutých osôb obnovili do stavu, ktorý bol predtým. |
| --- | --- |

(31)

S cieľom zabezpečiť súlad s medzinárodnými nástrojmi, ako sú hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv: vykonávanie rámca OSN s názvom Chrániť, rešpektovať a naprávať (ďalej len „hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv“), usmernenia OECD pre nadnárodné podniky a usmernenia OECD o náležitej starostlivosti v oblasti zodpovedného obchodného správania, by sa požiadavky na zverejňovanie informácií v rámci náležitej starostlivosti mali špecifikovať podrobnejšie, než je tomu v súčasnosti v článku 19a ods. 1 písm. b) a v článku 29a ods. 1 písm. b) smernice 2013/34/EÚ. Náležitá starostlivosť je postup, ktorý podniky vykonávajú na identifikáciu, monitorovanie, prevenciu, zmierňovanie, nápravu alebo ukončenie hlavných skutočných a potenciálnych nepriaznivých vplyvov spojených s ich činnosťami, a ktorým sa určuje, ako podniky riešia tieto nepriaznivé vplyvy. Vplyvy spojené s činnosťami podniku zahŕňajú vplyvy priamo spôsobené podnikom, vplyvy, ku ktorým podnik prispieva, a vplyvy, ktoré sú inak spojené s hodnotovým reťazcom podniku. Postup náležitej starostlivosti sa týka celého hodnotového reťazca podniku vrátane jeho vlastných operácií, jeho výrobkov a služieb, jeho obchodných vzťahov a jeho dodávateľských reťazcov. V súlade s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv sa skutočný alebo potenciálny nepriaznivý vplyv považuje za hlavný vplyv, ak patrí medzi najväčšie vplyvy spojené s činnosťami podniku na základe: závažnosti vplyvu na ľudí alebo životné prostredie; počtu jednotlivcov, ktorí sú alebo by mohli byť postihnutí, alebo rozsahu poškodenia životného prostredia; a ľahkosti, s akou by sa škoda mohla napraviť, pričom by sa životné prostredie alebo situácia postihnutých osôb obnovili do stavu, ktorý bol predtým.

| (32) | V smernici 2013/34/EÚ sa nevyžaduje zverejňovanie informácií o iných nehmotných zdrojoch, než je nehmotný majetok vykázaný v súvahe. Všeobecne sa uznáva, že informácie o nehmotnom majetku a iných nehmotných faktoroch vrátane interne vytvorených nehmotných zdrojoch sa vykazujú nedostatočne, čo bráni riadnemu posúdeniu vývoja, výkonnosti a pozície podniku a monitorovaniu jeho investícií. S cieľom umožniť investorom lepšie pochopiť rastúcu medzeru medzi účtovnou hodnotou mnohých podnikov a ich trhovým ocenením, ktorá sa pozoruje v mnohých odvetviach hospodárstva, by sa malo od všetkých veľkých podnikov a všetkých podnikov s výnimkou mikropodnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, vyžadovať primerané vykazovanie nehmotných zdrojov. Niektoré informácie o nehmotných zdrojoch sú však neoddeliteľnou súčasťou aspektov udržateľnosti, a preto by mali byť súčasťou vykazovania informácií o udržateľnosti. Napríklad informácie o zručnostiach, kompetenciách a skúsenostiach zamestnancov a ich lojalite voči podniku a motivácii na zlepšovanie procesov, tovaru a služieb sú informáciami o udržateľnosti týkajúcimi sa sociálnych záležitostí, ktoré by sa mohli tiež považovať za informácie o nehmotných zdrojoch. Podobne informácie o kvalite vzťahov medzi podnikom a jeho akcionármi vrátane zákazníkov, dodávateľov a komunít ovplyvnených činnosťami podniku sú informáciami o udržateľnosti relevantnými pre sociálne alebo správne záležitosti, ktoré by sa mohli tiež považovať za informácie o nehmotných zdrojoch. Takéto príklady ilustrujú, ako v niektorých prípadoch nie je možné odlíšiť informácie o nehmotných zdrojoch od informácií o aspektoch udržateľnosti. |
| --- | --- |

(32)

V smernici 2013/34/EÚ sa nevyžaduje zverejňovanie informácií o iných nehmotných zdrojoch, než je nehmotný majetok vykázaný v súvahe. Všeobecne sa uznáva, že informácie o nehmotnom majetku a iných nehmotných faktoroch vrátane interne vytvorených nehmotných zdrojoch sa vykazujú nedostatočne, čo bráni riadnemu posúdeniu vývoja, výkonnosti a pozície podniku a monitorovaniu jeho investícií. S cieľom umožniť investorom lepšie pochopiť rastúcu medzeru medzi účtovnou hodnotou mnohých podnikov a ich trhovým ocenením, ktorá sa pozoruje v mnohých odvetviach hospodárstva, by sa malo od všetkých veľkých podnikov a všetkých podnikov s výnimkou mikropodnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, vyžadovať primerané vykazovanie nehmotných zdrojov. Niektoré informácie o nehmotných zdrojoch sú však neoddeliteľnou súčasťou aspektov udržateľnosti, a preto by mali byť súčasťou vykazovania informácií o udržateľnosti. Napríklad informácie o zručnostiach, kompetenciách a skúsenostiach zamestnancov a ich lojalite voči podniku a motivácii na zlepšovanie procesov, tovaru a služieb sú informáciami o udržateľnosti týkajúcimi sa sociálnych záležitostí, ktoré by sa mohli tiež považovať za informácie o nehmotných zdrojoch. Podobne informácie o kvalite vzťahov medzi podnikom a jeho akcionármi vrátane zákazníkov, dodávateľov a komunít ovplyvnených činnosťami podniku sú informáciami o udržateľnosti relevantnými pre sociálne alebo správne záležitosti, ktoré by sa mohli tiež považovať za informácie o nehmotných zdrojoch. Takéto príklady ilustrujú, ako v niektorých prípadoch nie je možné odlíšiť informácie o nehmotných zdrojoch od informácií o aspektoch udržateľnosti.

| (33) | V článku 19a ods. 1 a v článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa neuvádza, či informácie, ktoré sa majú vykazovať, majú byť výhľadové alebo sa majú týkať minulých výsledkov. V súčasnosti neexistuje dostatok výhľadových zverejnení, ktoré osobitne oceňujú používatelia informácií o udržateľnosti. V článkoch 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ by sa preto malo stanoviť, že vykazované informácie o udržateľnosti majú zahŕňať výhľadové a retrospektívne informácie, ako aj kvalitatívne aj kvantitatívne informácie. Informácie by sa mali v prípade potreby zakladať na presvedčivých vedeckých dôkazoch. Informácie by mali byť takisto harmonizované, porovnateľné a v prípade potreby založené na jednotných ukazovateľoch, pričom by sa malo umožniť vykazovanie, ktoré je špecifické pre jednotlivé podniky a neohrozuje obchodnú pozíciu podniku. Vykazované informácie o udržateľnosti by mali zohľadňovať aj krátkodobé, strednodobé a dlhodobé časové horizonty a obsahovať informácie o celom hodnotovom reťazci podniku vrátane jeho vlastných operácií, jeho produktov a služieb, jeho obchodných vzťahov a v relevantnom prípade jeho dodávateľského reťazca. Informácie o celom hodnotovom reťazci podniku by zahŕňali informácie týkajúce sa jeho hodnotového reťazca v rámci Únie a informácie, ktoré sa vzťahujú na tretie krajiny, ak sa hodnotový reťazec podniku rozšíri mimo Úniu. V prípade, že nie sú k dispozícii všetky potrebné informácie týkajúce sa hodnotového reťazca, podnik by mal počas prvých troch rokov uplatňovania opatrení prijatých členskými štátmi v súlade s touto pozmeňujúcou smernicou vysvetliť úsilie vynaložené na získanie informácií o svojom hodnotovom reťazci, dôvody, prečo tieto informácie nebolo možné získať, a plány podniku získať takéto informácie v budúcnosti. |
| --- | --- |

(33)

V článku 19a ods. 1 a v článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa neuvádza, či informácie, ktoré sa majú vykazovať, majú byť výhľadové alebo sa majú týkať minulých výsledkov. V súčasnosti neexistuje dostatok výhľadových zverejnení, ktoré osobitne oceňujú používatelia informácií o udržateľnosti. V článkoch 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ by sa preto malo stanoviť, že vykazované informácie o udržateľnosti majú zahŕňať výhľadové a retrospektívne informácie, ako aj kvalitatívne aj kvantitatívne informácie. Informácie by sa mali v prípade potreby zakladať na presvedčivých vedeckých dôkazoch. Informácie by mali byť takisto harmonizované, porovnateľné a v prípade potreby založené na jednotných ukazovateľoch, pričom by sa malo umožniť vykazovanie, ktoré je špecifické pre jednotlivé podniky a neohrozuje obchodnú pozíciu podniku. Vykazované informácie o udržateľnosti by mali zohľadňovať aj krátkodobé, strednodobé a dlhodobé časové horizonty a obsahovať informácie o celom hodnotovom reťazci podniku vrátane jeho vlastných operácií, jeho produktov a služieb, jeho obchodných vzťahov a v relevantnom prípade jeho dodávateľského reťazca. Informácie o celom hodnotovom reťazci podniku by zahŕňali informácie týkajúce sa jeho hodnotového reťazca v rámci Únie a informácie, ktoré sa vzťahujú na tretie krajiny, ak sa hodnotový reťazec podniku rozšíri mimo Úniu. V prípade, že nie sú k dispozícii všetky potrebné informácie týkajúce sa hodnotového reťazca, podnik by mal počas prvých troch rokov uplatňovania opatrení prijatých členskými štátmi v súlade s touto pozmeňujúcou smernicou vysvetliť úsilie vynaložené na získanie informácií o svojom hodnotovom reťazci, dôvody, prečo tieto informácie nebolo možné získať, a plány podniku získať takéto informácie v budúcnosti.

| (34) | Cieľom tejto pozmeňujúcej smernice nie je vyžadovať od podnikov, aby zverejňovali intelektuálny kapitál, duševné vlastníctvo, know-how alebo výsledky inovácií, ktoré by sa považovali za obchodné tajomstvo v zmysle vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/943 (22). Požiadavkami na vykazovanie stanovenými v tejto pozmeňujúcej smernici by preto nemala byť dotknutá smernica (EÚ) 2016/943. |
| --- | --- |

(34)

Cieľom tejto pozmeňujúcej smernice nie je vyžadovať od podnikov, aby zverejňovali intelektuálny kapitál, duševné vlastníctvo, know-how alebo výsledky inovácií, ktoré by sa považovali za obchodné tajomstvo v zmysle vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/943 (22). Požiadavkami na vykazovanie stanovenými v tejto pozmeňujúcej smernici by preto nemala byť dotknutá smernica (EÚ) 2016/943.

| (35) | V článku 19a ods. 1 a v článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje, aby podniky do svojho vykazovania nefinančných informácií zahrnuli odkazy na sumy vykázané v ročnej účtovnej závierke a dodatočné vysvetlenia k nim. V uvedených článkoch sa však nevyžaduje, aby podniky v správe o hospodárení uviedli odkazy na iné informácie, ani aby k týmto informáciám pripojili dodatočné vysvetlenia. V súčasnosti teda chýba konzistentnosť medzi vykazovanými nefinančnými informáciami a ostatnými informáciami zverejnenými v správe o hospodárení. V tejto súvislosti je potrebné stanoviť jasné požiadavky. |
| --- | --- |

(35)

V článku 19a ods. 1 a v článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje, aby podniky do svojho vykazovania nefinančných informácií zahrnuli odkazy na sumy vykázané v ročnej účtovnej závierke a dodatočné vysvetlenia k nim. V uvedených článkoch sa však nevyžaduje, aby podniky v správe o hospodárení uviedli odkazy na iné informácie, ani aby k týmto informáciám pripojili dodatočné vysvetlenia. V súčasnosti teda chýba konzistentnosť medzi vykazovanými nefinančnými informáciami a ostatnými informáciami zverejnenými v správe o hospodárení. V tejto súvislosti je potrebné stanoviť jasné požiadavky.

| (36) | V článku 19a ods. 1 a v článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje, aby podniky poskytli jasné a odôvodnené vysvetlenie, prečo neuplatňujú politiky v súvislosti s jednou alebo viacerými záležitosťami uvedenými v týchto článkoch, ak ich podnik neuplatňuje. Rôzne zaobchádzanie so zverejňovanými informáciami o politikách, ktoré môžu mať podniky, v porovnaní s ostatnými oblasťami vykazovania zahrnutými v uvedených článkoch, vyvolalo nejasnosti medzi vykazujúcimi podnikmi a neprispelo k zlepšeniu kvality vykazovaných informácií. Preto v uvedenej smernici netreba zachovať takéto rozdielne zaobchádzanie s politikami. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa malo určiť, ktoré informácie je potrebné zverejniť v súvislosti s každou oblasťou vykazovania uvedenou v článkoch 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ zmenenej touto pozmeňujúcou smernicou. |
| --- | --- |

(36)

V článku 19a ods. 1 a v článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje, aby podniky poskytli jasné a odôvodnené vysvetlenie, prečo neuplatňujú politiky v súvislosti s jednou alebo viacerými záležitosťami uvedenými v týchto článkoch, ak ich podnik neuplatňuje. Rôzne zaobchádzanie so zverejňovanými informáciami o politikách, ktoré môžu mať podniky, v porovnaní s ostatnými oblasťami vykazovania zahrnutými v uvedených článkoch, vyvolalo nejasnosti medzi vykazujúcimi podnikmi a neprispelo k zlepšeniu kvality vykazovaných informácií. Preto v uvedenej smernici netreba zachovať takéto rozdielne zaobchádzanie s politikami. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa malo určiť, ktoré informácie je potrebné zverejniť v súvislosti s každou oblasťou vykazovania uvedenou v článkoch 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ zmenenej touto pozmeňujúcou smernicou.

| (37) | Podniky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 19a ods. 1 a článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ, môžu vychádzať z vnútroštátnych rámcov, rámcov Únie alebo medzinárodných rámcov vykazovania, a v takom prípade musia špecifikovať, z ktorých rámcov vychádzali. V smernici 2013/34/EÚ sa však od podnikov nevyžaduje, aby používali spoločný rámec alebo štandard vykazovania, a podnikom to nebráni v tom, aby sa rozhodli, že nebudú používať žiadny rámec alebo štandardy vykazovania. Ako sa vyžaduje v článku 2 smernice 2014/95/EÚ, Komisia 5. júla 2017 prijala oznámenie s názvom „Usmernenia k zverejňovaniu nefinančných informácií (metodika zverejňovania nefinančných informácií)“ (ďalej len „usmernenia k vykazovaniu nefinančných informácií“), v ktorom sa stanovujú nezáväzné usmernenia pre podniky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice.
  Komisia 17. júna 2019 prijala svoje usmernenia k vykazovaniu informácií týkajúcich sa klímy, ktoré obsahujú dodatočné usmernenia, najmä o vykazovaní informácií týkajúcich sa klímy. V uvedených usmerneniach k vykazovaniu informácií týkajúcich sa klímy boli výslovne zahrnuté odporúčania osobitnej skupiny pre finančné informácie súvisiace s klímou. Dostupné dôkazy naznačujú, že usmernenia k vykazovaniu nefinančných informácií nemali významný vplyv na kvalitu vykazovania nefinančných informácií podnikmi patriacimi do rozsahu pôsobnosti článkov 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ. Dobrovoľný charakter usmernení znamená, že podniky sa môžu slobodne rozhodnúť, či ich budú uplatňovať alebo nie. Usmernenia samy osebe preto nemôžu zabezpečiť porovnateľnosť informácií zverejnených rôznymi podnikmi alebo zverejnenie všetkých informácií, ktoré používatelia uvedených informácií považujú za relevantné. Preto sú potrebné povinné spoločné štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti s cieľom zabezpečiť, aby boli informácie porovnateľné a aby sa zverejňovali všetky relevantné informácie. Na základe zásady dvojitej významnosti by štandardy mali zahŕňať všetky informácie, ktoré sú významné pre používateľov uvedených informácií. Spoločné štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti sú potrebné aj na umožnenie uistenia a digitalizácie vykazovania informácií o udržateľnosti a na uľahčenie dohľadu nad nimi a ich presadzovanie.
  Vypracovanie záväzných spoločných štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti je nevyhnutné na dosiahnutie situácie, v ktorej budú mať informácie o udržateľnosti porovnateľný status s finančnými informáciami. Prijatím štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prostredníctvom delegovaných aktov by sa zabezpečilo harmonizované vykazovanie informácií o udržateľnosti v celej Únii. Podnik by bol preto v súlade s požiadavkami na vykazovanie informácií o udržateľnosti smernice 2013/34/EÚ tým, že by vykazoval informácie v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. Pri vymedzovaní takýchto štandardov je nevyhnutné v čo najväčšej miere náležite zohľadniť hlavné štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti používané na celom svete, pričom sa neznižuje ambícia tejto pozmeňujúcej smernice a delegovaných aktov prijatých na jej základe. |
| --- | --- |

(37)

Podniky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 19a ods. 1 a článku 29a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ, môžu vychádzať z vnútroštátnych rámcov, rámcov Únie alebo medzinárodných rámcov vykazovania, a v takom prípade musia špecifikovať, z ktorých rámcov vychádzali. V smernici 2013/34/EÚ sa však od podnikov nevyžaduje, aby používali spoločný rámec alebo štandard vykazovania, a podnikom to nebráni v tom, aby sa rozhodli, že nebudú používať žiadny rámec alebo štandardy vykazovania. Ako sa vyžaduje v článku 2 smernice 2014/95/EÚ, Komisia 5. júla 2017 prijala oznámenie s názvom „Usmernenia k zverejňovaniu nefinančných informácií (metodika zverejňovania nefinančných informácií)“ (ďalej len „usmernenia k vykazovaniu nefinančných informácií“), v ktorom sa stanovujú nezáväzné usmernenia pre podniky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice.

Komisia 17. júna 2019 prijala svoje usmernenia k vykazovaniu informácií týkajúcich sa klímy, ktoré obsahujú dodatočné usmernenia, najmä o vykazovaní informácií týkajúcich sa klímy. V uvedených usmerneniach k vykazovaniu informácií týkajúcich sa klímy boli výslovne zahrnuté odporúčania osobitnej skupiny pre finančné informácie súvisiace s klímou. Dostupné dôkazy naznačujú, že usmernenia k vykazovaniu nefinančných informácií nemali významný vplyv na kvalitu vykazovania nefinančných informácií podnikmi patriacimi do rozsahu pôsobnosti článkov 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ. Dobrovoľný charakter usmernení znamená, že podniky sa môžu slobodne rozhodnúť, či ich budú uplatňovať alebo nie. Usmernenia samy osebe preto nemôžu zabezpečiť porovnateľnosť informácií zverejnených rôznymi podnikmi alebo zverejnenie všetkých informácií, ktoré používatelia uvedených informácií považujú za relevantné. Preto sú potrebné povinné spoločné štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti s cieľom zabezpečiť, aby boli informácie porovnateľné a aby sa zverejňovali všetky relevantné informácie. Na základe zásady dvojitej významnosti by štandardy mali zahŕňať všetky informácie, ktoré sú významné pre používateľov uvedených informácií. Spoločné štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti sú potrebné aj na umožnenie uistenia a digitalizácie vykazovania informácií o udržateľnosti a na uľahčenie dohľadu nad nimi a ich presadzovanie.

Vypracovanie záväzných spoločných štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti je nevyhnutné na dosiahnutie situácie, v ktorej budú mať informácie o udržateľnosti porovnateľný status s finančnými informáciami. Prijatím štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prostredníctvom delegovaných aktov by sa zabezpečilo harmonizované vykazovanie informácií o udržateľnosti v celej Únii. Podnik by bol preto v súlade s požiadavkami na vykazovanie informácií o udržateľnosti smernice 2013/34/EÚ tým, že by vykazoval informácie v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. Pri vymedzovaní takýchto štandardov je nevyhnutné v čo najväčšej miere náležite zohľadniť hlavné štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti používané na celom svete, pričom sa neznižuje ambícia tejto pozmeňujúcej smernice a delegovaných aktov prijatých na jej základe.

| (38) | Žiadny existujúci štandard ani rámec sám osebe nespĺňa potreby Únie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Je potrebné, aby informácie požadované smernicou 2013/34/EÚ zahŕňali informácie relevantné z každého hľadiska významnosti, pokrývali všetky aspekty udržateľnosti a aby v prípade potreby boli zosúladené s inými povinnosťami podľa práva Únie týkajúcimi sa zverejňovania informácií o udržateľnosti vrátane povinností stanovených v nariadeniach (EÚ) 2019/2088 a (EÚ) 2020/852. Štandardy povinného vykazovania informácií o udržateľnosti pre podniky Únie musia byť okrem toho primerané úrovni ambícií zelenej dohody a cieľa Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, ako aj strednodobým cieľom podľa nariadenia (EÚ) 2021/1119. Preto je potrebné splnomocniť Komisiu na prijímanie štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii s možnosťou ich rýchleho prijatia a zabezpečenia, aby bol obsah uvedených štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti v súlade s potrebami Únie. |
| --- | --- |

(38)

Žiadny existujúci štandard ani rámec sám osebe nespĺňa potreby Únie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Je potrebné, aby informácie požadované smernicou 2013/34/EÚ zahŕňali informácie relevantné z každého hľadiska významnosti, pokrývali všetky aspekty udržateľnosti a aby v prípade potreby boli zosúladené s inými povinnosťami podľa práva Únie týkajúcimi sa zverejňovania informácií o udržateľnosti vrátane povinností stanovených v nariadeniach (EÚ) 2019/2088 a (EÚ) 2020/852. Štandardy povinného vykazovania informácií o udržateľnosti pre podniky Únie musia byť okrem toho primerané úrovni ambícií zelenej dohody a cieľa Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, ako aj strednodobým cieľom podľa nariadenia (EÚ) 2021/1119. Preto je potrebné splnomocniť Komisiu na prijímanie štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii s možnosťou ich rýchleho prijatia a zabezpečenia, aby bol obsah uvedených štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti v súlade s potrebami Únie.

| (39) | Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo (ďalej len „EFRAG“) je neziskové združenie zriadené podľa belgického práva, ktoré slúži verejnému záujmu, a to poskytovaním poradenstva Komisii pri schvaľovaní medzinárodných štandardov finančného výkazníctva. Skupina EFRAG si vytvorila povesť európskeho centra odborných znalostí v oblasti podnikového výkazníctva a má dobré postavenie na to, aby posilňovala koordináciu medzi štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii a medzinárodnými iniciatívami, ktorých cieľom je vypracovať štandardy, ktoré sú jednotné na celom svete. Pracovná skupina s viacerými zainteresovanými stranami zriadená skupinou EFRAG uverejnila v marci 2021 odporúčania týkajúce sa možného vypracovania štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti pre Úniu. Uvedené odporúčania obsahujú návrhy na vypracovanie uceleného a komplexného súboru štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, ktorý by sa vzťahoval na všetky aspekty udržateľnosti z hľadiska dvojitej významnosti. Uvedené odporúčania obsahujú aj podrobný plán vypracovania takýchto štandardov a návrhy na vzájomne sa posilňujúcu spoluprácu medzi globálnymi iniciatívami stanovovania štandardov a iniciatívami Únie v oblasti stanovovania štandardov. V marci 2021 uverejnil predseda rady skupiny EFRAG odporúčania týkajúce sa možných zmien správy a riadenia skupiny EFRAG pre prípad, ak by sa od nej požadovalo vypracovanie technického poradenstva týkajúceho sa štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti. Odporúčania predsedu rady skupiny EFRAG zahŕňajú vytvorenie nového piliera vykazovania informácií o udržateľnosti v rámci skupiny EFRAG bez toho, aby sa výrazne upravil existujúci pilier finančného výkazníctva. Valné zhromaždenie skupiny EFRAG vymenovalo v marci 2022 členov novovytvorenej rady skupiny EFRAG pre vykazovanie informácií o udržateľnosti. Pri prijímaní štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti by Komisia mala zohľadniť technické poradenstvo, ktoré vypracuje skupina EFRAG.
  S cieľom zabezpečiť štandardy vysokej kvality, ktoré prispievajú k európskemu verejnému blahu a spĺňajú potreby podnikov a používateľov oznamovaných informácií, by skupina EFRAG mala mať dostatočné verejné financovanie na zabezpečenie svojej nezávislosti. Jej technické poradenstvo by sa malo vypracúvať náležitým a riadnym postupom, pod verejným dohľadom a s transparentnosťou a malo by sa zakladať na odborných znalostiach vyváženého zastúpenia príslušných zainteresovaných strán vrátane podnikov, investorov, organizácií občianskej spoločnosti a odborových zväzov a mali by ho sprevádzať analýzy nákladov a prínosov. Účasť na práci skupiny EFRAG na technickej úrovni by mala byť podmienená odbornými znalosťami v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a nemala by byť podmienená žiadnym finančným príspevkom, a to bez toho, aby tým bola dotknutá účasť verejných orgánov a vnútroštátnych normalizačných organizácií na tejto práci. Mal by sa zaručiť transparentný proces zabraňujúci konfliktom záujmov. V záujme zabezpečenia toho, aby štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii zohľadňovali názory členských štátov, by sa Komisia pred prijatím týchto štandardov mala poradiť so skupinou expertov členských štátov pre udržateľné financovanie uvedenou v nariadení (EÚ) 2020/852 (ďalej len „skupina expertov členských štátov pre udržateľné financovanie“) a s Výborom pre účtovné predpisy uvedeným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (23) (ďalej len „Výbor pre účtovné predpisy“), čo sa týka technického poradenstva skupiny EFRAG.
  Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“), Európsky orgán pre bankovníctvo (ďalej len „EBA“) a Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (ďalej len „EIOPA“) zohrávajú úlohu pri vypracúvaní regulačných technických predpisov podľa nariadenia (EÚ) 2019/2088 a je potrebné, aby existoval súlad medzi týmito regulačnými technickými predpismi a štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (24) orgán ESMA zohráva úlohu aj pri podpore konvergencie v oblasti dohľadu pri presadzovaní podnikového výkazníctva emitentmi, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii a od ktorých sa bude vyžadovať vykazovanie v súlade s týmito štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. Orgány ESMA, EBA a EIOPA by preto mali mať povinnosť poskytnúť stanovisko k technickému poradenstvu skupiny EFRAG. Takéto stanoviská by sa mali poskytnúť do dvoch mesiacov od dátumu prijatia žiadosti Komisie. Komisia by navyše mala konzultovať s Európskou environmentálnou agentúrou, Agentúrou Európskej únie pre základné práva, ECB, Výborom európskych orgánov pre dohľad nad výkonom auditu (ďalej len „CEAOB“) a platformou pre udržateľné financovanie s cieľom zabezpečiť, aby štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti boli v súlade s príslušnou politikou a právom Únie. Ak sa ktorýkoľvek z uvedených subjektov rozhodne predložiť stanovisko, mal by ho predložiť do dvoch mesiacov od dátumu konzultácie s Komisiou. |
| --- | --- |

(39)

Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo (ďalej len „EFRAG“) je neziskové združenie zriadené podľa belgického práva, ktoré slúži verejnému záujmu, a to poskytovaním poradenstva Komisii pri schvaľovaní medzinárodných štandardov finančného výkazníctva. Skupina EFRAG si vytvorila povesť európskeho centra odborných znalostí v oblasti podnikového výkazníctva a má dobré postavenie na to, aby posilňovala koordináciu medzi štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii a medzinárodnými iniciatívami, ktorých cieľom je vypracovať štandardy, ktoré sú jednotné na celom svete. Pracovná skupina s viacerými zainteresovanými stranami zriadená skupinou EFRAG uverejnila v marci 2021 odporúčania týkajúce sa možného vypracovania štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti pre Úniu. Uvedené odporúčania obsahujú návrhy na vypracovanie uceleného a komplexného súboru štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, ktorý by sa vzťahoval na všetky aspekty udržateľnosti z hľadiska dvojitej významnosti. Uvedené odporúčania obsahujú aj podrobný plán vypracovania takýchto štandardov a návrhy na vzájomne sa posilňujúcu spoluprácu medzi globálnymi iniciatívami stanovovania štandardov a iniciatívami Únie v oblasti stanovovania štandardov. V marci 2021 uverejnil predseda rady skupiny EFRAG odporúčania týkajúce sa možných zmien správy a riadenia skupiny EFRAG pre prípad, ak by sa od nej požadovalo vypracovanie technického poradenstva týkajúceho sa štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti. Odporúčania predsedu rady skupiny EFRAG zahŕňajú vytvorenie nového piliera vykazovania informácií o udržateľnosti v rámci skupiny EFRAG bez toho, aby sa výrazne upravil existujúci pilier finančného výkazníctva. Valné zhromaždenie skupiny EFRAG vymenovalo v marci 2022 členov novovytvorenej rady skupiny EFRAG pre vykazovanie informácií o udržateľnosti. Pri prijímaní štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti by Komisia mala zohľadniť technické poradenstvo, ktoré vypracuje skupina EFRAG.

S cieľom zabezpečiť štandardy vysokej kvality, ktoré prispievajú k európskemu verejnému blahu a spĺňajú potreby podnikov a používateľov oznamovaných informácií, by skupina EFRAG mala mať dostatočné verejné financovanie na zabezpečenie svojej nezávislosti. Jej technické poradenstvo by sa malo vypracúvať náležitým a riadnym postupom, pod verejným dohľadom a s transparentnosťou a malo by sa zakladať na odborných znalostiach vyváženého zastúpenia príslušných zainteresovaných strán vrátane podnikov, investorov, organizácií občianskej spoločnosti a odborových zväzov a mali by ho sprevádzať analýzy nákladov a prínosov. Účasť na práci skupiny EFRAG na technickej úrovni by mala byť podmienená odbornými znalosťami v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a nemala by byť podmienená žiadnym finančným príspevkom, a to bez toho, aby tým bola dotknutá účasť verejných orgánov a vnútroštátnych normalizačných organizácií na tejto práci. Mal by sa zaručiť transparentný proces zabraňujúci konfliktom záujmov. V záujme zabezpečenia toho, aby štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii zohľadňovali názory členských štátov, by sa Komisia pred prijatím týchto štandardov mala poradiť so skupinou expertov členských štátov pre udržateľné financovanie uvedenou v nariadení (EÚ) 2020/852 (ďalej len „skupina expertov členských štátov pre udržateľné financovanie“) a s Výborom pre účtovné predpisy uvedeným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (23) (ďalej len „Výbor pre účtovné predpisy“), čo sa týka technického poradenstva skupiny EFRAG.

Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“), Európsky orgán pre bankovníctvo (ďalej len „EBA“) a Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (ďalej len „EIOPA“) zohrávajú úlohu pri vypracúvaní regulačných technických predpisov podľa nariadenia (EÚ) 2019/2088 a je potrebné, aby existoval súlad medzi týmito regulačnými technickými predpismi a štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (24) orgán ESMA zohráva úlohu aj pri podpore konvergencie v oblasti dohľadu pri presadzovaní podnikového výkazníctva emitentmi, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii a od ktorých sa bude vyžadovať vykazovanie v súlade s týmito štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. Orgány ESMA, EBA a EIOPA by preto mali mať povinnosť poskytnúť stanovisko k technickému poradenstvu skupiny EFRAG. Takéto stanoviská by sa mali poskytnúť do dvoch mesiacov od dátumu prijatia žiadosti Komisie. Komisia by navyše mala konzultovať s Európskou environmentálnou agentúrou, Agentúrou Európskej únie pre základné práva, ECB, Výborom európskych orgánov pre dohľad nad výkonom auditu (ďalej len „CEAOB“) a platformou pre udržateľné financovanie s cieľom zabezpečiť, aby štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti boli v súlade s príslušnou politikou a právom Únie. Ak sa ktorýkoľvek z uvedených subjektov rozhodne predložiť stanovisko, mal by ho predložiť do dvoch mesiacov od dátumu konzultácie s Komisiou.

| (40) | S cieľom podporiť demokratickú kontrolu, preskúmanie a transparentnosť by Komisia mala aspoň raz ročne konzultovať s Európskym parlamentom a so skupinou expertov členských štátov pre udržateľné financovanie a zároveň s Výborom pre účtovné predpisy o pracovnom programe skupiny EFRAG, pokiaľ ide o vypracúvanie štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(40)

S cieľom podporiť demokratickú kontrolu, preskúmanie a transparentnosť by Komisia mala aspoň raz ročne konzultovať s Európskym parlamentom a so skupinou expertov členských štátov pre udržateľné financovanie a zároveň s Výborom pre účtovné predpisy o pracovnom programe skupiny EFRAG, pokiaľ ide o vypracúvanie štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti.

| (41) | Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali byť v súlade s ostatnými právnymi predpismi Únie. Tieto štandardy by sa mali predovšetkým zosúladiť s požiadavkami na zverejňovanie informácií stanovenými v nariadení (EÚ) 2019/2088 a mali by zohľadňovať základné ukazovatele a metodiky stanovené v rôznych delegovaných aktoch prijatých podľa nariadenia (EÚ) 2020/852, požiadavky na zverejňovanie informácií vzťahujúce sa na správcov referenčných hodnôt podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 (25), minimálne štandardy na vytvorenie referenčných hodnôt Únie pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčné hodnoty Únie v súlade s Parížskou dohodou, ako aj prácu, ktorú uskutočnil orgán EBA pri vykonávaní požiadaviek piliera III na zverejňovanie informácií podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
  Štandardy by mali zohľadňovať právo Únie v oblasti životného prostredia vrátane nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (26) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (27) a mali by zohľadňovať odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ (28) spolu s jeho prílohami a ich aktualizácie. Zohľadniť by sa mali aj iné príslušné právne predpisy Únie vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (29) a iné požiadavky stanovené v práve Únie pre podniky, pokiaľ ide o povinnosti riaditeľov a náležitú starostlivosť. |
| --- | --- |

(41)

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali byť v súlade s ostatnými právnymi predpismi Únie. Tieto štandardy by sa mali predovšetkým zosúladiť s požiadavkami na zverejňovanie informácií stanovenými v nariadení (EÚ) 2019/2088 a mali by zohľadňovať základné ukazovatele a metodiky stanovené v rôznych delegovaných aktoch prijatých podľa nariadenia (EÚ) 2020/852, požiadavky na zverejňovanie informácií vzťahujúce sa na správcov referenčných hodnôt podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 (25), minimálne štandardy na vytvorenie referenčných hodnôt Únie pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčné hodnoty Únie v súlade s Parížskou dohodou, ako aj prácu, ktorú uskutočnil orgán EBA pri vykonávaní požiadaviek piliera III na zverejňovanie informácií podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Štandardy by mali zohľadňovať právo Únie v oblasti životného prostredia vrátane nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (26) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (27) a mali by zohľadňovať odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ (28) spolu s jeho prílohami a ich aktualizácie. Zohľadniť by sa mali aj iné príslušné právne predpisy Únie vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (29) a iné požiadavky stanovené v práve Únie pre podniky, pokiaľ ide o povinnosti riaditeľov a náležitú starostlivosť.

| (42) | Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali zohľadňovať usmernenia k vykazovaniu nefinančných informácií a usmernenia k vykazovaniu informácií týkajúcich sa klímy. Mali by zohľadňovať aj iné požiadavky na vykazovanie informácií uvedené v smernici 2013/34/EÚ, ktoré priamo nesúvisia s udržateľnosťou, s cieľom poskytnúť používateľom vykazovaných informácií lepšie pochopenie vývoja, výkonnosti, pozície a vplyvu podniku tým, že sa maximalizujú prepojenia medzi informáciami o udržateľnosti a inými informáciami vykazovanými v súlade so smernicou 2013/34/EÚ. |
| --- | --- |

(42)

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali zohľadňovať usmernenia k vykazovaniu nefinančných informácií a usmernenia k vykazovaniu informácií týkajúcich sa klímy. Mali by zohľadňovať aj iné požiadavky na vykazovanie informácií uvedené v smernici 2013/34/EÚ, ktoré priamo nesúvisia s udržateľnosťou, s cieľom poskytnúť používateľom vykazovaných informácií lepšie pochopenie vývoja, výkonnosti, pozície a vplyvu podniku tým, že sa maximalizujú prepojenia medzi informáciami o udržateľnosti a inými informáciami vykazovanými v súlade so smernicou 2013/34/EÚ.

| (43) | Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali byť primerané a nemali by predstavovať zbytočnú administratívnu záťaž pre spoločnosti, ktoré sú povinné ich používať. V záujme minimalizovania narušovania podnikov, ktoré už vykazujú informácie o udržateľnosti, by štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti mali v relevantných prípadoch zohľadňovať existujúce štandardy a rámce týkajúce sa vykazovania a účtovníctva v oblasti udržateľnosti. Medzi takéto existujúce štandardy a rámce patrí Global Reporting Initiative, Rada pre udržateľnosť účtovných štandardov, Medzinárodná rada pre integrované podávanie správ, Rada pre medzinárodné účtovné štandardy, pracovná skupina pre finančné informácie súvisiace s klímou, Rada pre štandardy zverejňovania uhlíkových emisií a CDP, predtým známy ako projekt zverejňovania uhlíkových emisií.
  Štandardy Únie by mali zohľadňovať všetky štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti vypracované pod záštitou Nadácie pre medzinárodné štandardy finančného výkazníctva. V záujme predídenia zbytočnej regulačnej fragmentácii, ktorá by mohla mať negatívne dôsledky pre podniky pôsobiace na celom svete, by štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii mali prispieť k procesu zbližovania štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti na celosvetovej úrovni podporou práce Rady pre medzinárodné štandardy udržateľnosti (ďalej len „ISSB“ - International Sustainability Standards Board). Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii by mali znížiť riziko nejednotných požiadaviek na vykazovanie pre podniky, ktoré pôsobia na celom svete, a to integráciou obsahu globálnych základných štandardov, ktoré má vypracovať ISSB, pokiaľ je obsah týchto základných štandardov v súlade s právnym rámcom Únie a cieľmi zelenej dohody. |
| --- | --- |

(43)

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali byť primerané a nemali by predstavovať zbytočnú administratívnu záťaž pre spoločnosti, ktoré sú povinné ich používať. V záujme minimalizovania narušovania podnikov, ktoré už vykazujú informácie o udržateľnosti, by štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti mali v relevantných prípadoch zohľadňovať existujúce štandardy a rámce týkajúce sa vykazovania a účtovníctva v oblasti udržateľnosti. Medzi takéto existujúce štandardy a rámce patrí Global Reporting Initiative, Rada pre udržateľnosť účtovných štandardov, Medzinárodná rada pre integrované podávanie správ, Rada pre medzinárodné účtovné štandardy, pracovná skupina pre finančné informácie súvisiace s klímou, Rada pre štandardy zverejňovania uhlíkových emisií a CDP, predtým známy ako projekt zverejňovania uhlíkových emisií.

Štandardy Únie by mali zohľadňovať všetky štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti vypracované pod záštitou Nadácie pre medzinárodné štandardy finančného výkazníctva. V záujme predídenia zbytočnej regulačnej fragmentácii, ktorá by mohla mať negatívne dôsledky pre podniky pôsobiace na celom svete, by štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii mali prispieť k procesu zbližovania štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti na celosvetovej úrovni podporou práce Rady pre medzinárodné štandardy udržateľnosti (ďalej len „ISSB“ - International Sustainability Standards Board). Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii by mali znížiť riziko nejednotných požiadaviek na vykazovanie pre podniky, ktoré pôsobia na celom svete, a to integráciou obsahu globálnych základných štandardov, ktoré má vypracovať ISSB, pokiaľ je obsah týchto základných štandardov v súlade s právnym rámcom Únie a cieľmi zelenej dohody.

| (44) | Komisia sa v zelenej dohode zaviazala podporovať podniky a iné zainteresované strany pri vypracúvaní štandardizovaných postupov účtovania prírodného kapitálu v rámci Únie a na medzinárodnej úrovni s cieľom zabezpečiť primerané riadenie environmentálnych rizík a príležitostí na zmiernenie zmeny klímy a znížiť súvisiace transakčné náklady.
  Transparentný projekt sponzorovaný v rámci Programu pre životné prostredie a ochranu klímy (programu LIFE) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/783 (30) vyvíja prvú metodiku účtovania prírodného kapitálu, ktorá uľahčí porovnávanie existujúcich metód a zvýši ich transparentnosť a zároveň pre spoločnosti zníži prahovú hodnotu na prijímanie a používanie systémov na zabezpečenie odolnosti ich podnikania voči budúcim zmenám. Dôležitým odkazom v oblasti účtovania prírodného kapitálu je aj Protokol prírodného kapitálu. Aj keď metódy účtovania prírodného kapitálu slúžia hlavne na posilnenie vnútorných riadiacich rozhodnutí, mali by sa náležite zohľadniť pri stanovovaní štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti. Niektoré metódy účtovania prírodného kapitálu sú zamerané na priradenie peňažnej hodnoty environmentálnym vplyvom činností spoločností, čo môže používateľom informácií o udržateľnosti pomôcť lepšie pochopiť takéto vplyvy. Preto je vhodné, aby štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti mohli zahŕňať peňažne vyjadrené ukazovatele vplyvov na udržateľnosť, ak sa to považuje za potrebné. |
| --- | --- |

(44)

Komisia sa v zelenej dohode zaviazala podporovať podniky a iné zainteresované strany pri vypracúvaní štandardizovaných postupov účtovania prírodného kapitálu v rámci Únie a na medzinárodnej úrovni s cieľom zabezpečiť primerané riadenie environmentálnych rizík a príležitostí na zmiernenie zmeny klímy a znížiť súvisiace transakčné náklady.

Transparentný projekt sponzorovaný v rámci Programu pre životné prostredie a ochranu klímy (programu LIFE) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/783 (30) vyvíja prvú metodiku účtovania prírodného kapitálu, ktorá uľahčí porovnávanie existujúcich metód a zvýši ich transparentnosť a zároveň pre spoločnosti zníži prahovú hodnotu na prijímanie a používanie systémov na zabezpečenie odolnosti ich podnikania voči budúcim zmenám. Dôležitým odkazom v oblasti účtovania prírodného kapitálu je aj Protokol prírodného kapitálu. Aj keď metódy účtovania prírodného kapitálu slúžia hlavne na posilnenie vnútorných riadiacich rozhodnutí, mali by sa náležite zohľadniť pri stanovovaní štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti. Niektoré metódy účtovania prírodného kapitálu sú zamerané na priradenie peňažnej hodnoty environmentálnym vplyvom činností spoločností, čo môže používateľom informácií o udržateľnosti pomôcť lepšie pochopiť takéto vplyvy. Preto je vhodné, aby štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti mohli zahŕňať peňažne vyjadrené ukazovatele vplyvov na udržateľnosť, ak sa to považuje za potrebné.

| (45) | Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali zohľadňovať aj medzinárodne uznávané zásady a rámce týkajúce sa zodpovedného správania podnikov, sociálnej zodpovednosti podnikov a udržateľného rozvoja vrátane cieľov v oblasti udržateľného rozvoja, hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, usmernení OECD pre nadnárodné podniky, usmernení OECD o náležitej starostlivosti v oblasti zodpovedného správania podnikov a súvisiacich odvetvových usmernení, globálneho paktu, Tripartitnej deklarácie Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky, normy ISO 26000 o sociálnej zodpovednosti a zásad OSN pre zodpovedné investície. |
| --- | --- |

(45)

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali zohľadňovať aj medzinárodne uznávané zásady a rámce týkajúce sa zodpovedného správania podnikov, sociálnej zodpovednosti podnikov a udržateľného rozvoja vrátane cieľov v oblasti udržateľného rozvoja, hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, usmernení OECD pre nadnárodné podniky, usmernení OECD o náležitej starostlivosti v oblasti zodpovedného správania podnikov a súvisiacich odvetvových usmernení, globálneho paktu, Tripartitnej deklarácie Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky, normy ISO 26000 o sociálnej zodpovednosti a zásad OSN pre zodpovedné investície.

| (46) | Malo by sa zabezpečiť, aby informácie vykazované podnikmi v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti spĺňali potreby používateľov a aby pre podniky vykazujúce informácie a subjekty, ktoré sú nepriamo ovplyvnené ako súčasť hodnotového reťazca týchto podnikov, nevytvárali nadmernú záťaž z hľadiska úsilia a nákladov. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa preto mali bližšie určiť informácie, ktoré majú podniky zverejňovať o všetkých hlavných environmentálnych faktoroch vrátane ich vplyvov a závislosti od klímy, ovzdušia, pôdy, vody a biodiverzity. V nariadení (EÚ) 2020/852 sa uvádza klasifikácia environmentálnych cieľov Únie.
  Z dôvodu súladu je vhodné použiť podobnú klasifikáciu na identifikáciu environmentálnych faktorov, ktoré by sa mali riešiť štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa mali zvažovať a bližšie určovať všetky geografické alebo iné kontextové informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať s cieľom poskytovať pochopenie ich hlavných vplyvov na aspekty udržateľnosti a hlavných rizík pre podnik vyplývajúcich z aspektov udržateľnosti. Pri špecifikovaní informácií o environmentálnych faktoroch, ktoré majú podniky zverejňovať, by sa mal zabezpečiť súlad s vymedzeniami pojmov v článku 2 nariadenia (EÚ) 2020/852 a požiadavkami na vykazovanie uvedenými v článku 8 uvedeného nariadenia a delegovaných aktoch prijatých podľa uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(46)

Malo by sa zabezpečiť, aby informácie vykazované podnikmi v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti spĺňali potreby používateľov a aby pre podniky vykazujúce informácie a subjekty, ktoré sú nepriamo ovplyvnené ako súčasť hodnotového reťazca týchto podnikov, nevytvárali nadmernú záťaž z hľadiska úsilia a nákladov. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa preto mali bližšie určiť informácie, ktoré majú podniky zverejňovať o všetkých hlavných environmentálnych faktoroch vrátane ich vplyvov a závislosti od klímy, ovzdušia, pôdy, vody a biodiverzity. V nariadení (EÚ) 2020/852 sa uvádza klasifikácia environmentálnych cieľov Únie.

Z dôvodu súladu je vhodné použiť podobnú klasifikáciu na identifikáciu environmentálnych faktorov, ktoré by sa mali riešiť štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa mali zvažovať a bližšie určovať všetky geografické alebo iné kontextové informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať s cieľom poskytovať pochopenie ich hlavných vplyvov na aspekty udržateľnosti a hlavných rizík pre podnik vyplývajúcich z aspektov udržateľnosti. Pri špecifikovaní informácií o environmentálnych faktoroch, ktoré majú podniky zverejňovať, by sa mal zabezpečiť súlad s vymedzeniami pojmov v článku 2 nariadenia (EÚ) 2020/852 a požiadavkami na vykazovanie uvedenými v článku 8 uvedeného nariadenia a delegovaných aktoch prijatých podľa uvedeného nariadenia.

| (47) | Pokiaľ ide o informácie súvisiace s klímou, používatelia majú záujem vedieť o fyzických rizikách podnikov, ich rizikách spojených s prechodom a o ich odolnosti, pokiaľ ide o rôzne klimatické scenáre, a plánoch prispôsobiť sa rôznym klimatickým scenárom a plánoch prispôsobiť sa cieľu klimatickej neutrality Únie do roku 2050. Majú záujem aj o úroveň a rozsah emisií a odstraňovania skleníkových plynov pripisovaných podniku vrátane rozsahu, v akom podnik používa kompenzácie, spolu so zdrojom týchto kompenzácií. Dosiahnutie klimaticky neutrálneho hospodárstva si vyžaduje zosúladenie účtovania emisií skleníkových plynov a kompenzačných noriem. Používatelia potrebujú spoľahlivé informácie o kompenzáciách, ktoré riešia obavy týkajúce sa možného dvojitého započítania a nadhodnocovania, vzhľadom na riziká pre dosiahnutie cieľov súvisiacich s klímou, ktoré môže spôsobiť dvojité započítanie a nadhodnocovanie. Používatelia sa zaujímajú aj o to, aké úsilie spoločnosti vynakladajú na účinné zníženie absolútnych emisií skleníkových plynov v rámci svojich stratégií zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, a to aj emisií rozsahu 1, rozsahu 2 a v relevantných prípadoch aj rozsahu 3.
  Pokiaľ ide o emisie rozsahu 3, prioritou pre používateľov je získať informácie o tom, ktoré kategórie rozsahu 3 sú v prípade podniku významné, a o emisiách v každej z týchto kategórií rozsahu 3. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa preto mali bližšie určiť informácie, ktoré by podniky mali v súvislosti s takýmito aspektmi vykazovať. |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o informácie súvisiace s klímou, používatelia majú záujem vedieť o fyzických rizikách podnikov, ich rizikách spojených s prechodom a o ich odolnosti, pokiaľ ide o rôzne klimatické scenáre, a plánoch prispôsobiť sa rôznym klimatickým scenárom a plánoch prispôsobiť sa cieľu klimatickej neutrality Únie do roku 2050. Majú záujem aj o úroveň a rozsah emisií a odstraňovania skleníkových plynov pripisovaných podniku vrátane rozsahu, v akom podnik používa kompenzácie, spolu so zdrojom týchto kompenzácií. Dosiahnutie klimaticky neutrálneho hospodárstva si vyžaduje zosúladenie účtovania emisií skleníkových plynov a kompenzačných noriem. Používatelia potrebujú spoľahlivé informácie o kompenzáciách, ktoré riešia obavy týkajúce sa možného dvojitého započítania a nadhodnocovania, vzhľadom na riziká pre dosiahnutie cieľov súvisiacich s klímou, ktoré môže spôsobiť dvojité započítanie a nadhodnocovanie. Používatelia sa zaujímajú aj o to, aké úsilie spoločnosti vynakladajú na účinné zníženie absolútnych emisií skleníkových plynov v rámci svojich stratégií zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, a to aj emisií rozsahu 1, rozsahu 2 a v relevantných prípadoch aj rozsahu 3.

Pokiaľ ide o emisie rozsahu 3, prioritou pre používateľov je získať informácie o tom, ktoré kategórie rozsahu 3 sú v prípade podniku významné, a o emisiách v každej z týchto kategórií rozsahu 3. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa preto mali bližšie určiť informácie, ktoré by podniky mali v súvislosti s takýmito aspektmi vykazovať.

| (48) | Dosiahnutie klimaticky neutrálneho a obehového hospodárstva bez difúzneho znečisťovania si vyžaduje plnú mobilizáciu všetkých hospodárskych odvetví. V tomto ohľade je kľúčové zníženie spotreby energie a zvýšenie energetickej efektívnosti, keďže energia sa využíva v dodávateľských reťazcoch. Energetické aspekty by sa preto mali náležite zohľadniť v štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti, najmä v súvislosti s environmentálnymi aspektmi vrátane aspektov súvisiacich s klímou. |
| --- | --- |

(48)

Dosiahnutie klimaticky neutrálneho a obehového hospodárstva bez difúzneho znečisťovania si vyžaduje plnú mobilizáciu všetkých hospodárskych odvetví. V tomto ohľade je kľúčové zníženie spotreby energie a zvýšenie energetickej efektívnosti, keďže energia sa využíva v dodávateľských reťazcoch. Energetické aspekty by sa preto mali náležite zohľadniť v štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti, najmä v súvislosti s environmentálnymi aspektmi vrátane aspektov súvisiacich s klímou.

| (49) | Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali špecifikovať informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať o sociálnych faktoroch vrátane pracovných podmienok, zapojenia sociálnych partnerov, kolektívneho vyjednávania, rovnosti, nediskriminácie, rozmanitosti a začleňovania a ľudských práv. Takéto informácie by mali zahŕňať vplyv podniku na ľudí vrátane zamestnancov a vplyv na ľudské zdravie. Informácie o ľudských právach, ktoré podniky zverejňujú, by mali v prípade potreby zahŕňať informácie o nútenej práci a detskej práci v ich hodnotových reťazcoch. Požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti týkajúce sa nútenej práce by nemali zbavovať verejné orgány ich zodpovednosti riešiť prostredníctvom obchodnej politiky a diplomatických prostriedkov dovoz tovaru vyrobeného v dôsledku porušovania ľudských práv vrátane nútenej práce. Podniky by preto mali mať možnosť vykázať informácie aj o možných rizikách a trendoch v oblasti zamestnanosti a príjmov.
  V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa zaoberajú sociálnymi faktormi, by sa mali špecifikovať informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať so zreteľom na zásady Európskeho piliera sociálnych práv, ktoré sú relevantné pre podniky, a to vrátane rovnakých príležitostí pre všetkých a pracovných podmienok. Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv prijatý Komisiou 4. marca 2021 vyzýva na prísnejšie požiadavky na podniky, aby podávali správy o sociálnych otázkach. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa mali špecifikovať aj informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať v súvislosti s ľudskými právami, základnými slobodami, demokratickými zásadami a normami stanovenými v Medzinárodnej listine ľudských práv a iných základných dohovoroch OSN o ľudských právach vrátane Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, Deklarácie OSN o právach pôvodného obyvateľstva, Dohovoru OSN o právach dieťaťa, Deklarácii MOP o základných zásadách a právach pri práci, základných dohovoroch MOP, Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Európskej sociálnej charte a Charte základných práv Európskej únie. Vykazovanie informácií o sociálnych faktoroch, ako aj o environmentálnych a správnych faktoroch by malo byť primerané rozsahu pôsobnosti a cieľom tejto pozmeňujúcej smernice. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú rodovej rovnosti a rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty, by sa mali okrem iného špecifikovať informácie, ktoré sa majú vykazovať o rodových rozdieloch v odmeňovaní, pričom sa zohľadní ďalšie príslušné právo Únie. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú zamestnanosti a začlenenia osôb so zdravotným postihnutím, by sa okrem iného mali špecifikovať informácie, ktoré sa majú vykazovať o opatreniach v oblasti prístupnosti, ktoré podnik prijal.
  Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú odbornej prípravy a rozvoja zručností, by mali okrem iného špecifikovať informácie, ktoré sa majú vykazovať o podiele a rozdelení zamestnancov, ktorí sa zúčastňujú na odbornej príprave. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú kolektívneho vyjednávania, by mali okrem iného špecifikovať informácie, ktoré sa majú zverejňovať o existencii zamestnaneckých rád, ako aj o existencii kolektívnych zmlúv a podiele zamestnancov, na ktorých sa takéto zmluvy vzťahujú. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú účasti zamestnancov, by mali okrem iného špecifikovať informácie, ktoré sa majú zverejňovať o účasti zamestnancov v správnych a dozorných radách. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú rozmanitosti, by mali okrem iného špecifikovať informácie, ktoré sa majú vykazovať o rodovej rozmanitosti vo vrcholovom manažmente a o počte členov nedostatočne zastúpeného pohlavia v ich riadiacich radách. |
| --- | --- |

(49)

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali špecifikovať informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať o sociálnych faktoroch vrátane pracovných podmienok, zapojenia sociálnych partnerov, kolektívneho vyjednávania, rovnosti, nediskriminácie, rozmanitosti a začleňovania a ľudských práv. Takéto informácie by mali zahŕňať vplyv podniku na ľudí vrátane zamestnancov a vplyv na ľudské zdravie. Informácie o ľudských právach, ktoré podniky zverejňujú, by mali v prípade potreby zahŕňať informácie o nútenej práci a detskej práci v ich hodnotových reťazcoch. Požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti týkajúce sa nútenej práce by nemali zbavovať verejné orgány ich zodpovednosti riešiť prostredníctvom obchodnej politiky a diplomatických prostriedkov dovoz tovaru vyrobeného v dôsledku porušovania ľudských práv vrátane nútenej práce. Podniky by preto mali mať možnosť vykázať informácie aj o možných rizikách a trendoch v oblasti zamestnanosti a príjmov.

V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa zaoberajú sociálnymi faktormi, by sa mali špecifikovať informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať so zreteľom na zásady Európskeho piliera sociálnych práv, ktoré sú relevantné pre podniky, a to vrátane rovnakých príležitostí pre všetkých a pracovných podmienok. Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv prijatý Komisiou 4. marca 2021 vyzýva na prísnejšie požiadavky na podniky, aby podávali správy o sociálnych otázkach. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa mali špecifikovať aj informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať v súvislosti s ľudskými právami, základnými slobodami, demokratickými zásadami a normami stanovenými v Medzinárodnej listine ľudských práv a iných základných dohovoroch OSN o ľudských právach vrátane Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, Deklarácie OSN o právach pôvodného obyvateľstva, Dohovoru OSN o právach dieťaťa, Deklarácii MOP o základných zásadách a právach pri práci, základných dohovoroch MOP, Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Európskej sociálnej charte a Charte základných práv Európskej únie. Vykazovanie informácií o sociálnych faktoroch, ako aj o environmentálnych a správnych faktoroch by malo byť primerané rozsahu pôsobnosti a cieľom tejto pozmeňujúcej smernice. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú rodovej rovnosti a rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty, by sa mali okrem iného špecifikovať informácie, ktoré sa majú vykazovať o rodových rozdieloch v odmeňovaní, pričom sa zohľadní ďalšie príslušné právo Únie. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú zamestnanosti a začlenenia osôb so zdravotným postihnutím, by sa okrem iného mali špecifikovať informácie, ktoré sa majú vykazovať o opatreniach v oblasti prístupnosti, ktoré podnik prijal.

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú odbornej prípravy a rozvoja zručností, by mali okrem iného špecifikovať informácie, ktoré sa majú vykazovať o podiele a rozdelení zamestnancov, ktorí sa zúčastňujú na odbornej príprave. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú kolektívneho vyjednávania, by mali okrem iného špecifikovať informácie, ktoré sa majú zverejňovať o existencii zamestnaneckých rád, ako aj o existencii kolektívnych zmlúv a podiele zamestnancov, na ktorých sa takéto zmluvy vzťahujú. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú účasti zamestnancov, by mali okrem iného špecifikovať informácie, ktoré sa majú zverejňovať o účasti zamestnancov v správnych a dozorných radách. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré sa týkajú rozmanitosti, by mali okrem iného špecifikovať informácie, ktoré sa majú vykazovať o rodovej rozmanitosti vo vrcholovom manažmente a o počte členov nedostatočne zastúpeného pohlavia v ich riadiacich radách.

| (50) | Používatelia potrebujú informácie o správnych faktoroch. Správne faktory, ktoré sú pre používateľov najrelevantnejšie, uvádzajú smerodajné rámce vykazovania, ako je globálna iniciatíva pre vykazovanie a pracovná skupina pre finančné informácie súvisiace s klímou, ako aj smerodajné globálne rámce, ako sú zásady globálnej správy a riadenia Medzinárodnej siete pre správu a riadenie spoločností a zásady G20/OECD týkajúce sa správy a riadenia spoločností. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali špecifikovať informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať o správnych faktoroch. Takéto informácie by mali zahŕňať úlohu správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, odborné znalosti a zručnosti potrebné na plnenie uvedenej úlohy alebo prístup takýchto orgánov k takýmto odborným znalostiam a zručnostiam, informácie o tom, či spoločnosť má politiku stimulov, ktoré sa ponúkajú členom uvedených orgánov a ktoré súvisia s aspektmi udržateľnosti, a informácie o vnútornej kontrole a systémoch riadenia rizík podniku v súvislosti s procesom vykazovania informácií o udržateľnosti. Používatelia potrebujú aj informácie o korporátnej kultúre podnikov a ich prístupe k obchodnej etike, čo predstavuje uznané prvky smerodajných rámcov pre správu a riadenie spoločností, ako sú zásady globálnej správy a riadenia Medzinárodnej siete pre správu a riadenie spoločností, vrátane informácií o boji proti korupcii a úplatkárstvu a o činnostiach a záväzkoch podniku zameraných na uplatňovanie jeho politického vplyvu vrátane jeho lobistických činností.
  Informácie o riadení podniku a kvalite vzťahov so zákazníkmi, dodávateľmi a komunitami ovplyvnenými činnosťami podniku pomáhajú používateľom pochopiť riziká a vplyvy podniku súvisiace s aspektmi udržateľnosti. Informácie o vzťahoch s dodávateľmi zahŕňajú postupy v oblasti platieb týkajúce sa dátumu alebo lehoty splatnosti platby, úrokovej sadzby za oneskorené platby alebo náhrady nákladov na vymáhanie uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ (31). Tisícky podnikov, najmä malých a stredne veľkých podnikov, znášajú každý rok administratívnu a finančnú záťaž, pretože dostávajú platby neskoro alebo ich nedostávajú vôbec. Oneskorené platby vedú v konečnom dôsledku k platobnej neschopnosti a konkurzu, čo má deštruktívne účinky na celé hodnotové reťazce. Zvyšovanie objemu informácií o platobných praktikách by malo umožniť iným podnikom identifikovať pohotových a spoľahlivých platcov, odhaľovať nekalé platobné praktiky, získať prístup k informáciám o podnikoch, s ktorými obchodujú, a rokovať o spravodlivejších platobných podmienkach. |
| --- | --- |

(50)

Používatelia potrebujú informácie o správnych faktoroch. Správne faktory, ktoré sú pre používateľov najrelevantnejšie, uvádzajú smerodajné rámce vykazovania, ako je globálna iniciatíva pre vykazovanie a pracovná skupina pre finančné informácie súvisiace s klímou, ako aj smerodajné globálne rámce, ako sú zásady globálnej správy a riadenia Medzinárodnej siete pre správu a riadenie spoločností a zásady G20/OECD týkajúce sa správy a riadenia spoločností. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali špecifikovať informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať o správnych faktoroch. Takéto informácie by mali zahŕňať úlohu správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, odborné znalosti a zručnosti potrebné na plnenie uvedenej úlohy alebo prístup takýchto orgánov k takýmto odborným znalostiam a zručnostiam, informácie o tom, či spoločnosť má politiku stimulov, ktoré sa ponúkajú členom uvedených orgánov a ktoré súvisia s aspektmi udržateľnosti, a informácie o vnútornej kontrole a systémoch riadenia rizík podniku v súvislosti s procesom vykazovania informácií o udržateľnosti. Používatelia potrebujú aj informácie o korporátnej kultúre podnikov a ich prístupe k obchodnej etike, čo predstavuje uznané prvky smerodajných rámcov pre správu a riadenie spoločností, ako sú zásady globálnej správy a riadenia Medzinárodnej siete pre správu a riadenie spoločností, vrátane informácií o boji proti korupcii a úplatkárstvu a o činnostiach a záväzkoch podniku zameraných na uplatňovanie jeho politického vplyvu vrátane jeho lobistických činností.

Informácie o riadení podniku a kvalite vzťahov so zákazníkmi, dodávateľmi a komunitami ovplyvnenými činnosťami podniku pomáhajú používateľom pochopiť riziká a vplyvy podniku súvisiace s aspektmi udržateľnosti. Informácie o vzťahoch s dodávateľmi zahŕňajú postupy v oblasti platieb týkajúce sa dátumu alebo lehoty splatnosti platby, úrokovej sadzby za oneskorené platby alebo náhrady nákladov na vymáhanie uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ (31). Tisícky podnikov, najmä malých a stredne veľkých podnikov, znášajú každý rok administratívnu a finančnú záťaž, pretože dostávajú platby neskoro alebo ich nedostávajú vôbec. Oneskorené platby vedú v konečnom dôsledku k platobnej neschopnosti a konkurzu, čo má deštruktívne účinky na celé hodnotové reťazce. Zvyšovanie objemu informácií o platobných praktikách by malo umožniť iným podnikom identifikovať pohotových a spoľahlivých platcov, odhaľovať nekalé platobné praktiky, získať prístup k informáciám o podnikoch, s ktorými obchodujú, a rokovať o spravodlivejších platobných podmienkach.

| (51) | Štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti by sa mal podporovať integrovanejší pohľad na všetky informácie uverejňované podnikmi v správe o hospodárení s cieľom umožniť používateľom týchto informácií lepšie pochopiť vývoj, výkonnosť, pozíciu a vplyv podniku. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa podľa potreby malo rozlišovať medzi informáciami, ktoré by podniky mali zverejňovať pri vykazovaní na individuálnej úrovni, a informáciami, ktoré by podniky mali zverejňovať pri vykazovaní na úrovni skupiny. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali obsahovať aj usmernenia pre podniky týkajúce sa procesu identifikácie informácií o udržateľnosti, ktoré by sa mali zahrnúť do správy o hospodárení, keďže od podniku by sa malo vyžadovať, aby zverejňoval len informácie relevantné z hľadiska pochopenia jeho vplyvu na aspekty udržateľnosti a informácie relevantné z hľadiska pochopenia, ako aspekty udržateľnosti ovplyvňujú jeho rozvoj, výkonnosť a postavenie. |
| --- | --- |

(51)

Štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti by sa mal podporovať integrovanejší pohľad na všetky informácie uverejňované podnikmi v správe o hospodárení s cieľom umožniť používateľom týchto informácií lepšie pochopiť vývoj, výkonnosť, pozíciu a vplyv podniku. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa podľa potreby malo rozlišovať medzi informáciami, ktoré by podniky mali zverejňovať pri vykazovaní na individuálnej úrovni, a informáciami, ktoré by podniky mali zverejňovať pri vykazovaní na úrovni skupiny. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali obsahovať aj usmernenia pre podniky týkajúce sa procesu identifikácie informácií o udržateľnosti, ktoré by sa mali zahrnúť do správy o hospodárení, keďže od podniku by sa malo vyžadovať, aby zverejňoval len informácie relevantné z hľadiska pochopenia jeho vplyvu na aspekty udržateľnosti a informácie relevantné z hľadiska pochopenia, ako aspekty udržateľnosti ovplyvňujú jeho rozvoj, výkonnosť a postavenie.

| (52) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa vykazovanie informácií o udržateľnosti vykonávalo v súlade s právami zamestnancov na informácie a konzultácie. Manažment podniku by preto mal informovať zástupcov zamestnancov na príslušnej úrovni a prediskutovať s nimi príslušné informácie a prostriedky na získavanie a overovanie informácií o udržateľnosti. To znamená na účely tejto pozmeňujúcej smernice nadviazanie dialógu a výmenu názorov medzi zástupcami zamestnancov a ústredným vedením alebo akoukoľvek inou úrovňou riadenia, ktorá by mohla byť v takých časoch vhodnejšia, a to takým spôsobom a s takým obsahom, ktorý by umožnil zástupcom zamestnancov vyjadriť svoje stanovisko. Ich stanovisko by sa malo v prípade potreby oznámiť príslušným správnym, riadiacim alebo dozorným orgánom. |
| --- | --- |

(52)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa vykazovanie informácií o udržateľnosti vykonávalo v súlade s právami zamestnancov na informácie a konzultácie. Manažment podniku by preto mal informovať zástupcov zamestnancov na príslušnej úrovni a prediskutovať s nimi príslušné informácie a prostriedky na získavanie a overovanie informácií o udržateľnosti. To znamená na účely tejto pozmeňujúcej smernice nadviazanie dialógu a výmenu názorov medzi zástupcami zamestnancov a ústredným vedením alebo akoukoľvek inou úrovňou riadenia, ktorá by mohla byť v takých časoch vhodnejšia, a to takým spôsobom a s takým obsahom, ktorý by umožnil zástupcom zamestnancov vyjadriť svoje stanovisko. Ich stanovisko by sa malo v prípade potreby oznámiť príslušným správnym, riadiacim alebo dozorným orgánom.

| (53) | Podniky v rovnakom odvetví sú často vystavované podobným rizikám súvisiacim s udržateľnosťou a často majú podobný vplyv na spoločnosť a životné prostredie. Porovnania medzi podnikmi v rovnakom odvetví sú pre investorov a ostatných používateľov informácií o udržateľnosti obzvlášť cenné. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa preto mali špecifikovať informácie, ktoré by podniky vo všetkých odvetviach mali zverejňovať, ako aj informácie, ktoré by mali podniky zverejňovať v závislosti od svojho odvetvia činnosti. Odvetvové štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti sú obzvlášť dôležité v prípade odvetví spojených s vysokými rizikami ohrozujúcimi udržateľnosť alebo vplyvmi na životné prostredie, ľudské práva a správu vecí verejných vrátane odvetví uvedených v oddieloch A až H a v oddiele L prílohy I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (32) a príslušných činností v rámci týchto odvetví. Pri prijímaní odvetvových štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti by Komisia mala zabezpečiť, aby informácie špecifikované v týchto štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti boli primerané rozsahu rizík a vplyvov súvisiacich s aspektmi udržateľnosti, ktoré sú špecifické pre každé odvetvie, pričom by mala zohľadniť skutočnosť, že riziká a vplyvy niektorých odvetví sú vyššie ako v prípade iných odvetví. Komisia by mala zohľadniť aj skutočnosť, že nie všetky činnosti v rámci takýchto odvetví sú nevyhnutne spojené s vysokými rizikami ohrozujúcimi udržateľnosť alebo vplyvmi na ňu. V prípade podnikov, ktoré pôsobia v odvetviach, ktoré sú obzvlášť závislé od prírodných zdrojov, by sa v odvetvových štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti vyžadovalo zverejňovanie vplyvov spojených s prírodou na biodiverzitu a ekosystémy a rizík pre ne.
  Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali zohľadňovať aj ťažkosti, ktorým podniky môžu čeliť pri zhromažďovaní informácií od aktérov v celom ich hodnotovom reťazci, a to najmä od dodávateľov z radov malých a stredne veľkých podnikov a od dodávateľov v rozvíjajúcich sa trhoch a hospodárstvach. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali špecifikovať zverejňované informácie o hodnotových reťazcoch, ktoré sú primerané a relevantné vzhľadom na rozsah a zložitosť činností podnikov, ako aj kapacity a charakteristiky podnikov v hodnotových reťazcoch, najmä kapacity a charakteristiky tých podnikov, na ktoré sa nevzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti stanovené v tejto pozmeňujúcej smernici. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by nemali špecifikovať zverejňovanie informácií, ktoré by od podnikov vyžadovalo, aby získavali informácie od malých a stredne veľkých podnikov v ich hodnotovom reťazci, ktoré presahujú informácie, ktoré sa majú zverejňovať v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky. Týmto by nemali byť dotknuté požiadavky Únie na podniky, aby vykonávali proces náležitej starostlivosti. |
| --- | --- |

(53)

Podniky v rovnakom odvetví sú často vystavované podobným rizikám súvisiacim s udržateľnosťou a často majú podobný vplyv na spoločnosť a životné prostredie. Porovnania medzi podnikmi v rovnakom odvetví sú pre investorov a ostatných používateľov informácií o udržateľnosti obzvlášť cenné. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti by sa preto mali špecifikovať informácie, ktoré by podniky vo všetkých odvetviach mali zverejňovať, ako aj informácie, ktoré by mali podniky zverejňovať v závislosti od svojho odvetvia činnosti. Odvetvové štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti sú obzvlášť dôležité v prípade odvetví spojených s vysokými rizikami ohrozujúcimi udržateľnosť alebo vplyvmi na životné prostredie, ľudské práva a správu vecí verejných vrátane odvetví uvedených v oddieloch A až H a v oddiele L prílohy I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (32) a príslušných činností v rámci týchto odvetví. Pri prijímaní odvetvových štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti by Komisia mala zabezpečiť, aby informácie špecifikované v týchto štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti boli primerané rozsahu rizík a vplyvov súvisiacich s aspektmi udržateľnosti, ktoré sú špecifické pre každé odvetvie, pričom by mala zohľadniť skutočnosť, že riziká a vplyvy niektorých odvetví sú vyššie ako v prípade iných odvetví. Komisia by mala zohľadniť aj skutočnosť, že nie všetky činnosti v rámci takýchto odvetví sú nevyhnutne spojené s vysokými rizikami ohrozujúcimi udržateľnosť alebo vplyvmi na ňu. V prípade podnikov, ktoré pôsobia v odvetviach, ktoré sú obzvlášť závislé od prírodných zdrojov, by sa v odvetvových štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti vyžadovalo zverejňovanie vplyvov spojených s prírodou na biodiverzitu a ekosystémy a rizík pre ne.

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali zohľadňovať aj ťažkosti, ktorým podniky môžu čeliť pri zhromažďovaní informácií od aktérov v celom ich hodnotovom reťazci, a to najmä od dodávateľov z radov malých a stredne veľkých podnikov a od dodávateľov v rozvíjajúcich sa trhoch a hospodárstvach. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by mali špecifikovať zverejňované informácie o hodnotových reťazcoch, ktoré sú primerané a relevantné vzhľadom na rozsah a zložitosť činností podnikov, ako aj kapacity a charakteristiky podnikov v hodnotových reťazcoch, najmä kapacity a charakteristiky tých podnikov, na ktoré sa nevzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti stanovené v tejto pozmeňujúcej smernici. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti by nemali špecifikovať zverejňovanie informácií, ktoré by od podnikov vyžadovalo, aby získavali informácie od malých a stredne veľkých podnikov v ich hodnotovom reťazci, ktoré presahujú informácie, ktoré sa majú zverejňovať v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky. Týmto by nemali byť dotknuté požiadavky Únie na podniky, aby vykonávali proces náležitej starostlivosti.

| (54) | V záujme včasného naplnenia informačných potrieb používateľov, a najmä vzhľadom na naliehavosť naplnenia informačných potrieb účastníkov finančného trhu, na ktorých sa vzťahujú požiadavky stanovené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 4 ods. 6 a 7 nariadenia (EÚ) 2019/2088, by Komisia mala prijať prostredníctvom delegovaných aktov prvý súbor štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti do 30. júna 2023. V uvedenom súbore štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti by sa mali stanoviť informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať v súvislosti so všetkými oblasťami vykazovania a aspektmi udržateľnosti, a že účastníci finančného trhu musia dodržiavať povinnosti týkajúce sa zverejňovania stanovené v nariadení (EÚ) 2019/2088. Komisia by mala do 30. júna 2024 prijať prostredníctvom delegovaných aktov druhý súbor štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, v ktorom sa stanovia doplňujúce informácie, ktoré by podniky v prípade potreby mali zverejňovať o aspektoch udržateľnosti a oblastiach vykazovania, a informácie, ktoré sú špecifické pre odvetvie, v ktorom podnik pôsobí. Komisia by mala uvedené štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky preskúmavať každé tri roky s cieľom zohľadňovať príslušný vývoj vrátane vývoja medzinárodných štandardov. |
| --- | --- |

(54)

V záujme včasného naplnenia informačných potrieb používateľov, a najmä vzhľadom na naliehavosť naplnenia informačných potrieb účastníkov finančného trhu, na ktorých sa vzťahujú požiadavky stanovené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 4 ods. 6 a 7 nariadenia (EÚ) 2019/2088, by Komisia mala prijať prostredníctvom delegovaných aktov prvý súbor štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti do 30. júna 2023. V uvedenom súbore štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti by sa mali stanoviť informácie, ktoré by podniky mali zverejňovať v súvislosti so všetkými oblasťami vykazovania a aspektmi udržateľnosti, a že účastníci finančného trhu musia dodržiavať povinnosti týkajúce sa zverejňovania stanovené v nariadení (EÚ) 2019/2088. Komisia by mala do 30. júna 2024 prijať prostredníctvom delegovaných aktov druhý súbor štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, v ktorom sa stanovia doplňujúce informácie, ktoré by podniky v prípade potreby mali zverejňovať o aspektoch udržateľnosti a oblastiach vykazovania, a informácie, ktoré sú špecifické pre odvetvie, v ktorom podnik pôsobí. Komisia by mala uvedené štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky preskúmavať každé tri roky s cieľom zohľadňovať príslušný vývoj vrátane vývoja medzinárodných štandardov.

| (55) | V smernici 2013/34/EÚ sa nevyžaduje, aby podniky poskytovali svoje správy o hospodárení v digitálnom formáte, čo bráni vyhľadaniu a využiteľnosti vykazovaných informácií. Používatelia informácií o udržateľnosti stále viac očakávajú, že takéto informácie budú vyhľadateľné, porovnateľné a strojovo čitateľné v digitálnych formátoch. Členské štáty by mali mať možnosť vyžadovať, aby podniky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti smernice 2013/34/EÚ, bezplatne sprístupňovali verejnosti svoje správy o hospodárení na svojich webových sídlach. Digitalizácia vytvára príležitosti na efektívnejšie využívanie informácií a má potenciál výrazne šetriť náklady tak pre používateľov, ako aj pre podniky. Digitalizácia takisto umožňuje centralizáciu údajov na úrovni Únie a členských štátov v otvorenom a prístupnom formáte, ktorý uľahčuje čítanie a umožňuje porovnávanie údajov. Od podnikov by sa preto malo vyžadovať, aby zostavovali svoju správu o hospodárení v elektronickom formáte vykazovania bližšie uvedenom v článku 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/815 (33), a aby v súlade s elektronickým formátom vykazovania bližšie uvedeným v delegovanom nariadení (EÚ) 2019/815 označovali svoje vykazovanie informácií o udržateľnosti vrátane zverejňovaných informácií požadovaných podľa článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 hneď po tom, ako budú určené.
  Digitálna taxonómia štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii bude nevyhnutná na to, aby sa pri vykazovaných informáciách mohli používať značky v súlade s uvedenými štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. Tieto požiadavky by sa mali premietnuť do práce na digitalizácii, ktorú Komisia ohlásila vo svojom oznámení z 19. februára 2020 s názvom „Európska dátová stratégia“ a vo svojom oznámení z 24. septembra 2020 s názvom „Stratégia v oblasti digitálnych financií pre EÚ“. Tieto požiadavky by tiež dopĺňali vytvorenie jednotného európskeho miesta prístupu pre verejné informácie o podnikoch, ako sa predpokladá v oznámení Komisie z 24. septembra 2020 s názvom „Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán“, v ktorom sa tiež zohľadňuje potreba poskytnúť porovnateľné informácie v digitálnom formáte. |
| --- | --- |

(55)

V smernici 2013/34/EÚ sa nevyžaduje, aby podniky poskytovali svoje správy o hospodárení v digitálnom formáte, čo bráni vyhľadaniu a využiteľnosti vykazovaných informácií. Používatelia informácií o udržateľnosti stále viac očakávajú, že takéto informácie budú vyhľadateľné, porovnateľné a strojovo čitateľné v digitálnych formátoch. Členské štáty by mali mať možnosť vyžadovať, aby podniky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti smernice 2013/34/EÚ, bezplatne sprístupňovali verejnosti svoje správy o hospodárení na svojich webových sídlach. Digitalizácia vytvára príležitosti na efektívnejšie využívanie informácií a má potenciál výrazne šetriť náklady tak pre používateľov, ako aj pre podniky. Digitalizácia takisto umožňuje centralizáciu údajov na úrovni Únie a členských štátov v otvorenom a prístupnom formáte, ktorý uľahčuje čítanie a umožňuje porovnávanie údajov. Od podnikov by sa preto malo vyžadovať, aby zostavovali svoju správu o hospodárení v elektronickom formáte vykazovania bližšie uvedenom v článku 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/815 (33), a aby v súlade s elektronickým formátom vykazovania bližšie uvedeným v delegovanom nariadení (EÚ) 2019/815 označovali svoje vykazovanie informácií o udržateľnosti vrátane zverejňovaných informácií požadovaných podľa článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 hneď po tom, ako budú určené.

Digitálna taxonómia štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii bude nevyhnutná na to, aby sa pri vykazovaných informáciách mohli používať značky v súlade s uvedenými štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti. Tieto požiadavky by sa mali premietnuť do práce na digitalizácii, ktorú Komisia ohlásila vo svojom oznámení z 19. februára 2020 s názvom „Európska dátová stratégia“ a vo svojom oznámení z 24. septembra 2020 s názvom „Stratégia v oblasti digitálnych financií pre EÚ“. Tieto požiadavky by tiež dopĺňali vytvorenie jednotného európskeho miesta prístupu pre verejné informácie o podnikoch, ako sa predpokladá v oznámení Komisie z 24. septembra 2020 s názvom „Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán“, v ktorom sa tiež zohľadňuje potreba poskytnúť porovnateľné informácie v digitálnom formáte.

| (56) | Členské štáty by na to, aby sa do jednotného európskeho miesta prístupu mohli zahrnúť vykazované informácie o udržateľnosti, mali zabezpečiť, aby podniky, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, uverejňovali svoju správu o hospodárení vrátane vykazovania informácií o udržateľnosti v elektronickom formáte vykazovania bližšie uvedeným v článku 3 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/815. |
| --- | --- |

(56)

Členské štáty by na to, aby sa do jednotného európskeho miesta prístupu mohli zahrnúť vykazované informácie o udržateľnosti, mali zabezpečiť, aby podniky, ktorých cenné papiere nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, uverejňovali svoju správu o hospodárení vrátane vykazovania informácií o udržateľnosti v elektronickom formáte vykazovania bližšie uvedeným v článku 3 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/815.

| (57) | Článok 19a ods. 4 smernice 2013/34/EÚ umožňuje členským štátom oslobodiť podniky od povinnosti zahrnúť do správy o hospodárení nefinančný výkaz požadovaný podľa článku 19a ods. 1 uvedenej smernice. Členské štáty majú možnosť tak urobiť, ak dotknutý podnik vypracuje samostatnú správu, ktorá je uverejnená spolu so správou o hospodárení v súlade s článkom 30 uvedenej smernice, alebo ak sa táto správa sprístupní verejnosti na webovom sídle podniku v primeranej lehote nepresahujúcej šesť mesiacov po dni, ku ktorému sa zostavuje účtovná závierka, a ak sa na ňu odkazuje v správe o hospodárení. Rovnaká možnosť existuje aj pri konsolidovanom nefinančnom výkaze uvedenom v smernici 2013/34/EÚ. Túto možnosť využilo dvadsať členských štátov. Možnosť uverejniť samostatnú správu však bráni dostupnosti informácií, ktoré spájajú finančné informácie a informácie o aspektoch udržateľnosti. Bráni aj vyhľadateľnosti a dostupnosti informácií pre používateľov, najmä investorov, ktorých zaujímajú finančné informácie aj informácie o udržateľnosti. Uvedený problém ešte zhoršuje možný rozdielny čas zverejňovania finančných informácií a informácií o udržateľnosti. Uverejnenie v samostatnej správe môže tiež vyvolávať dojem, interne aj externe, že informácie o udržateľnosti patria do kategórie menej relevantných informácií, čo môže mať negatívny vplyv na vnímanú spoľahlivosť informácií. Podniky by preto mali vykazovať informácie o udržateľnosti v jasne identifikovateľnej, osobitnej časti správy o hospodárení a členské štáty by už nemali mať možnosť oslobodiť podniky od povinnosti zahrnúť do správy o hospodárení informácie o aspektoch udržateľnosti.
  Takáto povinnosť by takisto pomohla vyjasniť úlohu vnútroštátnych príslušných orgánov pri dohľade nad vykazovaním informácií o udržateľnosti v rámci správy o hospodárení pripravenej v súlade so smernicou 2004/109/ES. Podniky, ktoré sú povinné vykazovať informácie o udržateľnosti, by navyše v žiadnom prípade nemali byť oslobodené od povinnosti uverejňovať správu o hospodárení, keďže je dôležité zabezpečiť, aby informácie o udržateľnosti boli verejne dostupné. |
| --- | --- |

(57)

Článok 19a ods. 4 smernice 2013/34/EÚ umožňuje členským štátom oslobodiť podniky od povinnosti zahrnúť do správy o hospodárení nefinančný výkaz požadovaný podľa článku 19a ods. 1 uvedenej smernice. Členské štáty majú možnosť tak urobiť, ak dotknutý podnik vypracuje samostatnú správu, ktorá je uverejnená spolu so správou o hospodárení v súlade s článkom 30 uvedenej smernice, alebo ak sa táto správa sprístupní verejnosti na webovom sídle podniku v primeranej lehote nepresahujúcej šesť mesiacov po dni, ku ktorému sa zostavuje účtovná závierka, a ak sa na ňu odkazuje v správe o hospodárení. Rovnaká možnosť existuje aj pri konsolidovanom nefinančnom výkaze uvedenom v smernici 2013/34/EÚ. Túto možnosť využilo dvadsať členských štátov. Možnosť uverejniť samostatnú správu však bráni dostupnosti informácií, ktoré spájajú finančné informácie a informácie o aspektoch udržateľnosti. Bráni aj vyhľadateľnosti a dostupnosti informácií pre používateľov, najmä investorov, ktorých zaujímajú finančné informácie aj informácie o udržateľnosti. Uvedený problém ešte zhoršuje možný rozdielny čas zverejňovania finančných informácií a informácií o udržateľnosti. Uverejnenie v samostatnej správe môže tiež vyvolávať dojem, interne aj externe, že informácie o udržateľnosti patria do kategórie menej relevantných informácií, čo môže mať negatívny vplyv na vnímanú spoľahlivosť informácií. Podniky by preto mali vykazovať informácie o udržateľnosti v jasne identifikovateľnej, osobitnej časti správy o hospodárení a členské štáty by už nemali mať možnosť oslobodiť podniky od povinnosti zahrnúť do správy o hospodárení informácie o aspektoch udržateľnosti.

Takáto povinnosť by takisto pomohla vyjasniť úlohu vnútroštátnych príslušných orgánov pri dohľade nad vykazovaním informácií o udržateľnosti v rámci správy o hospodárení pripravenej v súlade so smernicou 2004/109/ES. Podniky, ktoré sú povinné vykazovať informácie o udržateľnosti, by navyše v žiadnom prípade nemali byť oslobodené od povinnosti uverejňovať správu o hospodárení, keďže je dôležité zabezpečiť, aby informácie o udržateľnosti boli verejne dostupné.

| (58) | V článku 20 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje, aby podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, zahrnuli do svojej správy o hospodárení vyhlásenie o správe a riadení, ktoré musí okrem iných informácií obsahovať opis politiky rozmanitosti, ktorú podnik uplatňuje vo vzťahu k svojim správnym, riadiacim a dozorným orgánom. Článok 20 smernice 2013/34/EÚ ponecháva podnikom flexibilitu pri rozhodovaní o tom, o akých aspektoch rozmanitosti podávajú správy. Výslovne sa v ňom podnikom neukladá povinnosť uvádzať informácie o akomkoľvek konkrétnom aspekte rozmanitosti. V záujme dosiahnutia pokroku smerom k rodovo vyváženejšej účasti na hospodárskom rozhodovaní je potrebné zabezpečiť, aby podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, vždy podávali správy o svojich politikách v oblasti rodovej rozmanitosti a ich vykonávaní. V záujme predídenia zbytočnej administratívnej záťaži by však takéto podniky mali mať možnosť vykazovať niektoré informácie požadované v článku 20 smernice 2013/34/EÚ spolu s inými informáciami o udržateľnosti. Ak sa pre to rozhodnú, vyhlásenie o správe a riadení by malo obsahovať odkaz na vykazovanie informácií o udržateľnosti zo strany podniku a informácie, ktoré sú vyžadované v súlade s článkom 20 smernice 2013/34/EÚ, by mali byť naďalej predmetom požiadaviek uistenia súvisiacich s vyhlásením o správe a riadení. |
| --- | --- |

(58)

V článku 20 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje, aby podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, zahrnuli do svojej správy o hospodárení vyhlásenie o správe a riadení, ktoré musí okrem iných informácií obsahovať opis politiky rozmanitosti, ktorú podnik uplatňuje vo vzťahu k svojim správnym, riadiacim a dozorným orgánom. Článok 20 smernice 2013/34/EÚ ponecháva podnikom flexibilitu pri rozhodovaní o tom, o akých aspektoch rozmanitosti podávajú správy. Výslovne sa v ňom podnikom neukladá povinnosť uvádzať informácie o akomkoľvek konkrétnom aspekte rozmanitosti. V záujme dosiahnutia pokroku smerom k rodovo vyváženejšej účasti na hospodárskom rozhodovaní je potrebné zabezpečiť, aby podniky, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, vždy podávali správy o svojich politikách v oblasti rodovej rozmanitosti a ich vykonávaní. V záujme predídenia zbytočnej administratívnej záťaži by však takéto podniky mali mať možnosť vykazovať niektoré informácie požadované v článku 20 smernice 2013/34/EÚ spolu s inými informáciami o udržateľnosti. Ak sa pre to rozhodnú, vyhlásenie o správe a riadení by malo obsahovať odkaz na vykazovanie informácií o udržateľnosti zo strany podniku a informácie, ktoré sú vyžadované v súlade s článkom 20 smernice 2013/34/EÚ, by mali byť naďalej predmetom požiadaviek uistenia súvisiacich s vyhlásením o správe a riadení.

| (59) | V článku 33 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby členovia správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku mali spoločnú zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa ročná účtovná závierka, konsolidovaná účtovná závierka, správa o hospodárení, konsolidovaná správa o hospodárení, vyhlásenie o správe a riadení podniku a konsolidované vyhlásenie o správe a riadení podniku vypracovali a zverejnili v súlade s požiadavkami uvedenej smernice. Táto spoločná zodpovednosť by sa mala rozšíriť na požiadavky digitalizácie stanovené v delegovanom nariadení (EÚ) 2019/815, na požiadavku dodržiavať štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii a na požiadavku označovať vykazovanie informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(59)

V článku 33 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby členovia správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku mali spoločnú zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa ročná účtovná závierka, konsolidovaná účtovná závierka, správa o hospodárení, konsolidovaná správa o hospodárení, vyhlásenie o správe a riadení podniku a konsolidované vyhlásenie o správe a riadení podniku vypracovali a zverejnili v súlade s požiadavkami uvedenej smernice. Táto spoločná zodpovednosť by sa mala rozšíriť na požiadavky digitalizácie stanovené v delegovanom nariadení (EÚ) 2019/815, na požiadavku dodržiavať štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii a na požiadavku označovať vykazovanie informácií o udržateľnosti.

| (60) | V povolaní týkajúcom sa uistenia sa rozlišuje medzi zákazkami na limitované uistenie a zákazkami na primerané uistenie. Záver zákazky na limitované uistenie sa zvyčajne poskytuje negatívnou formou vyjadrenia, pričom sa v ňom uvádza, že odborník nezistil žiadnu skutočnosť, v dôsledku ktorého by dospel k záveru, že predmet zákazky je významne nesprávny. V prípade zákazky na limitované uistenie audítor vykonáva menej testov než v rámci zákazky na primerané uistenie. Objem práce v prípade zákazky na limitované uistenie je preto nižší než pri zákazke na primerané uistenie. Objem práce v prípade zákazky na primerané uistenie zahŕňa rozsiahle postupy vrátane posúdenia vnútorných kontrol vykazujúceho podniku a testovania vecnej správnosti, a preto je výrazne vyššie než pri zákazke na limitované uistenie.
  Záver zákazky na primerané uistenie sa zvyčajne poskytuje pozitívnou formou vyjadrenia a výsledkom je poskytnutie názoru na hodnotenie predmetu zákazky podľa vopred vymedzených kritérií. V smernici 2013/34/EÚ sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili, aby štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť skontrolovali, či bol poskytnutý nefinančný výkaz alebo samostatná správa. Nevyžaduje sa v ňom, aby nezávislý poskytovateľ uisťovacích služieb tieto informácie overil, hoci členským štátom umožňuje vyžadovať takéto overenie, keď si to želajú. Neexistencia požiadavky na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na rozdiel od požiadavky, aby štatutárny audítor vykonával štatutárny audit na základe zákazky na primerané uistenie, by ohrozila dôveryhodnosť zverejnených informácií o udržateľnosti, a teda by nenapĺňala potreby zamýšľaných používateľov týchto informácií. Hoci cieľom je dosiahnuť podobnú úroveň uistenia pre finančné výkazníctvo a vykazovanie informácií o udržateľnosti, neexistencia spoločne dohodnutého štandardu pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vytvára riziko rôzneho chápania a očakávaní, pokiaľ ide o to, z čoho by zákazka na primerané uistenie pozostávala pri rôznych kategóriách informácií o udržateľnosti, najmä pokiaľ ide o výhľadové a kvalitatívne zverejňovanie informácií.
  Preto by sa mal zvážiť progresívny prístup k zvýšeniu úrovne uistenia požadovaného pre informácie o udržateľnosti, počnúc povinnosťou štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti vyjadriť názor na súlad vykazovania informácií o udržateľnosti s požiadavkami Únie na základe zákazky na limitované uistenie. Uvedený názor by sa mal vzťahovať na súlad vykazovania informácií o udržateľnosti so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii, postup, ktorý podnik uplatňuje na identifikáciu informácií vykázaných podľa štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, a dodržiavanie požiadavky na označovanie vykazovania informácií o udržateľnosti. Audítor by mal takisto posúdiť, či je vykazovanie podniku v súlade s požiadavkami na vykazovanie podľa článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852. S cieľom zabezpečiť spoločné chápanie a spoločné očakávania, pokiaľ ide o to, z čoho by pozostávala zákazka na primerané uistenie, by sa od štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti malo vyžadovať, aby vyjadrili názor na základe zákazky na primerané uistenie o súlade vykazovania informácií o udržateľnosti s požiadavkami Únie, keď Komisia prijme štandardy pre uistenie týkajúce sa primeraného uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti prostredníctvom delegovaných aktov najneskôr do 1. októbra 2028 po posúdení s cieľom určiť, či by primerané uistenie bolo pre audítorov a podniky uskutočniteľné.
  Postupný prístup od zákaziek na limitované uistenie k zákazkám na primerané uistenie by umožnil aj progresívny rozvoj trhu s uistením pre informácie o udržateľnosti a postupov podnikov v oblasti vykazovania. Takýto postupný prístup by napokon postupne zvyšoval náklady pre vykazujúce podniky vzhľadom na to, že uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na základe zákazky na primerané uistenie je nákladnejšie než uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na základe zákazky na limitované uistenie. Podniky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti, by mali mať možnosť rozhodnúť sa získať názor týkajúci sa uistenia k ich vykazovaniu informácií o udržateľnosti na základe zákazky na primerané uistenie, ak si to želajú, a v takom prípade by sa ich povinnosť získať názor na základe zákazky na limitované uistenie považovala za splnenú. Názor na základe zákazky na primerané uistenie týkajúci sa výhľadových informácií je len uistením o tom, že takéto informácie boli pripravené v súlade s uplatniteľnými štandardmi. |
| --- | --- |

(60)

V povolaní týkajúcom sa uistenia sa rozlišuje medzi zákazkami na limitované uistenie a zákazkami na primerané uistenie. Záver zákazky na limitované uistenie sa zvyčajne poskytuje negatívnou formou vyjadrenia, pričom sa v ňom uvádza, že odborník nezistil žiadnu skutočnosť, v dôsledku ktorého by dospel k záveru, že predmet zákazky je významne nesprávny. V prípade zákazky na limitované uistenie audítor vykonáva menej testov než v rámci zákazky na primerané uistenie. Objem práce v prípade zákazky na limitované uistenie je preto nižší než pri zákazke na primerané uistenie. Objem práce v prípade zákazky na primerané uistenie zahŕňa rozsiahle postupy vrátane posúdenia vnútorných kontrol vykazujúceho podniku a testovania vecnej správnosti, a preto je výrazne vyššie než pri zákazke na limitované uistenie.

Záver zákazky na primerané uistenie sa zvyčajne poskytuje pozitívnou formou vyjadrenia a výsledkom je poskytnutie názoru na hodnotenie predmetu zákazky podľa vopred vymedzených kritérií. V smernici 2013/34/EÚ sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili, aby štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť skontrolovali, či bol poskytnutý nefinančný výkaz alebo samostatná správa. Nevyžaduje sa v ňom, aby nezávislý poskytovateľ uisťovacích služieb tieto informácie overil, hoci členským štátom umožňuje vyžadovať takéto overenie, keď si to želajú. Neexistencia požiadavky na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na rozdiel od požiadavky, aby štatutárny audítor vykonával štatutárny audit na základe zákazky na primerané uistenie, by ohrozila dôveryhodnosť zverejnených informácií o udržateľnosti, a teda by nenapĺňala potreby zamýšľaných používateľov týchto informácií. Hoci cieľom je dosiahnuť podobnú úroveň uistenia pre finančné výkazníctvo a vykazovanie informácií o udržateľnosti, neexistencia spoločne dohodnutého štandardu pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vytvára riziko rôzneho chápania a očakávaní, pokiaľ ide o to, z čoho by zákazka na primerané uistenie pozostávala pri rôznych kategóriách informácií o udržateľnosti, najmä pokiaľ ide o výhľadové a kvalitatívne zverejňovanie informácií.

Preto by sa mal zvážiť progresívny prístup k zvýšeniu úrovne uistenia požadovaného pre informácie o udržateľnosti, počnúc povinnosťou štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti vyjadriť názor na súlad vykazovania informácií o udržateľnosti s požiadavkami Únie na základe zákazky na limitované uistenie. Uvedený názor by sa mal vzťahovať na súlad vykazovania informácií o udržateľnosti so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti v Únii, postup, ktorý podnik uplatňuje na identifikáciu informácií vykázaných podľa štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, a dodržiavanie požiadavky na označovanie vykazovania informácií o udržateľnosti. Audítor by mal takisto posúdiť, či je vykazovanie podniku v súlade s požiadavkami na vykazovanie podľa článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852. S cieľom zabezpečiť spoločné chápanie a spoločné očakávania, pokiaľ ide o to, z čoho by pozostávala zákazka na primerané uistenie, by sa od štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti malo vyžadovať, aby vyjadrili názor na základe zákazky na primerané uistenie o súlade vykazovania informácií o udržateľnosti s požiadavkami Únie, keď Komisia prijme štandardy pre uistenie týkajúce sa primeraného uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti prostredníctvom delegovaných aktov najneskôr do 1. októbra 2028 po posúdení s cieľom určiť, či by primerané uistenie bolo pre audítorov a podniky uskutočniteľné.

Postupný prístup od zákaziek na limitované uistenie k zákazkám na primerané uistenie by umožnil aj progresívny rozvoj trhu s uistením pre informácie o udržateľnosti a postupov podnikov v oblasti vykazovania. Takýto postupný prístup by napokon postupne zvyšoval náklady pre vykazujúce podniky vzhľadom na to, že uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na základe zákazky na primerané uistenie je nákladnejšie než uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na základe zákazky na limitované uistenie. Podniky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti, by mali mať možnosť rozhodnúť sa získať názor týkajúci sa uistenia k ich vykazovaniu informácií o udržateľnosti na základe zákazky na primerané uistenie, ak si to želajú, a v takom prípade by sa ich povinnosť získať názor na základe zákazky na limitované uistenie považovala za splnenú. Názor na základe zákazky na primerané uistenie týkajúci sa výhľadových informácií je len uistením o tom, že takéto informácie boli pripravené v súlade s uplatniteľnými štandardmi.

| (61) | Štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti už overujú účtovnú závierku a správu o hospodárení. Uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti štatutárnymi audítormi alebo audítorskými spoločnosťami by pomohlo zabezpečiť prepojenie a konzistentnosť finančných informácií a informácií o udržateľnosti, čo je pre používateľov informácií o udržateľnosti osobitne dôležité. Existuje však riziko ďalšej koncentrácie audítorského trhu, čo by mohlo ohroziť nezávislosť audítorov a zvýšiť poplatky za audit alebo poplatky týkajúce sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.
  Vzhľadom na kľúčovú úlohu štatutárnych audítorov pri poskytovaní uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a zabezpečovaní spoľahlivých informácií o udržateľnosti Komisia oznámila, že bude konať s cieľom ďalej zvyšovať kvalitu auditu a vytvoriť otvorenejší a diverzifikovanejší audítorský trh, čo sú podmienky pre úspešné uplatňovanie tejto pozmeňujúcej smernice. Okrem toho je žiaduce ponúknuť podnikom širší výber nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb na zabezpečenie vykazovania informácií o udržateľnosti. Členské štáty by preto mali mať možnosť akreditovať nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (34), aby poskytli názor týkajúci sa uistenia k vykazovaniu informácií o udržateľnosti, ktorý by sa mal uverejniť spolu so správou o hospodárení. Okrem toho by členské štáty mali mať možnosť umožniť, aby názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vyjadril iný štatutárny audítor, než je ten, či tí, ktorí vykonávajú štatutárny audit účtovnej závierky. Navyše, ak členské štáty umožnia nezávislým poskytovateľom uisťovacích služieb, aby vykonávali uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, mali by tiež umožniť, aby názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vyjadril iný štatutárny audítor, než je ten, či tí, ktorí vykonávajú štatutárny audit účtovnej závierky.
  Členské štáty by mali stanoviť požiadavky, ktorými sa zabezpečí kvalita uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonávaného nezávislými poskytovateľmi uisťovacích služieb a konzistentné výsledky pri uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Na všetkých nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb by sa preto mali vzťahovať požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (35), pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, pričom by sa tieto požiadavky mali prispôsobiť charakteristikám nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb, ktorí nevykonávajú štatutárne audity. Členské štáty by mali stanoviť najmä rovnocenné požiadavky týkajúce sa odbornej prípravy a skúšky, priebežného vzdelávania, systémov zabezpečenia kvality, profesijnej etiky, nezávislosti, nestrannosti, dôvernosti informácií a služobného tajomstva, vymenúvania a odvolávania, organizácie práce nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb, prešetrovaní a sankcií, ako aj nahlasovania nezrovnalostí. Tým by sa zaručili aj rovnaké podmienky pre všetky osoby a spoločnosti, ktorým členské štáty umožnia poskytovať názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane štatutárnych audítorov. Ak si podnik vyžiada názor na svoje vykazovanie informácií o udržateľnosti od akreditovaného nezávislého poskytovateľa uisťovacích služieb, ktorý nie je štatutárnym audítorom, nemal by navyše požadovať názor týkajúci sa uistenia k svojmu vykazovaniu informácií o udržateľnosti aj od štatutárneho audítora.
  Nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb, ktorí už boli akreditovaní členským štátom na poskytovanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, by aj naďalej mali mať možnosť vykonávať túto činnosť. Podobne by členské štáty mali zabezpečiť, aby nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb, ktorí do dátumu začatia uplatňovania nových požiadaviek na odbornú prípravu a skúšky prechádzajú akreditačným procesom, nepodliehali týmto novým požiadavkám na akreditáciu za predpokladu, že tento proces dokončia do dvoch rokov od dátumu začatia uplatňovania týchto nových požiadaviek. Členské štáty by však mali zabezpečiť, aby všetci nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb akreditovaní v členskom štáte na poskytovanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti do dvoch rokov od dátumu začatia uplatňovania nových akreditačných požiadaviek získali potrebné znalosti, čo sa týka vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na základe priebežného odborného vzdelávania. |
| --- | --- |

(61)

Štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti už overujú účtovnú závierku a správu o hospodárení. Uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti štatutárnymi audítormi alebo audítorskými spoločnosťami by pomohlo zabezpečiť prepojenie a konzistentnosť finančných informácií a informácií o udržateľnosti, čo je pre používateľov informácií o udržateľnosti osobitne dôležité. Existuje však riziko ďalšej koncentrácie audítorského trhu, čo by mohlo ohroziť nezávislosť audítorov a zvýšiť poplatky za audit alebo poplatky týkajúce sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

Vzhľadom na kľúčovú úlohu štatutárnych audítorov pri poskytovaní uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a zabezpečovaní spoľahlivých informácií o udržateľnosti Komisia oznámila, že bude konať s cieľom ďalej zvyšovať kvalitu auditu a vytvoriť otvorenejší a diverzifikovanejší audítorský trh, čo sú podmienky pre úspešné uplatňovanie tejto pozmeňujúcej smernice. Okrem toho je žiaduce ponúknuť podnikom širší výber nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb na zabezpečenie vykazovania informácií o udržateľnosti. Členské štáty by preto mali mať možnosť akreditovať nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (34), aby poskytli názor týkajúci sa uistenia k vykazovaniu informácií o udržateľnosti, ktorý by sa mal uverejniť spolu so správou o hospodárení. Okrem toho by členské štáty mali mať možnosť umožniť, aby názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vyjadril iný štatutárny audítor, než je ten, či tí, ktorí vykonávajú štatutárny audit účtovnej závierky. Navyše, ak členské štáty umožnia nezávislým poskytovateľom uisťovacích služieb, aby vykonávali uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, mali by tiež umožniť, aby názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vyjadril iný štatutárny audítor, než je ten, či tí, ktorí vykonávajú štatutárny audit účtovnej závierky.

Členské štáty by mali stanoviť požiadavky, ktorými sa zabezpečí kvalita uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonávaného nezávislými poskytovateľmi uisťovacích služieb a konzistentné výsledky pri uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Na všetkých nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb by sa preto mali vzťahovať požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (35), pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, pričom by sa tieto požiadavky mali prispôsobiť charakteristikám nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb, ktorí nevykonávajú štatutárne audity. Členské štáty by mali stanoviť najmä rovnocenné požiadavky týkajúce sa odbornej prípravy a skúšky, priebežného vzdelávania, systémov zabezpečenia kvality, profesijnej etiky, nezávislosti, nestrannosti, dôvernosti informácií a služobného tajomstva, vymenúvania a odvolávania, organizácie práce nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb, prešetrovaní a sankcií, ako aj nahlasovania nezrovnalostí. Tým by sa zaručili aj rovnaké podmienky pre všetky osoby a spoločnosti, ktorým členské štáty umožnia poskytovať názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane štatutárnych audítorov. Ak si podnik vyžiada názor na svoje vykazovanie informácií o udržateľnosti od akreditovaného nezávislého poskytovateľa uisťovacích služieb, ktorý nie je štatutárnym audítorom, nemal by navyše požadovať názor týkajúci sa uistenia k svojmu vykazovaniu informácií o udržateľnosti aj od štatutárneho audítora.

Nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb, ktorí už boli akreditovaní členským štátom na poskytovanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, by aj naďalej mali mať možnosť vykonávať túto činnosť. Podobne by členské štáty mali zabezpečiť, aby nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb, ktorí do dátumu začatia uplatňovania nových požiadaviek na odbornú prípravu a skúšky prechádzajú akreditačným procesom, nepodliehali týmto novým požiadavkám na akreditáciu za predpokladu, že tento proces dokončia do dvoch rokov od dátumu začatia uplatňovania týchto nových požiadaviek. Členské štáty by však mali zabezpečiť, aby všetci nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb akreditovaní v členskom štáte na poskytovanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti do dvoch rokov od dátumu začatia uplatňovania nových akreditačných požiadaviek získali potrebné znalosti, čo sa týka vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na základe priebežného odborného vzdelávania.

| (62) | S cieľom podporiť voľný pohyb služieb by členské štáty mali umožniť nezávislým poskytovateľom uisťovacích služieb usadeným v inom členskom štáte vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na svojom území. Podporilo by to aj otvorenie trhu s uistením, aj keď nie všetky členské štáty umožňujú akreditáciu nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb na svojom území. Ak nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb vykonávajú uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na území hostiteľského členského štátu, tento hostiteľský členský štát by mal mať možnosť rozhodnúť vykonávať dohľad nad nezávislými poskytovateľmi uisťovacích služieb vzhľadom na možnosť využiť implementovaný rámec pre dohľad nad audítormi vykonávajúcimi uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(62)

S cieľom podporiť voľný pohyb služieb by členské štáty mali umožniť nezávislým poskytovateľom uisťovacích služieb usadeným v inom členskom štáte vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na svojom území. Podporilo by to aj otvorenie trhu s uistením, aj keď nie všetky členské štáty umožňujú akreditáciu nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb na svojom území. Ak nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb vykonávajú uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na území hostiteľského členského štátu, tento hostiteľský členský štát by mal mať možnosť rozhodnúť vykonávať dohľad nad nezávislými poskytovateľmi uisťovacích služieb vzhľadom na možnosť využiť implementovaný rámec pre dohľad nad audítormi vykonávajúcimi uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

| (63) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby v prípade, že sa od podniku podľa práva Únie vyžaduje overenie prvkov jeho správy o udržateľnosti akreditovanou nezávislou treťou stranou, bola správa akreditovanej nezávislej tretej strany sprístupnená buď ako príloha k správe o hospodárení, alebo inými verejne prístupnými prostriedkami. Takéto sprístupnenie uvedenej správy by nemalo brániť výsledku názoru týkajúceho sa uistenia, ktorého overenie treťou stranou by malo zostať nezávislé. Nemalo by to znamenať žiadnu duplicitu práce medzi audítorom alebo nezávislým poskytovateľom uisťovacích služieb, ktorý vyjadruje názor týkajúci sa uistenia, a akreditovanou nezávislou treťou stranou. |
| --- | --- |

(63)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby v prípade, že sa od podniku podľa práva Únie vyžaduje overenie prvkov jeho správy o udržateľnosti akreditovanou nezávislou treťou stranou, bola správa akreditovanej nezávislej tretej strany sprístupnená buď ako príloha k správe o hospodárení, alebo inými verejne prístupnými prostriedkami. Takéto sprístupnenie uvedenej správy by nemalo brániť výsledku názoru týkajúceho sa uistenia, ktorého overenie treťou stranou by malo zostať nezávislé. Nemalo by to znamenať žiadnu duplicitu práce medzi audítorom alebo nezávislým poskytovateľom uisťovacích služieb, ktorý vyjadruje názor týkajúci sa uistenia, a akreditovanou nezávislou treťou stranou.

| (64) | Smernicou 2006/43/ES sa stanovujú pravidlá týkajúce sa štatutárneho auditu ročných a konsolidovaných účtovných závierok. Je potrebné zabezpečiť, aby sa na audit účtovných závierok a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti štatutárnym audítorom uplatňovali jednotné pravidlá. Smernica 2006/43/ES by sa mala uplatňovať, ak štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vyjadruje názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(64)

Smernicou 2006/43/ES sa stanovujú pravidlá týkajúce sa štatutárneho auditu ročných a konsolidovaných účtovných závierok. Je potrebné zabezpečiť, aby sa na audit účtovných závierok a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti štatutárnym audítorom uplatňovali jednotné pravidlá. Smernica 2006/43/ES by sa mala uplatňovať, ak štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vyjadruje názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

| (65) | Pravidlami schvaľovania a uznávania štatutárnych audítorov a audítorských spoločností by sa malo štatutárnym audítorom umožniť, aby sa kvalifikovali aj pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby štatutárni audítori, ktorí sa chcú kvalifikovať pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, mali potrebnú úroveň teoretických znalostí o témach relevantných pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a schopnosť uplatňovať tieto znalosti v praxi.
  Štatutárni audítori by preto mali absolvovať aspoň osemmesačnú praktickú odbornú prípravu v oblasti uistenia týkajúceho sa ročného a konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti alebo iných služieb súvisiacich s udržateľnosťou, pričom by sa mali zohľadniť predchádzajúce pracovné skúsenosti. Štatutárni audítori, ktorí už boli schválení alebo uznaní v členskom štáte, by však mali mať aj naďalej možnosť vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Podobne by členské štáty mali zabezpečiť, aby sa na fyzické osoby, ktoré prechádzajú procesom schvaľovania k dátumu začatia uplatňovania požiadaviek na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti stanovených v tejto pozmeňujúcej smernici, tieto požiadavky nevzťahovali za predpokladu, že uvedený proces dokončia do dvoch nasledujúcich rokov. Členské štáty by však mali zabezpečiť, aby štatutárni audítori schválení do dvoch rokov od dátumu začatia uplatňovania uvedených požiadaviek, ktorí chcú vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, získali potrebné znalosti v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti prostredníctvom priebežného odborného vzdelávania. Fyzickým osobám, ktoré sa rozhodnú, že požiadajú, aby boli schválené len ako štatutárni audítori pre štatutárny audit, by mali mať možnosť neskôr sa rozhodnúť, že sa kvalifikujú aj pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Na to by takéto osoby mali spĺňať potrebné požiadavky stanovené členskými štátmi, aby sa zabezpečilo, že budú mať aj potrebnú úroveň teoretických znalostí o témach relevantných pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a schopnosť uplatňovať takéto znalosti v praxi. |
| --- | --- |

(65)

Pravidlami schvaľovania a uznávania štatutárnych audítorov a audítorských spoločností by sa malo štatutárnym audítorom umožniť, aby sa kvalifikovali aj pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby štatutárni audítori, ktorí sa chcú kvalifikovať pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, mali potrebnú úroveň teoretických znalostí o témach relevantných pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a schopnosť uplatňovať tieto znalosti v praxi.

Štatutárni audítori by preto mali absolvovať aspoň osemmesačnú praktickú odbornú prípravu v oblasti uistenia týkajúceho sa ročného a konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti alebo iných služieb súvisiacich s udržateľnosťou, pričom by sa mali zohľadniť predchádzajúce pracovné skúsenosti. Štatutárni audítori, ktorí už boli schválení alebo uznaní v členskom štáte, by však mali mať aj naďalej možnosť vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Podobne by členské štáty mali zabezpečiť, aby sa na fyzické osoby, ktoré prechádzajú procesom schvaľovania k dátumu začatia uplatňovania požiadaviek na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti stanovených v tejto pozmeňujúcej smernici, tieto požiadavky nevzťahovali za predpokladu, že uvedený proces dokončia do dvoch nasledujúcich rokov. Členské štáty by však mali zabezpečiť, aby štatutárni audítori schválení do dvoch rokov od dátumu začatia uplatňovania uvedených požiadaviek, ktorí chcú vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, získali potrebné znalosti v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti prostredníctvom priebežného odborného vzdelávania. Fyzickým osobám, ktoré sa rozhodnú, že požiadajú, aby boli schválené len ako štatutárni audítori pre štatutárny audit, by mali mať možnosť neskôr sa rozhodnúť, že sa kvalifikujú aj pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Na to by takéto osoby mali spĺňať potrebné požiadavky stanovené členskými štátmi, aby sa zabezpečilo, že budú mať aj potrebnú úroveň teoretických znalostí o témach relevantných pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a schopnosť uplatňovať takéto znalosti v praxi.

| (66) | Malo by sa zabezpečiť, aby požiadavky ukladané audítorom, pokiaľ ide o štatutárny audit a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, boli konzistentné. Preto by mala existovať aspoň jedna určená osoba, ktorá sa aktívne podieľa na vykonávaní uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti (ďalej len „kľúčový partner pre udržateľnosť“). Pri vykonávaní uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti by sa od štatutárnych audítorov malo vyžadovať, aby mu venovali dostatok času a pridelili dostatočné zdroje a odborné znalosti, aby mohli riadne vykonávať svoje povinnosti. V zázname o klientovi by sa mali uviesť poplatky požadované za uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a mal by sa vytvoriť uisťovací spis obsahujúci informácie týkajúce sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Ak ten istý štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit ročných účtovných závierok a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, malo by byť možné zahrnúť uisťovací spis do audítorského spisu. Požiadavky vzťahujúce sa na štatutárnych audítorov týkajúce sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti by sa však mali uplatňovať len na tých štatutárnych audítorov, ktorí vykonávajú uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(66)

Malo by sa zabezpečiť, aby požiadavky ukladané audítorom, pokiaľ ide o štatutárny audit a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, boli konzistentné. Preto by mala existovať aspoň jedna určená osoba, ktorá sa aktívne podieľa na vykonávaní uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti (ďalej len „kľúčový partner pre udržateľnosť“). Pri vykonávaní uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti by sa od štatutárnych audítorov malo vyžadovať, aby mu venovali dostatok času a pridelili dostatočné zdroje a odborné znalosti, aby mohli riadne vykonávať svoje povinnosti. V zázname o klientovi by sa mali uviesť poplatky požadované za uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a mal by sa vytvoriť uisťovací spis obsahujúci informácie týkajúce sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Ak ten istý štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit ročných účtovných závierok a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, malo by byť možné zahrnúť uisťovací spis do audítorského spisu. Požiadavky vzťahujúce sa na štatutárnych audítorov týkajúce sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti by sa však mali uplatňovať len na tých štatutárnych audítorov, ktorí vykonávajú uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

| (67) | Štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti, ktoré vykonávajú uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, by mali mať vysokú úroveň technických a špecializovaných odborných znalostí v oblasti udržateľnosti. |
| --- | --- |

(67)

Štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti, ktoré vykonávajú uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, by mali mať vysokú úroveň technických a špecializovaných odborných znalostí v oblasti udržateľnosti.

| (68) | V smernici 2006/43/ES sa od členských štátov vyžaduje, aby zaviedli primerané predpisy s cieľom zabrániť tomu, aby poplatky za štatutárny audit boli ovplyvňované alebo určované poskytovaním dodatočných služieb auditovanému subjektu alebo aby boli založené na akejkoľvek forme podmienenosti. V uvedenej smernici sa takisto vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby štatutárni audítori vykonávajúci štatutárne audity dodržiavali pravidlá týkajúce sa profesijnej etiky, nezávislosti, objektívnosti, dôvernosti informácií a služobného tajomstva. Z dôvodu ucelenosti je vhodné, aby sa tieto predpisy rozšírili na štatutárnych audítorov vykonávajúcich uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(68)

V smernici 2006/43/ES sa od členských štátov vyžaduje, aby zaviedli primerané predpisy s cieľom zabrániť tomu, aby poplatky za štatutárny audit boli ovplyvňované alebo určované poskytovaním dodatočných služieb auditovanému subjektu alebo aby boli založené na akejkoľvek forme podmienenosti. V uvedenej smernici sa takisto vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby štatutárni audítori vykonávajúci štatutárne audity dodržiavali pravidlá týkajúce sa profesijnej etiky, nezávislosti, objektívnosti, dôvernosti informácií a služobného tajomstva. Z dôvodu ucelenosti je vhodné, aby sa tieto predpisy rozšírili na štatutárnych audítorov vykonávajúcich uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

| (69) | V záujme zabezpečenia jednotných postupov uistenia a vysokej kvality uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v celej Únii by Komisia mala byť splnomocnená prijímať prostredníctvom delegovaných aktov štandardy pre uistenie v oblasti informácií o udržateľnosti. Členské štáty by mali mať možnosť uplatňovať vnútroštátne štandardy, postupy alebo požiadavky týkajúce sa uistenia, kým Komisia neprijme prostredníctvom delegovaných aktov štandard pre uistenie upravujúci rovnaký predmet úpravy. V takýchto štandardoch pre uistenie by sa mali stanoviť postupy, ktoré má audítor vykonávať, aby dospel k záveru o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Komisia by preto mala prijať štandardy pre limitované uistenie prostredníctvom delegovaných aktov do 1. októbra 2026. V záujme uľahčenia harmonizácie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vo všetkých členských štátoch by sa mal CEAOB nabádať, aby prijal nezáväzné usmernenia na stanovenie postupov, ktoré sa majú vykonávať pri vyjadrovaní názoru týkajúceho sa uistenia k vykazovaniu informácií o udržateľnosti dovtedy, kým Komisia neprijme štandard pre uistenie upravujúci ten istý predmet úpravy. |
| --- | --- |

(69)

V záujme zabezpečenia jednotných postupov uistenia a vysokej kvality uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v celej Únii by Komisia mala byť splnomocnená prijímať prostredníctvom delegovaných aktov štandardy pre uistenie v oblasti informácií o udržateľnosti. Členské štáty by mali mať možnosť uplatňovať vnútroštátne štandardy, postupy alebo požiadavky týkajúce sa uistenia, kým Komisia neprijme prostredníctvom delegovaných aktov štandard pre uistenie upravujúci rovnaký predmet úpravy. V takýchto štandardoch pre uistenie by sa mali stanoviť postupy, ktoré má audítor vykonávať, aby dospel k záveru o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Komisia by preto mala prijať štandardy pre limitované uistenie prostredníctvom delegovaných aktov do 1. októbra 2026. V záujme uľahčenia harmonizácie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vo všetkých členských štátoch by sa mal CEAOB nabádať, aby prijal nezáväzné usmernenia na stanovenie postupov, ktoré sa majú vykonávať pri vyjadrovaní názoru týkajúceho sa uistenia k vykazovaniu informácií o udržateľnosti dovtedy, kým Komisia neprijme štandard pre uistenie upravujúci ten istý predmet úpravy.

| (70) | V smernici 2006/43/ES sa stanovujú pravidlá štatutárneho auditu skupiny podnikov. Podobné pravidlá by sa mali stanoviť pre uistenie v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(70)

V smernici 2006/43/ES sa stanovujú pravidlá štatutárneho auditu skupiny podnikov. Podobné pravidlá by sa mali stanoviť pre uistenie v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti.

| (71) | V smernici 2006/43/ES sa vyžaduje, aby štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti predložili výsledky svojho štatutárneho auditu v správe audítora. Podobné pravidlá by sa mali stanoviť pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Výsledky uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti by sa mali prezentovať v správe o uistení. Ak ten istý štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit ročných účtovných závierok a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, malo by byť možné uviesť informácie o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v správe audítora. |
| --- | --- |

(71)

V smernici 2006/43/ES sa vyžaduje, aby štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti predložili výsledky svojho štatutárneho auditu v správe audítora. Podobné pravidlá by sa mali stanoviť pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Výsledky uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti by sa mali prezentovať v správe o uistení. Ak ten istý štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit ročných účtovných závierok a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, malo by byť možné uviesť informácie o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v správe audítora.

| (72) | V smernici 2006/43/ES sa od členských štátov vyžaduje, aby zaviedli systém previerky zabezpečenia kvality štatutárnych audítorov a audítorských spoločností. V záujme zabezpečenia toho, aby sa previerky zabezpečenia kvality uskutočňovali s ohľadom na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a aby osoby, ktoré vykonávajú previerky zabezpečenia kvality, mali primerané odborné vzdelanie a príslušné skúsenosti týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, by sa táto požiadavka na vytvorenie systému previerky zabezpečenia kvality mala rozšíriť na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Ako prechodné opatrenie by do 31. decembra 2025 mali byť osoby vykonávajúce previerky zabezpečenia kvality vo vzťahu k uisteniu v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti oslobodené od požiadavky mať príslušné skúsenosti týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo týkajúce sa iných služieb súvisiacich s udržateľnosťou. |
| --- | --- |

(72)

V smernici 2006/43/ES sa od členských štátov vyžaduje, aby zaviedli systém previerky zabezpečenia kvality štatutárnych audítorov a audítorských spoločností. V záujme zabezpečenia toho, aby sa previerky zabezpečenia kvality uskutočňovali s ohľadom na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a aby osoby, ktoré vykonávajú previerky zabezpečenia kvality, mali primerané odborné vzdelanie a príslušné skúsenosti týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, by sa táto požiadavka na vytvorenie systému previerky zabezpečenia kvality mala rozšíriť na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Ako prechodné opatrenie by do 31. decembra 2025 mali byť osoby vykonávajúce previerky zabezpečenia kvality vo vzťahu k uisteniu v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti oslobodené od požiadavky mať príslušné skúsenosti týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo týkajúce sa iných služieb súvisiacich s udržateľnosťou.

| (73) | V smernici 2006/43/ES sa od členských štátov vyžaduje, aby pre štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti vykonávajúce štatutárne audity zaviedli režim prešetrovaní a sankcií. V uvedenej smernici sa od členských štátov tiež vyžaduje, aby vytvorili účinný systém verejného dohľadu a zabezpečili, aby regulačné opatrenia pre systémy verejného dohľadu umožňovali efektívnu spoluprácu medzi aktivitami dohľadu členských štátov na úrovni Únie. Takéto požiadavky by sa mali rozšíriť na štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti, ktoré vykonávajú uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, s cieľom zabezpečiť konzistentnosť rámcov pre prešetrovania, sankcie a dohľad zriadených pre prácu audítora v štatutárnom audite a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(73)

V smernici 2006/43/ES sa od členských štátov vyžaduje, aby pre štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti vykonávajúce štatutárne audity zaviedli režim prešetrovaní a sankcií. V uvedenej smernici sa od členských štátov tiež vyžaduje, aby vytvorili účinný systém verejného dohľadu a zabezpečili, aby regulačné opatrenia pre systémy verejného dohľadu umožňovali efektívnu spoluprácu medzi aktivitami dohľadu členských štátov na úrovni Únie. Takéto požiadavky by sa mali rozšíriť na štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti, ktoré vykonávajú uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, s cieľom zabezpečiť konzistentnosť rámcov pre prešetrovania, sankcie a dohľad zriadených pre prácu audítora v štatutárnom audite a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

| (74) | Smernica 2006/43/ES obsahuje pravidlá vymenúvania a odvolávania štatutárnych audítorov a audítorských spoločností vykonávajúcich štatutárne audity. Tieto pravidlá by sa mali rozšíriť na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, aby sa zabezpečila konzistentnosť pravidiel ukladaných audítorom, pokiaľ ide o ich prácu na štatutárnom audite a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(74)

Smernica 2006/43/ES obsahuje pravidlá vymenúvania a odvolávania štatutárnych audítorov a audítorských spoločností vykonávajúcich štatutárne audity. Tieto pravidlá by sa mali rozšíriť na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, aby sa zabezpečila konzistentnosť pravidiel ukladaných audítorom, pokiaľ ide o ich prácu na štatutárnom audite a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

| (75) | Podľa článku 6 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/36/ES (36) sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili, aby akcionári podnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, konajúc jednotlivo alebo kolektívne, mali právo zaradiť body do programu valného zhromaždenia za predpokladu, že ku každému takémuto bodu je priložené odôvodnenie alebo návrh uznesenia, ktoré sa má prijať na valnom zhromaždení, a aby mali právo predložiť návrhy uznesení týkajúce sa bodov, ktoré sú zahrnuté do programu valného zhromaždenia alebo ktoré sa majú zaradiť do programu valného zhromaždenia. Ak sa na tieto práva vzťahuje podmienka, že príslušný akcionár alebo akcionári musia vlastniť minimálny podiel v podniku, takýto minimálny podiel nesmie presiahnuť 5 % základného imania. Pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, akcionári by mali mať možnosť vykonávať práva stanovené v článku 6 smernice 2007/36/ES s cieľom predložiť návrhy uznesení, ktoré sa majú prijať na valnom zhromaždení a v ktorých sa vyžaduje, aby po prvé, akreditovaná tretia strana, ktorá nie je súčasťou tej istej audítorskej spoločnosti alebo siete ako štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit, vypracovala správu o určitých prvkoch vykazovania informácií o udržateľnosti, a po druhé, aby sa takáto správa sprístupnila valnému zhromaždeniu.
  V prípade podnikov, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti zavedené touto pozmeňujúcou smernicou a ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti článku 6 smernice 2007/36/ES, akcionári, ktorí predstavujú viac ako 5 % hlasovacích práv alebo 5 % základného imania podniku, konajúci jednotlivo alebo spoločne, by tiež mali mať právo predložiť návrh uznesenia, ktoré sa má prijať na valnom zhromaždení a v ktorom sa požaduje, aby po prvé, akreditovaná tretia strana, ktorá nie je súčasťou tej istej audítorskej spoločnosti alebo siete ako štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit, vypracovala správu o určitých prvkoch vykazovania informácií o udržateľnosti, a po druhé, aby sa takáto správa sprístupnila valnému zhromaždeniu. |
| --- | --- |

(75)

Podľa článku 6 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/36/ES (36) sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili, aby akcionári podnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii, konajúc jednotlivo alebo kolektívne, mali právo zaradiť body do programu valného zhromaždenia za predpokladu, že ku každému takémuto bodu je priložené odôvodnenie alebo návrh uznesenia, ktoré sa má prijať na valnom zhromaždení, a aby mali právo predložiť návrhy uznesení týkajúce sa bodov, ktoré sú zahrnuté do programu valného zhromaždenia alebo ktoré sa majú zaradiť do programu valného zhromaždenia. Ak sa na tieto práva vzťahuje podmienka, že príslušný akcionár alebo akcionári musia vlastniť minimálny podiel v podniku, takýto minimálny podiel nesmie presiahnuť 5 % základného imania. Pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, akcionári by mali mať možnosť vykonávať práva stanovené v článku 6 smernice 2007/36/ES s cieľom predložiť návrhy uznesení, ktoré sa majú prijať na valnom zhromaždení a v ktorých sa vyžaduje, aby po prvé, akreditovaná tretia strana, ktorá nie je súčasťou tej istej audítorskej spoločnosti alebo siete ako štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit, vypracovala správu o určitých prvkoch vykazovania informácií o udržateľnosti, a po druhé, aby sa takáto správa sprístupnila valnému zhromaždeniu.

V prípade podnikov, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti zavedené touto pozmeňujúcou smernicou a ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti článku 6 smernice 2007/36/ES, akcionári, ktorí predstavujú viac ako 5 % hlasovacích práv alebo 5 % základného imania podniku, konajúci jednotlivo alebo spoločne, by tiež mali mať právo predložiť návrh uznesenia, ktoré sa má prijať na valnom zhromaždení a v ktorom sa požaduje, aby po prvé, akreditovaná tretia strana, ktorá nie je súčasťou tej istej audítorskej spoločnosti alebo siete ako štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit, vypracovala správu o určitých prvkoch vykazovania informácií o udržateľnosti, a po druhé, aby sa takáto správa sprístupnila valnému zhromaždeniu.

| (76) | V smernici 2006/43/ES sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili, že každý subjekt verejného záujmu má výbor pre audit, a konkretizujú sa jeho úlohy v súvislosti so štatutárnym auditom. Tomuto výboru pre audit by sa mali prideliť určité úlohy, pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Tieto úlohy by mali zahŕňať povinnosť informovať správny alebo dozorný orgán subjektu verejného záujmu o výsledku uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a poskytnúť vysvetlenie, ako výbor pre audit prispel k integrite vykazovania informácií o udržateľnosti a akú mal výbor pre audit v uvedenom procese úlohu. Členské štáty by mali mať možnosť umožniť, aby funkcie pridelené výboru pre audit týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a týkajúce sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonával správny alebo dozorný orgán ako celok alebo špecializovaný útvar zriadený správnym alebo dozorným orgánom. |
| --- | --- |

(76)

V smernici 2006/43/ES sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili, že každý subjekt verejného záujmu má výbor pre audit, a konkretizujú sa jeho úlohy v súvislosti so štatutárnym auditom. Tomuto výboru pre audit by sa mali prideliť určité úlohy, pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Tieto úlohy by mali zahŕňať povinnosť informovať správny alebo dozorný orgán subjektu verejného záujmu o výsledku uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a poskytnúť vysvetlenie, ako výbor pre audit prispel k integrite vykazovania informácií o udržateľnosti a akú mal výbor pre audit v uvedenom procese úlohu. Členské štáty by mali mať možnosť umožniť, aby funkcie pridelené výboru pre audit týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a týkajúce sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonával správny alebo dozorný orgán ako celok alebo špecializovaný útvar zriadený správnym alebo dozorným orgánom.

| (77) | Smernica 2006/43/ES obsahuje požiadavky na registráciu audítorov a audítorských subjektov z tretích krajín a dohľad nad nimi. V záujme zabezpečenia toho, aby existoval konzistentný rámec pre prácu audítorov v štatutárnom audite aj v uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, je potrebné rozšíriť tieto požiadavky na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. |
| --- | --- |

(77)

Smernica 2006/43/ES obsahuje požiadavky na registráciu audítorov a audítorských subjektov z tretích krajín a dohľad nad nimi. V záujme zabezpečenia toho, aby existoval konzistentný rámec pre prácu audítorov v štatutárnom audite aj v uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, je potrebné rozšíriť tieto požiadavky na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

| (78) | Na štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti vykonávajúce štatutárne audity subjektov verejného záujmu sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 537/2014 (37). V záujme zabezpečenia nezávislosti štatutárneho audítora pri vykonávaní štatutárneho auditu sa v uvedenom nariadení stanovuje limit pre poplatky za ostatné služby, ktoré štatutárny audítor môže obdržať. Je dôležité objasniť, že uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti by sa nemalo zarátať do výpočtu uvedeného limitu. Okrem toho sa v nariadení (EÚ) č. 537/2014 zakazuje poskytovanie určitých neaudítorských služieb v určitých obdobiach, ak štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit. Služby súvisiace s prípravou vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane akýchkoľvek konzultačných služieb by sa počas obdobia stanoveného v nariadení (EÚ) č. 537/2014 mali tiež považovať za zakázané služby. Zákaz poskytovania takýchto služieb by sa mal uplatňovať vo všetkých prípadoch, keď štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit účtovnej závierky.
  S cieľom zabezpečiť nezávislosť štatutárneho audítora by sa mali v prípade, ak štatutárny audítor vykonáva uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, zakázať aj určité neaudítorské služby. V nariadení (EÚ) č. 537/2014 sa vyžaduje, aby štatutárni audítori oznamovali nezrovnalosti auditovanému subjektu a za určitých okolností orgánom určeným členskými štátmi ako orgány zodpovedné za prešetrovanie takýchto nezrovnalostí. Takáto povinnosť by sa mala podľa potreby zároveň rozšíriť na štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti, pokiaľ ide o ich prácu súvisiacu s uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektov verejného záujmu. |
| --- | --- |

(78)

Na štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti vykonávajúce štatutárne audity subjektov verejného záujmu sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 537/2014 (37). V záujme zabezpečenia nezávislosti štatutárneho audítora pri vykonávaní štatutárneho auditu sa v uvedenom nariadení stanovuje limit pre poplatky za ostatné služby, ktoré štatutárny audítor môže obdržať. Je dôležité objasniť, že uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti by sa nemalo zarátať do výpočtu uvedeného limitu. Okrem toho sa v nariadení (EÚ) č. 537/2014 zakazuje poskytovanie určitých neaudítorských služieb v určitých obdobiach, ak štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit. Služby súvisiace s prípravou vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane akýchkoľvek konzultačných služieb by sa počas obdobia stanoveného v nariadení (EÚ) č. 537/2014 mali tiež považovať za zakázané služby. Zákaz poskytovania takýchto služieb by sa mal uplatňovať vo všetkých prípadoch, keď štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit účtovnej závierky.

S cieľom zabezpečiť nezávislosť štatutárneho audítora by sa mali v prípade, ak štatutárny audítor vykonáva uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, zakázať aj určité neaudítorské služby. V nariadení (EÚ) č. 537/2014 sa vyžaduje, aby štatutárni audítori oznamovali nezrovnalosti auditovanému subjektu a za určitých okolností orgánom určeným členskými štátmi ako orgány zodpovedné za prešetrovanie takýchto nezrovnalostí. Takáto povinnosť by sa mala podľa potreby zároveň rozšíriť na štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti, pokiaľ ide o ich prácu súvisiacu s uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektov verejného záujmu.

| (79) | V smernici 2004/109/ES sa vnútroštátnym orgánom dohľadu zveruje úloha presadzovať dodržiavanie požiadaviek na podnikové vykazovanie zo strany podnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii. V článku 4 uvedenej smernice sa špecifikuje obsah, ktorý sa má zahrnúť do ročných finančných správ, chýba v ňom však výslovný odkaz na články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ, ktoré si vyžadujú zostavenie nefinančného výkazu a konsolidovaného nefinančného výkazu. V dôsledku toho príslušné vnútroštátne orgány niektorých členských štátov nemajú žiadny právny mandát na dohľad nad týmito nefinančnými výkazmi, najmä ak sú tieto nefinančné výkazy uverejnené v samostatnej správe mimo ročnej finančnej správy, čo môžu členské štáty v súčasnosti povoliť. Preto treba do článku 4 ods. 5 smernice 2004/109/ES vložiť odkaz na vykazovanie informácií o udržateľnosti. Takisto treba vyžadovať, aby zodpovedné osoby u emitenta v ročnej finančnej správe potvrdili, že podľa ich najlepšieho vedomia sa správa o hospodárení vypracúva v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti.
  ESMA by mal okrem toho vzhľadom na nový charakter požiadaviek na vykazovanie informácií o udržateľnosti vydať usmernenia pre príslušné vnútroštátne orgány s cieľom podporiť konvergentný dohľad nad vykazovaním informácií o udržateľnosti emitentmi, na ktorých sa vzťahuje smernica 2004/109/ES. Uvedené usmernenia by sa mali uplatňovať len na dohľad nad podnikmi, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii. |
| --- | --- |

(79)

V smernici 2004/109/ES sa vnútroštátnym orgánom dohľadu zveruje úloha presadzovať dodržiavanie požiadaviek na podnikové vykazovanie zo strany podnikov, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii. V článku 4 uvedenej smernice sa špecifikuje obsah, ktorý sa má zahrnúť do ročných finančných správ, chýba v ňom však výslovný odkaz na články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ, ktoré si vyžadujú zostavenie nefinančného výkazu a konsolidovaného nefinančného výkazu. V dôsledku toho príslušné vnútroštátne orgány niektorých členských štátov nemajú žiadny právny mandát na dohľad nad týmito nefinančnými výkazmi, najmä ak sú tieto nefinančné výkazy uverejnené v samostatnej správe mimo ročnej finančnej správy, čo môžu členské štáty v súčasnosti povoliť. Preto treba do článku 4 ods. 5 smernice 2004/109/ES vložiť odkaz na vykazovanie informácií o udržateľnosti. Takisto treba vyžadovať, aby zodpovedné osoby u emitenta v ročnej finančnej správe potvrdili, že podľa ich najlepšieho vedomia sa správa o hospodárení vypracúva v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti.

ESMA by mal okrem toho vzhľadom na nový charakter požiadaviek na vykazovanie informácií o udržateľnosti vydať usmernenia pre príslušné vnútroštátne orgány s cieľom podporiť konvergentný dohľad nad vykazovaním informácií o udržateľnosti emitentmi, na ktorých sa vzťahuje smernica 2004/109/ES. Uvedené usmernenia by sa mali uplatňovať len na dohľad nad podnikmi, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v Únii.

| (80) | S cieľom bližšie určiť požiadavky stanovené v tejto pozmeňujúcej smernici by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o stanovenie štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti a stanovenie štandardov pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (38). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(80)

S cieľom bližšie určiť požiadavky stanovené v tejto pozmeňujúcej smernici by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o stanovenie štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti a stanovenie štandardov pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (38). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (81) | Komisia by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tejto pozmeňujúcej smernice, ktorá zahŕňa okrem iného: posúdenie dosiahnutia cieľov tejto pozmeňujúcej smernice vrátane zbližovania postupov v oblasti vykazovania medzi členskými štátmi; posúdenie počtu malých a stredne veľkých podnikov dobrovoľne využívajúcich štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti; posúdenie toho, či a ako by sa mal rozsah požiadaviek na vykazovanie ďalej rozšíriť, najmä vo vzťahu k malým a stredne veľkým podnikom a podnikom z tretích krajín pôsobiacim priamo na vnútornom trhu Únie bez dcérskeho podniku alebo pobočky na území Únie; posúdenie vykonávania požiadaviek na vykazovanie informácií o dcérskych podnikoch a pobočkách podnikov z tretích krajín zavedených touto pozmeňujúcou smernicou vrátane posúdenia počtu podnikov z tretích krajín, ktoré majú dcérsky podnik alebo pobočku, na ktorú sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie v súlade so smernicou 2013/34/EÚ; posúdenie mechanizmu presadzovania a príslušných prahových hodnôt stanovených v smernici 2013/34/EÚ; posúdenie toho, či a ako zabezpečiť prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím k vykazovaniu informácií o udržateľnosti zverejneným podnikmi, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto pozmeňujúcej smernice.
  Správa o vykonávaní tejto pozmeňujúcej smernice by sa mala uverejniť do 30. apríla 2029 a potom každé tri roky a v prípade potreby by sa k nej mali pripojiť legislatívne návrhy. Komisia by do 31. decembra 2028 mala preskúmať úroveň koncentrácie trhu s uistením týkajúcim sa udržateľnosti a mala by o nej podať správu. Pri preskúmaní by sa mali zohľadniť vnútroštátne režimy uplatniteľné na nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb a malo by sa posúdiť, či a do akej miery tieto vnútroštátne režimy prispievajú k otvoreniu trhu s uistením. Komisia by do 31. decembra 2028 mala posúdiť možné právne opatrenia na zabezpečenie dostatočnej diverzifikácie trhu s uistením týkajúcim sa udržateľnosti a primeranej kvality vykazovania informácií o udržateľnosti. Správa o úrovni koncentrácie trhu s uistením týkajúcim sa udržateľnosti by sa mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2028 a v prípade potreby by sa k nej mali pripojiť legislatívne návrhy. |
| --- | --- |

(81)

Komisia by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tejto pozmeňujúcej smernice, ktorá zahŕňa okrem iného: posúdenie dosiahnutia cieľov tejto pozmeňujúcej smernice vrátane zbližovania postupov v oblasti vykazovania medzi členskými štátmi; posúdenie počtu malých a stredne veľkých podnikov dobrovoľne využívajúcich štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti; posúdenie toho, či a ako by sa mal rozsah požiadaviek na vykazovanie ďalej rozšíriť, najmä vo vzťahu k malým a stredne veľkým podnikom a podnikom z tretích krajín pôsobiacim priamo na vnútornom trhu Únie bez dcérskeho podniku alebo pobočky na území Únie; posúdenie vykonávania požiadaviek na vykazovanie informácií o dcérskych podnikoch a pobočkách podnikov z tretích krajín zavedených touto pozmeňujúcou smernicou vrátane posúdenia počtu podnikov z tretích krajín, ktoré majú dcérsky podnik alebo pobočku, na ktorú sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie v súlade so smernicou 2013/34/EÚ; posúdenie mechanizmu presadzovania a príslušných prahových hodnôt stanovených v smernici 2013/34/EÚ; posúdenie toho, či a ako zabezpečiť prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím k vykazovaniu informácií o udržateľnosti zverejneným podnikmi, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto pozmeňujúcej smernice.

Správa o vykonávaní tejto pozmeňujúcej smernice by sa mala uverejniť do 30. apríla 2029 a potom každé tri roky a v prípade potreby by sa k nej mali pripojiť legislatívne návrhy. Komisia by do 31. decembra 2028 mala preskúmať úroveň koncentrácie trhu s uistením týkajúcim sa udržateľnosti a mala by o nej podať správu. Pri preskúmaní by sa mali zohľadniť vnútroštátne režimy uplatniteľné na nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb a malo by sa posúdiť, či a do akej miery tieto vnútroštátne režimy prispievajú k otvoreniu trhu s uistením. Komisia by do 31. decembra 2028 mala posúdiť možné právne opatrenia na zabezpečenie dostatočnej diverzifikácie trhu s uistením týkajúcim sa udržateľnosti a primeranej kvality vykazovania informácií o udržateľnosti. Správa o úrovni koncentrácie trhu s uistením týkajúcim sa udržateľnosti by sa mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2028 a v prípade potreby by sa k nej mali pripojiť legislatívne návrhy.

| (82) | Keďže ciele tejto pozmeňujúcej smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu alebo účinkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto pozmeňujúca smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(82)

Keďže ciele tejto pozmeňujúcej smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu alebo účinkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto pozmeňujúca smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (83) | Nariadenie (EÚ) č. 537/2014, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a smernica 2013/34/EÚ by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(83)

Nariadenie (EÚ) č. 537/2014, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a smernica 2013/34/EÚ by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (84) | S ECB sa konzultovalo a 7. septembra 2021 vydala stanovisko, |
| --- | --- |

(84)

S ECB sa konzultovalo a 7. septembra 2021 vydala stanovisko,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Zmeny smernice 2013/34/EÚ

Smernica 2013/34/EÚ sa mení takto:

| 1. | V článku 1 sa dopĺňajú tieto odseky:

  „3.   Koordinačné opatrenia stanovené v článkoch 19a, 29a, 29d, 30 and 33, článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa), článku 34 ods. 2 a 3 a článku 51 tejto smernice sa vzťahujú aj na zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia členských štátov týkajúce sa nasledujúcich podnikov bez ohľadu na ich právnu formu, a to za predpokladu, že uvedené podniky sú veľkými podnikmi alebo malými a stredne veľkými podnikmi, s výnimkou mikropodnikov, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) tejto smernice:






  a) | poisťovne v zmysle článku 2 bodu 1 smernice Rady 91/674/EHS (*1); |
| --- | --- | --- |

1.

V článku 1 sa dopĺňajú tieto odseky:

„3.   Koordinačné opatrenia stanovené v článkoch 19a, 29a, 29d, 30 and 33, článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa), článku 34 ods. 2 a 3 a článku 51 tejto smernice sa vzťahujú aj na zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia členských štátov týkajúce sa nasledujúcich podnikov bez ohľadu na ich právnu formu, a to za predpokladu, že uvedené podniky sú veľkými podnikmi alebo malými a stredne veľkými podnikmi, s výnimkou mikropodnikov, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) tejto smernice:

a)

poisťovne v zmysle článku 2 bodu 1 smernice Rady 91/674/EHS (*1);

| b) | úverové inštitúcie v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (*2).
  Členské štáty sa môžu rozhodnúť neuplatňovať koordinačné opatrenia uvedené v prvom pododseku tohto odseku na podniky uvedené v článku 2 ods. 5 bodoch 2 až 23 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (*3). |
| --- | --- |

b)

úverové inštitúcie v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (*2).

Členské štáty sa môžu rozhodnúť neuplatňovať koordinačné opatrenia uvedené v prvom pododseku tohto odseku na podniky uvedené v článku 2 ods. 5 bodoch 2 až 23 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (*3).

4.   Koordinačné opatrenia stanovené v článkoch 19a, 29a a 29d sa nevzťahujú na finančné produkty uvedené v článku 2 bode 12 písm. b) a f) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 (*4).

5.   Koordinačné opatrenia stanovené v článkoch 40a až 40d sa vzťahujú aj na zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia členských štátov týkajúce sa dcérskych podnikov a pobočiek podnikov, ktoré neupravuje právo členského štátu, ale ktorých právna forma je porovnateľná s druhmi podnikov uvedenými v prílohe I.

(*1)  Smernica Rady 91/674/EHS z 19. decembra 1991 o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. ES L 374, 31.12.1991, s. 7)."

*1

(*2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1)."

*2

(*3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338)."

*3

(*4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).“
  "

*4

| 2. | Článok 2 sa mení takto:






  a) | bod 5 sa nahrádza takto:






  „5. | „čistý obrat“ sú sumy získané z predaja výrobkov a poskytovania služieb po odpočítaní obchodných zliav, dane z pridanej hodnoty a ďalších daní priamo súvisiacich s obratom; v prípade poisťovní uvedených v článku 1 ods. 3 prvom pododseku písm. a) tejto smernice sa však „čistý obrat“ vymedzuje v súlade s článkom 35 a článkom 66 bodom 2 smernice Rady 91/674/EHS (*5); v prípade úverových inštitúcií uvedených v článku 1 ods. 3 prvom pododseku písm. b) tejto smernice sa „čistý obrat“ vymedzuje v súlade s článkom 43 ods. 2 písm. c) smernice Rady 86/635/EHS (*6); a v prípade podnikov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 40a ods. 1 tejto smernice sa „čistým obratom“ rozumejú výnosy vymedzené rámcom finančného výkazníctva alebo v zmysle tohto rámca, na základe ktorého sa zostavuje účtovná závierka podniku; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa mení takto:

a)

bod 5 sa nahrádza takto:

„5.

„čistý obrat“ sú sumy získané z predaja výrobkov a poskytovania služieb po odpočítaní obchodných zliav, dane z pridanej hodnoty a ďalších daní priamo súvisiacich s obratom; v prípade poisťovní uvedených v článku 1 ods. 3 prvom pododseku písm. a) tejto smernice sa však „čistý obrat“ vymedzuje v súlade s článkom 35 a článkom 66 bodom 2 smernice Rady 91/674/EHS (*5); v prípade úverových inštitúcií uvedených v článku 1 ods. 3 prvom pododseku písm. b) tejto smernice sa „čistý obrat“ vymedzuje v súlade s článkom 43 ods. 2 písm. c) smernice Rady 86/635/EHS (*6); a v prípade podnikov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 40a ods. 1 tejto smernice sa „čistým obratom“ rozumejú výnosy vymedzené rámcom finančného výkazníctva alebo v zmysle tohto rámca, na základe ktorého sa zostavuje účtovná závierka podniku;

*5

*6

(*5)  Smernica Rady 91/674/EHS z 19. decembra 1991 o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. ES L 374, 31.12.1991, s. 7)."

*5

(*6)  Smernica Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1).“;"

*6

| b) | dopĺňajú sa tieto body:






  „17. | „aspekty udržateľnosti“ sú environmentálne, sociálne a ľudskoprávne a správne faktory vrátane faktorov udržateľnosti v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 24 nariadenia (EÚ) 2019/2088; |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňajú sa tieto body:

„17.

„aspekty udržateľnosti“ sú environmentálne, sociálne a ľudskoprávne a správne faktory vrátane faktorov udržateľnosti v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 24 nariadenia (EÚ) 2019/2088;

| 18. | „vykazovanie informácií o udržateľnosti“ je vykazovanie informácií súvisiacich s aspektmi udržateľnosti v súlade s článkami 19a, 29a a 29d; |
| --- | --- |

18.

„vykazovanie informácií o udržateľnosti“ je vykazovanie informácií súvisiacich s aspektmi udržateľnosti v súlade s článkami 19a, 29a a 29d;

| 19. | „kľúčové nehmotné zdroje“ sú zdroje bez fyzickej podstaty, od ktorých v zásade závisí obchodný model podniku a ktoré sú zdrojom tvorby hodnoty pre podnik; |
| --- | --- |

19.

„kľúčové nehmotné zdroje“ sú zdroje bez fyzickej podstaty, od ktorých v zásade závisí obchodný model podniku a ktoré sú zdrojom tvorby hodnoty pre podnik;

| 20. | „nezávislý poskytovateľ uisťovacích služieb“ je orgán posudzovania zhody akreditovaný v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (*7) na špecifickú činnosť posudzovania zhody uvedenú v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) tejto smernice. |
| --- | --- |

20.

„nezávislý poskytovateľ uisťovacích služieb“ je orgán posudzovania zhody akreditovaný v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (*7) na špecifickú činnosť posudzovania zhody uvedenú v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) tejto smernice.

*7

(*7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 339/93 (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 30).“
  "

*7

| 3. | V článku 19 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Veľké podniky a malé a stredne veľké podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a), musia vykazovať informácie o kľúčových nehmotných zdrojoch a vysvetliť, ako obchodný model podniku v zásade závisí od takýchto zdrojov a ako sú tieto zdroje zdrojom tvorby hodnoty pre podnik.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 19 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:

„Veľké podniky a malé a stredne veľké podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a), musia vykazovať informácie o kľúčových nehmotných zdrojoch a vysvetliť, ako obchodný model podniku v zásade závisí od takýchto zdrojov a ako sú tieto zdroje zdrojom tvorby hodnoty pre podnik.“

| 4. | Článok 19a sa nahrádza takto:

  „Článok 19a
  Vykazovanie informácií o udržateľnosti

  1.   Veľké podniky a malé a stredne veľké podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a), musia do správy o hospodárení zahrnúť informácie potrebné na pochopenie vplyvu podniku na aspekty udržateľnosti a informácie potrebné na pochopenie toho, ako aspekty udržateľnosti ovplyvňujú rozvoj, výkonnosť a postavenie podniku.
  Informácie uvedené v prvom pododseku sú jasne identifikovateľné v správe o hospodárení prostredníctvom osobitnej časti tejto správy.


  2.   Informácie uvedené v odseku 1 zahŕňajú:






  a) | stručný opis obchodného modelu a obchodnej stratégie podniku vrátane:






  i) | odolnosti obchodného modelu a obchodnej stratégie podniku voči rizikám súvisiacim s aspektmi udržateľnosti; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Článok 19a sa nahrádza takto:

„Článok 19a

Vykazovanie informácií o udržateľnosti

1.   Veľké podniky a malé a stredne veľké podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a), musia do správy o hospodárení zahrnúť informácie potrebné na pochopenie vplyvu podniku na aspekty udržateľnosti a informácie potrebné na pochopenie toho, ako aspekty udržateľnosti ovplyvňujú rozvoj, výkonnosť a postavenie podniku.

Informácie uvedené v prvom pododseku sú jasne identifikovateľné v správe o hospodárení prostredníctvom osobitnej časti tejto správy.

2.   Informácie uvedené v odseku 1 zahŕňajú:

a)

stručný opis obchodného modelu a obchodnej stratégie podniku vrátane:

i)

odolnosti obchodného modelu a obchodnej stratégie podniku voči rizikám súvisiacim s aspektmi udržateľnosti;

| ii) | príležitostí pre podnik súvisiacich s aspektmi udržateľnosti; |
| --- | --- |

ii)

príležitostí pre podnik súvisiacich s aspektmi udržateľnosti;

| iii) | plánov podniku vrátane vykonávacích opatrení a súvisiacich finančných a investičných plánov na zabezpečenie toho, aby jeho obchodný model a obchodná stratégia boli zlučiteľné s prechodom na udržateľné hospodárstvo a s obmedzením globálneho otepľovania na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou podľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy prijatou 12. decembra 2015 (ďalej len „Parížska dohoda“) a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (*8), a v relevantných prípadoch aj s vystavením podniku činnostiam súvisiacim s uhlím, ropou a plynom; |
| --- | --- |

iii)

plánov podniku vrátane vykonávacích opatrení a súvisiacich finančných a investičných plánov na zabezpečenie toho, aby jeho obchodný model a obchodná stratégia boli zlučiteľné s prechodom na udržateľné hospodárstvo a s obmedzením globálneho otepľovania na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou podľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy prijatou 12. decembra 2015 (ďalej len „Parížska dohoda“) a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (*8), a v relevantných prípadoch aj s vystavením podniku činnostiam súvisiacim s uhlím, ropou a plynom;

| iv) | toho, ako obchodný model a obchodná stratégia podniku zohľadňujú záujmy zainteresovaných strán podniku a vplyv podniku na aspekty udržateľnosti; |
| --- | --- |

iv)

toho, ako obchodný model a obchodná stratégia podniku zohľadňujú záujmy zainteresovaných strán podniku a vplyv podniku na aspekty udržateľnosti;

| v) | toho, ako sa stratégia podniku realizovala so zreteľom na aspekty udržateľnosti; |
| --- | --- |

v)

toho, ako sa stratégia podniku realizovala so zreteľom na aspekty udržateľnosti;

| b) | opis časovo ohraničených cieľov týkajúcich sa aspektov udržateľnosti stanovených podnikom vrátane, ak je to vhodné, absolútnych cieľov zníženia emisií skleníkových plynov aspoň na roky 2030 a 2050, opis pokroku, ktorý podnik dosiahol pri dosahovaní týchto cieľov, a vyhlásenie, či sú ciele podniku týkajúce sa environmentálnych faktorov založené na presvedčivých vedeckých dôkazoch; |
| --- | --- |

b)

opis časovo ohraničených cieľov týkajúcich sa aspektov udržateľnosti stanovených podnikom vrátane, ak je to vhodné, absolútnych cieľov zníženia emisií skleníkových plynov aspoň na roky 2030 a 2050, opis pokroku, ktorý podnik dosiahol pri dosahovaní týchto cieľov, a vyhlásenie, či sú ciele podniku týkajúce sa environmentálnych faktorov založené na presvedčivých vedeckých dôkazoch;

| c) | opis úlohy správnych, riadiacich a dozorných orgánov, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, a ich odborných znalostí a zručností v súvislosti s plnením tejto úlohy alebo prístupu takýchto orgánov k takýmto odborným znalostiam a zručnostiam; |
| --- | --- |

c)

opis úlohy správnych, riadiacich a dozorných orgánov, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, a ich odborných znalostí a zručností v súvislosti s plnením tejto úlohy alebo prístupu takýchto orgánov k takýmto odborným znalostiam a zručnostiam;

| d) | opis politík podniku vo vzťahu k aspektom udržateľnosti; |
| --- | --- |

d)

opis politík podniku vo vzťahu k aspektom udržateľnosti;

| e) | informácie o existencii systémov stimulov spojených s aspektmi udržateľnosti, ktoré sa ponúkajú členom správnych, riadiacich a dozorných orgánov; |
| --- | --- |

e)

informácie o existencii systémov stimulov spojených s aspektmi udržateľnosti, ktoré sa ponúkajú členom správnych, riadiacich a dozorných orgánov;

| f) | opis:






  i) | procesu náležitej starostlivosti vykonávaného podnikom, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, a v relevantnom prípade v súlade s požiadavkami Únie, aby podniky v vykonali proces náležitej starostlivosti; |
| --- | --- | --- |

f)

opis:

i)

procesu náležitej starostlivosti vykonávaného podnikom, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, a v relevantnom prípade v súlade s požiadavkami Únie, aby podniky v vykonali proces náležitej starostlivosti;

| ii) | hlavných skutočných alebo potenciálnych nepriaznivých vplyvov spojených s vlastnými činnosťami podniku a s jeho hodnotovým reťazcom vrátane jeho výrobkov a služieb, obchodných vzťahov a dodávateľského reťazca, opatrení prijatých na identifikáciu a monitorovanie týchto vplyvov a iných nepriaznivých vplyvov, ktoré je podnik povinný identifikovať podľa iných požiadaviek Únie na podniky na vykonanie procesu náležitej starostlivosti; |
| --- | --- |

ii)

hlavných skutočných alebo potenciálnych nepriaznivých vplyvov spojených s vlastnými činnosťami podniku a s jeho hodnotovým reťazcom vrátane jeho výrobkov a služieb, obchodných vzťahov a dodávateľského reťazca, opatrení prijatých na identifikáciu a monitorovanie týchto vplyvov a iných nepriaznivých vplyvov, ktoré je podnik povinný identifikovať podľa iných požiadaviek Únie na podniky na vykonanie procesu náležitej starostlivosti;

| iii) | akýchkoľvek opatrení prijatých podnikom s cieľom predchádzať skutočným alebo potenciálnym nepriaznivým vplyvom, tieto vplyvy zmierňovať, naprávať alebo ich odstraňovať, ako aj výsledok takýchto opatrení; |
| --- | --- |

iii)

akýchkoľvek opatrení prijatých podnikom s cieľom predchádzať skutočným alebo potenciálnym nepriaznivým vplyvom, tieto vplyvy zmierňovať, naprávať alebo ich odstraňovať, ako aj výsledok takýchto opatrení;

| g) | opis hlavných rizík pre podnik súvisiacich s aspektmi udržateľnosti vrátane opisu hlavných závislostí podniku od uvedených aspektov a spôsobu, akým podnik tieto riziká riadi; |
| --- | --- |

g)

opis hlavných rizík pre podnik súvisiacich s aspektmi udržateľnosti vrátane opisu hlavných závislostí podniku od uvedených aspektov a spôsobu, akým podnik tieto riziká riadi;

| h) | ukazovatele relevantné pre zverejňovanie informácií uvedených v písmenách a) až g). |
| --- | --- |

h)

ukazovatele relevantné pre zverejňovanie informácií uvedených v písmenách a) až g).

Podniky vykazujú informácie o postupe, ktorý vykonali s cieľom identifikovať informácie, ktoré zahrnuli do správy o hospodárení v súlade s odsekom 1 tohto článku. Informácie uvedené v prvom pododseku tohto odseku zahŕňajú podľa potreby informácie týkajúce sa krátkodobých, strednodobých a dlhodobých časových horizontov.

3.   Informácie uvedené v odsekoch 1 a 2 zahŕňajú v relevantných prípadoch informácie o vlastných činnostiach podniku a o jeho hodnotovom reťazci vrátane jeho výrobkov a služieb, obchodných vzťahov a dodávateľského reťazca.

Počas prvých troch rokov uplatňovania opatrení, ktoré majú prijať členské štáty v súlade s článkom 5 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2464 (*9), a v prípade, že nebudú k dispozícii všetky potrebné informácie týkajúce sa jeho hodnotového reťazca, podnik vysvetlí úsilie vynaložené na získanie potrebných informácií o svojom hodnotovom reťazci, dôvody, prečo nebolo možné získať všetky potrebné informácie, a jeho plány na získanie potrebných informácií v budúcnosti.

Informácie uvedené v odsekoch 1 a 2 obsahujú v relevantných prípadoch aj odkazy na iné informácie uvedené v správe o hospodárení v súlade s článkom 19 a sumy vykázané v ročnej účtovnej závierke, ako aj dodatočné vysvetlenia k nim.

Členské štáty môžu povoliť, aby sa vo výnimočných prípadoch vypustili informácie o neukončených záležitostiach alebo záležitostiach, o ktorých sa rokuje, keď by podľa riadne odôvodneného stanoviska členov správnych, riadiacich a dozorných orgánov, ktorí konajú na základe právomocí vyplývajúcich z vnútroštátneho práva a ktorí majú za uvedené stanovisko kolektívnu zodpovednosť, zverejnenie takýchto informácií mohlo vážne poškodiť obchodnú pozíciu podniku, ak takéto vypustenie nebráni správnemu a vyváženému pochopeniu vývoja, výkonnosti a pozície, a vplyvu činnosti podniku.

4.   Podniky vykazujú informácie uvedené v odsekoch 1 až 3 tohto článku v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b.

5.   Manažment podniku informuje zástupcov zamestnancov na príslušnej úrovni a prediskutuje s nimi príslušné informácie a prostriedky na získavanie a overovanie informácií o udržateľnosti. Stanovisko zástupcov zamestnancov sa v prípade potreby oznámi príslušným správnym, riadiacim alebo dozorným orgánom.

6.   Odchylne od odsekov 2 až 4 tohto článku a bez toho, aby boli dotknuté odseky 9 a 10 tohto článku, môžu malé a stredne veľké podniky uvedené v odseku 1 tohto článku, malé a menej zložité inštitúcie vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 145 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, kaptívne poisťovne vymedzené v článku 13 bode 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (*10) a kaptívne zaisťovne vymedzené v článku 13 bode 5 uvedenej smernice obmedziť svoje vykazovanie informácií o udržateľnosti na tieto informácie:

| a) | stručný opis obchodného modelu a obchodnej stratégie podniku; |
| --- | --- |

a)

stručný opis obchodného modelu a obchodnej stratégie podniku;

| b) | opis politík podniku vo vzťahu k aspektom udržateľnosti; |
| --- | --- |

b)

opis politík podniku vo vzťahu k aspektom udržateľnosti;

| c) | hlavné skutočné alebo potenciálne nepriaznivé vplyvy podniku na aspekty udržateľnosti, a všetky opatrenia prijaté s cieľom identifikovať a monitorovať takéto skutočné alebo potenciálne nepriaznivé vplyvy, predchádzať im, zmierňovať ich alebo ich naprávať; |
| --- | --- |

c)

hlavné skutočné alebo potenciálne nepriaznivé vplyvy podniku na aspekty udržateľnosti, a všetky opatrenia prijaté s cieľom identifikovať a monitorovať takéto skutočné alebo potenciálne nepriaznivé vplyvy, predchádzať im, zmierňovať ich alebo ich naprávať;

| d) | hlavné riziká pre podnik súvisiace s aspektmi udržateľnosti a spôsob, ako podnik tieto riziká riadi; |
| --- | --- |

d)

hlavné riziká pre podnik súvisiace s aspektmi udržateľnosti a spôsob, ako podnik tieto riziká riadi;

| e) | kľúčové ukazovatele potrebné pre zverejňovanie informácií uvedených v písmenách a) až d). |
| --- | --- |

e)

kľúčové ukazovatele potrebné pre zverejňovanie informácií uvedených v písmenách a) až d).

Malé a stredne veľké podniky, malé a menej zložité inštitúcie, kaptívne poisťovne a kaptívne zaisťovne, ktoré využívajú výnimku uvedenú v prvom pododseku, vykazujú informácie v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky uvedenými v článku 29c.

7.   Odchylne od odseku 1 tohto článku sa malé a stredne veľké podniky, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a), môžu v prípade účtovných rokov začínajúcich pred 1. januárom 2028 rozhodnúť, že do svojej správy o hospodárení nezahrnú informácie uvedené v odseku 1 tohto článku. V takýchto prípadoch však podnik vo svojej správe o hospodárení stručne uvedie, prečo neboli vykázané informácie o udržateľnosti.

8.   Podniky, ktoré dodržiavajú požiadavky stanovené v odsekoch 1 až 4 tohto článku, a podniky využívajúce výnimku uvedenú v odseku 6 tohto článku sa považujú za podniky, ktoré dodržiavajú požiadavku stanovenú v článku 19 ods. 1 treťom pododseku.

9.   Za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v druhom pododseku tohto odseku, je podnik, ktorý je dcérskym podnikom, oslobodený od povinností stanovených v odsekoch 1 až 4 tohto článku (ďalej len „oslobodený dcérsky podnik“), ak sú takýto podnik a jeho dcérske podniky zahrnuté do konsolidovanej správy o hospodárení materského podniku, ktorá bola vypracovaná v súlade s článkami 29 a 29a. Podnik, ktorý je dcérskym podnikom materského podniku usadeného v tretej krajine, je tiež oslobodený od povinností stanovených v odsekoch 1 až 4 tohto článku, ak sú takýto podnik a jeho dcérske podniky zahrnuté do konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti uvedeného materského podniku, ktorý je usadený v tretej krajine, a ak je konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti vypracované v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b alebo spôsobom rovnocenným s týmito štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti, ako sa stanovuje v súlade s vykonávacím aktom o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prijatým podľa článku 23 ods. 4 tretieho pododseku smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES (*11).

Oslobodenie uvedené v prvom pododseku podlieha splneniu týchto podmienok:

| a) | správa o hospodárení oslobodeného dcérskeho podniku obsahuje všetky tieto informácie:






  i) | názov a sídlo materského podniku, ktorý vykazuje informácie na úrovni skupiny v súlade s týmto článkom alebo spôsobom rovnocenným so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b tejto smernice, ako sa stanovuje v súlade s vykonávacím aktom o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prijatým podľa článku 23 ods. 4 tretieho pododseku smernice 2004/109/ES; |
| --- | --- | --- |

a)

správa o hospodárení oslobodeného dcérskeho podniku obsahuje všetky tieto informácie:

i)

názov a sídlo materského podniku, ktorý vykazuje informácie na úrovni skupiny v súlade s týmto článkom alebo spôsobom rovnocenným so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b tejto smernice, ako sa stanovuje v súlade s vykonávacím aktom o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prijatým podľa článku 23 ods. 4 tretieho pododseku smernice 2004/109/ES;

| ii) | webové odkazy na konsolidovanú správu o hospodárení materského podniku alebo v relevantnom prípade na konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti materského podniku, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku, a na názor týkajúci sa uistenia uvedený v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) tejto smernice alebo na názor týkajúci sa uistenia uvedený v písmene b) tohto pododseku; |
| --- | --- |

ii)

webové odkazy na konsolidovanú správu o hospodárení materského podniku alebo v relevantnom prípade na konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti materského podniku, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku, a na názor týkajúci sa uistenia uvedený v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) tejto smernice alebo na názor týkajúci sa uistenia uvedený v písmene b) tohto pododseku;

| iii) | informáciu, že podnik je oslobodený od povinností stanovených v odsekoch 1 až 4 tohto článku; |
| --- | --- |

iii)

informáciu, že podnik je oslobodený od povinností stanovených v odsekoch 1 až 4 tohto článku;

| b) | ak je materský podnik usadený v tretej krajine, jeho konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti a názor týkajúci sa uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vyjadrený jednou alebo viacerými osobami alebo spoločnosťami, ktoré sú oprávnené vyjadriť názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti podľa práva, ktorým sa riadi tento materský podnik, sa zverejňujú v súlade s článkom 30 tejto smernice a v súlade s právom členského štátu, ktorým sa riadi oslobodený dcérsky podnik; |
| --- | --- |

b)

ak je materský podnik usadený v tretej krajine, jeho konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti a názor týkajúci sa uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vyjadrený jednou alebo viacerými osobami alebo spoločnosťami, ktoré sú oprávnené vyjadriť názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti podľa práva, ktorým sa riadi tento materský podnik, sa zverejňujú v súlade s článkom 30 tejto smernice a v súlade s právom členského štátu, ktorým sa riadi oslobodený dcérsky podnik;

| c) | ak je materský podnik usadený v tretej krajine, sú informácie stanovené v článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (*12) týkajúce sa činností vykonávaných oslobodeným dcérskym podnikom usadeným v Únii a jeho dcérskymi podnikmi zahrnuté do správy o hospodárení oslobodeného dcérskeho podniku alebo do konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vykonaného materským podnikom usadeným v tretej krajine. |
| --- | --- |

c)

ak je materský podnik usadený v tretej krajine, sú informácie stanovené v článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (*12) týkajúce sa činností vykonávaných oslobodeným dcérskym podnikom usadeným v Únii a jeho dcérskymi podnikmi zahrnuté do správy o hospodárení oslobodeného dcérskeho podniku alebo do konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vykonaného materským podnikom usadeným v tretej krajine.

Členský štát, ktorého vnútroštátnym právom sa riadi oslobodený dcérsky podnik, môže vyžadovať, aby sa konsolidovaná správa o hospodárení, alebo v relevantnom prípade konsolidovaná správa o udržateľnosti materského podniku uverejnila v jazyku, ktorý tento členský štát akceptuje, a aby bol poskytnutý potrebný preklad do tohto jazyka. Preklad, ktorý nebol úradne overený, musí obsahovať vyhlásenie v tomto zmysle.

Podniky, ktoré sú oslobodené od vypracúvania správy o hospodárení v súlade s článkom 37, nie sú povinné poskytovať informácie uvedené v druhom pododseku písm. a) bodoch i) až iii) tohto odseku za predpokladu, že takéto podniky uverejnia konsolidovanú správu o hospodárení v súlade s článkom 37.

Na účely prvého pododseku tohto odseku, a ak sa uplatňuje článok 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, sa s úverovými inštitúciami uvedenými v článku 1 ods. 3 prvom pododseku písm. b) tejto smernice, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu, ktorý nad nimi vykonáva dohľad za podmienok stanovených v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, zaobchádza ako s dcérskymi podnikmi tohto ústredného orgánu.

Na účely prvého pododseku tohto odseku sa s poisťovňami uvedenými v článku 1 ods. 3 prvom pododseku písm. a) tejto smernice, ktoré sú súčasťou skupiny na základe finančných vzťahov uvedených v článku 212 ods. 1 písm. c) bode ii) smernice 2009/138/ES a ktoré podliehajú dohľadu nad skupinou v súlade s článkom 213 ods. 2 písm. a) až c) uvedenej smernice, zaobchádza ako s dcérskymi podnikmi materského podniku uvedenej skupiny.

10.   Oslobodenie stanovené v odseku 9 sa vzťahuje aj na subjekty verejného záujmu, na ktoré sa vzťahujú požiadavky tohto článku, s výnimkou veľkých podnikov, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) tejto smernice.

(*8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1)."

*8

(*9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2464 zo 14. decembra 2022, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 537/2014, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov (Ú. v. EÚ L 322, 16.12.2022, s. 15)."

*9

(*10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1)."

*10

(*11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/34/ES (Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38)."

*11

(*12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).“
  "

*12

| 5. | Článok 20 ods. 1 sa mení takto:






  a) | písmeno g) sa nahrádza takto:






  „g) | opis politiky rozmanitosti, ktorú podnik uplatňuje vo vzťahu k svojim správnym, riadiacim a dozorným orgánom, pokiaľ ide o rodový aspekt a iné aspekty, ako napríklad vek, zdravotné postihnutie alebo vzdelanie a odborné skúsenosti, ciele uvedenej politiky rozmanitosti, spôsob jej vykonávania a výsledky vo vykazovanom období. Ak sa takáto politika neuplatňuje, výkaz musí obsahovať vysvetlenie, prečo je to tak.“; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Článok 20 ods. 1 sa mení takto:

a)

písmeno g) sa nahrádza takto:

„g)

opis politiky rozmanitosti, ktorú podnik uplatňuje vo vzťahu k svojim správnym, riadiacim a dozorným orgánom, pokiaľ ide o rodový aspekt a iné aspekty, ako napríklad vek, zdravotné postihnutie alebo vzdelanie a odborné skúsenosti, ciele uvedenej politiky rozmanitosti, spôsob jej vykonávania a výsledky vo vykazovanom období. Ak sa takáto politika neuplatňuje, výkaz musí obsahovať vysvetlenie, prečo je to tak.“;

| b) | dopĺňa sa tento pododsek:

  „Podniky, na ktoré sa vzťahuje článok 19a, sa považujú za podniky, ktoré splnili povinnosť stanovenú v písmene g) prvého pododseku tohto odseku, ak zahrnú informácie vyžadované podľa uvedeného písmena ako súčasť svojho vykazovania informácií o udržateľnosti a odkaz na to sa uvedie vo vyhlásení o správe a riadení podniku.“ |
| --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento pododsek:

„Podniky, na ktoré sa vzťahuje článok 19a, sa považujú za podniky, ktoré splnili povinnosť stanovenú v písmene g) prvého pododseku tohto odseku, ak zahrnú informácie vyžadované podľa uvedeného písmena ako súčasť svojho vykazovania informácií o udržateľnosti a odkaz na to sa uvedie vo vyhlásení o správe a riadení podniku.“

| 6. | Článok 23 sa mení takto:






  a) | v odseku 4 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | konsolidovanú účtovnú závierku uvedenú v písmene a) a konsolidovanú správu o hospodárení väčšej skupiny podnikov zostavuje materský podnik tejto skupiny podnikov v súlade s právom členského štátu, ktorým sa riadi uvedený materský podnik, a to v súlade s touto smernicou, s výnimkou požiadaviek stanovených v článku 29a, alebo v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi prijatými v súlade s nariadením (ES) č. 1606/2002;“; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Článok 23 sa mení takto:

a)

v odseku 4 sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

konsolidovanú účtovnú závierku uvedenú v písmene a) a konsolidovanú správu o hospodárení väčšej skupiny podnikov zostavuje materský podnik tejto skupiny podnikov v súlade s právom členského štátu, ktorým sa riadi uvedený materský podnik, a to v súlade s touto smernicou, s výnimkou požiadaviek stanovených v článku 29a, alebo v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi prijatými v súlade s nariadením (ES) č. 1606/2002;“;

| b) | v odseku 8 písm. b) sa bod i) nahrádza takto:






  „i) | v súlade s touto smernicou, s výnimkou požiadaviek stanovených v článku 29a;“; |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 8 písm. b) sa bod i) nahrádza takto:

„i)

v súlade s touto smernicou, s výnimkou požiadaviek stanovených v článku 29a;“;

| c) | v odseku 8 písm. b) sa bod iii) nahrádza takto:






  „iii) | spôsobom rovnocenným s konsolidovanými účtovnými závierkami a konsolidovanými správami o hospodárení zostavenými v súlade s touto smernicou, s výnimkou požiadaviek stanovených v článku 29a, alebo“ |
| --- | --- | --- |

c)

v odseku 8 písm. b) sa bod iii) nahrádza takto:

„iii)

spôsobom rovnocenným s konsolidovanými účtovnými závierkami a konsolidovanými správami o hospodárení zostavenými v súlade s touto smernicou, s výnimkou požiadaviek stanovených v článku 29a, alebo“

| 7. | Článok 29a sa nahrádza takto:

  „Článok 29a
  Konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti

  1.   Materské podniky veľkej skupiny uvedenej v článku 3 ods. 7 zahŕňajú do konsolidovanej správy o hospodárení informácie potrebné na pochopenie vplyvov skupiny na aspekty udržateľnosti, ako aj informácie potrebné na pochopenie toho, ako aspekty udržateľnosti vplývajú na rozvoj, výkonnosť a pozíciu skupiny.
  Informácie uvedené v prvom pododseku musia byť v konsolidovanej správe o hospodárení jasne identifikovateľné v rámci jej osobitnej časti.


  2.   Informácie uvedené v odseku 1 zahŕňajú:






  a) | stručný opis obchodného modelu a obchodnej stratégie skupiny vrátane:






  i) | odolnosti obchodného modelu a obchodnej stratégie skupiny voči rizikám súvisiacim s aspektmi udržateľnosti; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Článok 29a sa nahrádza takto:

„Článok 29a

Konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti

1.   Materské podniky veľkej skupiny uvedenej v článku 3 ods. 7 zahŕňajú do konsolidovanej správy o hospodárení informácie potrebné na pochopenie vplyvov skupiny na aspekty udržateľnosti, ako aj informácie potrebné na pochopenie toho, ako aspekty udržateľnosti vplývajú na rozvoj, výkonnosť a pozíciu skupiny.

Informácie uvedené v prvom pododseku musia byť v konsolidovanej správe o hospodárení jasne identifikovateľné v rámci jej osobitnej časti.

2.   Informácie uvedené v odseku 1 zahŕňajú:

a)

stručný opis obchodného modelu a obchodnej stratégie skupiny vrátane:

i)

odolnosti obchodného modelu a obchodnej stratégie skupiny voči rizikám súvisiacim s aspektmi udržateľnosti;

| ii) | príležitostí pre skupinu v súvislosti s aspektmi udržateľnosti; |
| --- | --- |

ii)

príležitostí pre skupinu v súvislosti s aspektmi udržateľnosti;

| iii) | plánov skupiny vrátane vykonávacích opatrení a súvisiacich finančných a investičných plánov na zabezpečenie toho, aby jej obchodný model a stratégia boli zlučiteľné s prechodom na udržateľné hospodárstvo a s obmedzením globálneho otepľovania na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, a v relevantných prípadoch aj vystavenie skupiny činnostiam súvisiacim s uhlím, ropou a plynom; |
| --- | --- |

iii)

plánov skupiny vrátane vykonávacích opatrení a súvisiacich finančných a investičných plánov na zabezpečenie toho, aby jej obchodný model a stratégia boli zlučiteľné s prechodom na udržateľné hospodárstvo a s obmedzením globálneho otepľovania na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, a v relevantných prípadoch aj vystavenie skupiny činnostiam súvisiacim s uhlím, ropou a plynom;

| iv) | toho, ako sa v rámci obchodného modelu a stratégie skupiny zohľadňujú záujmy zainteresovaných strán skupiny a vplyvy skupiny na aspekty udržateľnosti; |
| --- | --- |

iv)

toho, ako sa v rámci obchodného modelu a stratégie skupiny zohľadňujú záujmy zainteresovaných strán skupiny a vplyvy skupiny na aspekty udržateľnosti;

| v) | toho, ako sa stratégia skupiny vykonáva, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti; |
| --- | --- |

v)

toho, ako sa stratégia skupiny vykonáva, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti;

| b) | opis časovo ohraničených cieľov týkajúcich sa aspektov udržateľnosti stanovených skupinou, v relevantných prípadoch vrátane absolútnych cieľov zníženia emisií skleníkových plynov aspoň na roky 2030 a 2050, opis pokroku, ktorý skupina dosiahla pri plnení týchto cieľov, a vyhlásenie, či sú ciele skupiny týkajúce sa environmentálnych faktorov založené na presvedčivých vedeckých dôkazoch; |
| --- | --- |

b)

opis časovo ohraničených cieľov týkajúcich sa aspektov udržateľnosti stanovených skupinou, v relevantných prípadoch vrátane absolútnych cieľov zníženia emisií skleníkových plynov aspoň na roky 2030 a 2050, opis pokroku, ktorý skupina dosiahla pri plnení týchto cieľov, a vyhlásenie, či sú ciele skupiny týkajúce sa environmentálnych faktorov založené na presvedčivých vedeckých dôkazoch;

| c) | opis úlohy správnych, riadiacich a dozorných orgánov, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, a ich odborných znalostí a zručností v súvislosti s plnením tejto úlohy alebo prístupu týchto orgánov k takýmto odborným znalostiam a zručnostiam; |
| --- | --- |

c)

opis úlohy správnych, riadiacich a dozorných orgánov, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, a ich odborných znalostí a zručností v súvislosti s plnením tejto úlohy alebo prístupu týchto orgánov k takýmto odborným znalostiam a zručnostiam;

| d) | opis politík skupiny, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti; |
| --- | --- |

d)

opis politík skupiny, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti;

| e) | informácie o existencii systémov stimulov spojených s aspektmi udržateľnosti poskytovaných členom správnych, riadiacich a dozorných orgánov; |
| --- | --- |

e)

informácie o existencii systémov stimulov spojených s aspektmi udržateľnosti poskytovaných členom správnych, riadiacich a dozorných orgánov;

| f) | opis:






  i) | procesu náležitej starostlivosti vykonávaného skupinou, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, a v relevantnom prípade v súlade s požiadavkami Únie, aby podniky vykonali postup náležitej starostlivosti; |
| --- | --- | --- |

f)

opis:

i)

procesu náležitej starostlivosti vykonávaného skupinou, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, a v relevantnom prípade v súlade s požiadavkami Únie, aby podniky vykonali postup náležitej starostlivosti;

| ii) | hlavných skutočných alebo potenciálne nepriaznivých vplyvov spojených s vlastnými činnosťami skupiny a s jej hodnotovým reťazcom vrátane jej výrobkov a služieb, jej obchodných vzťahov a dodávateľského reťazca, opatrení prijatých na identifikáciu a monitorovanie týchto vplyvov a iných nepriaznivých vplyvov, ktoré je materský podnik povinný identifikovať podľa iných požiadaviek Únie na vykonanie postupu náležitej starostlivosti; |
| --- | --- |

ii)

hlavných skutočných alebo potenciálne nepriaznivých vplyvov spojených s vlastnými činnosťami skupiny a s jej hodnotovým reťazcom vrátane jej výrobkov a služieb, jej obchodných vzťahov a dodávateľského reťazca, opatrení prijatých na identifikáciu a monitorovanie týchto vplyvov a iných nepriaznivých vplyvov, ktoré je materský podnik povinný identifikovať podľa iných požiadaviek Únie na vykonanie postupu náležitej starostlivosti;

| iii) | akýchkoľvek opatrení prijatých skupinou s cieľom predchádzať skutočným alebo potenciálnym nepriaznivým vplyvom, tieto vplyvy zmierňovať, naprávať alebo ich odstraňovať, ako aj výsledok takýchto opatrení; |
| --- | --- |

iii)

akýchkoľvek opatrení prijatých skupinou s cieľom predchádzať skutočným alebo potenciálnym nepriaznivým vplyvom, tieto vplyvy zmierňovať, naprávať alebo ich odstraňovať, ako aj výsledok takýchto opatrení;

| g) | opis hlavných rizík ohrozujúcich skupinu, ktoré súvisia s aspektmi udržateľnosti, vrátane hlavných závislostí skupiny od takýchto aspektov, ako aj toho, ako skupina tieto riziká riadi; |
| --- | --- |

g)

opis hlavných rizík ohrozujúcich skupinu, ktoré súvisia s aspektmi udržateľnosti, vrátane hlavných závislostí skupiny od takýchto aspektov, ako aj toho, ako skupina tieto riziká riadi;

| h) | ukazovatele týkajúce sa zverejňovania informácií uvedených v písmenách a) až g). |
| --- | --- |

h)

ukazovatele týkajúce sa zverejňovania informácií uvedených v písmenách a) až g).

Materské podniky vykazujú informácie o postupe, ktorý vykonali s cieľom identifikovať informácie, ktoré zahrnuli do konsolidovanej správy o hospodárení v súlade s odsekom 1 tohto článku. Informácie uvedené v prvom pododseku tohto odseku zahŕňajú podľa potreby informácie týkajúce sa krátkodobých, strednodobých a dlhodobých časových horizontov.

3.   Informácie uvedené v odsekoch 1 a 2 zahŕňajú v relevantných prípadoch informácie o vlastných činnostiach skupiny a o jej hodnotovom reťazci vrátane jej produktov a služieb, jej obchodných vzťahov a dodávateľského reťazca.

Počas prvých troch rokov uplatňovania opatrení, ktoré majú prijať členské štáty v súlade s článkom 5 ods. 2 smernice (EÚ) 2022/2464, a v prípade, že nebudú k dispozícii všetky potrebné informácie týkajúce sa jeho hodnotového reťazca, materský podnik vysvetlí úsilie vynaložené na získanie potrebných informácií o svojom hodnotovom reťazci, dôvody, prečo nebolo možné získať všetky potrebné informácie, a svoje plány na získanie potrebných informácií v budúcnosti.

Informácie uvedené v odsekoch 1 a 2 zahŕňajú v relevantných prípadoch aj odkazy na ostatné informácie zahrnuté do konsolidovanej správy o hospodárení v súlade s článkom 29 tejto smernice a dodatočné vysvetlenia týchto ostatných informácií, ako aj sumy vykázané v konsolidovanej účtovnej závierke.

Členské štáty môžu povoliť, aby sa vo výnimočných prípadoch vypustili informácie o neukončených záležitostiach alebo záležitostiach, o ktorých sa rokuje, keď by podľa riadne odôvodneného stanoviska členov správnych, riadiacich a dozorných orgánov, ktorí konajú na základe právomocí vyplývajúcich z vnútroštátnych právnych predpisov a ktorí majú za uvedené stanovisko kolektívnu zodpovednosť, zverejnenie takýchto informácií vážne poškodilo obchodnú pozíciu skupiny, ak takéto vypustenie nebráni správnemu a vyváženému pochopeniu vývoja, výkonnosti a pozície, a vplyvu činnosti skupiny.

4.   Ak vykazujúci podnik zistí významné rozdiely medzi rizikami pre skupinu alebo vplyvmi skupiny a rizikami pre jeden alebo viaceré zo svojich dcérskych podnikov alebo vplyvmi jedného alebo viacerých zo svojich dcérskych podnikov, poskytne v prípade potreby primerané vysvetlenie rizík pre dotknutý dcérsky podnik alebo dotknuté dcérske podniky a vplyvov dotknutého dcérskeho podniku alebo dotknutých dcérskych podnikov.

Podniky uvádzajú, ktoré dcérske podniky zahrnuté do konsolidácie sú oslobodené od ročného alebo konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti podľa článku 19a ods. 9 alebo článku 29a ods. 8.

5.   Materské podniky vykazujú informácie uvedené v odsekoch 1 až 3 tohto článku v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b.

6.   Manažment materského podniku informuje zástupcov zamestnancov na príslušnej úrovni a prediskutuje s nimi príslušné informácie a prostriedky na získavanie a overovanie informácií o udržateľnosti. Stanovisko zástupcov zamestnancov sa v prípade potreby oznámi príslušným správnym, riadiacim alebo dozorným orgánom.

7.   Materský podnik, ktorý spĺňa požiadavky stanovené v odsekoch 1 až 5 tohto článku, sa považuje za podnik, ktorý splnil požiadavky stanovené v článku 19 ods. 1 treťom pododseku a v článku 19a.

8.   Za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v druhom pododseku tohto odseku, je materský podnik, ktorý je dcérskym podnikom, oslobodený od povinností stanovených v odsekoch 1 až 5 tohto článku (ďalej len „oslobodený materský podnik“), ak takýto materský podnik a jeho dcérske podniky sú zahrnuté do konsolidovanej správy o hospodárení iného podniku, ktorá bola vypracovaná v súlade s článkom 29 a týmto článkom. Materský podnik, ktorý je dcérskym podnikom materského podniku usadeného v tretej krajine, je tiež oslobodený od povinností stanovených v odsekoch 1 až 5 tohto článku, ak takýto materský podnik a jeho dcérske podniky sú zahrnuté do konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti uvedeného materského podniku usadeného v tretej krajine a ak je konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti vykonávané v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b alebo spôsobom rovnocenným s týmito štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti, ako sa stanovuje v súlade s vykonávacím aktom o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prijatým podľa článku 23 ods. 4 tretieho pododseku smernice 2004/109/ES.

Oslobodenie uvedené v prvom pododseku podlieha splneniu týchto podmienok:

| a) | správa o hospodárení oslobodeného materského podniku obsahuje všetky tieto informácie:






  i) | názov a sídlo materského podniku, ktorý vykazuje informácie na úrovni skupiny v súlade s týmto článkom alebo spôsobom rovnocenným so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b tejto smernice, ako sa stanovuje v súlade s vykonávacím aktom o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prijatým podľa článku 23 ods. 4 tretieho pododseku smernice 2004/109/ES; |
| --- | --- | --- |

a)

správa o hospodárení oslobodeného materského podniku obsahuje všetky tieto informácie:

i)

názov a sídlo materského podniku, ktorý vykazuje informácie na úrovni skupiny v súlade s týmto článkom alebo spôsobom rovnocenným so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b tejto smernice, ako sa stanovuje v súlade s vykonávacím aktom o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prijatým podľa článku 23 ods. 4 tretieho pododseku smernice 2004/109/ES;

| ii) | webové odkazy na konsolidovanú správu o hospodárení materského podniku alebo v relevantnom prípade na konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti materského podniku, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku, a na názor týkajúci sa uistenia uvedený v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) tejto smernice alebo na názor týkajúci sa uistenia uvedený v písmene b) tohto pododseku; |
| --- | --- |

ii)

webové odkazy na konsolidovanú správu o hospodárení materského podniku alebo v relevantnom prípade na konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti materského podniku, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku, a na názor týkajúci sa uistenia uvedený v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) tejto smernice alebo na názor týkajúci sa uistenia uvedený v písmene b) tohto pododseku;

| iii) | informáciu, že materský podnik je oslobodený od povinností stanovených v odsekoch 1 až 5 tohto článku; |
| --- | --- |

iii)

informáciu, že materský podnik je oslobodený od povinností stanovených v odsekoch 1 až 5 tohto článku;

| b) | ak je materský podnik usadený v tretej krajine, jeho konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti a názor týkajúci sa uistenia vyjadrený jednou alebo viacerými osobami alebo spoločnosťami, ktoré sú oprávnené vyjadriť názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti podľa vnútroštátneho práva, ktorým sa riadi materský podnik, sa uverejňujú v súlade s článkom 30 a v súlade s právom členského štátu, ktorým sa riadi oslobodený materský podnik; |
| --- | --- |

b)

ak je materský podnik usadený v tretej krajine, jeho konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti a názor týkajúci sa uistenia vyjadrený jednou alebo viacerými osobami alebo spoločnosťami, ktoré sú oprávnené vyjadriť názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti podľa vnútroštátneho práva, ktorým sa riadi materský podnik, sa uverejňujú v súlade s článkom 30 a v súlade s právom členského štátu, ktorým sa riadi oslobodený materský podnik;

| c) | ak je materský podnik usadený v tretej krajine, zahrnú sa informácie stanovené v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 týkajúce sa činností vykonávaných dcérskym podnikom usadeným v Únii a oslobodeným od vykazovania informácií o udržateľnosti na základe článku 19a ods. 9 tejto smernice do správy o hospodárení oslobodeného materského podniku alebo do konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vykonaného materským podnikom usadeným v tretej krajine. |
| --- | --- |

c)

ak je materský podnik usadený v tretej krajine, zahrnú sa informácie stanovené v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 týkajúce sa činností vykonávaných dcérskym podnikom usadeným v Únii a oslobodeným od vykazovania informácií o udržateľnosti na základe článku 19a ods. 9 tejto smernice do správy o hospodárení oslobodeného materského podniku alebo do konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vykonaného materským podnikom usadeným v tretej krajine.

Členský štát, ktorého vnútroštátnym právom sa riadi oslobodený materský podnik, môže vyžadovať, aby sa konsolidovaná správa o hospodárení alebo v relevantnom prípade konsolidovaná správa o udržateľnosti materského podniku uverejnila v jazyku, ktorý tento členský štát akceptuje, a aby bol poskytnutý akýkoľvek potrebný preklad do tohto jazyka. Preklad, ktorý nebol úradne overený, musí obsahovať vyhlásenie v tomto zmysle.

Materské podniky, ktoré sú oslobodené od vypracúvania správy o hospodárení podľa článku 37, nemusia poskytovať informácie uvedené v písmene a) bodoch i) až iii) druhého pododseku tohto odseku za predpokladu, že takéto podniky uverejnia konsolidovanú správu o hospodárení v súlade s článkom 37.

Na účely prvého pododseku tohto odseku, a ak sa uplatňuje článok 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, sa s úverovými inštitúciami uvedenými v článku 1 ods. 3 prvom pododseku písm. b) tejto smernice, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu, ktorý nad nimi vykonáva dohľad za podmienok stanovených v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, zaobchádza ako s dcérskymi podnikmi tohto ústredného orgánu.

Na účely prvého pododseku tohto odseku sa s poisťovňami uvedenými v článku 1 ods. 3 prvom pododseku písm. a) tejto smernice, ktoré sú súčasťou skupiny na základe finančných vzťahov uvedených v článku 212 ods. 1 písm. c) bode ii) smernice 2009/138/ES a ktoré podliehajú dohľadu nad skupinou v súlade s článkom 213 ods. 2 písm. a) až c) uvedenej smernice, zaobchádza ako s dcérskymi podnikmi materského podniku uvedenej skupiny.

9.   Oslobodenie stanovené v odseku 8 sa vzťahuje aj na subjekty verejného záujmu, na ktoré sa vzťahujú požiadavky tohto článku, s výnimkou veľkých podnikov, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) tejto smernice.“

| 8. | Vkladá sa táto kapitola:


  „KAPITOLA 6a


  ŠTANDARDY VYKAZOVANIA INFORMÁCIÍ O UDRŽATEĽNOSTI



  Článok 29b
  Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti

  1.   Komisia prijme v súlade s článkom 49 delegované akty, ktorými doplní túto smernicu stanovením štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti. V týchto štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti sa bližšie určia informácie, ktoré majú podniky vykazovať v súlade s článkami 19a a 29a, a v relevantnom prípade sa bližšie určí štruktúra, ktorá sa použije na prezentáciu týchto informácií.
  V delegovaných aktoch uvedených v prvom pododseku tohto odseku Komisia do 30. júna 2023 bližšie určí informácie, ktoré majú podniky vykazovať v súlade s článkom 19a ods. 1 a 2 a v relevantnom prípade s článkom 29a ods. 1 a 2 a ktoré obsahujú prinajmenšom informácie, ktoré účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahujú povinnosti zverejňovania podľa nariadenia (EÚ) 2019/2088, potrebujú na to, aby mohli tieto povinnosti splniť.
  V delegovaných aktoch uvedených v prvom pododseku Komisia do 30. júna 2024 bližšie určí:






  i) | doplňujúce informácie, ktoré majú podniky v prípade potreby vykázať, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti a oblasti vykazovania uvedené v článku 19a ods. 2; |
| --- | --- | --- |

8.

Vkladá sa táto kapitola:

„KAPITOLA 6a

ŠTANDARDY VYKAZOVANIA INFORMÁCIÍ O UDRŽATEĽNOSTI

Článok 29b

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti

1.   Komisia prijme v súlade s článkom 49 delegované akty, ktorými doplní túto smernicu stanovením štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti. V týchto štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti sa bližšie určia informácie, ktoré majú podniky vykazovať v súlade s článkami 19a a 29a, a v relevantnom prípade sa bližšie určí štruktúra, ktorá sa použije na prezentáciu týchto informácií.

V delegovaných aktoch uvedených v prvom pododseku tohto odseku Komisia do 30. júna 2023 bližšie určí informácie, ktoré majú podniky vykazovať v súlade s článkom 19a ods. 1 a 2 a v relevantnom prípade s článkom 29a ods. 1 a 2 a ktoré obsahujú prinajmenšom informácie, ktoré účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahujú povinnosti zverejňovania podľa nariadenia (EÚ) 2019/2088, potrebujú na to, aby mohli tieto povinnosti splniť.

V delegovaných aktoch uvedených v prvom pododseku Komisia do 30. júna 2024 bližšie určí:

i)

doplňujúce informácie, ktoré majú podniky v prípade potreby vykázať, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti a oblasti vykazovania uvedené v článku 19a ods. 2;

| ii) | informácie, ktoré majú podniky vykázať a ktoré sú špecifické pre odvetvie, v ktorom pôsobia. |
| --- | --- |

ii)

informácie, ktoré majú podniky vykázať a ktoré sú špecifické pre odvetvie, v ktorom pôsobia.

Požiadavky na vykazovanie stanovené v delegovaných aktoch uvedených v prvom pododseku nenadobudnú účinnosť skôr než štyri mesiace po ich prijatí Komisiou.

Pri prijímaní delegovaných aktov na určenie informácií požadovaných podľa bodu ii) tretieho pododseku Komisia venuje osobitnú pozornosť rozsahu rizík a vplyvov súvisiacich s aspektmi udržateľnosti pre každé odvetvie, pričom zohľadní skutočnosť, že riziká a vplyvy sú v niektorých odvetviach väčšie ako v iných.

Komisia preskúmava delegované akty prijaté podľa tohto článku najmenej každé tri roky od dátumu začatia ich uplatňovania, pričom zohľadňuje technické poradenstvo Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (ďalej len „EFRAG“), a v prípade potreby takéto delegované akty zmení s cieľom zohľadniť príslušný vývoj vrátane vývoja v oblasti medzinárodných štandardov.

Komisia uskutočňuje aspoň raz ročne konzultácie s Európskym parlamentom a so skupinou expertov členských štátov pre udržateľné financovanie uvedenou v článku 24 nariadenia (EÚ) 2020/852 a zároveň s Výborom pre účtovné predpisy uvedeným v článku 6 nariadenia (ES) č. 1606/2002 o pracovnom programe skupiny EFRAG, pokiaľ ide o vypracúvanie štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti.

2.   Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti zaisťujú kvalitu vykazovaných informácií tým, že vyžadujú, aby boli informácie zrozumiteľné, relevantné, overiteľné, porovnateľné a pravdivo podané. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti nemajú vytvárať neprimeranú administratívnu záťaž pre podniky, a to aj tým, že v čo najväčšej miere zohľadňujú prácu globálnych normotvorných iniciatív týkajúcu sa vykazovania informácií o udržateľnosti, ako sa vyžaduje v odseku 5 písm. a).

V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti sa s ohľadom na predmet úpravy daného štandardu vykazovania informácií o udržateľnosti:

| a) | bližšie určujú informácie, ktoré majú podniky zverejňovať o týchto environmentálnych faktoroch:






  i) | zmiernení zmeny klímy, a to aj pokiaľ ide o emisie skleníkových plynov rozsahu 1, rozsahu 2 a v relevantných prípadoch aj rozsahu 3; |
| --- | --- | --- |

a)

bližšie určujú informácie, ktoré majú podniky zverejňovať o týchto environmentálnych faktoroch:

i)

zmiernení zmeny klímy, a to aj pokiaľ ide o emisie skleníkových plynov rozsahu 1, rozsahu 2 a v relevantných prípadoch aj rozsahu 3;

| ii) | adaptácii na zmenu klímy; |
| --- | --- |

ii)

adaptácii na zmenu klímy;

| iii) | vodných a morských zdrojoch; |
| --- | --- |

iii)

vodných a morských zdrojoch;

| iv) | využívaní zdrojov a obehovom hospodárstve; |
| --- | --- |

iv)

využívaní zdrojov a obehovom hospodárstve;

| v) | znečisťovaní; |
| --- | --- |

v)

znečisťovaní;

| vi) | biodiverzite a ekosystémoch; |
| --- | --- |

vi)

biodiverzite a ekosystémoch;

| b) | bližšie určujú informácie, ktoré majú podniky zverejňovať o týchto sociálnych faktoroch a faktoroch v oblasti ľudských práv:






  i) | rovnakom zaobchádzaní a rovnakých príležitostiach pre všetkých vrátane rodovej rovnosti a rovnakej odmeny za rovnocennú prácu, odbornej prípravy a rozvoja zručností, ako aj zamestnanosti a začlenenia ľudí so zdravotným postihnutím, opatreniach proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku, a rozmanitosti; |
| --- | --- | --- |

b)

bližšie určujú informácie, ktoré majú podniky zverejňovať o týchto sociálnych faktoroch a faktoroch v oblasti ľudských práv:

i)

rovnakom zaobchádzaní a rovnakých príležitostiach pre všetkých vrátane rodovej rovnosti a rovnakej odmeny za rovnocennú prácu, odbornej prípravy a rozvoja zručností, ako aj zamestnanosti a začlenenia ľudí so zdravotným postihnutím, opatreniach proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku, a rozmanitosti;

| ii) | pracovných podmienkach vrátane bezpečného zamestnania, pracovného času, primeraných miezd, sociálneho dialógu, slobody združovania, existencie zamestnaneckých rád, kolektívneho vyjednávania vrátane podielu zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, práva zamestnancov na informácie, konzultácie a účasť, rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a zdravia a bezpečnosti; |
| --- | --- |

ii)

pracovných podmienkach vrátane bezpečného zamestnania, pracovného času, primeraných miezd, sociálneho dialógu, slobody združovania, existencie zamestnaneckých rád, kolektívneho vyjednávania vrátane podielu zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, práva zamestnancov na informácie, konzultácie a účasť, rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a zdravia a bezpečnosti;

| iii) | dodržiavaní ľudských práv, základných slobôd, demokratických zásad a noriem stanovených v Medzinárodnej listine ľudských práv a iných základných dohovoroch OSN v oblasti ľudských práv vrátane Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, Deklarácie OSN o právach pôvodného obyvateľstva, v Deklarácii Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a základných dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce, Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Európskej sociálnej charte a Charte základných práv Európskej únie; |
| --- | --- |

iii)

dodržiavaní ľudských práv, základných slobôd, demokratických zásad a noriem stanovených v Medzinárodnej listine ľudských práv a iných základných dohovoroch OSN v oblasti ľudských práv vrátane Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, Deklarácie OSN o právach pôvodného obyvateľstva, v Deklarácii Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a základných dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce, Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Európskej sociálnej charte a Charte základných práv Európskej únie;

| c) | bližšie určujú informácie, ktoré majú podniky zverejňovať o týchto správnych faktoroch:






  i) | úlohe správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, a ich zložení, ako aj o ich odborných znalostiach a zručnostiach v súvislosti s plnením tejto úlohy alebo o prístupe týchto orgánov k takýmto odborným znalostiam a zručnostiam; |
| --- | --- | --- |

c)

bližšie určujú informácie, ktoré majú podniky zverejňovať o týchto správnych faktoroch:

i)

úlohe správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti, a ich zložení, ako aj o ich odborných znalostiach a zručnostiach v súvislosti s plnením tejto úlohy alebo o prístupe týchto orgánov k takýmto odborným znalostiam a zručnostiam;

| ii) | hlavných prvkoch systémov vnútornej kontroly a riadenia rizík podniku vo vzťahu k vykazovaniu informácií o udržateľnosti a rozhodovaciemu procesu; |
| --- | --- |

ii)

hlavných prvkoch systémov vnútornej kontroly a riadenia rizík podniku vo vzťahu k vykazovaniu informácií o udržateľnosti a rozhodovaciemu procesu;

| iii) | podnikateľskej etike a podnikovej kultúre vrátane boja proti korupcii a úplatkárstvu, ochrany oznamovateľov a dobrých životných podmienok zvierat; |
| --- | --- |

iii)

podnikateľskej etike a podnikovej kultúre vrátane boja proti korupcii a úplatkárstvu, ochrany oznamovateľov a dobrých životných podmienok zvierat;

| iv) | činnostiach a záväzkoch podniku týkajúcich sa uplatňovania jeho politického vplyvu vrátane lobistických činností; |
| --- | --- |

iv)

činnostiach a záväzkoch podniku týkajúcich sa uplatňovania jeho politického vplyvu vrátane lobistických činností;

| v) | riadení a kvalite vzťahov so zákazníkmi, dodávateľmi a komunitami ovplyvnenými činnosťami podniku vrátane platobných praktík, najmä pokiaľ ide o oneskorené platby malým a stredne veľkým podnikom. |
| --- | --- |

v)

riadení a kvalite vzťahov so zákazníkmi, dodávateľmi a komunitami ovplyvnenými činnosťami podniku vrátane platobných praktík, najmä pokiaľ ide o oneskorené platby malým a stredne veľkým podnikom.

3.   V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti sa uvádzajú výhľadové, retrospektívne, kvalitatívne a kvantitatívne informácie, ktoré má podnik podľa potreby vykazovať.

4.   V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti sa zohľadňujú ťažkosti, ktorým podniky môžu čeliť pri zhromažďovaní informácií od aktérov v celom ich hodnotovom reťazci, a to najmä od tých, na ktorých sa nevzťahujú požiadavky vykazovať informácie o udržateľnosti stanovené v článku 19a alebo 29a, a od dodávateľov na rozvíjajúcich sa trhoch a v rozvíjajúcich sa hospodárstvach. Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti bližšie určujú zverejňované informácie o hodnotových reťazcoch, ktoré sú primerané a relevantné vzhľadom na kapacity a charakteristiky podnikov v hodnotových reťazcoch a na rozsah a zložitosť ich činností, najmä tých podnikov, na ktoré sa nevzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti stanovené v článku 19a alebo 29a. V štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti sa neurčujú zverejňované informácie, ktoré by od podnikov vyžadovali, aby získavali informácie od malých a stredne veľkých podnikov vo svojom hodnotovom reťazci nad rámec informácií, ktoré sa majú zverejňovať podľa štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky uvedených v článku 29c.

Prvým pododsekom nie sú dotknuté požiadavky Únie, aby podniky vykonávali postup náležitej starostlivosti.

5.   Komisia pri prijímaní delegovaných aktov podľa odseku 1 v čo najväčšom rozsahu zohľadňuje:

| a) | prácu globálnych normotvorných iniciatív týkajúcu sa vykazovania informácií o udržateľnosti, ako aj existujúce štandardy a rámce v oblasti účtovania prírodného kapitálu a účtovania skleníkových plynov, zodpovedného obchodného správania, sociálnej zodpovednosti podnikov a udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

a)

prácu globálnych normotvorných iniciatív týkajúcu sa vykazovania informácií o udržateľnosti, ako aj existujúce štandardy a rámce v oblasti účtovania prírodného kapitálu a účtovania skleníkových plynov, zodpovedného obchodného správania, sociálnej zodpovednosti podnikov a udržateľného rozvoja;

| b) | informácie, ktoré účastníci finančného trhu potrebujú na to, aby si plnili povinnosti zverejňovania stanovené v nariadení (EÚ) 2019/2088 a delegovaných aktoch prijatých podľa uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

b)

informácie, ktoré účastníci finančného trhu potrebujú na to, aby si plnili povinnosti zverejňovania stanovené v nariadení (EÚ) 2019/2088 a delegovaných aktoch prijatých podľa uvedeného nariadenia;

| c) | kritériá, ukazovatele a metodiky stanovené v delegovaných aktoch prijatých podľa nariadenia (EÚ) 2020/852 vrátane technických kritérií preskúmania stanovených podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 13 ods. 2, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 2 uvedeného nariadenia a požiadaviek na zverejňovanie stanovených v delegovanom akte prijatom podľa článku 8 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

c)

kritériá, ukazovatele a metodiky stanovené v delegovaných aktoch prijatých podľa nariadenia (EÚ) 2020/852 vrátane technických kritérií preskúmania stanovených podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 13 ods. 2, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 2 uvedeného nariadenia a požiadaviek na zverejňovanie stanovených v delegovanom akte prijatom podľa článku 8 uvedeného nariadenia;

| d) | požiadavky na zverejňovanie, ktoré sa uplatňujú na správcov referenčných hodnôt vo vyhlásení o referenčnej hodnote a pri metodike referenčnej hodnoty, ako aj minimálne normy pre vytváranie referenčných hodnôt EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčné hodnoty EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou podľa delegovaných nariadení Komisie (EÚ) 2020/1816 (*13), (EÚ) 2020/1817 (*14) a (EÚ) 2020/1818 (*15); |
| --- | --- |

d)

požiadavky na zverejňovanie, ktoré sa uplatňujú na správcov referenčných hodnôt vo vyhlásení o referenčnej hodnote a pri metodike referenčnej hodnoty, ako aj minimálne normy pre vytváranie referenčných hodnôt EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčné hodnoty EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou podľa delegovaných nariadení Komisie (EÚ) 2020/1816 (*13), (EÚ) 2020/1817 (*14) a (EÚ) 2020/1818 (*15);

| e) | zverejnenia informácií stanovené vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 434a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

e)

zverejnenia informácií stanovené vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 434a nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| f) | odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ (*16); |
| --- | --- |

f)

odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ (*16);

| g) | smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (*17); |
| --- | --- |

g)

smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (*17);

| h) | nariadenie (EÚ) 2021/1119; |
| --- | --- |

h)

nariadenie (EÚ) 2021/1119;

| i) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (*18); |
| --- | --- |

i)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (*18);

| j) | smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 (*19). |
| --- | --- |

j)

smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 (*19).

Článok 29c

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky

1.   Komisia prijme do 30. júna 2024 v súlade s článkom 49 delegované akty, ktorými doplní túto smernicu stanovením štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti primeraných a relevantných z hľadiska kapacít a charakteristík malých a stredne veľkých podnikov a rozsahu a zložitosti ich činností. V týchto štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti sa v prípade malých a stredne veľkých podnikov uvedených v článku 2 bode 1 písm. a) stanovia informácie, ktoré sa majú vykazovať v súlade s článkom 19a ods. 6.

Požiadavky na vykazovanie stanovené v delegovaných aktoch uvedených v prvom pododseku nenadobudnú účinnosť skôr než štyri mesiace po ich prijatí Komisiou.

2.   Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti pre malé a stredne veľké podniky zohľadňujú kritériá stanovené v článku 29b ods. 2 až 5. Čo najpodrobnejšie sa v nich zároveň bližšie určí štruktúra, ktorá sa má použiť na prezentáciu týchto informácií.

3.   Komisia preskúmava delegované akty prijaté podľa tohto článku najmenej každé tri roky od dátumu začatia ich uplatňovania, pričom zohľadňuje technické poradenstvo skupiny EFRAG, a v prípade potreby takéto delegované akty zmení tak, aby zohľadňovali príslušný vývoj vrátane vývoja v oblasti medzinárodných štandardov.

(*13)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1816 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o vysvetlenie vo vyhlásení o referenčnej hodnote, ako sa zohľadňujú environmentálne, sociálne a správne (ESG) faktory v každej poskytnutej a uverejnenej referenčnej hodnote (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 1)."

*13

(*14)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1817 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o minimálny obsah vysvetlenia vo vyhlásení o referenčnej hodnote týkajúceho sa toho, ako sa environmentálne, sociálne a správne faktory odzrkadľujú v metodike referenčnej hodnoty (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 12)."

*14

(*15)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1818 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o minimálne normy pre referenčné hodnoty EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a pre referenčné hodnoty EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 17)."

*15

(*16)  Odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ z 9. apríla 2013 týkajúce sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu (Ú. v. EÚ L 124, 4.5.2013, s. 1)."

*16

(*17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32)."

*17

(*18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 z 25. novembra 2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 761/2001 a rozhodnutia Komisie 2001/681/ES a 2006/193/ES (Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 1)."

*18

(*19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17).“
  "

*19

| 9. | Vkladá sa táto kapitola:


  „KAPITOLA 6b


  JEDNOTNÝ ELEKTRONICKÝ FORMÁT VYKAZOVANIA



  Článok 29d
  Jednotný elektronický formát vykazovania

  1.   Podniky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky stanovené v článku 19a tejto smernice, vypracúvajú svoju správu o hospodárení v elektronickom formáte vykazovania bližšie určenom v článku 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/815 (*20) a označujú svoje vykazovanie informácií o udržateľnosti vrátane zverejňovania informácií stanoveného v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 v súlade s elektronickým formátom vykazovania bližšie určeným v uvedenom delegovanom nariadení.


  2.   Materské podniky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky stanovené v článku 29a, vypracúvajú svoju konsolidovanú správu o hospodárení v elektronickom formáte vykazovania bližšie určenom v článku 3 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/815 a označujú svoje vykazovanie informácií o udržateľnosti vrátane zverejňovania informácií stanoveného v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 v súlade s elektronickým formátom vykazovania bližšie určeným v uvedenom delegovanom nariadení.




  (*20)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/815 zo 17. decembra 2018, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy o špecifikácii jednotného elektronického formátu vykazovania (Ú. v. EÚ L 143, 29.5.2019, s. 1).“
  " |
| --- | --- |

9.

Vkladá sa táto kapitola:

„KAPITOLA 6b

JEDNOTNÝ ELEKTRONICKÝ FORMÁT VYKAZOVANIA

Článok 29d

Jednotný elektronický formát vykazovania

1.   Podniky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky stanovené v článku 19a tejto smernice, vypracúvajú svoju správu o hospodárení v elektronickom formáte vykazovania bližšie určenom v článku 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/815 (*20) a označujú svoje vykazovanie informácií o udržateľnosti vrátane zverejňovania informácií stanoveného v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 v súlade s elektronickým formátom vykazovania bližšie určeným v uvedenom delegovanom nariadení.

2.   Materské podniky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky stanovené v článku 29a, vypracúvajú svoju konsolidovanú správu o hospodárení v elektronickom formáte vykazovania bližšie určenom v článku 3 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/815 a označujú svoje vykazovanie informácií o udržateľnosti vrátane zverejňovania informácií stanoveného v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 v súlade s elektronickým formátom vykazovania bližšie určeným v uvedenom delegovanom nariadení.

(*20)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/815 zo 17. decembra 2018, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy o špecifikácii jednotného elektronického formátu vykazovania (Ú. v. EÚ L 143, 29.5.2019, s. 1).“
  "

*20

| 10. | V článku 30 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   Členské štáty zabezpečia, aby podniky v primeranej lehote, ktorá neprekročí 12 mesiacov po dni, ku ktorému sa zostavuje účtovná závierka, uverejňovali riadne schválenú ročnú účtovnú závierku a správu o hospodárení v elektronickom formáte vykazovania uvedenom v článku 29d tejto smernice, ak je to uplatniteľné, spolu s názorom a vyjadrením predloženými štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou uvedenými v článku 34 tejto smernice, ako je stanovené v právnych predpisoch každého členského štátu, v súlade s hlavou 1 kapitolou III smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 (*21).
  Členské štáty môžu od podnikov, na ktoré sa vzťahujú články 19a a 29a, požadovať, aby na svojom webovom sídle verejnosti bezplatne sprístupnili správu o hospodárení. Ak podnik nemá webové sídlo, členské štáty od neho môžu požadovať, aby na požiadanie sprístupnil písomnú kópiu svojej správy o hospodárení.
  Ak nezávislý poskytovateľ uisťovacích služieb vyjadrí názor uvedený v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa), tento názor sa uverejňuje spolu s dokumentmi uvedenými v prvom pododseku tohto odseku.
  Členské štáty však môžu oslobodiť podniky od povinnosti uverejňovať správu o hospodárení v prípade, že je možné na požiadanie ľahko získať kópiu celej takejto správy alebo ktorejkoľvek jej časti za cenu, ktorá neprevyšuje jej administratívne náklady.
  Oslobodenie stanovené v štvrtom pododseku tohto odseku sa neuplatňuje na podniky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti stanovené v článkoch 19a a 29a.


  (*21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 zo 14. júna 2017 týkajúca sa niektorých aspektov práva obchodných spoločností (Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2017, s. 46).“
  " |
| --- | --- |

10.

V článku 30 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Členské štáty zabezpečia, aby podniky v primeranej lehote, ktorá neprekročí 12 mesiacov po dni, ku ktorému sa zostavuje účtovná závierka, uverejňovali riadne schválenú ročnú účtovnú závierku a správu o hospodárení v elektronickom formáte vykazovania uvedenom v článku 29d tejto smernice, ak je to uplatniteľné, spolu s názorom a vyjadrením predloženými štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou uvedenými v článku 34 tejto smernice, ako je stanovené v právnych predpisoch každého členského štátu, v súlade s hlavou 1 kapitolou III smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 (*21).

Členské štáty môžu od podnikov, na ktoré sa vzťahujú články 19a a 29a, požadovať, aby na svojom webovom sídle verejnosti bezplatne sprístupnili správu o hospodárení. Ak podnik nemá webové sídlo, členské štáty od neho môžu požadovať, aby na požiadanie sprístupnil písomnú kópiu svojej správy o hospodárení.

Ak nezávislý poskytovateľ uisťovacích služieb vyjadrí názor uvedený v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa), tento názor sa uverejňuje spolu s dokumentmi uvedenými v prvom pododseku tohto odseku.

Členské štáty však môžu oslobodiť podniky od povinnosti uverejňovať správu o hospodárení v prípade, že je možné na požiadanie ľahko získať kópiu celej takejto správy alebo ktorejkoľvek jej časti za cenu, ktorá neprevyšuje jej administratívne náklady.

Oslobodenie stanovené v štvrtom pododseku tohto odseku sa neuplatňuje na podniky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie informácií o udržateľnosti stanovené v článkoch 19a a 29a.

(*21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 zo 14. júna 2017 týkajúca sa niektorých aspektov práva obchodných spoločností (Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2017, s. 46).“
  "

*21

| 11. | V článku 33 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   Členské štáty zabezpečia, aby členovia správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku, ktorí konajú v rámci právomocí, ktoré sú im priznané vnútroštátnym právom, mali kolektívnu zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa v súlade s požiadavkami tejto smernice a v uplatniteľných prípadoch v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi prijatými v súlade s nariadením (ES) č. 1606/2002, delegovaným nariadením (EÚ) 2019/815, štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenými v článku 29b alebo 29c tejto smernice a s požiadavkami uvedenými v článku 29d tejto smernice vypracovali a uverejnili tieto dokumenty:






  a) | ročná účtovná závierka, správa o hospodárení a vyhlásenie o správe a riadení podniku, ak sa poskytuje samostatne; a |
| --- | --- | --- |

11.

V článku 33 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Členské štáty zabezpečia, aby členovia správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku, ktorí konajú v rámci právomocí, ktoré sú im priznané vnútroštátnym právom, mali kolektívnu zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa v súlade s požiadavkami tejto smernice a v uplatniteľných prípadoch v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi prijatými v súlade s nariadením (ES) č. 1606/2002, delegovaným nariadením (EÚ) 2019/815, štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenými v článku 29b alebo 29c tejto smernice a s požiadavkami uvedenými v článku 29d tejto smernice vypracovali a uverejnili tieto dokumenty:

a)

ročná účtovná závierka, správa o hospodárení a vyhlásenie o správe a riadení podniku, ak sa poskytuje samostatne; a

| b) | konsolidovaná účtovná závierka, konsolidovaná správa o hospodárení a konsolidované vyhlásenie o správe a riadení podniku, ak sa poskytuje samostatne.“ |
| --- | --- |

b)

konsolidovaná účtovná závierka, konsolidovaná správa o hospodárení a konsolidované vyhlásenie o správe a riadení podniku, ak sa poskytuje samostatne.“

| 12. | Názov kapitoly 8 sa nahrádza takto:

  „Audit a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti“ |
| --- | --- |

12.

Názov kapitoly 8 sa nahrádza takto:

„Audit a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti“

| 13. | Článok 34 sa mení takto:






  a) | v odseku 1 sa druhý pododsek mení takto:






  i) | v písmene a) sa bod ii) nahrádza takto:






  „ii) | či bola správa o hospodárení vypracovaná v súlade s uplatniteľnými právnymi požiadavkami, s výnimkou požiadaviek týkajúcich sa vykazovania informácií o udržateľnosti stanovených v článku 19a tejto smernice;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

13.

Článok 34 sa mení takto:

a)

v odseku 1 sa druhý pododsek mení takto:

i)

v písmene a) sa bod ii) nahrádza takto:

„ii)

či bola správa o hospodárení vypracovaná v súlade s uplatniteľnými právnymi požiadavkami, s výnimkou požiadaviek týkajúcich sa vykazovania informácií o udržateľnosti stanovených v článku 19a tejto smernice;“;

| ii) | vkladá sa tento bod:






  „aa) | v uplatniteľných prípadoch vyjadria názor na základe zákazky na limitované uistenie, pokiaľ ide o súlad vykazovania informácií o udržateľnosti s požiadavkami tejto smernice vrátane súladu vykazovania informácií o udržateľnosti so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b alebo 29c, postup, ktorý podnik uplatnil s cieľom identifikovať informácie vykazované podľa uvedených štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, a súlad s požiadavkou na označenie vykazovania informácií o udržateľnosti v súlade s článkom 29d, ako aj pokiaľ ide o súlad s požiadavkami na vykazovanie v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

vkladá sa tento bod:

„aa)

v uplatniteľných prípadoch vyjadria názor na základe zákazky na limitované uistenie, pokiaľ ide o súlad vykazovania informácií o udržateľnosti s požiadavkami tejto smernice vrátane súladu vykazovania informácií o udržateľnosti so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b alebo 29c, postup, ktorý podnik uplatnil s cieľom identifikovať informácie vykazované podľa uvedených štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, a súlad s požiadavkou na označenie vykazovania informácií o udržateľnosti v súlade s článkom 29d, ako aj pokiaľ ide o súlad s požiadavkami na vykazovanie v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852.“;

| b) | odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Členské štáty môžu povoliť, aby názor uvedený v odseku 1 druhom pododseku písm. aa) vyjadril iný štatutárny audítor alebo iná audítorská spoločnosť než je ten, či tá, ktorí vykonávajú štatutárny audit účtovnej závierky.“; |
| --- | --- |

b)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Členské štáty môžu povoliť, aby názor uvedený v odseku 1 druhom pododseku písm. aa) vyjadril iný štatutárny audítor alebo iná audítorská spoločnosť než je ten, či tá, ktorí vykonávajú štatutárny audit účtovnej závierky.“;

| c) | dopĺňajú sa tieto odseky:

  „4.   Členské štáty môžu nezávislému poskytovateľovi uisťovacích služieb usadenému na ich území povoliť, aby vyjadril názor uvedený v odseku 1 druhom pododseku písm. aa), ak sa na tohto nezávislého poskytovateľa uisťovacích služieb vzťahujú požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (*22), pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 22 uvedenej smernice, najmä s požiadavkami na:






  a) | odbornú prípravu a skúšky, pričom sa zabezpečí, aby nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb získali potrebné znalosti v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti; |
| --- | --- | --- |

c)

dopĺňajú sa tieto odseky:

„4.   Členské štáty môžu nezávislému poskytovateľovi uisťovacích služieb usadenému na ich území povoliť, aby vyjadril názor uvedený v odseku 1 druhom pododseku písm. aa), ak sa na tohto nezávislého poskytovateľa uisťovacích služieb vzťahujú požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (*22), pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 22 uvedenej smernice, najmä s požiadavkami na:

a)

odbornú prípravu a skúšky, pričom sa zabezpečí, aby nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb získali potrebné znalosti v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti;

| b) | priebežné vzdelávanie; |
| --- | --- |

b)

priebežné vzdelávanie;

| c) | systémy zabezpečenia kvality; |
| --- | --- |

c)

systémy zabezpečenia kvality;

| d) | profesijnú etiku, nezávislosť, nestrannosť, dôvernosť informácií a služobné tajomstvo; |
| --- | --- |

d)

profesijnú etiku, nezávislosť, nestrannosť, dôvernosť informácií a služobné tajomstvo;

| e) | vymenovanie a odvolanie; |
| --- | --- |

e)

vymenovanie a odvolanie;

| f) | prešetrovanie a sankcie; |
| --- | --- |

f)

prešetrovanie a sankcie;

| g) | organizáciu práce nezávislého poskytovateľa uisťovacích služieb, najmä pokiaľ ide o dostatočné zdroje a personál, ako aj vedenie záznamov a spisov o klientských účtoch, a |
| --- | --- |

g)

organizáciu práce nezávislého poskytovateľa uisťovacích služieb, najmä pokiaľ ide o dostatočné zdroje a personál, ako aj vedenie záznamov a spisov o klientských účtoch, a

| h) | nahlasovanie nezrovnalostí. |
| --- | --- |

h)

nahlasovanie nezrovnalostí.

Členské štáty zaistia, aby v prípade, že nezávislý poskytovateľ uisťovacích služieb vyjadrí názor uvedený v odseku 1 druhom pododseku písm. aa) tohto článku, bol tento názor vypracovaný v súlade s článkami 26a, 27a a 28a smernice 2006/43/ES, a v relevantnom prípade, aby výbor pre audit alebo osobitný výbor preskúmal a monitoroval nezávislosť nezávislého poskytovateľa uisťovacích služieb v súlade s článkom 39 ods. 6 písm. e) smernice 2006/43/ES.

Členské štáty zabezpečia, aby sa na nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb akreditovaných pred 1. januárom 2024 na účely uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v súlade s nariadením (ES) č. 765/2008 nevzťahovali požiadavky na odbornú prípravu a skúšky uvedené v písmene a) prvého pododseku tohto odseku.

Členské štáty zabezpečia, aby sa na nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb, ktorí k 1. januáru 2024 podstupujú akreditačný proces v súlade s príslušnými vnútroštátnymi požiadavkami, nevzťahovali požiadavky na odbornú prípravu a skúšky uvedené v písmene a) prvého pododseku, pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, a to za predpokladu, že tento proces dokončia do 1. januára 2026.

Členské štáty zabezpečia, aby nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb uvedení v treťom a štvrtom pododseku získali potrebné znalosti v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti prostredníctvom požiadavky na priebežné vzdelávanie uvedenej v písmene b) prvého pododseku.

Ak sa členský štát podľa prvého pododseku rozhodne povoliť nezávislému poskytovateľovi uisťovacích služieb vyjadriť názor uvedený v odseku 1 druhom pododseku písm. aa), povolí to aj inému štatutárnemu audítorovi, než je ten, či tí, ktorí vykonávajú štatutárny audit účtovnej závierky, ako sa stanovuje v odseku 3.

5.   Členský štát, ktorý využil možnosť stanovenú v odseku 4 (ďalej len „hostiteľský členský štát“), umožní od 6. januára 2027 nezávislému poskytovateľovi uisťovacích služieb usadenému v členskom štáte, ktorý je iný ako hostiteľský členský štát (ďalej len „domovský členský štát“), vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

Domovský členský štát je zodpovedný za dohľad nad nezávislými poskytovateľmi uisťovacích služieb usadenými na jeho území, pokiaľ sa hostiteľský členský štát nerozhodol stanoviť dohľad nad uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonávaným nezávislými poskytovateľmi uisťovacích služieb na jeho území.

Ak sa hostiteľský členský štát rozhodne vykonávať dohľad nad uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré na jeho území vykonávajú nezávislí poskytovatelia uisťovacích služieb registrovaní v inom členskom štáte, hostiteľský členský štát:

| a) | neukladá takýmto nezávislým poskytovateľom uisťovacích služieb prísnejšie požiadavky alebo zodpovednosť, než sú tie, ktoré v súvislosti s uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vyžadujú vnútroštátne právne predpisy v prípade nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb alebo audítorov usadených v tomto hostiteľskom členskom štáte; a |
| --- | --- |

a)

neukladá takýmto nezávislým poskytovateľom uisťovacích služieb prísnejšie požiadavky alebo zodpovednosť, než sú tie, ktoré v súvislosti s uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vyžadujú vnútroštátne právne predpisy v prípade nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb alebo audítorov usadených v tomto hostiteľskom členskom štáte; a

| b) | informuje ostatné členské štáty o svojom rozhodnutí vykonávať dohľad nad uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonávaným nezávislými poskytovateľmi uisťovacích služieb usadenými v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

b)

informuje ostatné členské štáty o svojom rozhodnutí vykonávať dohľad nad uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonávaným nezávislými poskytovateľmi uisťovacích služieb usadenými v iných členských štátoch.

6.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že sa od podniku podľa práva Únie vyžaduje overenie prvkov jeho vykazovania informácií o udržateľnosti akreditovanou nezávislou treťou stranou, bola správa akreditovanej nezávislej tretej strany sprístupnená buď ako príloha k správe o hospodárení, alebo inými verejne prístupnými prostriedkami.

(*22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87).“
  "

*22

| 14. | Vkladá sa táto kapitola:


  „KAPITOLA 9a


  VYKAZOVANIE INFORMÁCIÍ TÝKAJÚCE SA PODNIKOV Z TRETÍCH KRAJÍN



  Článok 40a
  Správy o udržateľnosti týkajúce sa podnikov z tretích krajín

  1.   Členský štát vyžaduje, aby dcérsky podnik usadený na jeho území, ktorého konečný materský podnik sa riadi právom tretej krajiny, uverejnil a sprístupnil správu o udržateľnosti obsahujúcu informácie uvedené v článku 29a ods. 2 písm. a) bodoch iii) až v), písm. b) až f) a v relevantnom prípade v článku 29a ods. 2 písm. h) na úrovni skupiny tohto konečného materského podniku z tretej krajiny.
  Prvý pododsek sa uplatňuje len na veľké dcérske podniky a malé a stredne veľké dcérske podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a).
  Členský štát vyžaduje, aby pobočka nachádzajúca sa na jeho území, ktorá je pobočkou podniku, ktorý sa riadi právom tretej krajiny, ktorá buď nie je súčasťou skupiny, alebo je v konečnom dôsledku vlastnená podnikom, ktorý bol zriadený v súlade s právom tretej krajiny, uverejnila a sprístupnila správu o udržateľnosti obsahujúcu informácie uvedené v článku 29a ods. 2 písm. a) bodoch iii) až v), písm. b) až f) a v relevantnom prípade v článku 29a ods. 2 písm. h) na úrovni skupiny alebo, ak to nie je uplatniteľné, na individuálnej úrovni podniku z tretej krajiny.
  Pravidlo uvedené v treťom pododseku sa uplatňuje len na pobočku, ak podnik z tretej krajiny nemá dcérsky podnik uvedený v prvom pododseku a ak pobočka v predchádzajúcom účtovnom roku dosiahla čistý obrat vo výške viac ako 40 miliónov EUR.
  Prvý a tretí pododsek sa vzťahujú na dcérske podniky alebo pobočky uvedené v uvedených pododsekoch len vtedy, ak podnik z tretej krajiny dosiahol na úrovni skupiny alebo, ak to nie je uplatniteľné, na individuálnej úrovni čistý obrat v Únii vo výške viac ako 150 miliónov EUR za každý z posledných dvoch po sebe nasledujúcich účtovných rokov.
  Členské štáty môžu vyžadovať, aby im dcérske podniky alebo pobočky uvedené v prvom a treťom pododseku zasielali informácie o čistom obrate, ktorý na ich území a v Únii dosiahli podniky z tretích krajín.


  2.   Členské štáty vyžadujú, aby sa správa o udržateľnosti, ktorú predkladá dcérsky podnik alebo pobočka uvedená v odseku 1, vypracovala v súlade so štandardmi prijatými podľa článku 40b.
  Odchylne od prvého pododseku tohto odseku sa správa o udržateľnosti uvedená v odseku 1 tohto článku môže vypracovať v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b alebo spôsobom rovnocenným s uvedenými štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti, ako sa stanovuje v súlade s vykonávacím aktom o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prijatým podľa článku 23 ods. 4 tretieho pododseku smernice 2004/109/ES.
  Ak informácie požadované na vypracovanie správy o udržateľnosti uvedenej v prvom pododseku tohto odseku nie sú k dispozícii, dcérsky podnik alebo pobočka uvedená v odseku 1 požiada podnik z tretej krajiny, aby im poskytol všetky informácie potrebné na splnenie ich povinností.
  V prípade, že sa neposkytnú všetky požadované informácie, dcérsky podnik alebo pobočka uvedená v odseku 1 vypracuje, uverejní a sprístupní správu o udržateľnosti uvedenú v odseku 1 obsahujúcu všetky informácie, ktoré má, dostala alebo získala, a vydá vyhlásenie, v ktorom uvedie, že podnik z tretej krajiny nesprístupnil potrebné informácie.


  3.   Členské štáty vyžadujú, aby sa správa o udržateľnosti uvedená v odseku 1 uverejnila spolu s názorom týkajúcim sa uistenia vyjadreným jednou alebo viacerými osobami alebo spoločnosťami, ktoré sú oprávnené vyjadriť názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti podľa vnútroštátneho práva podniku z tretej krajiny alebo členského štátu.
  V prípade, že podnik z tretej krajiny neposkytne názor týkajúci sa uistenia v súlade s prvým pododsekom, dcérsky podnik alebo pobočka vydá vyhlásenie, v ktorom uvedie, že podnik z tretej krajiny neposkytol potrebný názor týkajúci sa uistenia.


  4.   Členské štáty môžu každoročne informovať Komisiu o dcérskych podnikoch alebo pobočkách podnikov z tretích krajín, ktoré splnili požiadavku na uverejnenie stanovenú v článku 40d, a o prípadoch, keď bola správa uverejnená, ale dcérsky podnik alebo pobočka konali v súlade s odsekom 2 štvrtým pododsekom tohto článku. Komisia na svojom webovom sídle zverejní zoznam podnikov z tretích krajín, ktoré uverejňujú správu o udržateľnosti.



  Článok 40b
  Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti pre podniky z tretích krajín
  Komisia prijme do 30. júna 2024 v súlade s článkom 49 delegovaný akt, ktorým sa táto smernica doplní stanovením štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti pre podniky z tretích krajín, v ktorých sa bližšie určia informácie, ktoré sa majú zahrnúť do správ o udržateľnosti uvedených v článku 40a.


  Článok 40c
  Zodpovednosť za vypracúvanie, uverejňovanie a sprístupňovanie správ o udržateľnosti týkajúcich sa podnikov z tretích krajín
  Členské štáty stanovia, že pobočky podnikov z tretích krajín sú zodpovedné za to, že podľa svojho najlepšieho vedomia a schopností zabezpečia, aby bola ich správa o udržateľnosti vypracovaná v súlade s článkom 40a a uverejnená a sprístupnená v súlade s článkom 40d.
  Členské štáty stanovia, že členovia správnych, riadiacich a dozorných orgánov dcérskych podnikov uvedených v článku 40a majú kolektívnu zodpovednosť za to, že podľa svojho najlepšieho vedomia a schopností zabezpečia, aby bola ich správa o udržateľnosti vypracovaná v súlade s článkom 40a a uverejnená a sprístupnená v súlade s článkom 40d.


  Článok 40d
  Uverejnenie

  1.   Dcérske podniky a pobočky uvedené v článku 40a ods. 1 tejto smernice uverejnia svoju správu o udržateľnosti spolu s názorom týkajúcim sa uistenia a v relevantnom prípade spolu s vyhlásením uvedeným v článku 40a ods. 2 štvrtom pododseku tejto smernice do 12 mesiacov od súvahového dňa účtovného roku, za ktorý sa správa vypracovala, ako stanovuje každý členský štát, v súlade s článkami 14 až 28 smernice (EÚ) 2017/1132 a v relevantnom prípade v súlade s článkom 36 uvedenej smernice.


  2.   Ak sa správa o udržateľnosti spolu s názorom týkajúcim sa uistenia a v relevantnom prípade spolu s vyhlásením uverejneným v súlade s odsekom 1 tohto článku nesprístupnia verejnosti bezplatne na webovom sídle registra uvedeného v článku 16 smernice (EÚ) 2017/1132, členské štáty zabezpečia, aby správa o udržateľnosti spolu s názorom týkajúcim sa uistenia a v relevantnom prípade spolu s vyhlásením uverejneným podnikmi v súlade s odsekom 1 tohto článku boli sprístupnené verejnosti bezplatne aspoň v jednom z úradných jazykov Únie najneskôr 12 mesiacov po súvahovom dni účtovného roku, za ktorý sa správa vypracovala, na webovom sídle dcérskeho podniku alebo pobočky, ako sa uvádza v článku 40a ods. 1 tejto smernice.“ |
| --- | --- |

14.

Vkladá sa táto kapitola:

„KAPITOLA 9a

VYKAZOVANIE INFORMÁCIÍ TÝKAJÚCE SA PODNIKOV Z TRETÍCH KRAJÍN

Článok 40a

Správy o udržateľnosti týkajúce sa podnikov z tretích krajín

1.   Členský štát vyžaduje, aby dcérsky podnik usadený na jeho území, ktorého konečný materský podnik sa riadi právom tretej krajiny, uverejnil a sprístupnil správu o udržateľnosti obsahujúcu informácie uvedené v článku 29a ods. 2 písm. a) bodoch iii) až v), písm. b) až f) a v relevantnom prípade v článku 29a ods. 2 písm. h) na úrovni skupiny tohto konečného materského podniku z tretej krajiny.

Prvý pododsek sa uplatňuje len na veľké dcérske podniky a malé a stredne veľké dcérske podniky, s výnimkou mikropodnikov, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a).

Členský štát vyžaduje, aby pobočka nachádzajúca sa na jeho území, ktorá je pobočkou podniku, ktorý sa riadi právom tretej krajiny, ktorá buď nie je súčasťou skupiny, alebo je v konečnom dôsledku vlastnená podnikom, ktorý bol zriadený v súlade s právom tretej krajiny, uverejnila a sprístupnila správu o udržateľnosti obsahujúcu informácie uvedené v článku 29a ods. 2 písm. a) bodoch iii) až v), písm. b) až f) a v relevantnom prípade v článku 29a ods. 2 písm. h) na úrovni skupiny alebo, ak to nie je uplatniteľné, na individuálnej úrovni podniku z tretej krajiny.

Pravidlo uvedené v treťom pododseku sa uplatňuje len na pobočku, ak podnik z tretej krajiny nemá dcérsky podnik uvedený v prvom pododseku a ak pobočka v predchádzajúcom účtovnom roku dosiahla čistý obrat vo výške viac ako 40 miliónov EUR.

Prvý a tretí pododsek sa vzťahujú na dcérske podniky alebo pobočky uvedené v uvedených pododsekoch len vtedy, ak podnik z tretej krajiny dosiahol na úrovni skupiny alebo, ak to nie je uplatniteľné, na individuálnej úrovni čistý obrat v Únii vo výške viac ako 150 miliónov EUR za každý z posledných dvoch po sebe nasledujúcich účtovných rokov.

Členské štáty môžu vyžadovať, aby im dcérske podniky alebo pobočky uvedené v prvom a treťom pododseku zasielali informácie o čistom obrate, ktorý na ich území a v Únii dosiahli podniky z tretích krajín.

2.   Členské štáty vyžadujú, aby sa správa o udržateľnosti, ktorú predkladá dcérsky podnik alebo pobočka uvedená v odseku 1, vypracovala v súlade so štandardmi prijatými podľa článku 40b.

Odchylne od prvého pododseku tohto odseku sa správa o udržateľnosti uvedená v odseku 1 tohto článku môže vypracovať v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b alebo spôsobom rovnocenným s uvedenými štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti, ako sa stanovuje v súlade s vykonávacím aktom o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti prijatým podľa článku 23 ods. 4 tretieho pododseku smernice 2004/109/ES.

Ak informácie požadované na vypracovanie správy o udržateľnosti uvedenej v prvom pododseku tohto odseku nie sú k dispozícii, dcérsky podnik alebo pobočka uvedená v odseku 1 požiada podnik z tretej krajiny, aby im poskytol všetky informácie potrebné na splnenie ich povinností.

V prípade, že sa neposkytnú všetky požadované informácie, dcérsky podnik alebo pobočka uvedená v odseku 1 vypracuje, uverejní a sprístupní správu o udržateľnosti uvedenú v odseku 1 obsahujúcu všetky informácie, ktoré má, dostala alebo získala, a vydá vyhlásenie, v ktorom uvedie, že podnik z tretej krajiny nesprístupnil potrebné informácie.

3.   Členské štáty vyžadujú, aby sa správa o udržateľnosti uvedená v odseku 1 uverejnila spolu s názorom týkajúcim sa uistenia vyjadreným jednou alebo viacerými osobami alebo spoločnosťami, ktoré sú oprávnené vyjadriť názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti podľa vnútroštátneho práva podniku z tretej krajiny alebo členského štátu.

V prípade, že podnik z tretej krajiny neposkytne názor týkajúci sa uistenia v súlade s prvým pododsekom, dcérsky podnik alebo pobočka vydá vyhlásenie, v ktorom uvedie, že podnik z tretej krajiny neposkytol potrebný názor týkajúci sa uistenia.

4.   Členské štáty môžu každoročne informovať Komisiu o dcérskych podnikoch alebo pobočkách podnikov z tretích krajín, ktoré splnili požiadavku na uverejnenie stanovenú v článku 40d, a o prípadoch, keď bola správa uverejnená, ale dcérsky podnik alebo pobočka konali v súlade s odsekom 2 štvrtým pododsekom tohto článku. Komisia na svojom webovom sídle zverejní zoznam podnikov z tretích krajín, ktoré uverejňujú správu o udržateľnosti.

Článok 40b

Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti pre podniky z tretích krajín

Komisia prijme do 30. júna 2024 v súlade s článkom 49 delegovaný akt, ktorým sa táto smernica doplní stanovením štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti pre podniky z tretích krajín, v ktorých sa bližšie určia informácie, ktoré sa majú zahrnúť do správ o udržateľnosti uvedených v článku 40a.

Článok 40c

Zodpovednosť za vypracúvanie, uverejňovanie a sprístupňovanie správ o udržateľnosti týkajúcich sa podnikov z tretích krajín

Členské štáty stanovia, že pobočky podnikov z tretích krajín sú zodpovedné za to, že podľa svojho najlepšieho vedomia a schopností zabezpečia, aby bola ich správa o udržateľnosti vypracovaná v súlade s článkom 40a a uverejnená a sprístupnená v súlade s článkom 40d.

Členské štáty stanovia, že členovia správnych, riadiacich a dozorných orgánov dcérskych podnikov uvedených v článku 40a majú kolektívnu zodpovednosť za to, že podľa svojho najlepšieho vedomia a schopností zabezpečia, aby bola ich správa o udržateľnosti vypracovaná v súlade s článkom 40a a uverejnená a sprístupnená v súlade s článkom 40d.

Článok 40d

Uverejnenie

1.   Dcérske podniky a pobočky uvedené v článku 40a ods. 1 tejto smernice uverejnia svoju správu o udržateľnosti spolu s názorom týkajúcim sa uistenia a v relevantnom prípade spolu s vyhlásením uvedeným v článku 40a ods. 2 štvrtom pododseku tejto smernice do 12 mesiacov od súvahového dňa účtovného roku, za ktorý sa správa vypracovala, ako stanovuje každý členský štát, v súlade s článkami 14 až 28 smernice (EÚ) 2017/1132 a v relevantnom prípade v súlade s článkom 36 uvedenej smernice.

2.   Ak sa správa o udržateľnosti spolu s názorom týkajúcim sa uistenia a v relevantnom prípade spolu s vyhlásením uverejneným v súlade s odsekom 1 tohto článku nesprístupnia verejnosti bezplatne na webovom sídle registra uvedeného v článku 16 smernice (EÚ) 2017/1132, členské štáty zabezpečia, aby správa o udržateľnosti spolu s názorom týkajúcim sa uistenia a v relevantnom prípade spolu s vyhlásením uverejneným podnikmi v súlade s odsekom 1 tohto článku boli sprístupnené verejnosti bezplatne aspoň v jednom z úradných jazykov Únie najneskôr 12 mesiacov po súvahovom dni účtovného roku, za ktorý sa správa vypracovala, na webovom sídle dcérskeho podniku alebo pobočky, ako sa uvádza v článku 40a ods. 1 tejto smernice.“

| 15. | Názov kapitoly 11 sa nahrádza takto:


  „KAPITOLA 11


  PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
  “ |
| --- | --- |

15.

Názov kapitoly 11 sa nahrádza takto:

„KAPITOLA 11

PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
  “

| 16. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 48i
  Prechodné ustanovenia

  1.   Členské štáty povolia do 6. januára 2030 dcérskemu podniku v Únii, na ktorý sa vzťahuje článok 19a alebo 29a a ktorého materský podnik sa neriadi právom členského štátu, aby vypracoval konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti v súlade s požiadavkami článku 29a, ktoré zahŕňa všetky dcérske podniky tohto materského podniku v Únii, na ktoré sa vzťahuje článok 19a alebo 29a.
  Členské štáty do 6. januára 2030 povolia, aby konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti uvedené v prvom pododseku tohto odseku zahŕňalo informácie stanovené v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852, ktoré sa vzťahujú na činnosti vykonávané všetkými dcérskymi podnikmi materského podniku v Únii uvedenými v prvom pododseku tohto odseku, na ktoré sa vzťahuje článok 19a alebo 29a tejto smernice.


  2.   Dcérsky podnik v Únii uvedený v odseku 1 je jedným z dcérskych podnikov skupiny v Únii, ktorý dosiahol najväčší obrat v Únii aspoň v jednom z predchádzajúcich piatich účtovných rokov, v relevantnom prípade na konsolidovanom základe.


  3.   Konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti uvedené v odseku 1 tohto článku sa uverejňuje v súlade s článkom 30.


  4.   Na účely oslobodenia stanoveného v článku 19a ods. 9 a článku 29a ods. 8 sa vykazovanie v súlade s odsekom 1 tohto článku považuje za vykazovanie materským podnikom na úrovni skupiny, pokiaľ ide o podniky zahrnuté do konsolidácie. Vykazovanie v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom tohto článku sa považuje za splnenie podmienok uvedených v článku 19a ods. 9 druhom pododseku písm. c) a článku 29a ods. 8 druhom pododseku písm. c).“ |
| --- | --- |

16.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 48i

Prechodné ustanovenia

1.   Členské štáty povolia do 6. januára 2030 dcérskemu podniku v Únii, na ktorý sa vzťahuje článok 19a alebo 29a a ktorého materský podnik sa neriadi právom členského štátu, aby vypracoval konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti v súlade s požiadavkami článku 29a, ktoré zahŕňa všetky dcérske podniky tohto materského podniku v Únii, na ktoré sa vzťahuje článok 19a alebo 29a.

Členské štáty do 6. januára 2030 povolia, aby konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti uvedené v prvom pododseku tohto odseku zahŕňalo informácie stanovené v článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852, ktoré sa vzťahujú na činnosti vykonávané všetkými dcérskymi podnikmi materského podniku v Únii uvedenými v prvom pododseku tohto odseku, na ktoré sa vzťahuje článok 19a alebo 29a tejto smernice.

2.   Dcérsky podnik v Únii uvedený v odseku 1 je jedným z dcérskych podnikov skupiny v Únii, ktorý dosiahol najväčší obrat v Únii aspoň v jednom z predchádzajúcich piatich účtovných rokov, v relevantnom prípade na konsolidovanom základe.

3.   Konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti uvedené v odseku 1 tohto článku sa uverejňuje v súlade s článkom 30.

4.   Na účely oslobodenia stanoveného v článku 19a ods. 9 a článku 29a ods. 8 sa vykazovanie v súlade s odsekom 1 tohto článku považuje za vykazovanie materským podnikom na úrovni skupiny, pokiaľ ide o podniky zahrnuté do konsolidácie. Vykazovanie v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom tohto článku sa považuje za splnenie podmienok uvedených v článku 19a ods. 9 druhom pododseku písm. c) a článku 29a ods. 8 druhom pododseku písm. c).“

| 17. | Článok 49 sa mení takto:






  a) | odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

  „2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 1 ods. 2, článku 3 ods. 13, článkoch 29b, 29c a 40b a článku 46 ods. 2 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 5. januára 2023. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.


  3.   Delegovanie právomocí uvedené v článku 1 ods. 2, článku 3 ods. 13, článkoch 29b, 29c a 40b a článku 46 ods. 2 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“; |
| --- | --- | --- |

17.

Článok 49 sa mení takto:

a)

odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

„2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 1 ods. 2, článku 3 ods. 13, článkoch 29b, 29c a 40b a článku 46 ods. 2 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 5. januára 2023. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomocí uvedené v článku 1 ods. 2, článku 3 ods. 13, článkoch 29b, 29c a 40b a článku 46 ods. 2 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“;

| b) | vkladá sa tento odsek:

  „3b.   Komisia pri prijímaní delegovaných aktov podľa článkov 29b a 29c zohľadňuje technické poradenstvo skupiny EFRAG za predpokladu, že:






  a) | toto poradenstvo bolo vypracované riadnym a náležitým postupom, pod verejným dohľadom a transparentne, s využitím odborných znalostí, s vyváženou účasťou príslušných zainteresovaných strán a s dostatočným verejným financovaním v záujme zabezpečenia jeho nezávislosti a na základe pracovného programu, ktorý bol predmetom konzultácie s Komisiou; |
| --- | --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek:

„3b.   Komisia pri prijímaní delegovaných aktov podľa článkov 29b a 29c zohľadňuje technické poradenstvo skupiny EFRAG za predpokladu, že:

a)

toto poradenstvo bolo vypracované riadnym a náležitým postupom, pod verejným dohľadom a transparentne, s využitím odborných znalostí, s vyváženou účasťou príslušných zainteresovaných strán a s dostatočným verejným financovaním v záujme zabezpečenia jeho nezávislosti a na základe pracovného programu, ktorý bol predmetom konzultácie s Komisiou;

| b) | toto poradenstvo je doplnené analýzami nákladov a prínosov, ktoré zahŕňajú analýzy vplyvov technického poradenstva na aspekty udržateľnosti; |
| --- | --- |

b)

toto poradenstvo je doplnené analýzami nákladov a prínosov, ktoré zahŕňajú analýzy vplyvov technického poradenstva na aspekty udržateľnosti;

| c) | toto poradenstvo je doplnené vysvetlením toho, ako sú zohľadnené prvky uvedené v článku 29b ods. 5; |
| --- | --- |

c)

toto poradenstvo je doplnené vysvetlením toho, ako sú zohľadnené prvky uvedené v článku 29b ods. 5;

| d) | účasť na práci skupiny EFRAG na technickej úrovni je založená na odborných znalostiach v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a nie je podmienená finančným príspevkom. |
| --- | --- |

d)

účasť na práci skupiny EFRAG na technickej úrovni je založená na odborných znalostiach v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a nie je podmienená finančným príspevkom.

Písmenami a) a d) nie je dotknutá účasť verejných orgánov a vnútroštátnych normalizačných organizácií na technickej činnosti skupiny EFRAG.

Sprievodné dokumenty k technickému poradenstvu skupiny EFRAG sa predkladajú spolu s technickým poradenstvom.

Komisia konzultuje so skupinou expertov členských štátov pre udržateľné financovanie uvedenou v článku 24 nariadenia (EÚ) 2020/852 a zároveň s Výborom pre účtovné predpisy uvedeným v článku 6 nariadenia (ES) č. 1606/2002 o návrhu delegovaných aktov pred ich prijatím, ako sa uvádza v článkoch 29b a 29c tejto smernice.

Komisia požiada Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“), Európsky orgán pre bankovníctvo (ďalej len „EBA)“ a Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (ďalej len „EIOPA“) o stanovisko k technickému poradenstvu poskytnutému skupinou EFRAG, a to najmä pokiaľ ide o jeho súlad s nariadením (EÚ) 2019/2088 a s delegovanými aktmi prijatými podľa uvedeného nariadenia. ESMA, EBA a EIOPA poskytnú svoje stanoviská do dvoch mesiacov od dátumu prijatia žiadosti Komisie.

Komisia pred prijatím delegovaných aktov uvedených v článkoch 29b a 29c tejto smernice konzultuje technické poradenstvo poskytnuté skupinou EFRAG aj s Európskou environmentálnou agentúrou, Agentúrou Európskej únie pre základné práva, Európskou centrálnou bankou, Výborom európskych orgánov pre dohľad nad výkonom auditu a platformou pre udržateľné financovanie vytvorenou podľa článku 20 nariadenia (EÚ) 2020/852. Ak sa ktorýkoľvek z uvedených orgánov rozhodne predložiť stanovisko, musí ho predložiť do dvoch mesiacov odo dňa jeho konzultácie s Komisiou.“;

| c) | odsek 5 sa nahrádza takto:

  „5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 1 ods. 2, článku 3 ods. 13, článku 29b, 29c alebo 40b alebo článku 46 ods. 2 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“. |
| --- | --- |

c)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 1 ods. 2, článku 3 ods. 13, článku 29b, 29c alebo 40b alebo článku 46 ods. 2 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“.

Článok 2

Zmeny smernice 2004/109/ES

Smernica 2004/109/ES sa mení takto:

| 1. | V článku 2 ods. 1 sa dopĺňa toto písmeno:






  „r) | „vykazovanie informácií o udržateľnosti“ je vykazovanie informácií o udržateľnosti v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 18 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (*23). |
| --- | --- | --- |

1.

V článku 2 ods. 1 sa dopĺňa toto písmeno:

„r)

„vykazovanie informácií o udržateľnosti“ je vykazovanie informácií o udržateľnosti v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 18 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (*23).

*23

(*23)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).“
  "

*23

| 2. | Článok 4 sa mení takto:






  a) | v odseku 2 sa písmeno c) nahrádza takto:






  „c) | vyhlásenie osôb zodpovedných v rámci emitenta so zreteľným uvedením ich mien a funkcií o tom, že podľa ich najlepšieho vedomia podáva účtovná závierka vypracovaná v súlade s platným súborom účtovných noriem pravdivý a verný obraz aktív, pasív, finančnej situácie a hospodárskeho výsledku emitenta a podnikov zahrnutých do celkovej konsolidácie a že správa vedenia obsahuje verný prehľad vývoja a výsledkov obchodnej činnosti a postavenia emitenta a podnikov zahrnutých do celkovej konsolidácie, spolu s opisom hlavných rizík a neistôt, ktorým čelia, a v relevantnom prípade s informáciou, že je vypracovaná v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenými v článku 29b smernice 2013/34/EÚ a so špecifikáciami prijatými podľa článku 8 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (*24). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 4 sa mení takto:

a)

v odseku 2 sa písmeno c) nahrádza takto:

„c)

vyhlásenie osôb zodpovedných v rámci emitenta so zreteľným uvedením ich mien a funkcií o tom, že podľa ich najlepšieho vedomia podáva účtovná závierka vypracovaná v súlade s platným súborom účtovných noriem pravdivý a verný obraz aktív, pasív, finančnej situácie a hospodárskeho výsledku emitenta a podnikov zahrnutých do celkovej konsolidácie a že správa vedenia obsahuje verný prehľad vývoja a výsledkov obchodnej činnosti a postavenia emitenta a podnikov zahrnutých do celkovej konsolidácie, spolu s opisom hlavných rizík a neistôt, ktorým čelia, a v relevantnom prípade s informáciou, že je vypracovaná v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenými v článku 29b smernice 2013/34/EÚ a so špecifikáciami prijatými podľa článku 8 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (*24).

*24

(*24)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).“;"

*24

| b) | odseky 4 a 5 sa nahrádzajú takto:

  „4.   Účtovná závierka je auditovaná v súlade s článkom 34 ods. 1 prvým pododsekom a článkom 34 ods. 2 smernice 2013/34/EÚ.
  Štatutárny audítor vydá názor a vyjadrenie k správe o hospodárení uvedenej v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. a) a b) a v článku 34 ods. 2 smernice 2013/34/EÚ.
  Správa audítora uvedená v článku 28 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (*25), podpísaná osobou alebo osobami zodpovednými za vykonávanie práce uvedenej v článku 34 ods. 1 a 2 smernice 2013/34/EÚ, sa zverejní v plnom znení spolu s ročnou finančnou správou.
  Názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti sa v prípade potreby poskytuje v súlade s článkom 34 ods. 1 druhým pododsekom písm. aa) a článkom 34 ods. 2 až 5 smernice 2013/34/EÚ.
  Správa o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedená v článku 28a smernice 2006/43/ES sa v celom rozsahu zverejní spolu s ročnou finančnou správou.


  5.   Správa vedenia sa vypracuje v súlade s článkami 19, 19a a 20 a článkom 29d ods. 1 smernice 2013/34/EÚ a zahŕňa špecifikácie prijaté podľa článku 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2020/852, ak ju vypracujú podniky uvedené v uvedených ustanoveniach.
  Ak je emitent povinný vypracovať konsolidovanú účtovnú závierku, konsolidovaná správa vedenia sa vypracúva v súlade s článkami 29 a 29a a článkom 29d ods. 2 smernice 2013/34/EÚ a zahŕňa špecifikácie prijaté podľa článku 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2020/852, ak ju vypracúvajú podniky uvedené v uvedených ustanoveniach.


  (*25)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87).“
  " |
| --- | --- |

b)

odseky 4 a 5 sa nahrádzajú takto:

„4.   Účtovná závierka je auditovaná v súlade s článkom 34 ods. 1 prvým pododsekom a článkom 34 ods. 2 smernice 2013/34/EÚ.

Štatutárny audítor vydá názor a vyjadrenie k správe o hospodárení uvedenej v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. a) a b) a v článku 34 ods. 2 smernice 2013/34/EÚ.

Správa audítora uvedená v článku 28 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (*25), podpísaná osobou alebo osobami zodpovednými za vykonávanie práce uvedenej v článku 34 ods. 1 a 2 smernice 2013/34/EÚ, sa zverejní v plnom znení spolu s ročnou finančnou správou.

Názor týkajúci sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti sa v prípade potreby poskytuje v súlade s článkom 34 ods. 1 druhým pododsekom písm. aa) a článkom 34 ods. 2 až 5 smernice 2013/34/EÚ.

Správa o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedená v článku 28a smernice 2006/43/ES sa v celom rozsahu zverejní spolu s ročnou finančnou správou.

5.   Správa vedenia sa vypracuje v súlade s článkami 19, 19a a 20 a článkom 29d ods. 1 smernice 2013/34/EÚ a zahŕňa špecifikácie prijaté podľa článku 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2020/852, ak ju vypracujú podniky uvedené v uvedených ustanoveniach.

Ak je emitent povinný vypracovať konsolidovanú účtovnú závierku, konsolidovaná správa vedenia sa vypracúva v súlade s článkami 29 a 29a a článkom 29d ods. 2 smernice 2013/34/EÚ a zahŕňa špecifikácie prijaté podľa článku 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2020/852, ak ju vypracúvajú podniky uvedené v uvedených ustanoveniach.

(*25)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87).“
  "

*25

| 3. | Článok 23 ods. 4 sa mení takto:






  a) | tretí a štvrtý pododsek sa nahrádzajú takto:

  „Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 2 tejto smernice prijme potrebné rozhodnutia o rovnocennosti účtovných noriem za podmienok stanovených v článku 30 ods. 3 tejto smernice a o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, ako sa uvádza v článku 29b smernice 2013/34/EÚ, ktoré používajú emitenti z tretích krajín. Ak Komisia rozhodne, že účtovné normy alebo štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti tretej krajiny nie sú rovnocenné, môže dotknutým emitentom povoliť, aby takéto normy a štandardy naďalej používali počas primeraného prechodného obdobia.
  V súvislosti s tretím pododsekom tohto odseku Komisia prijme prostredníctvom delegovaných aktov prijatých v súlade s článkom 27 ods. 2a, 2b a 2c a za podmienok uvedených v článkoch 27a a 27b aj opatrenia zamerané na určenie všeobecných kritérií rovnocennosti, ktoré sa týkajú účtovných noriem a štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti relevantných pre emitentov z viac než jednej krajiny.“; |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 23 ods. 4 sa mení takto:

a)

tretí a štvrtý pododsek sa nahrádzajú takto:

„Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 2 tejto smernice prijme potrebné rozhodnutia o rovnocennosti účtovných noriem za podmienok stanovených v článku 30 ods. 3 tejto smernice a o rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti, ako sa uvádza v článku 29b smernice 2013/34/EÚ, ktoré používajú emitenti z tretích krajín. Ak Komisia rozhodne, že účtovné normy alebo štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti tretej krajiny nie sú rovnocenné, môže dotknutým emitentom povoliť, aby takéto normy a štandardy naďalej používali počas primeraného prechodného obdobia.

V súvislosti s tretím pododsekom tohto odseku Komisia prijme prostredníctvom delegovaných aktov prijatých v súlade s článkom 27 ods. 2a, 2b a 2c a za podmienok uvedených v článkoch 27a a 27b aj opatrenia zamerané na určenie všeobecných kritérií rovnocennosti, ktoré sa týkajú účtovných noriem a štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti relevantných pre emitentov z viac než jednej krajiny.“;

| b) | dopĺňa sa tento pododsek:

  „Kritériá, ktoré Komisia používa pri posudzovaní rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti používaných emitentmi z tretích krajín uvedenými v treťom pododseku, zabezpečujú aspoň to:






  a) | aby sa v štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti vyžadovalo, aby podniky zverejňovali informácie o environmentálnych, sociálnych a správnych faktoroch; |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento pododsek:

„Kritériá, ktoré Komisia používa pri posudzovaní rovnocennosti štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti používaných emitentmi z tretích krajín uvedenými v treťom pododseku, zabezpečujú aspoň to:

a)

aby sa v štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti vyžadovalo, aby podniky zverejňovali informácie o environmentálnych, sociálnych a správnych faktoroch;

| b) | aby sa v štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti vyžadovalo, aby podniky zverejňovali informácie potrebné na pochopenie ich vplyvu na aspekty udržateľnosti a informácie potrebné na pochopenie toho, ako aspekty udržateľnosti ovplyvňujú ich rozvoj, výkonnosť a postavenie.“ |
| --- | --- |

b)

aby sa v štandardoch vykazovania informácií o udržateľnosti vyžadovalo, aby podniky zverejňovali informácie potrebné na pochopenie ich vplyvu na aspekty udržateľnosti a informácie potrebné na pochopenie toho, ako aspekty udržateľnosti ovplyvňujú ich rozvoj, výkonnosť a postavenie.“

| 4. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 28d
  Usmernenia ESMA
  ESMA po konzultáciách s Európskou environmentálnou agentúrou a Agentúrou Európskej únie pre základné práva vydá usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 týkajúce sa dohľadu nad vykazovaním informácií o udržateľnosti zo strany príslušných vnútroštátnych orgánov.“. |
| --- | --- |

4.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 28d

Usmernenia ESMA

ESMA po konzultáciách s Európskou environmentálnou agentúrou a Agentúrou Európskej únie pre základné práva vydá usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 týkajúce sa dohľadu nad vykazovaním informácií o udržateľnosti zo strany príslušných vnútroštátnych orgánov.“.

Článok 3

Zmeny smernice 2006/43/ES

Smernica 2006/43/ES sa mení takto:

| 1. | Článok 1 sa nahrádza takto:

  „Článok 1
  Predmet úpravy
  V tejto smernici sa stanovujú pravidlá týkajúce sa štatutárneho auditu ročnej a konsolidovanej účtovnej závierky, ako aj uistenia v oblasti ročného a konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Predmet úpravy

V tejto smernici sa stanovujú pravidlá týkajúce sa štatutárneho auditu ročnej a konsolidovanej účtovnej závierky, ako aj uistenia v oblasti ročného a konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti.“

| 2. | Článok 2 sa mení takto:






  a) | body 2 až 6 sa nahrádzajú takto:






  „2. | „štatutárny audítor“ je fyzická osoba, ktorú v súlade s touto smernicou schválili príslušné orgány členského štátu na vykonávanie štatutárnych auditov a v relevantnom prípade uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa mení takto:

a)

body 2 až 6 sa nahrádzajú takto:

„2.

„štatutárny audítor“ je fyzická osoba, ktorú v súlade s touto smernicou schválili príslušné orgány členského štátu na vykonávanie štatutárnych auditov a v relevantnom prípade uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti;

| 3. | „audítorská spoločnosť“ je právnická osoba alebo akýkoľvek iný subjekt, bez ohľadu na jej či jeho právnu formu, ktoré v súlade s touto smernicou schválili príslušné orgány členského štátu na vykonávanie štatutárnych auditov a v relevantnom prípade uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti; |
| --- | --- |

3.

„audítorská spoločnosť“ je právnická osoba alebo akýkoľvek iný subjekt, bez ohľadu na jej či jeho právnu formu, ktoré v súlade s touto smernicou schválili príslušné orgány členského štátu na vykonávanie štatutárnych auditov a v relevantnom prípade uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti;

| 4. | „audítorský subjekt z tretej krajiny“ je subjekt, bez ohľadu na jeho právnu formu, ktorý vykonáva audity ročnej alebo konsolidovanej účtovnej závierky alebo v relevantnom prípade uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti spoločnosti registrovanej v tretej krajine a nie je subjektom zaregistrovaným ako audítorská spoločnosť v niektorom členskom štáte v dôsledku schválenia v súlade s článkom 3; |
| --- | --- |

4.

„audítorský subjekt z tretej krajiny“ je subjekt, bez ohľadu na jeho právnu formu, ktorý vykonáva audity ročnej alebo konsolidovanej účtovnej závierky alebo v relevantnom prípade uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti spoločnosti registrovanej v tretej krajine a nie je subjektom zaregistrovaným ako audítorská spoločnosť v niektorom členskom štáte v dôsledku schválenia v súlade s článkom 3;

| 5. | „audítor z tretej krajiny“ je fyzická osoba, ktorá vykonáva audity ročnej alebo konsolidovanej účtovnej závierky alebo v relevantnom prípade uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti spoločnosti registrovanej v tretej krajine a nie je osobou zaregistrovanou ako štatutárny audítor v niektorom členskom štáte v dôsledku schválenia v súlade s článkami 3 a 44; |
| --- | --- |

5.

„audítor z tretej krajiny“ je fyzická osoba, ktorá vykonáva audity ročnej alebo konsolidovanej účtovnej závierky alebo v relevantnom prípade uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti spoločnosti registrovanej v tretej krajine a nie je osobou zaregistrovanou ako štatutárny audítor v niektorom členskom štáte v dôsledku schválenia v súlade s článkami 3 a 44;

| 6. | „audítor skupiny“ je štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť, ktorá vykonáva štatutárny audit konsolidovanej účtovnej závierky alebo v relevantnom prípade uistenie v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti;“; |
| --- | --- |

6.

„audítor skupiny“ je štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť, ktorá vykonáva štatutárny audit konsolidovanej účtovnej závierky alebo v relevantnom prípade uistenie v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti;“;

| b) | vkladá sa tento bod:






  „16a. | „kľúčový partner alebo kľúčoví partneri pre udržateľnosť“ je:






  a) | štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, ktorých audítorská spoločnosť určila pre konkrétnu zákazku na uisťovacie služby v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti ako primárne zodpovedných za vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v mene audítorskej spoločnosti; alebo |
| --- | --- | --- | --- |

b)

vkladá sa tento bod:

„16a.

„kľúčový partner alebo kľúčoví partneri pre udržateľnosť“ je:

a)

štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, ktorých audítorská spoločnosť určila pre konkrétnu zákazku na uisťovacie služby v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti ako primárne zodpovedných za vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v mene audítorskej spoločnosti; alebo

| b) | v prípade uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti aspoň štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, ktorých audítorská spoločnosť určila ako primárne zodpovedných za vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na úrovni skupiny, a štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, ktorí sú určení ako primárne zodpovední na úrovni významných dcérskych podnikov; alebo |
| --- | --- |

b)

v prípade uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti aspoň štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, ktorých audítorská spoločnosť určila ako primárne zodpovedných za vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti na úrovni skupiny, a štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, ktorí sú určení ako primárne zodpovední na úrovni významných dcérskych podnikov; alebo

| c) | štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, ktorí podpisujú správu o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenú v článku 28a;“; |
| --- | --- |

c)

štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, ktorí podpisujú správu o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenú v článku 28a;“;

| c) | dopĺňajú sa tieto body:






  „21. | „vykazovanie informácií o udržateľnosti“ je vykazovanie informácií o udržateľnosti v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 18 smernice 2013/34/EÚ; |
| --- | --- | --- |

c)

dopĺňajú sa tieto body:

„21.

„vykazovanie informácií o udržateľnosti“ je vykazovanie informácií o udržateľnosti v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 18 smernice 2013/34/EÚ;

| 22. | „uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti“ je vykonávanie postupov, ktorých výsledkom je názor vyjadrený štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou v súlade s článkom 34 ods. 1 druhým pododsekom písm. aa) a článkom 34 ods. 2 smernice 2013/34/EÚ; |
| --- | --- |

22.

„uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti“ je vykonávanie postupov, ktorých výsledkom je názor vyjadrený štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou v súlade s článkom 34 ods. 1 druhým pododsekom písm. aa) a článkom 34 ods. 2 smernice 2013/34/EÚ;

| 23. | „nezávislý poskytovateľ uisťovacích služieb“ je orgán posudzovania zhody akreditovaný v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (*26) na špecifickú činnosť posudzovania zhody uvedenú v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) smernice 2013/34/EÚ. |
| --- | --- |

23.

„nezávislý poskytovateľ uisťovacích služieb“ je orgán posudzovania zhody akreditovaný v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (*26) na špecifickú činnosť posudzovania zhody uvedenú v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) smernice 2013/34/EÚ.

*26

(*26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 339/93 (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 30).“
  "

*26

| 3. | Článok 6 sa nahrádza takto:

  „Článok 6
  Kvalifikácia týkajúca sa vzdelania

  1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 11, môže byť fyzická osoba schválená na vykonávanie štatutárneho auditu, iba ak dosiahla úroveň vzdelania potrebnú na prijatie na vysokú školu alebo rovnocennú úroveň, potom absolvovala program teoretického vzdelávania a odbornej praxe a zložila skúšku odbornej spôsobilosti na úrovni záverečnej skúšky na vysokej škole alebo rovnocennej úrovni, organizovanú alebo uznávanú dotknutým členským štátom.


  2.   Fyzická osoba môže byť okrem schválenia na vykonávanie štatutárnych auditov podľa odseku 1 tohto článku schválená aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, ak sú splnené dodatočné osobitné požiadavky uvedené v článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 3, článku 10 ods. 1 druhom pododseku a v článku 14 ods. 2 štvrtom pododseku tejto smernice.


  3.   Príslušné orgány uvedené v článku 32 spolupracujú medzi sebou s cieľom dosiahnuť zblíženie požiadaviek uvedených v tomto článku. Pri takejto spolupráci uvedené príslušné orgány zohľadňujú vývoj v oblasti auditu a audítorskej profesie, a najmä zblíženie, ktoré sa už v súvislosti s audítorskou profesiou dosiahlo. Spolupracujú s Výborom európskych orgánov pre dohľad nad výkonom auditu (ďalej len „CEAOB“) a príslušnými orgánmi uvedenými v článku 20 nariadenia (EÚ) č. 537/2014 v rozsahu, v akom sa takéto zblíženie týka štatutárneho auditu a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektov verejného záujmu.“ |
| --- | --- |

3.

Článok 6 sa nahrádza takto:

„Článok 6

Kvalifikácia týkajúca sa vzdelania

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 11, môže byť fyzická osoba schválená na vykonávanie štatutárneho auditu, iba ak dosiahla úroveň vzdelania potrebnú na prijatie na vysokú školu alebo rovnocennú úroveň, potom absolvovala program teoretického vzdelávania a odbornej praxe a zložila skúšku odbornej spôsobilosti na úrovni záverečnej skúšky na vysokej škole alebo rovnocennej úrovni, organizovanú alebo uznávanú dotknutým členským štátom.

2.   Fyzická osoba môže byť okrem schválenia na vykonávanie štatutárnych auditov podľa odseku 1 tohto článku schválená aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, ak sú splnené dodatočné osobitné požiadavky uvedené v článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 3, článku 10 ods. 1 druhom pododseku a v článku 14 ods. 2 štvrtom pododseku tejto smernice.

3.   Príslušné orgány uvedené v článku 32 spolupracujú medzi sebou s cieľom dosiahnuť zblíženie požiadaviek uvedených v tomto článku. Pri takejto spolupráci uvedené príslušné orgány zohľadňujú vývoj v oblasti auditu a audítorskej profesie, a najmä zblíženie, ktoré sa už v súvislosti s audítorskou profesiou dosiahlo. Spolupracujú s Výborom európskych orgánov pre dohľad nad výkonom auditu (ďalej len „CEAOB“) a príslušnými orgánmi uvedenými v článku 20 nariadenia (EÚ) č. 537/2014 v rozsahu, v akom sa takéto zblíženie týka štatutárneho auditu a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektov verejného záujmu.“

| 4. | Článok 7 sa nahrádza takto:

  „Článok 7
  Skúška odbornej spôsobilosti

  1.   Skúška odbornej spôsobilosti uvedená v článku 6 zaručí potrebnú úroveň teoretických znalostí v oblastiach relevantných pre štatutárny audit a schopnosť uplatniť tieto znalosti v praxi. Aspoň časť tejto skúšky je v písomnej forme.


  2.   Aby mohol byť štatutárny audítor schválený aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, skúška odbornej spôsobilosti uvedená v článku 6 zaručí potrebnú úroveň teoretických znalostí v oblastiach relevantných pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, ako aj schopnosť uplatniť tieto znalosti v praxi. Aspoň časť tejto skúšky musí byť v písomnej forme.“ |
| --- | --- |

4.

Článok 7 sa nahrádza takto:

„Článok 7

Skúška odbornej spôsobilosti

1.   Skúška odbornej spôsobilosti uvedená v článku 6 zaručí potrebnú úroveň teoretických znalostí v oblastiach relevantných pre štatutárny audit a schopnosť uplatniť tieto znalosti v praxi. Aspoň časť tejto skúšky je v písomnej forme.

2.   Aby mohol byť štatutárny audítor schválený aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, skúška odbornej spôsobilosti uvedená v článku 6 zaručí potrebnú úroveň teoretických znalostí v oblastiach relevantných pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, ako aj schopnosť uplatniť tieto znalosti v praxi. Aspoň časť tejto skúšky musí byť v písomnej forme.“

| 5. | V článku 8 sa dopĺňa tento odsek:

  „3.   Aby mohol byť štatutárny audítor schválený aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, test teoretických vedomostí uvedený v odseku 1 zahŕňa aj aspoň tieto oblasti:






  a) | právne požiadavky a štandardy týkajúce sa prípravy ročného a konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti; |
| --- | --- | --- |

5.

V článku 8 sa dopĺňa tento odsek:

„3.   Aby mohol byť štatutárny audítor schválený aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, test teoretických vedomostí uvedený v odseku 1 zahŕňa aj aspoň tieto oblasti:

a)

právne požiadavky a štandardy týkajúce sa prípravy ročného a konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti;

| b) | analýzu udržateľnosti; |
| --- | --- |

b)

analýzu udržateľnosti;

| c) | postupy náležitej starostlivosti, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti; |
| --- | --- |

c)

postupy náležitej starostlivosti, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti;

| d) | právne požiadavky a štandardy pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedené v článku 26a.“ |
| --- | --- |

d)

právne požiadavky a štandardy pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedené v článku 26a.“

| 6. | V článku 10 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Aby mohol byť štatutárny audítor alebo uchádzač schválený aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, musí mať aspoň osem mesiacov praktickej odbornej prípravy uvedenej v prvom pododseku v oblasti uistenia týkajúceho sa ročného a konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti alebo v oblasti iných služieb súvisiacich s udržateľnosťou.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 10 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:

„Aby mohol byť štatutárny audítor alebo uchádzač schválený aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, musí mať aspoň osem mesiacov praktickej odbornej prípravy uvedenej v prvom pododseku v oblasti uistenia týkajúceho sa ročného a konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti alebo v oblasti iných služieb súvisiacich s udržateľnosťou.“

| 7. | Článok 12 sa nahrádza takto:

  „Článok 12
  Kombinácia praktickej odbornej prípravy a teoretického vzdelávania

  1.   Členské štáty môžu stanoviť, že obdobia teoretického vzdelávania v oblastiach uvedených v článku 8 ods. 1 a 2 sa započítajú do období odbornej činnosti uvedených v článku 11, pokiaľ je toto vzdelávanie zakončené skúškou uznávanou členským štátom. Takéto vzdelávanie trvá najmenej jeden rok, pričom do obdobia odbornej činnosti sa započítajú najviac štyri roky.


  2.   Obdobie odbornej činnosti, ako aj praktická odborná príprava nesmú byť kratšie než trvanie teoretického vzdelávania spolu s praktickou odbornou prípravou požadovanou v článku 10 ods. 1 prvom pododseku.“ |
| --- | --- |

7.

Článok 12 sa nahrádza takto:

„Článok 12

Kombinácia praktickej odbornej prípravy a teoretického vzdelávania

1.   Členské štáty môžu stanoviť, že obdobia teoretického vzdelávania v oblastiach uvedených v článku 8 ods. 1 a 2 sa započítajú do období odbornej činnosti uvedených v článku 11, pokiaľ je toto vzdelávanie zakončené skúškou uznávanou členským štátom. Takéto vzdelávanie trvá najmenej jeden rok, pričom do obdobia odbornej činnosti sa započítajú najviac štyri roky.

2.   Obdobie odbornej činnosti, ako aj praktická odborná príprava nesmú byť kratšie než trvanie teoretického vzdelávania spolu s praktickou odbornou prípravou požadovanou v článku 10 ods. 1 prvom pododseku.“

| 8. | V článku 14 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Aby mohol byť štatutárny audítor schválený aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, skúška spôsobilosti uvedená v prvom pododseku sa týka primeraných znalostí štatutárneho audítora v oblasti zákonov a predpisov hostiteľského členského štátu v rozsahu, ktorý je relevantný pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“ |
| --- | --- |

8.

V článku 14 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„Aby mohol byť štatutárny audítor schválený aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, skúška spôsobilosti uvedená v prvom pododseku sa týka primeraných znalostí štatutárneho audítora v oblasti zákonov a predpisov hostiteľského členského štátu v rozsahu, ktorý je relevantný pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“

| 9. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 14a
  Štatutárni audítori schválení alebo uznaní pred 1. januárom 2024 a osoby prechádzajúce procesom schvaľovania na pozíciu štatutárneho audítora k 1. januáru 2024
  Členské štáty zabezpečia, aby sa na štatutárnych audítorov, ktorí boli schválení alebo uznaní na vykonávanie štatutárnych auditov pred 1. januárom 2024, nevzťahovali požiadavky článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 3, článku 10 ods. 1 druhého pododseku a článku 14 ods. 2 štvrtého pododseku.
  Členské štáty zabezpečia, aby sa na osoby, ktoré k 1. januáru 2024 prechádzajú procesom schvaľovania stanoveným v článkoch 6 až 14, nevzťahovali požiadavky článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 3, článku 10 ods. 1 druhého pododseku a článku 14 ods. 2 štvrtého pododseku za predpokladu, že tento proces dokončia do 1. januára 2026.
  Členské štáty zabezpečia, aby štatutárni audítori schválení pred 1. januárom 2026, ktorí chcú vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, získali potrebné znalosti týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane oblastí uvedených v článku 8 ods. 3, a to prostredníctvom priebežného vzdelávania uvedeného v článku 13.“ |
| --- | --- |

9.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 14a

Štatutárni audítori schválení alebo uznaní pred 1. januárom 2024 a osoby prechádzajúce procesom schvaľovania na pozíciu štatutárneho audítora k 1. januáru 2024

Členské štáty zabezpečia, aby sa na štatutárnych audítorov, ktorí boli schválení alebo uznaní na vykonávanie štatutárnych auditov pred 1. januárom 2024, nevzťahovali požiadavky článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 3, článku 10 ods. 1 druhého pododseku a článku 14 ods. 2 štvrtého pododseku.

Členské štáty zabezpečia, aby sa na osoby, ktoré k 1. januáru 2024 prechádzajú procesom schvaľovania stanoveným v článkoch 6 až 14, nevzťahovali požiadavky článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 3, článku 10 ods. 1 druhého pododseku a článku 14 ods. 2 štvrtého pododseku za predpokladu, že tento proces dokončia do 1. januára 2026.

Členské štáty zabezpečia, aby štatutárni audítori schválení pred 1. januárom 2026, ktorí chcú vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, získali potrebné znalosti týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane oblastí uvedených v článku 8 ods. 3, a to prostredníctvom priebežného vzdelávania uvedeného v článku 13.“

| 10. | Článok 16 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   V prípade štatutárnych audítorov obsahuje verejný register aspoň tieto údaje:






  a) | meno, adresu a registračné číslo; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Článok 16 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   V prípade štatutárnych audítorov obsahuje verejný register aspoň tieto údaje:

a)

meno, adresu a registračné číslo;

| b) | v prípade potreby názov, adresu, internetovú adresu a registračné číslo audítorskej spoločnosti alebo spoločností, v ktorej je štatutárny audítor zamestnaný, alebo ku ktorej je pridružený ako partner či iným spôsobom; |
| --- | --- |

b)

v prípade potreby názov, adresu, internetovú adresu a registračné číslo audítorskej spoločnosti alebo spoločností, v ktorej je štatutárny audítor zamestnaný, alebo ku ktorej je pridružený ako partner či iným spôsobom;

| c) | či je štatutárny audítor schválený aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti; |
| --- | --- |

c)

či je štatutárny audítor schválený aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti;

| d) | každú ďalšiu registráciu ako štatutárneho audítora u príslušných orgánov iných členských štátov a ako audítora v tretích krajinách vrátane názvu registračného orgánu a v relevantnom prípade registračného čísla, a uvedenie skutočnosti, či sa registrácia týka štatutárneho auditu, uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo oboch týchto činností.“; |
| --- | --- |

d)

každú ďalšiu registráciu ako štatutárneho audítora u príslušných orgánov iných členských štátov a ako audítora v tretích krajinách vrátane názvu registračného orgánu a v relevantnom prípade registračného čísla, a uvedenie skutočnosti, či sa registrácia týka štatutárneho auditu, uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo oboch týchto činností.“;

| b) | v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

  „V registri sa uvedie, či audítori z tretej krajiny uvedení v prvom pododseku sú registrovaní na vykonávanie štatutárneho auditu, uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo oboch týchto činností.“ |
| --- | --- |

b)

v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„V registri sa uvedie, či audítori z tretej krajiny uvedení v prvom pododseku sú registrovaní na vykonávanie štatutárneho auditu, uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo oboch týchto činností.“

| 11. | Článok 17 sa mení takto:






  a) | v odseku 1 sa písmeno e) nahrádza takto:






  „e) | meno a registračné číslo všetkých štatutárnych audítorov, ktorí sú zamestnaní v audítorskej spoločnosti alebo ktorí sú s ňou spojení ako partneri alebo iným spôsobom, a uvedenie skutočnosti, či sú schválení aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Článok 17 sa mení takto:

a)

v odseku 1 sa písmeno e) nahrádza takto:

„e)

meno a registračné číslo všetkých štatutárnych audítorov, ktorí sú zamestnaní v audítorskej spoločnosti alebo ktorí sú s ňou spojení ako partneri alebo iným spôsobom, a uvedenie skutočnosti, či sú schválení aj na vykonávanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti;“;

| b) | v odseku 1 sa písmeno i) nahrádza takto:






  „i) | každú ďalšiu registráciu ako audítorskej spoločnosti u príslušných orgánov iných členských štátov a ako audítorského subjektu v tretích krajinách vrátane názvu registračného orgánu a v prípade potreby registračného čísla a uvedenie skutočnosti, či sa registrácia týka štatutárneho auditu, uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo oboch týchto činností;“; |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 1 sa písmeno i) nahrádza takto:

„i)

každú ďalšiu registráciu ako audítorskej spoločnosti u príslušných orgánov iných členských štátov a ako audítorského subjektu v tretích krajinách vrátane názvu registračného orgánu a v prípade potreby registračného čísla a uvedenie skutočnosti, či sa registrácia týka štatutárneho auditu, uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo oboch týchto činností;“;

| c) | v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

  „V registri sa uvedie, či audítorské subjekty z tretích krajín uvedené v prvom pododseku sú registrované na vykonávanie štatutárneho auditu, uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo oboch týchto činností.“ |
| --- | --- |

c)

v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„V registri sa uvedie, či audítorské subjekty z tretích krajín uvedené v prvom pododseku sú registrované na vykonávanie štatutárneho auditu, uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo oboch týchto činností.“

| 12. | Článok 24b sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že štatutárny audit vykonáva audítorská spoločnosť, táto audítorská spoločnosť určila aspoň jedného kľúčového audítorského partnera. Audítorská spoločnosť poskytne určenému kľúčovému audítorskému partnerovi či partnerom dostatočné zdroje a personál, ktorý má potrebnú odbornosť a schopnosti na to, aby mohol riadne vykonávať svoje povinnosti.
  Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonáva audítorská spoločnosť, táto audítorská spoločnosť určila aspoň jedného kľúčového partnera pre udržateľnosť, ktorý môže byť kľúčovým audítorským partnerom alebo jedným z kľúčových audítorských partnerov. Audítorská spoločnosť poskytne kľúčovému partnerovi alebo partnerom pre udržateľnosť dostatočné zdroje a personál, ktorý má potrebnú odbornosť a schopnosti na to, aby mohol riadne vykonávať svoje povinnosti.
  Hlavným kritériom audítorskej spoločnosti pri výbere kľúčového audítorského partnera alebo partnerov, a v relevantnom prípade kľúčového partnera alebo partnerov pre udržateľnosť, ktorých určí, je zabezpečenie kvality auditu a uistenia, nezávislosti a odbornosti.
  Kľúčový audítorský partner alebo partneri sa aktívne zapájajú do vykonávania štatutárneho auditu. Kľúčový partner pre udržateľnosť sa aktívne zapája do vykonávania uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“; |
| --- | --- | --- |

12.

Článok 24b sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že štatutárny audit vykonáva audítorská spoločnosť, táto audítorská spoločnosť určila aspoň jedného kľúčového audítorského partnera. Audítorská spoločnosť poskytne určenému kľúčovému audítorskému partnerovi či partnerom dostatočné zdroje a personál, ktorý má potrebnú odbornosť a schopnosti na to, aby mohol riadne vykonávať svoje povinnosti.

Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonáva audítorská spoločnosť, táto audítorská spoločnosť určila aspoň jedného kľúčového partnera pre udržateľnosť, ktorý môže byť kľúčovým audítorským partnerom alebo jedným z kľúčových audítorských partnerov. Audítorská spoločnosť poskytne kľúčovému partnerovi alebo partnerom pre udržateľnosť dostatočné zdroje a personál, ktorý má potrebnú odbornosť a schopnosti na to, aby mohol riadne vykonávať svoje povinnosti.

Hlavným kritériom audítorskej spoločnosti pri výbere kľúčového audítorského partnera alebo partnerov, a v relevantnom prípade kľúčového partnera alebo partnerov pre udržateľnosť, ktorých určí, je zabezpečenie kvality auditu a uistenia, nezávislosti a odbornosti.

Kľúčový audítorský partner alebo partneri sa aktívne zapájajú do vykonávania štatutárneho auditu. Kľúčový partner pre udržateľnosť sa aktívne zapája do vykonávania uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“;

| b) | vkladá sa tento odsek:

  „2a.   Štatutárny audítor pri vykonávaní uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti venuje dostatok času zákazke a vyčlení dostatočné zdroje, aby mohol riadne vykonávať svoje povinnosti.“; |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek:

„2a.   Štatutárny audítor pri vykonávaní uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti venuje dostatok času zákazke a vyčlení dostatočné zdroje, aby mohol riadne vykonávať svoje povinnosti.“;

| c) | v odseku 4 sa písmená b) a c) nahrádzajú takto:






  „b) | v prípade audítorskej spoločnosti meno alebo mená kľúčových audítorských partnerov a v relevantnom prípade meno alebo mená kľúčových partnerov pre udržateľnosť; |
| --- | --- | --- |

c)

v odseku 4 sa písmená b) a c) nahrádzajú takto:

„b)

v prípade audítorskej spoločnosti meno alebo mená kľúčových audítorských partnerov a v relevantnom prípade meno alebo mená kľúčových partnerov pre udržateľnosť;

| c) | poplatky účtované za štatutárny audit, poplatky účtované za uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a poplatky účtované za ostatné služby v ktoromkoľvek účtovnom roku.“; |
| --- | --- |

c)

poplatky účtované za štatutárny audit, poplatky účtované za uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a poplatky účtované za ostatné služby v ktoromkoľvek účtovnom roku.“;

| d) | vkladá sa tento odsek:

  „5a.   Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vytvoria pre každú zákazku na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uisťovací spis.
  Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zdokumentuje aspoň údaje zaznamenané v súlade s článkom 22b, pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.
  Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť si ponechá všetky ostatné údaje a dokumenty, ktoré sú dôležité na doloženie správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenej v článku 28a a na sledovanie dodržiavania súladu s touto smernicou a inými platnými právnymi požiadavkami, pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.
  Uisťovací spis sa uzatvára najneskôr do 60 dní odo dňa podpísania správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenej v článku 28a.
  Ak ten istý štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit ročných účtovných závierok a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, uisťovací spis sa môže zahrnúť do audítorského spisu.“; |
| --- | --- |

d)

vkladá sa tento odsek:

„5a.   Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vytvoria pre každú zákazku na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uisťovací spis.

Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť zdokumentuje aspoň údaje zaznamenané v súlade s článkom 22b, pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť si ponechá všetky ostatné údaje a dokumenty, ktoré sú dôležité na doloženie správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenej v článku 28a a na sledovanie dodržiavania súladu s touto smernicou a inými platnými právnymi požiadavkami, pokiaľ ide o uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

Uisťovací spis sa uzatvára najneskôr do 60 dní odo dňa podpísania správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenej v článku 28a.

Ak ten istý štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit ročných účtovných závierok a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, uisťovací spis sa môže zahrnúť do audítorského spisu.“;

| e) | odsek 6 sa nahrádza takto:

  „Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť uchováva záznamy o všetkých písomne podaných sťažnostiach týkajúcich sa vykonávania uskutočnených štatutárnych auditov a vykonávania zákaziek na uistenie v oblasti uskutočneného vykazovania informácií o udržateľnosti.“ |
| --- | --- |

e)

odsek 6 sa nahrádza takto:

„Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť uchováva záznamy o všetkých písomne podaných sťažnostiach týkajúcich sa vykonávania uskutočnených štatutárnych auditov a vykonávania zákaziek na uistenie v oblasti uskutočneného vykazovania informácií o udržateľnosti.“

| 13. | Článok 25 sa nahrádza takto:

  „Článok 25
  Poplatky za audit a uistenie
  Členské štáty zabezpečia, aby boli zavedené vhodné pravidlá, ktorými sa zaistí, že poplatky za štatutárne audity a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti:






  a) | nie sú ovplyvňované ani určované poskytovaním dodatočných služieb subjektu, ktorý je predmetom štatutárneho auditu alebo uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti; a |
| --- | --- | --- |

13.

Článok 25 sa nahrádza takto:

„Článok 25

Poplatky za audit a uistenie

Členské štáty zabezpečia, aby boli zavedené vhodné pravidlá, ktorými sa zaistí, že poplatky za štatutárne audity a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti:

a)

nie sú ovplyvňované ani určované poskytovaním dodatočných služieb subjektu, ktorý je predmetom štatutárneho auditu alebo uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti; a

| b) | nemôžu byť založené na žiadnej forme podmienenosti.“ |
| --- | --- |

b)

nemôžu byť založené na žiadnej forme podmienenosti.“

| 14. | Vkladajú sa tieto články:

  „Článok 25b
  Profesijná etika, nezávislosť, nestrannosť, dôvernosť informácií a služobné tajomstvo v súvislosti s uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti
  Požiadavky uvedené v článkoch 21 až 24a týkajúce sa štatutárneho auditu účtovných závierok sa uplatňujú mutatis mutandis na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.


  Článok 25c
  Zakázané neaudítorské služby v prípadoch, ak štatutárny audítor vykonáva uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektu verejného záujmu

  1.   Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektu verejného záujmu alebo ktorýkoľvek člen siete, do ktorej štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť patrí, nesmú priamo ani nepriamo poskytnúť subjektu verejného záujmu, ktorý je predmetom uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, jeho materskému podniku ani ním kontrolovaným podnikom v rámci Únie zakázané neaudítorské služby uvedené v článku 5 ods. 1 druhom pododseku písm. b) a c) a písm. e) až k) nariadenia (EÚ) č. 537/2014 v:






  a) | období medzi začiatkom obdobia, na ktoré sa vzťahuje uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, a vydaním správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti; a |
| --- | --- | --- |

14.

Vkladajú sa tieto články:

„Článok 25b

Profesijná etika, nezávislosť, nestrannosť, dôvernosť informácií a služobné tajomstvo v súvislosti s uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti

Požiadavky uvedené v článkoch 21 až 24a týkajúce sa štatutárneho auditu účtovných závierok sa uplatňujú mutatis mutandis na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

Článok 25c

Zakázané neaudítorské služby v prípadoch, ak štatutárny audítor vykonáva uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektu verejného záujmu

1.   Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektu verejného záujmu alebo ktorýkoľvek člen siete, do ktorej štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť patrí, nesmú priamo ani nepriamo poskytnúť subjektu verejného záujmu, ktorý je predmetom uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, jeho materskému podniku ani ním kontrolovaným podnikom v rámci Únie zakázané neaudítorské služby uvedené v článku 5 ods. 1 druhom pododseku písm. b) a c) a písm. e) až k) nariadenia (EÚ) č. 537/2014 v:

a)

období medzi začiatkom obdobia, na ktoré sa vzťahuje uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, a vydaním správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti; a

| b) | účtovnom roku, ktorý bezprostredne predchádza obdobiu uvedenému v písmene a) tohto odseku vo vzťahu k službám uvedeným v článku 5 ods. 1 druhom pododseku písm. e) nariadenia (EÚ) č. 537/2014. |
| --- | --- |

b)

účtovnom roku, ktorý bezprostredne predchádza obdobiu uvedenému v písmene a) tohto odseku vo vzťahu k službám uvedeným v článku 5 ods. 1 druhom pododseku písm. e) nariadenia (EÚ) č. 537/2014.

2.   Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektov verejného záujmu a v prípade, že štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť patrí do siete, ktorýkoľvek člen takejto siete môže poskytnúť subjektu verejného záujmu, ktorý je predmetom uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, jeho materskému podniku alebo ním kontrolovaným podnikom iné neaudítorské služby, než sú zakázané neaudítorské služby uvedené v odseku 1 tohto článku alebo v relevantnom prípade zakázané neaudítorské služby uvedené v článku 5 ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 537/2014 alebo služby, ktoré členské štáty považujú za služby predstavujúce hrozbu pre nezávislosť, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 uvedeného nariadenia, a to pod podmienkou schválenia výborom pre audit po tom, ako riadne posúdil ohrozenie nezávislosti a ochranné opatrenia uplatnené v súlade s článkom 22b tejto smernice.

3.   Ak člen siete, do ktorej patrí štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektu verejného záujmu, poskytuje zakázané neaudítorské služby, ktoré sú uvedené v odseku 1 tohto článku, podniku založenému v tretej krajine, nad ktorým má kontrolu subjekt verejného záujmu, ktorý je predmetom uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, dotknutý štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť posúdi, či by jeho či jej nezávislosť nebola spochybnená tým, že člen siete poskytuje také služby.

Ak je ich nezávislosť ovplyvnená, štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť uplatní ochranné opatrenia s cieľom zmierniť ohrozenie spôsobené poskytnutím zakázaných neaudítorských služieb uvedených v odseku 1 tohto článku v tretej krajine. Štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť môže pokračovať vo vykonávaní uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektu verejného záujmu, len ak môže v súlade s článkom 22b odôvodniť, že poskytovanie takýchto služieb nemá vplyv na jeho či jej odborný úsudok a správu o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.

Článok 25d

Nezrovnalosti

Článok 7 nariadenia (EÚ) č. 537/2014 sa uplatňuje mutatis mutandis na štatutárneho audítora alebo audítorskú spoločnosť, ktorá vykonáva uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti subjektu verejného záujmu.“

| 15. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 26a
  Štandardy pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti

  1.   Členské štáty vyžadujú, aby štatutárni audítori a audítorské spoločnosti vykonávali uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v súlade so štandardmi pre uistenie, ktoré prijala Komisia v súlade s odsekom 3.


  2.   Členské štáty môžu uplatňovať vnútroštátne štandardy, postupy alebo požiadavky pre uistenie, kým Komisia neprijme štandard pre uistenie upravujúci rovnakú oblasť.
  Členské štáty oznamujú Komisii vnútroštátne štandardy, postupy alebo požiadavky pre uistenie najmenej tri mesiace pred tým, ako nadobudnú účinnosť.


  3.   Komisia najneskôr 1. októbra 2026 prijme delegované akty v súlade s článkom 48a, ktorými sa doplní táto smernica s cieľom stanoviť štandardy pre limitované uistenie, v ktorých sa stanovia postupy, ktoré audítor alebo audítori a audítorská spoločnosť alebo spoločnosti vykonávajú v záujme vyvodenia ich záverov o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, vrátane plánovania zákaziek, zohľadnenia rizík a reakcie na riziká a druhov záverov, ktoré sa majú zahrnúť do správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo v relevantnom prípade do správy audítora.
  Komisia najneskôr 1. októbra 2028 prijme delegované akty v súlade s článkom 48a, ktorými sa doplní táto smernica s cieľom stanoviť štandardy pre primerané uistenie, a to na základe posúdenia, či je primerané uistenie pre audítorov a podniky uskutočniteľné. S prihliadnutím na výsledky tohto posúdenia, a ak je to teda vhodné, sa v uvedených delegovaných aktoch stanoví dátum, od ktorého má byť názor uvedený v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) založený na zákazke na primerané uistenie, ktorá vychádza z uvedených štandardov pre primerané uistenie.
  Komisia môže prijať štandardy pre uistenia uvedené v prvom a druhom pododseku, len ak:






  a) | boli vypracované náležitým postupom, pod verejným dohľadom a transparentne; |
| --- | --- | --- |

15.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 26a

Štandardy pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti

1.   Členské štáty vyžadujú, aby štatutárni audítori a audítorské spoločnosti vykonávali uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v súlade so štandardmi pre uistenie, ktoré prijala Komisia v súlade s odsekom 3.

2.   Členské štáty môžu uplatňovať vnútroštátne štandardy, postupy alebo požiadavky pre uistenie, kým Komisia neprijme štandard pre uistenie upravujúci rovnakú oblasť.

Členské štáty oznamujú Komisii vnútroštátne štandardy, postupy alebo požiadavky pre uistenie najmenej tri mesiace pred tým, ako nadobudnú účinnosť.

3.   Komisia najneskôr 1. októbra 2026 prijme delegované akty v súlade s článkom 48a, ktorými sa doplní táto smernica s cieľom stanoviť štandardy pre limitované uistenie, v ktorých sa stanovia postupy, ktoré audítor alebo audítori a audítorská spoločnosť alebo spoločnosti vykonávajú v záujme vyvodenia ich záverov o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, vrátane plánovania zákaziek, zohľadnenia rizík a reakcie na riziká a druhov záverov, ktoré sa majú zahrnúť do správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo v relevantnom prípade do správy audítora.

Komisia najneskôr 1. októbra 2028 prijme delegované akty v súlade s článkom 48a, ktorými sa doplní táto smernica s cieľom stanoviť štandardy pre primerané uistenie, a to na základe posúdenia, či je primerané uistenie pre audítorov a podniky uskutočniteľné. S prihliadnutím na výsledky tohto posúdenia, a ak je to teda vhodné, sa v uvedených delegovaných aktoch stanoví dátum, od ktorého má byť názor uvedený v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) založený na zákazke na primerané uistenie, ktorá vychádza z uvedených štandardov pre primerané uistenie.

Komisia môže prijať štandardy pre uistenia uvedené v prvom a druhom pododseku, len ak:

a)

boli vypracované náležitým postupom, pod verejným dohľadom a transparentne;

| b) | prispievajú k vysokej miere dôveryhodnosti a ku kvalite ročného alebo konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti; a |
| --- | --- |

b)

prispievajú k vysokej miere dôveryhodnosti a ku kvalite ročného alebo konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti; a

| c) | prispievajú k verejnému blahu v Únii.“ |
| --- | --- |

c)

prispievajú k verejnému blahu v Únii.“

| 16. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 27a
  Uistenie v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti

  1.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípade zákaziek na uistenie v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti skupiny podnikov:






  a) | v súvislosti s konsolidovaným vykazovaním informácií o udržateľnosti niesol audítor skupiny plnú zodpovednosť za správu o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenú v článku 28a; |
| --- | --- | --- |

16.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 27a

Uistenie v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti

1.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípade zákaziek na uistenie v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti skupiny podnikov:

a)

v súvislosti s konsolidovaným vykazovaním informácií o udržateľnosti niesol audítor skupiny plnú zodpovednosť za správu o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenú v článku 28a;

| b) | audítor skupiny vyhodnotil prácu týkajúcu sa uistenia, ktorú na účel uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vykonal nezávislý poskytovateľ alebo poskytovatelia uisťovacích služieb, audítor alebo audítori z tretej krajiny, štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, audítorský subjekt alebo subjekty z tretej krajiny alebo audítorská spoločnosť alebo spoločnosti, a zdokumentoval povahu, načasovanie a rozsah práce týchto audítorov, v relevantnom prípade vrátane previerky audítorom skupiny zameranej na príslušné časti dokumentácie týkajúcej sa uistenia vypracovanej týmito audítormi; a |
| --- | --- |

b)

audítor skupiny vyhodnotil prácu týkajúcu sa uistenia, ktorú na účel uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vykonal nezávislý poskytovateľ alebo poskytovatelia uisťovacích služieb, audítor alebo audítori z tretej krajiny, štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, audítorský subjekt alebo subjekty z tretej krajiny alebo audítorská spoločnosť alebo spoločnosti, a zdokumentoval povahu, načasovanie a rozsah práce týchto audítorov, v relevantnom prípade vrátane previerky audítorom skupiny zameranej na príslušné časti dokumentácie týkajúcej sa uistenia vypracovanej týmito audítormi; a

| c) | audítor skupiny preveril prácu týkajúcu sa uistenia, ktorú na účel uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vykonal nezávislý poskytovateľ alebo poskytovatelia uisťovacích služieb, audítor alebo audítori z tretej krajiny, štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, audítorský subjekt alebo subjekty z tretej krajiny alebo audítorská spoločnosť alebo spoločnosti, a zdokumentoval ju. |
| --- | --- |

c)

audítor skupiny preveril prácu týkajúcu sa uistenia, ktorú na účel uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vykonal nezávislý poskytovateľ alebo poskytovatelia uisťovacích služieb, audítor alebo audítori z tretej krajiny, štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, audítorský subjekt alebo subjekty z tretej krajiny alebo audítorská spoločnosť alebo spoločnosti, a zdokumentoval ju.

Dokumentácia, ktorú uchováva audítor skupiny, musí umožniť, aby relevantný príslušný orgán mohol preveriť prácu audítora skupiny.

Na účely prvého pododseku písm. c) tohto odseku audítor skupiny požiada o súhlas dotknutého nezávislého poskytovateľa alebo poskytovateľov uisťovacích služieb, dotknutého audítora alebo audítorov z tretej krajiny, dotknutého štatutárneho audítora alebo štatutárnych audítorov, dotknutý audítorský subjekt alebo subjekty z tretej krajiny alebo dotknutú audítorskú spoločnosť alebo spoločnosti s prenosom relevantnej dokumentácie počas vykonávania uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti ako podmienkou na to, aby sa audítor skupiny mohol spoliehať na prácu tohto nezávislého poskytovateľa alebo poskytovateľov uisťovacích služieb, audítora alebo audítorov z tretej krajiny, štatutárneho audítora alebo štatutárnych audítorov, audítorského subjektu alebo subjektov z tretej krajiny alebo audítorskej spoločnosti alebo spoločností.

2.   Ak audítor skupiny nedokáže splniť ustanovenie odseku 1 prvého pododseku písm. c), prijme vhodné opatrenia a informuje o tom relevantný príslušný orgán.

Tieto opatrenia v prípade potreby zahŕňajú vykonanie ďalšej práce týkajúcej sa uistenia v príslušnom dcérskom podniku, a to priamo alebo zadaním týchto úloh externému subjektu.

3.   Ak je audítor skupiny predmetom previerky zabezpečenia kvality alebo prešetrenia týkajúceho sa uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti skupiny podnikov, audítor skupiny na požiadanie sprístupní príslušnému orgánu relevantnú, ním uchovávanú dokumentáciu o práci týkajúcej sa uistenia, ktorú vykonal príslušný nezávislý poskytovateľ alebo poskytovatelia uisťovacích služieb, audítor alebo audítori z tretej krajiny, štatutárny audítor alebo štatutárni audítori, audítorský subjekt alebo subjekty z tretej krajiny alebo audítorská spoločnosť alebo spoločnosti na účel uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane všetkých pracovných dokumentov relevantných pre uistenie v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti.

Príslušný orgán môže od relevantných príslušných orgánov podľa článku 36 požadovať dodatočnú dokumentáciu o práci týkajúcej sa uistenia vykonanej akýmkoľvek štatutárnym audítorom alebo audítormi alebo audítorskou spoločnosťou alebo spoločnosťami na účel uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti.

Ak uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti materského podniku alebo dcérskeho podniku skupiny podnikov vykonáva ktorýkoľvek audítor alebo audítori z tretej krajiny alebo audítorský subjekt alebo subjekty z tretej krajiny, príslušný orgán môže požiadať relevantné príslušné orgány z tretích krajín prostredníctvom dohôd o spolupráci o dodatočnú dokumentáciu o práci týkajúcej sa uistenia vykonanej akýmkoľvek audítorom alebo audítormi z tretej krajiny alebo audítorským subjektom alebo subjektmi z tretej krajiny.

Odchylne od tretieho pododseku, ak akýkoľvek nezávislý poskytovateľ alebo poskytovatelia uisťovacích služieb, audítor alebo audítori z tretej krajiny alebo audítorský subjekt alebo subjekty, ktorí nemajú uzavreté dohody o spolupráci, vykonali uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti materského podniku alebo dcérskeho podniku skupiny podnikov, audítor skupiny je na požiadanie zodpovedný aj za zabezpečenie riadneho poskytnutia dodatočnej dokumentácie o práci týkajúcej sa uistenia vykonanej takýmto nezávislým poskytovateľom alebo poskytovateľmi uisťovacích služieb, audítorom alebo audítormi z tretej krajiny alebo audítorským subjektom alebo subjektmi z tretej krajiny vrátane pracovnej dokumentácie relevantnej z hľadiska uistenia v oblasti konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti. S cieľom zaistiť poskytnutie týchto dokumentov si audítor skupiny ponechá kópiu tejto dokumentácie alebo sa s nezávislým poskytovateľom alebo poskytovateľmi uisťovacích služieb, audítorom alebo audítormi z tretej krajiny alebo audítorským subjektom alebo subjektmi z tretej krajiny dohodne, že k takejto dokumentácii bude mať na požiadanie neobmedzený prístup, alebo prijme akékoľvek iné vhodné opatrenie. V prípade, že prenos pracovnej dokumentácie týkajúcej sa uistenia z tretej krajiny k audítorovi skupiny nie je z právnych alebo iných dôvodov možný, dokumentácia, ktorú audítor skupiny uchováva, musí zahŕňať dôkazy o tom, že uplatnil primerané postupy s cieľom získať prístup k dokumentácii týkajúcej sa uistenia a v prípade iných ako právnych prekážok vyplývajúcich z právnych predpisov dotknutej tretej krajiny dôkazy, ktoré existenciu takýchto prekážok dokazujú.“

| 17. | V článku 28 ods. 2 sa písmeno e) nahrádza takto:






  „e) | uvedie názor a vyjadrenie, pričom obe vychádzajú z práce vykonanej v priebehu výkonu auditu, podľa článku 34 ods. 1 druhého pododseku písm. a) a b) smernice 2013/34/EÚ;“ |
| --- | --- | --- |

17.

V článku 28 ods. 2 sa písmeno e) nahrádza takto:

„e)

uvedie názor a vyjadrenie, pričom obe vychádzajú z práce vykonanej v priebehu výkonu auditu, podľa článku 34 ods. 1 druhého pododseku písm. a) a b) smernice 2013/34/EÚ;“

| 18. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 28a
  Správa o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti

  1.   Štatutárny audítor alebo audítori alebo audítorská spoločnosť alebo spoločnosti predložia v správe o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti výsledky uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Uvedená správa sa musí vypracovať v súlade s požiadavkami štandardov pre uistenie prijatých Komisiou prostredníctvom delegovaných aktov prijatých podľa článku 26a ods. 3 alebo, kým Komisia neprijme tieto štandardy pre uistenie, v súlade s vnútroštátnymi štandardmi pre uistenie, ako sa uvádza v článku 26a ods. 2.


  2.   Správa o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti sa vypracúva písomne a:






  a) | uvedie sa v nej subjekt, ktorého ročné alebo konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti je predmetom zákazky na uistenie; špecifikuje ročné alebo konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti a dátum a obdobie, na ktoré sa vzťahuje; a uvedie sa v nej rámec vykazovania informácií o udržateľnosti, ktorý sa použil pri jej príprave; |
| --- | --- | --- |

18.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 28a

Správa o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti

1.   Štatutárny audítor alebo audítori alebo audítorská spoločnosť alebo spoločnosti predložia v správe o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti výsledky uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Uvedená správa sa musí vypracovať v súlade s požiadavkami štandardov pre uistenie prijatých Komisiou prostredníctvom delegovaných aktov prijatých podľa článku 26a ods. 3 alebo, kým Komisia neprijme tieto štandardy pre uistenie, v súlade s vnútroštátnymi štandardmi pre uistenie, ako sa uvádza v článku 26a ods. 2.

2.   Správa o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti sa vypracúva písomne a:

a)

uvedie sa v nej subjekt, ktorého ročné alebo konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti je predmetom zákazky na uistenie; špecifikuje ročné alebo konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti a dátum a obdobie, na ktoré sa vzťahuje; a uvedie sa v nej rámec vykazovania informácií o udržateľnosti, ktorý sa použil pri jej príprave;

| b) | zahŕňa opis rozsahu uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, v ktorom sa identifikujú aspoň štandardy pre uistenie, v súlade s ktorými sa uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonalo; |
| --- | --- |

b)

zahŕňa opis rozsahu uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, v ktorom sa identifikujú aspoň štandardy pre uistenie, v súlade s ktorými sa uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonalo;

| c) | zahŕňa názor uvedený v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) smernice 2013/34/EÚ. |
| --- | --- |

c)

zahŕňa názor uvedený v článku 34 ods. 1 druhom pododseku písm. aa) smernice 2013/34/EÚ.

3.   Ak uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonal viac ako jeden štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť, štatutárny audítor alebo audítori alebo audítorská spoločnosť alebo spoločnosti sa dohodnú na výsledkoch uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a predložia spoločnú správu a názor. V prípade nezhody každý štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť predloží svoj názor v samostatnom odseku správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a uvedie dôvod nezhody.

4.   Správu o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti podpíše štatutárny audítor vykonávajúci uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a uvedie dátum vyhotovenia. Ak uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonáva audítorská spoločnosť, správu o uistení týkajúcu sa vykazovania informácií o udržateľnosti podpíše aspoň štatutárny audítor alebo audítori vykonávajúci uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v mene audítorskej spoločnosti. V prípade súčasného zapojenia viac ako jedného štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti musí byť správa o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti podpísaná všetkými štatutárnymi audítormi alebo aspoň štatutárnymi audítormi, ktorí vykonali uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti v mene každej audítorskej spoločnosti. Vo výnimočných prípadoch môžu členské štáty stanoviť, že takýto podpis alebo podpisy nie je potrebné zverejniť, ak by takéto zverejnenie mohlo viesť k bezprostrednému a závažnému ohrozeniu osobnej bezpečnosti ktorejkoľvek osoby.

V každom prípade musí byť meno zainteresovanej osoby alebo mená zainteresovaných osôb známe relevantným príslušným orgánom.

5.   Ak ten istý štatutárny audítor vykonáva štatutárny audit ročných účtovných závierok a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, členské štáty môžu požadovať, aby sa správa o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti zahrnula ako samostatná časť správy audítora.

6.   Správa štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti o konsolidovanom vykazovaní informácií o udržateľnosti musí byť v súlade s požiadavkami stanovenými v odsekoch 1 až 5.“

| 19. | Článok 29 sa mení takto:






  a) | v odseku 1 sa písmeno d) nahrádza takto:






  „d) | osoby, ktoré vykonávajú previerky zabezpečenia kvality, musia mať primerané odborné vzdelanie a relevantné skúsenosti týkajúce sa štatutárneho auditu a finančného výkazníctva a v relevantnom prípade vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo iných služieb súvisiacich s udržateľnosťou spolu so špecifickou odbornou prípravou zameranou na previerky zabezpečenia kvality;“; |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Článok 29 sa mení takto:

a)

v odseku 1 sa písmeno d) nahrádza takto:

„d)

osoby, ktoré vykonávajú previerky zabezpečenia kvality, musia mať primerané odborné vzdelanie a relevantné skúsenosti týkajúce sa štatutárneho auditu a finančného výkazníctva a v relevantnom prípade vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo iných služieb súvisiacich s udržateľnosťou spolu so špecifickou odbornou prípravou zameranou na previerky zabezpečenia kvality;“;

| b) | v odseku 1 sa písmeno f) nahrádza takto:






  „f) | súčasťou previerky zabezpečenia kvality podporenej primeranou kontrolou vybraných audítorských spisov a v relevantnom prípade uisťovacích spisov, je posúdenie súladu s uplatniteľnými audítorskými štandardmi a požiadavkami na nezávislosť a v relevantnom prípade štandardmi pre uistenie, ako aj posúdenie kvantity a kvality vynaložených zdrojov, poplatkov za audit a poplatkov účtovaných za uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, a vnútorného systému kontroly kvality audítorskej spoločnosti;“; |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 1 sa písmeno f) nahrádza takto:

„f)

súčasťou previerky zabezpečenia kvality podporenej primeranou kontrolou vybraných audítorských spisov a v relevantnom prípade uisťovacích spisov, je posúdenie súladu s uplatniteľnými audítorskými štandardmi a požiadavkami na nezávislosť a v relevantnom prípade štandardmi pre uistenie, ako aj posúdenie kvantity a kvality vynaložených zdrojov, poplatkov za audit a poplatkov účtovaných za uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, a vnútorného systému kontroly kvality audítorskej spoločnosti;“;

| c) | v odseku 1 sa písmeno h) nahrádza takto:






  „h) | previerky zabezpečenia kvality prebiehajú na základe analýzy rizika a v prípade štatutárnych audítorov a audítorských spoločností, ktoré vykonávajú štatutárne audity v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) a ktoré v relevantnom prípade vykonávajú uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, aspoň raz za šesť rokov;“; |
| --- | --- | --- |

c)

v odseku 1 sa písmeno h) nahrádza takto:

„h)

previerky zabezpečenia kvality prebiehajú na základe analýzy rizika a v prípade štatutárnych audítorov a audítorských spoločností, ktoré vykonávajú štatutárne audity v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) a ktoré v relevantnom prípade vykonávajú uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, aspoň raz za šesť rokov;“;

| d) | v odseku 2 sa písmeno a) nahrádza takto:






  „a) | osoby uskutočňujúce previerky musia mať primerané odborné vzdelanie a relevantné skúsenosti v oblasti štatutárneho auditu a finančného výkazníctva a v relevantnom prípade vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo iných služieb súvisiacich s udržateľnosťou spolu so špecifickou odbornou prípravou zameranou na previerky zabezpečenia kvality;“; |
| --- | --- | --- |

d)

v odseku 2 sa písmeno a) nahrádza takto:

„a)

osoby uskutočňujúce previerky musia mať primerané odborné vzdelanie a relevantné skúsenosti v oblasti štatutárneho auditu a finančného výkazníctva a v relevantnom prípade vykazovania informácií o udržateľnosti a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo iných služieb súvisiacich s udržateľnosťou spolu so špecifickou odbornou prípravou zameranou na previerky zabezpečenia kvality;“;

| e) | vkladá sa tento odsek:

  „2a.   Členské štáty môžu do 31. decembra 2025 oslobodiť osoby vykonávajúce previerky zabezpečenia kvality vo vzťahu k uisteniu v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti od požiadavky mať príslušné skúsenosti s vykazovaním informácií o udržateľnosti a uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo s inými službami týkajúcimi sa udržateľnosti.“ |
| --- | --- |

e)

vkladá sa tento odsek:

„2a.   Členské štáty môžu do 31. decembra 2025 oslobodiť osoby vykonávajúce previerky zabezpečenia kvality vo vzťahu k uisteniu v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti od požiadavky mať príslušné skúsenosti s vykazovaním informácií o udržateľnosti a uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti alebo s inými službami týkajúcimi sa udržateľnosti.“

| 20. | V článku 30 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

  „1.   Členské štáty zabezpečia, aby existovali účinné systémy prešetrovania a sankcií s cieľom zistiť nesprávne vykonávanie štatutárneho auditu a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, napraviť ho a zabrániť mu.


  2.   Bez toho, aby boli dotknuté ich systémy občianskoprávnej zodpovednosti, členské štáty stanovia účinné, primerané a odrádzajúce sankcie vo vzťahu k štatutárnym audítorom a audítorským spoločnostiam pre prípady, ak sa štatutárne audity alebo uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti nevykonávajú v súlade s ustanoveniami prijatými pri vykonávaní tejto smernice a v relevantnom prípade s nariadením (EÚ) č. 537/2014.
  Členské štáty môžu rozhodnúť, že nestanovia pravidlá pre správne sankcie za porušenia, ktoré už podliehajú vnútroštátnemu trestnému právu. V uvedenom prípade oznámia Komisii príslušné ustanovenia trestného práva.“ |
| --- | --- |

20.

V článku 30 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

„1.   Členské štáty zabezpečia, aby existovali účinné systémy prešetrovania a sankcií s cieľom zistiť nesprávne vykonávanie štatutárneho auditu a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, napraviť ho a zabrániť mu.

2.   Bez toho, aby boli dotknuté ich systémy občianskoprávnej zodpovednosti, členské štáty stanovia účinné, primerané a odrádzajúce sankcie vo vzťahu k štatutárnym audítorom a audítorským spoločnostiam pre prípady, ak sa štatutárne audity alebo uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti nevykonávajú v súlade s ustanoveniami prijatými pri vykonávaní tejto smernice a v relevantnom prípade s nariadením (EÚ) č. 537/2014.

Členské štáty môžu rozhodnúť, že nestanovia pravidlá pre správne sankcie za porušenia, ktoré už podliehajú vnútroštátnemu trestnému právu. V uvedenom prípade oznámia Komisii príslušné ustanovenia trestného práva.“

| 21. | V článku 30a ods. 1 sa vkladá toto písmeno:






  „ca) | dočasný zákaz v trvaní do troch rokov, ktorým sa štatutárnemu audítorovi, audítorskej spoločnosti alebo kľúčovému partnerovi pre udržateľnosť zakazuje vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a/alebo podpisovať správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti;“ |
| --- | --- | --- |

21.

V článku 30a ods. 1 sa vkladá toto písmeno:

„ca)

dočasný zákaz v trvaní do troch rokov, ktorým sa štatutárnemu audítorovi, audítorskej spoločnosti alebo kľúčovému partnerovi pre udržateľnosť zakazuje vykonávať uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a/alebo podpisovať správy o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti;“

| 22. | V článku 30a ods. 1 sa vkladá toto písmeno:






  „da) | vyhlásenie, že správa o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti nespĺňa požiadavky uvedené v článku 28a tejto smernice;“ |
| --- | --- | --- |

22.

V článku 30a ods. 1 sa vkladá toto písmeno:

„da)

vyhlásenie, že správa o uistení v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti nespĺňa požiadavky uvedené v článku 28a tejto smernice;“

| 23. | Článok 32 sa mení takto:






  a) | v odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:

  „3.   Príslušný orgán je riadený nepraktizujúcimi osobami, ktoré majú znalosti v oblastiach relevantných z hľadiska štatutárneho auditu a v relevantnom prípade uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Vyberú sa na základe nezávislého a transparentného postupu nominácie.“; |
| --- | --- | --- |

23.

Článok 32 sa mení takto:

a)

v odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„3.   Príslušný orgán je riadený nepraktizujúcimi osobami, ktoré majú znalosti v oblastiach relevantných z hľadiska štatutárneho auditu a v relevantnom prípade uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti. Vyberú sa na základe nezávislého a transparentného postupu nominácie.“;

| b) | v odseku 4 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | prijímaním štandardov profesionálnej etiky, vnútornej kontroly kvality audítorských spoločností, vykonávania auditu a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti okrem prípadov, keď sú tieto štandardy prijaté alebo schválené inými orgánmi členského štátu;“ |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 4 sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

prijímaním štandardov profesionálnej etiky, vnútornej kontroly kvality audítorských spoločností, vykonávania auditu a uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti okrem prípadov, keď sú tieto štandardy prijaté alebo schválené inými orgánmi členského štátu;“

| 24. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 36a
  Regulačné opatrenia medzi členskými štátmi v súvislosti s uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti
  Požiadavky uvedené v článkoch 34 a 36 týkajúce sa štatutárneho auditu účtovných závierok sa uplatňujú mutatis mutandis na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“ |
| --- | --- |

24.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 36a

Regulačné opatrenia medzi členskými štátmi v súvislosti s uistením v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti

Požiadavky uvedené v článkoch 34 a 36 týkajúce sa štatutárneho auditu účtovných závierok sa uplatňujú mutatis mutandis na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“

| 25. | Článok 37 sa mení takto:






  a) | v odseku 1 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Prvý pododsek sa uplatňuje na vymenovanie štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti na účely uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“; |
| --- | --- | --- |

25.

Článok 37 sa mení takto:

a)

v odseku 1 sa dopĺňa tento pododsek:

„Prvý pododsek sa uplatňuje na vymenovanie štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti na účely uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“;

| b) | v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Prvý pododsek sa uplatňuje na vymenovanie štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti na účely uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“; |
| --- | --- |

b)

v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„Prvý pododsek sa uplatňuje na vymenovanie štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti na účely uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“;

| c) | odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Akékoľvek ustanovenie zmluvy, ktorým sa obmedzuje výber, ktorý uskutočňuje valné zhromaždenie akcionárov alebo členov auditovaného subjektu podľa odseku 1, na určité kategórie alebo zoznamy štatutárnych audítorov alebo audítorských spoločností, pokiaľ ide o vymenovanie konkrétneho štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti, ktorí majú vykonať štatutárny audit a v relevantnom prípade uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedeného subjektu, je zakázané. Každé takéto existujúce ustanovenie je neplatné.
  Členské štáty zabezpečia, aby akcionári alebo členovia veľkých podnikov, na ktoré sa vzťahujú články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ, s výnimkou podnikov uvedených v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktorí predstavujú viac ako 5 % hlasovacích práv alebo 5 % základného imania podniku, konajúci jednotlivo alebo spoločne, mali právo predložiť návrh uznesenia, ktoré sa má prijať na valnom zhromaždení akcionárov alebo členov a v ktorom sa požaduje, aby akreditovaná tretia strana, ktorá nie je súčasťou tej istej audítorskej spoločnosti alebo siete ako štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit, vypracovala správu o určitých prvkoch vykazovania informácií o udržateľnosti a aby sa takáto správa sprístupnila valnému zhromaždeniu akcionárov alebo členov.“ |
| --- | --- |

c)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Akékoľvek ustanovenie zmluvy, ktorým sa obmedzuje výber, ktorý uskutočňuje valné zhromaždenie akcionárov alebo členov auditovaného subjektu podľa odseku 1, na určité kategórie alebo zoznamy štatutárnych audítorov alebo audítorských spoločností, pokiaľ ide o vymenovanie konkrétneho štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti, ktorí majú vykonať štatutárny audit a v relevantnom prípade uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedeného subjektu, je zakázané. Každé takéto existujúce ustanovenie je neplatné.

Členské štáty zabezpečia, aby akcionári alebo členovia veľkých podnikov, na ktoré sa vzťahujú články 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ, s výnimkou podnikov uvedených v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktorí predstavujú viac ako 5 % hlasovacích práv alebo 5 % základného imania podniku, konajúci jednotlivo alebo spoločne, mali právo predložiť návrh uznesenia, ktoré sa má prijať na valnom zhromaždení akcionárov alebo členov a v ktorom sa požaduje, aby akreditovaná tretia strana, ktorá nie je súčasťou tej istej audítorskej spoločnosti alebo siete ako štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť vykonávajúca štatutárny audit, vypracovala správu o určitých prvkoch vykazovania informácií o udržateľnosti a aby sa takáto správa sprístupnila valnému zhromaždeniu akcionárov alebo členov.“

| 26. | Článok 38 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Členské štáty zabezpečia, aby štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti mohli byť odvolaní iba na základe riadnych dôvodov. Rozdielne názory na účtovné postupy, postupy auditu alebo v relevantnom prípade na vykazovanie informácií o udržateľnosti alebo postupy uistenia nie sú riadnym dôvodom na odvolanie.“; |
| --- | --- | --- |

26.

Článok 38 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Členské štáty zabezpečia, aby štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti mohli byť odvolaní iba na základe riadnych dôvodov. Rozdielne názory na účtovné postupy, postupy auditu alebo v relevantnom prípade na vykazovanie informácií o udržateľnosti alebo postupy uistenia nie sú riadnym dôvodom na odvolanie.“;

| b) | v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Povinnosť informovať uvedená v prvom pododseku sa uplatňuje aj na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“; |
| --- | --- |

b)

v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„Povinnosť informovať uvedená v prvom pododseku sa uplatňuje aj na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“;

| c) | v odseku 3 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Prvý pododsek sa uplatňuje aj na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“ |
| --- | --- |

c)

v odseku 3 sa dopĺňa tento pododsek:

„Prvý pododsek sa uplatňuje aj na uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“

| 27. | Článok 39 sa mení takto:






  a) | vkladá sa tento odsek:

  „4a.   Členské štáty môžu umožniť, aby funkcie pridelené výboru pre audit týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a týkajúce sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonával správny alebo dozorný orgán ako celok alebo špecializovaný orgán zriadený správnym alebo dozorným orgánom.“; |
| --- | --- | --- |

27.

Článok 39 sa mení takto:

a)

vkladá sa tento odsek:

„4a.   Členské štáty môžu umožniť, aby funkcie pridelené výboru pre audit týkajúce sa vykazovania informácií o udržateľnosti a týkajúce sa uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vykonával správny alebo dozorný orgán ako celok alebo špecializovaný orgán zriadený správnym alebo dozorným orgánom.“;

| b) | v odseku 6 sa písmená a) až e) nahrádzajú takto:






  „a) | informuje správny alebo dozorný orgán auditovaného subjektu o výsledku štatutárneho auditu a v relevantnom prípade o výsledku uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, pričom poskytne vysvetlenie, ako štatutárny audit a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti prispeli k integrite finančného výkazníctva a v relevantnom prípade vykazovania informácií o udržateľnosti a akú mal výbor pre audit v uvedenom procese úlohu; |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 6 sa písmená a) až e) nahrádzajú takto:

„a)

informuje správny alebo dozorný orgán auditovaného subjektu o výsledku štatutárneho auditu a v relevantnom prípade o výsledku uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, pričom poskytne vysvetlenie, ako štatutárny audit a uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti prispeli k integrite finančného výkazníctva a v relevantnom prípade vykazovania informácií o udržateľnosti a akú mal výbor pre audit v uvedenom procese úlohu;

| b) | monitoruje proces finančného výkazníctva a v relevantnom prípade proces vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane procesu elektronického vykazovania, ako sa uvádza v článku 29d smernice 2013/34/EÚ, a postupu, ktorý podnik uplatnil s cieľom identifikovať informácie vykazované v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b uvedenej smernice, a predkladá odporúčania alebo návrhy na zabezpečenie ich integrity; |
| --- | --- |

b)

monitoruje proces finančného výkazníctva a v relevantnom prípade proces vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane procesu elektronického vykazovania, ako sa uvádza v článku 29d smernice 2013/34/EÚ, a postupu, ktorý podnik uplatnil s cieľom identifikovať informácie vykazované v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti prijatými podľa článku 29b uvedenej smernice, a predkladá odporúčania alebo návrhy na zabezpečenie ich integrity;

| c) | monitoruje účinnosť vnútornej kontroly kvality a systémov riadenia rizík podniku a v prípade potreby jeho vnútorného auditu, pokiaľ ide o finančné výkazníctvo a v relevantnom prípade vykazovanie informácií o udržateľnosti podniku vrátane jeho procesu elektronického vykazovania, ako sa uvádza v článku 29d smernice 2013/34/EÚ, a to bez toho, aby porušil svoju nezávislosť; |
| --- | --- |

c)

monitoruje účinnosť vnútornej kontroly kvality a systémov riadenia rizík podniku a v prípade potreby jeho vnútorného auditu, pokiaľ ide o finančné výkazníctvo a v relevantnom prípade vykazovanie informácií o udržateľnosti podniku vrátane jeho procesu elektronického vykazovania, ako sa uvádza v článku 29d smernice 2013/34/EÚ, a to bez toho, aby porušil svoju nezávislosť;

| d) | monitoruje štatutárny audit ročných a konsolidovaných účtovných závierok a v relevantnom prípade uistenie v oblasti ročného a konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti, najmä jeho vykonávanie, pričom zohľadňuje všetky zistenia a závery príslušného orgánu podľa článku 26 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 537/2014; |
| --- | --- |

d)

monitoruje štatutárny audit ročných a konsolidovaných účtovných závierok a v relevantnom prípade uistenie v oblasti ročného a konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti, najmä jeho vykonávanie, pričom zohľadňuje všetky zistenia a závery príslušného orgánu podľa článku 26 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 537/2014;

| e) | preveruje a monitoruje nezávislosť štatutárnych audítorov alebo audítorských spoločností v súlade s článkami 22, 22a, 22b, 24a, 24b, 25b, 25c a 25d tejto smernice a s článkom 6 nariadenia (EÚ) č. 537/2014, a najmä vhodnosť poskytovania neaudítorských služieb auditovanému subjektu v súlade s článkom 5 uvedeného nariadenia;“ |
| --- | --- |

e)

preveruje a monitoruje nezávislosť štatutárnych audítorov alebo audítorských spoločností v súlade s článkami 22, 22a, 22b, 24a, 24b, 25b, 25c a 25d tejto smernice a s článkom 6 nariadenia (EÚ) č. 537/2014, a najmä vhodnosť poskytovania neaudítorských služieb auditovanému subjektu v súlade s článkom 5 uvedeného nariadenia;“

| 28. | Článok 45 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Príslušné orgány členského štátu zaregistrujú v súlade s článkami 15, 16 a 17 tejto smernice každého audítora a audítorský subjekt z tretej krajiny, ak tento audítor alebo audítorský subjekt z tretej krajiny poskytuje správu audítora týkajúcu sa ročnej alebo konsolidovanej účtovnej závierky alebo v relevantnom prípade správu o uistení týkajúcu sa ročného alebo konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti podniku založeného mimo Únie, ktorého prevoditeľné cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu daného členského štátu v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 21 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (*27), okrem prípadov, ak je dotknutý podnik emitentom výhradne nesplatených dlhových cenných papierov, na ktoré sa uplatňuje jedna z týchto možností:






  a) | tieto cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v členskom štáte, ako sa vymedzuje v článku 4 ods. 1 bode 21 smernice 2014/65/EÚ, pred 31. decembrom 2010 a ich jednotková menovitá hodnota je v deň emisie najmenej 50 000 EUR alebo v prípade dlhových cenných papierov denominovaných v inej mene sa ku dňu emisie rovná najmenej 50 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

28.

Článok 45 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Príslušné orgány členského štátu zaregistrujú v súlade s článkami 15, 16 a 17 tejto smernice každého audítora a audítorský subjekt z tretej krajiny, ak tento audítor alebo audítorský subjekt z tretej krajiny poskytuje správu audítora týkajúcu sa ročnej alebo konsolidovanej účtovnej závierky alebo v relevantnom prípade správu o uistení týkajúcu sa ročného alebo konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti podniku založeného mimo Únie, ktorého prevoditeľné cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu daného členského štátu v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 21 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (*27), okrem prípadov, ak je dotknutý podnik emitentom výhradne nesplatených dlhových cenných papierov, na ktoré sa uplatňuje jedna z týchto možností:

a)

tieto cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v členskom štáte, ako sa vymedzuje v článku 4 ods. 1 bode 21 smernice 2014/65/EÚ, pred 31. decembrom 2010 a ich jednotková menovitá hodnota je v deň emisie najmenej 50 000 EUR alebo v prípade dlhových cenných papierov denominovaných v inej mene sa ku dňu emisie rovná najmenej 50 000 EUR;

| b) | tieto cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v členskom štáte, ako sa vymedzuje v článku 4 ods. 1 bode 21 smernice 2014/65/EÚ, od 31. decembra 2010 a ich jednotková menovitá hodnota je v deň emisie najmenej 100 000 EUR alebo v prípade dlhových cenných papierov denominovaných v inej mene sa ku dňu emisie rovná najmenej 100 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

tieto cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v členskom štáte, ako sa vymedzuje v článku 4 ods. 1 bode 21 smernice 2014/65/EÚ, od 31. decembra 2010 a ich jednotková menovitá hodnota je v deň emisie najmenej 100 000 EUR alebo v prípade dlhových cenných papierov denominovaných v inej mene sa ku dňu emisie rovná najmenej 100 000 EUR.

(*27)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).“;"

*27

| b) | odseky 4 až 6 sa nahrádzajú takto:

  „4.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 46, správy audítora týkajúce sa ročnej účtovnej závierky alebo konsolidovanej účtovnej závierky alebo v relevantnom prípade správy o uistení týkajúcej sa ročného alebo konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti uvedené v odseku 1 tohto článku vydané audítormi alebo audítorskými subjektmi z tretích krajín, ktorí nie sú registrovaní v členskom štáte, nemajú v danom členskom štáte žiadny právny účinok.


  5.   Členský štát môže zaregistrovať audítorský subjekt z tretej krajiny na účely auditu účtovnej závierky, len ak:






  a) | väčšina členov správneho alebo riadiaceho orgánu audítorského subjektu z tretej krajiny spĺňa požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám stanoveným v článkoch 4 až 10, s výnimkou článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 3 a článku 10 ods. 1 druhého pododseku; |
| --- | --- | --- |

b)

odseky 4 až 6 sa nahrádzajú takto:

„4.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 46, správy audítora týkajúce sa ročnej účtovnej závierky alebo konsolidovanej účtovnej závierky alebo v relevantnom prípade správy o uistení týkajúcej sa ročného alebo konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti uvedené v odseku 1 tohto článku vydané audítormi alebo audítorskými subjektmi z tretích krajín, ktorí nie sú registrovaní v členskom štáte, nemajú v danom členskom štáte žiadny právny účinok.

5.   Členský štát môže zaregistrovať audítorský subjekt z tretej krajiny na účely auditu účtovnej závierky, len ak:

a)

väčšina členov správneho alebo riadiaceho orgánu audítorského subjektu z tretej krajiny spĺňa požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám stanoveným v článkoch 4 až 10, s výnimkou článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 3 a článku 10 ods. 1 druhého pododseku;

| b) | audítor z tretej krajiny vykonávajúci audit v mene audítorského subjektu z tretej krajiny spĺňa požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám stanoveným v článkoch 4 až 10, s výnimkou článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 3 a článku 10 ods. 1 druhého pododseku; |
| --- | --- |

b)

audítor z tretej krajiny vykonávajúci audit v mene audítorského subjektu z tretej krajiny spĺňa požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám stanoveným v článkoch 4 až 10, s výnimkou článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 3 a článku 10 ods. 1 druhého pododseku;

| c) | audity ročnej účtovnej závierky alebo konsolidovanej účtovnej závierky uvedené v odseku 1 tohto článku sa vykonávajú v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi, ako sa uvádza v článku 26, ako aj s požiadavkami stanovenými v článkoch 22, 22b a 25, alebo v súlade s rovnocennými štandardmi a požiadavkami; |
| --- | --- |

c)

audity ročnej účtovnej závierky alebo konsolidovanej účtovnej závierky uvedené v odseku 1 tohto článku sa vykonávajú v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi, ako sa uvádza v článku 26, ako aj s požiadavkami stanovenými v článkoch 22, 22b a 25, alebo v súlade s rovnocennými štandardmi a požiadavkami;

| d) | audítorský subjekt z tretej krajiny uverejňuje na svojom webovom sídle ročnú správu o transparentnosti, ktorá obsahuje informácie uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 537/2014, alebo spĺňa rovnocenné požiadavky týkajúce sa zverejnenia informácií. |
| --- | --- |

d)

audítorský subjekt z tretej krajiny uverejňuje na svojom webovom sídle ročnú správu o transparentnosti, ktorá obsahuje informácie uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 537/2014, alebo spĺňa rovnocenné požiadavky týkajúce sa zverejnenia informácií.

Členský štát môže zaregistrovať audítorský subjekt z tretej krajiny na účely uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, len ak:

| a) | väčšina členov správneho alebo riadiaceho orgánu audítorského subjektu z tretej krajiny spĺňa požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám stanoveným v článkoch 4 až 10; |
| --- | --- |

a)

väčšina členov správneho alebo riadiaceho orgánu audítorského subjektu z tretej krajiny spĺňa požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám stanoveným v článkoch 4 až 10;

| b) | audítor z tretej krajiny vykonávajúci uistenie v mene audítorského subjektu z tretej krajiny spĺňa požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám stanoveným v článkoch 4 až 10; |
| --- | --- |

b)

audítor z tretej krajiny vykonávajúci uistenie v mene audítorského subjektu z tretej krajiny spĺňa požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám stanoveným v článkoch 4 až 10;

| c) | uistenie týkajúce sa ročného alebo konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti uvedené v odseku 1 sa vykonáva v súlade so štandardmi pre uistenie uvedenými v článku 26a, ako aj v súlade s požiadavkami stanovenými v článkoch 22, 22b, 25 a 25b alebo s rovnocennými štandardmi a požiadavkami; |
| --- | --- |

c)

uistenie týkajúce sa ročného alebo konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti uvedené v odseku 1 sa vykonáva v súlade so štandardmi pre uistenie uvedenými v článku 26a, ako aj v súlade s požiadavkami stanovenými v článkoch 22, 22b, 25 a 25b alebo s rovnocennými štandardmi a požiadavkami;

| d) | audítorský subjekt z tretej krajiny uverejňuje na svojom webovom sídle ročnú správu o transparentnosti, ktorá obsahuje informácie uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 537/2014, alebo spĺňa rovnocenné požiadavky týkajúce sa zverejnenia informácií. |
| --- | --- |

d)

audítorský subjekt z tretej krajiny uverejňuje na svojom webovom sídle ročnú správu o transparentnosti, ktorá obsahuje informácie uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 537/2014, alebo spĺňa rovnocenné požiadavky týkajúce sa zverejnenia informácií.

5a.   Členský štát môže zaregistrovať audítora z tretej krajiny na účely auditu účtovnej závierky, len ak spĺňa požiadavky stanovené v odseku 5 prvom pododseku písm. b), c) a d) tohto článku.

Členský štát môže zaregistrovať audítora z tretej krajiny na účely uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti, len ak spĺňa požiadavky stanovené v odseku 5 druhom pododseku písm. b), c) a d) tohto článku.

6.   S cieľom zaistiť jednotné podmienky uplatňovania odseku 5 prvého pododseku písm. c) a odseku 5 druhého pododseku písm. c) tohto článku je Komisia splnomocnená rozhodovať o rovnocennosti, na ktorú sa v ňom odkazuje, prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 48 ods. 2.

Pokiaľ Komisia neprijala takéto rozhodnutie, môžu rovnocennosť uvedenú v odseku 5 prvom pododseku písm. c) a v odseku 5 druhom pododseku písm. c) tohto článku posúdiť členské štáty.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 48a dopĺňajúce túto smernicu na účely stanovenia všeobecných kritérií rovnocennosti, ktoré sa majú použiť pri posudzovaní toho, či sa audity účtovných závierok a v relevantnom prípade uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedené v odseku 1 tohto článku vykonávajú v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi v zmysle článku 26 a v relevantnom prípade so štandardmi pre uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti uvedenými v článku 26a, ako aj s požiadavkami stanovenými v článkoch 22, 24 a 25. Takéto kritériá, ktoré sú uplatniteľné na všetky tretie krajiny, používajú členské štáty na posudzovanie rovnocennosti na vnútroštátnej úrovni.“

| 29. | Článok 48a sa mení takto:






  a) | v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 26a ods. 2 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú.“; |
| --- | --- | --- |

29.

Článok 48a sa mení takto:

a)

v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 26a ods. 2 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú.“;

| b) | odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 26 ods. 3, článku 26a ods. 3, článku 45 ods. 6, článku 46 ods. 2 a článku 47 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“; |
| --- | --- |

b)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 26 ods. 3, článku 26a ods. 3, článku 45 ods. 6, článku 46 ods. 2 a článku 47 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“;

| c) | odsek 5 sa nahrádza takto:

  „5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 26 ods. 3, článku 26a ods. 3, článku 45 ods. 6, článku 46 ods. 2 alebo článku 47 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote štyroch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“. |
| --- | --- |

c)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 26 ods. 3, článku 26a ods. 3, článku 45 ods. 6, článku 46 ods. 2 alebo článku 47 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote štyroch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“.

Článok 4

Zmeny nariadenia (EÚ) č. 537/2014

Nariadenie (EÚ) č. 537/2014 sa mení takto:

| 1. | V článku 4 ods. 2 sa druhý pododsek nahrádza takto:

  „Na účely obmedzení uvedených v prvom pododseku tohto odseku sa vylučuje uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a neaudítorské služby, ktoré vyžadujú právne predpisy Únie alebo vnútroštátne právne predpisy a ktoré sú iné ako tie, ktoré sa uvádzajú v článku 5 ods. 1.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 4 ods. 2 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Na účely obmedzení uvedených v prvom pododseku tohto odseku sa vylučuje uistenie v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti a neaudítorské služby, ktoré vyžadujú právne predpisy Únie alebo vnútroštátne právne predpisy a ktoré sú iné ako tie, ktoré sa uvádzajú v článku 5 ods. 1.“

| 2. | Článok 5 sa mení takto:






  a) | v odseku 1 druhom pododseku sa písmeno c) nahrádza takto:






  „c) | vedenie účtovníctva a vypracúvanie účtovných záznamov a účtovných závierok, ako aj príprava vykazovania informácií o udržateľnosti;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 5 sa mení takto:

a)

v odseku 1 druhom pododseku sa písmeno c) nahrádza takto:

„c)

vedenie účtovníctva a vypracúvanie účtovných záznamov a účtovných závierok, ako aj príprava vykazovania informácií o udržateľnosti;“;

| b) | v odseku 4 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:

  „Schválenie výborom pre audit uvedené v prvom pododseku nie je potrebné na poskytovanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“. |
| --- | --- |

b)

v odseku 4 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:

„Schválenie výborom pre audit uvedené v prvom pododseku nie je potrebné na poskytovanie uistenia v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti.“.

Článok 5

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkami 1 až 3 tejto smernice do 6. júla 2024. Znenie týchto opatrení bezodkladne oznámia Komisii.

2.   Členské štáty uplatnia opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 1 s výnimkou bodu 14:

| a) | v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2024 alebo neskôr:






  i) | na veľké podniky v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 uvedenej smernice a ktorých priemerný počet zamestnancov počas účtovného roku je k súvahovému dňu viac ako 500; |
| --- | --- | --- |

a)

v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2024 alebo neskôr:

i)

na veľké podniky v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 uvedenej smernice a ktorých priemerný počet zamestnancov počas účtovného roku je k súvahovému dňu viac ako 500;

| ii) | na subjekty verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 smernice 2013/34/EÚ, ktoré sú materskými podnikmi veľkej skupiny v zmysle článku 3 ods. 7 uvedenej smernice a ktorých priemerný počet zamestnancov počas účtovného roku je k súvahovému dňu na konsolidovanom základe viac ako 500; |
| --- | --- |

ii)

na subjekty verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 smernice 2013/34/EÚ, ktoré sú materskými podnikmi veľkej skupiny v zmysle článku 3 ods. 7 uvedenej smernice a ktorých priemerný počet zamestnancov počas účtovného roku je k súvahovému dňu na konsolidovanom základe viac ako 500;

| b) | v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2025 alebo neskôr:






  i) | na veľké podniky v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ iné ako tie, ktoré sú uvedené v písmene a) bode i) tohto pododseku; |
| --- | --- | --- |

b)

v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2025 alebo neskôr:

i)

na veľké podniky v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ iné ako tie, ktoré sú uvedené v písmene a) bode i) tohto pododseku;

| ii) | na materské podniky veľkej skupiny v zmysle článku 3 ods. 7 smernice 2013/34/EÚ iné ako tie, ktoré sú uvedené v písmene a) bode ii) tohto pododseku; |
| --- | --- |

ii)

na materské podniky veľkej skupiny v zmysle článku 3 ods. 7 smernice 2013/34/EÚ iné ako tie, ktoré sú uvedené v písmene a) bode ii) tohto pododseku;

| c) | v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2026 alebo neskôr:






  i) | na malé a stredne veľké podniky v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 smernice 2013/34/EÚ, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktoré nie sú mikropodnikmi, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice; |
| --- | --- | --- |

c)

v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2026 alebo neskôr:

i)

na malé a stredne veľké podniky v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 smernice 2013/34/EÚ, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktoré nie sú mikropodnikmi, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice;

| ii) | na malé a menej zložité inštitúcie vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 145 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 za predpokladu, že sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ alebo že sú malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 uvedenej smernice, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktoré nie sú mikropodnikmi, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice; |
| --- | --- |

ii)

na malé a menej zložité inštitúcie vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 145 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 za predpokladu, že sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ alebo že sú malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 uvedenej smernice, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktoré nie sú mikropodnikmi, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice;

| iii) | na kaptívne poisťovne vymedzené v článku 13 bode 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (39) a kaptívne zaisťovne vymedzené v článku 13 bode 5 uvedenej smernice za predpokladu, že sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ alebo malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 uvedenej smernice, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktoré nie sú mikropodnikmi, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice. |
| --- | --- |

iii)

na kaptívne poisťovne vymedzené v článku 13 bode 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (39) a kaptívne zaisťovne vymedzené v článku 13 bode 5 uvedenej smernice za predpokladu, že sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ alebo malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 uvedenej smernice, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktoré nie sú mikropodnikmi, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice.

Členské štáty uplatnia opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 1 bodom 14 pre účtovné roky, ktoré sa začínajú 1. januára 2028 alebo neskôr.

Členské štáty uplatnia opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 2:

| a) | v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2024 alebo neskôr:






  i) | na emitentov v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, ktorí sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ, ktorých priemerný počet zamestnancov počas účtovného roku je k ich súvahovému dňu viac ako 500; |
| --- | --- | --- |

a)

v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2024 alebo neskôr:

i)

na emitentov v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, ktorí sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ, ktorých priemerný počet zamestnancov počas účtovného roku je k ich súvahovému dňu viac ako 500;

| ii) | na emitentov v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, ktorí sú materskými podnikmi veľkej skupiny v zmysle článku 3 ods. 7 smernice 2013/34/EÚ, ktorých priemerný počet zamestnancov počas účtovného roku je k ich súvahovému dňu viac ako 500; |
| --- | --- |

ii)

na emitentov v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, ktorí sú materskými podnikmi veľkej skupiny v zmysle článku 3 ods. 7 smernice 2013/34/EÚ, ktorých priemerný počet zamestnancov počas účtovného roku je k ich súvahovému dňu viac ako 500;

| b) | v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2025 alebo neskôr:






  i) | na emitentov v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, ktorí sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ inými ako tie, ktoré sú uvedené v písmene a) bode i) tohto pododseku; |
| --- | --- | --- |

b)

v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2025 alebo neskôr:

i)

na emitentov v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, ktorí sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ inými ako tie, ktoré sú uvedené v písmene a) bode i) tohto pododseku;

| ii) | na emitentov v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, ktorí sú materskými podnikmi veľkej skupiny v zmysle článku 3 ods. 7 smernice 2013/34/EÚ inými ako tie, ktoré sú uvedené v písmene a) bode ii) tohto pododseku; |
| --- | --- |

ii)

na emitentov v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, ktorí sú materskými podnikmi veľkej skupiny v zmysle článku 3 ods. 7 smernice 2013/34/EÚ inými ako tie, ktoré sú uvedené v písmene a) bode ii) tohto pododseku;

| c) | v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2026 alebo neskôr:






  i) | na emitentov v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, ktorí sú malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 smernice 2013/34/EÚ a ktorí nie sú mikropodnikmi ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 smernice 2013/34/EÚ; |
| --- | --- | --- |

c)

v prípade účtovných rokov, ktoré začínajú 1. januára 2026 alebo neskôr:

i)

na emitentov v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, ktorí sú malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 smernice 2013/34/EÚ a ktorí nie sú mikropodnikmi ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 smernice 2013/34/EÚ;

| ii) | na emitentov vymedzeným ako malé a menej zložité inštitúcie v článku 4 ods. 1 bode 145 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 za predpokladu, že sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ alebo že sú malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 uvedenej smernice, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktorí nie sú mikropodnikmi, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice; |
| --- | --- |

ii)

na emitentov vymedzeným ako malé a menej zložité inštitúcie v článku 4 ods. 1 bode 145 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 za predpokladu, že sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ alebo že sú malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 uvedenej smernice, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktorí nie sú mikropodnikmi, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice;

| iii) | na emitentov vymedzených ako kaptívne poisťovne v článku 13 bode 2 smernice 2009/138/ES alebo ako kaptívne zaisťovne v článku 13 bode 5 uvedenej smernice za predpokladu, že sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ alebo malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 uvedenej smernice, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktorí nie sú mikropodnikmi, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice. |
| --- | --- |

iii)

na emitentov vymedzených ako kaptívne poisťovne v článku 13 bode 2 smernice 2009/138/ES alebo ako kaptívne zaisťovne v článku 13 bode 5 uvedenej smernice za predpokladu, že sú veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2013/34/EÚ alebo malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle článku 3 ods. 2 a 3 uvedenej smernice, ktoré sú subjektmi verejného záujmu v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 písm. a) uvedenej smernice, a ktorí nie sú mikropodnikmi, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 uvedenej smernice.

Členské štáty uplatnia opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 3 pre účtovné roky, ktoré sa začínajú 1. januára 2024 alebo neskôr.

3.   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach uvedených v odseku 1 alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

4.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 6

Preskúmanie a podávanie správ

1.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tejto pozmeňujúcej smernice, ktorá zahŕňa okrem iného:

| a) | posúdenie dosiahnutia cieľov tejto pozmeňujúcej smernice vrátane zbližovania postupov v oblasti vykazovania medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

a)

posúdenie dosiahnutia cieľov tejto pozmeňujúcej smernice vrátane zbližovania postupov v oblasti vykazovania medzi členskými štátmi;

| b) | posúdenie počtu malých a stredne veľkých podnikov dobrovoľne používajúcich štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti uvedené v článku 29c smernice 2013/34/EÚ; |
| --- | --- |

b)

posúdenie počtu malých a stredne veľkých podnikov dobrovoľne používajúcich štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti uvedené v článku 29c smernice 2013/34/EÚ;

| c) | posúdenie toho, či a ako by sa mal rozsah pôsobnosti ustanovení zmenených touto pozmeňujúcou smernicou ďalej rozšíriť, najmä pokiaľ ide o malé a stredne veľké podniky a podniky z tretích krajín pôsobiace priamo na vnútornom trhu Únie bez dcérskeho podniku alebo pobočky na území Únie; |
| --- | --- |

c)

posúdenie toho, či a ako by sa mal rozsah pôsobnosti ustanovení zmenených touto pozmeňujúcou smernicou ďalej rozšíriť, najmä pokiaľ ide o malé a stredne veľké podniky a podniky z tretích krajín pôsobiace priamo na vnútornom trhu Únie bez dcérskeho podniku alebo pobočky na území Únie;

| d) | posúdenie vykonávania požiadaviek na vykazovanie informácií dcérskymi podnikmi a pobočkami podnikov z tretích krajín zavedených touto pozmeňujúcou smernicou vrátane posúdenia počtu podnikov z tretích krajín, ktoré majú dcérsky podnik alebo pobočku vykazujúcu informácie v súlade s článkom 40a smernice 2013/34/EÚ; posúdenie mechanizmu presadzovania a prahových hodnôt stanovených v uvedenom článku; |
| --- | --- |

d)

posúdenie vykonávania požiadaviek na vykazovanie informácií dcérskymi podnikmi a pobočkami podnikov z tretích krajín zavedených touto pozmeňujúcou smernicou vrátane posúdenia počtu podnikov z tretích krajín, ktoré majú dcérsky podnik alebo pobočku vykazujúcu informácie v súlade s článkom 40a smernice 2013/34/EÚ; posúdenie mechanizmu presadzovania a prahových hodnôt stanovených v uvedenom článku;

| e) | posúdenie toho, či a ako zabezpečiť pre osoby so zdravotným postihnutím prístupnosť k správam o udržateľnosti uverejneným podnikmi, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto pozmeňujúcej smernice. |
| --- | --- |

e)

posúdenie toho, či a ako zabezpečiť pre osoby so zdravotným postihnutím prístupnosť k správam o udržateľnosti uverejneným podnikmi, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto pozmeňujúcej smernice.

Správa sa uverejní do 30. apríla 2029 a potom každé tri roky a v prípade potreby sa k nej pripoja legislatívne návrhy.

2.   Komisia do 31. decembra 2028 preskúma úroveň koncentrácie trhu s uistením v oblasti udržateľnosti a podá o nej správu. Pri tomto preskúmaní sa zohľadnia vnútroštátne režimy uplatniteľné na nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb a posúdi sa, či a do akej miery tieto vnútroštátne režimy prispievajú k otvoreniu trhu s uistením.

Komisia do 31. decembra 2028 posúdi možné právne opatrenia na zabezpečenie dostatočnej diverzifikácie trhu s uistením v oblasti udržateľnosti a primeranej kvality vykazovania informácií o udržateľnosti. Komisia preskúma opatrenia stanovené v článku 34 smernice 2013/34/EÚ a posúdi potrebu ich rozšírenia na iné veľké podniky.

Správa sa predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2028 a v prípade potreby sa k nej pripoja legislatívne návrhy.

Článok 7

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Článok 4 tejto smernice sa uplatňuje od 1. januára 2024 na účtovné roky, ktoré sa začínajú 1. januára 2024 alebo neskôr.

Článok 8

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

Článok 4 je záväzný v celom rozsahu a priamo uplatniteľný vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 14. decembra 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

M. BEK

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 51.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 10. novembra 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 28. novembra 2022.

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2089 z 27. novembra 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o referenčné hodnoty EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy, referenčné hodnoty EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou a referenčné hodnoty pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 17).

7

(8)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1816 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o vysvetlenie vo vyhlásení o referenčnej hodnote, ako sa zohľadňujú environmentálne, sociálne a správne (ESG) faktory v každej poskytnutej a uverejnenej referenčnej hodnote (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 1).

8

(9)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1817 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o minimálny obsah vysvetlenia vo vyhlásení o referenčnej hodnote týkajúceho sa toho, ako sa environmentálne, sociálne a správne faktory odzrkadľujú v metodike referenčnej hodnoty (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 12).

9

(10)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1818 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o minimálne normy pre referenčné hodnoty EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a pre referenčné hodnoty EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 17).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2033 z 27. novembra 2019 o prudenciálnych požiadavkách na investičné spoločnosti a o zmene nariadení (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 575/2013, (EÚ) č. 600/2014 a (EÚ) č. 806/2014 (Ú. v. EÚ L 314, 5.12.2019, s. 1).

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2034 z 27. novembra 2019 o prudenciálnom dohľade nad investičnými spoločnosťami a o zmene smerníc 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EÚ, 2013/36/EÚ, 2014/59/EÚ a 2014/65/EÚ (Ú. v. EÚ L 314, 5.12.2019, s. 64).

13

(14)  
  Ú. v. EÚ C 76, 9.3.2020, s. 23.

14

(15)  
  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 94.

15

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ z 22. októbra 2014, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií a informácií týkajúcich sa rozmanitosti niektorými veľkými podnikmi a skupinami (Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 1).

16

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/34/ES (Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38).

17

(18)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1569/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovuje mechanizmus určovania rovnocennosti účtovných štandardov uplatňovaných emitentmi cenných papierov tretích krajín podľa smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2003/71/ES a 2004/109/ES (Ú. v. EÚ L 340, 22.12.2007, s. 66).

18

(19)  Smernica Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1).

19

(20)  Smernica Rady 91/674/EHS z 19. decembra 1991 o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. ES L 374, 31.12.1991, s. 7).

20

(21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

21

(22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/943 z 8. júna 2016 o ochrane nesprístupneného know-how a obchodných informácií (obchodného tajomstva) pred ich neoprávneným získaním, využitím a sprístupnením (Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2016, s. 1).

22

(23)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1).

23

(24)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).

24

(25)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 z 8. júna 2016 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov, ktorým sa menia smernice 2008/48/ES a 2014/17/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 596/2014 (Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2016, s. 1).

25

(26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 z 25. novembra 2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 761/2001 a rozhodnutia Komisie 2001/681/ES a 2006/193/ES (Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 1).

26

(27)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

27

(28)  Odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ z 9. apríla 2013 týkajúce sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu (Ú. v. EÚ L 124, 4.5.2013, s. 1).

28

(29)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

29

(30)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/783 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Program pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1293/2013 (Ú. v. EÚ L 172, 17.5.2021, s. 53).

30

(31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (Ú. v. EÚ L 48, 23.2.2011, s. 1).

31

(32)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1).

32

(33)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/815 zo 17. decembra 2018, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy o špecifikácii jednotného elektronického formátu vykazovania (Ú. v. EÚ L 143, 29.5.2019, s. 1).

33

(34)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 339/93 (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 30).

34

(35)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87).

35

(36)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/36/ES z 11. júla 2007 o výkone určitých práv akcionárov spoločností registrovaných na regulovanom trhu (Ú. v. EÚ L 184, 14.7.2007, s. 17).

36

(37)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 537/2014 zo 16. apríla 2014 o osobitných požiadavkách týkajúcich sa štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu a zrušení rozhodnutia Komisie 2005/909/ES (Ú. v. EÚ L 158, 27.5.2014, s. 77).

37

(38)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

38

(39)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1).

39

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 16.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 322/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 322/81

---

NARIADENIE RADY (EÚ) 2022/2465

z 12. decembra 2022,

ktorým sa mení príloha I k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 31,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Trh Únie s určitými vstupmi pre dusíkaté hnojivá značne závisí od dovozu z tretích krajín. V roku 2021 Únia doviezla 2,9 milióna ton amoniaku a 4,7 milióna ton močoviny na výrobu dusíkatých hnojív. Ceny týchto výrobkov sa v roku 2021 výrazne zvýšili a v aktuálnom roku vzrástli ešte viac. |
| --- | --- |

(1)

Trh Únie s určitými vstupmi pre dusíkaté hnojivá značne závisí od dovozu z tretích krajín. V roku 2021 Únia doviezla 2,9 milióna ton amoniaku a 4,7 milióna ton močoviny na výrobu dusíkatých hnojív. Ceny týchto výrobkov sa v roku 2021 výrazne zvýšili a v aktuálnom roku vzrástli ešte viac.

| (2) | V súčasnosti sa značná časť týchto vstupov pre dusíkaté hnojivá dováža do Únie z tretích krajín, ktoré využívajú preferenčný prístup na trh Únie, takže tento dovoz je od cla oslobodený. Napriek tomu Únia vo veľkom dováža vstupy pre dusíkaté hnojivá, ktoré majú pôvod v krajinách, na ktoré sa vzťahuje Spoločný colný sadzobník stanovených nariadením Rady (EHS) č. 2658/87 (1), pričom colné sadzby sa v súčasnosti pohybujú od 5,5 % do 6,5 %. |
| --- | --- |

(2)

V súčasnosti sa značná časť týchto vstupov pre dusíkaté hnojivá dováža do Únie z tretích krajín, ktoré využívajú preferenčný prístup na trh Únie, takže tento dovoz je od cla oslobodený. Napriek tomu Únia vo veľkom dováža vstupy pre dusíkaté hnojivá, ktoré majú pôvod v krajinách, na ktoré sa vzťahuje Spoločný colný sadzobník stanovených nariadením Rady (EHS) č. 2658/87 (1), pričom colné sadzby sa v súčasnosti pohybujú od 5,5 % do 6,5 %.

| (3) | V oznámení Komisie z 23. marca 2022 s názvom „Zaistenie potravinovej bezpečnosti a posilnenie odolnosti potravinových systémov“ konštatuje, že na komoditných trhoch sa už pred inváziou Ruska na Ukrajinu prejavil výrazný nárast cien, ktorý poľnohospodárske trhy pociťovali zvyšovaním nákladov na energie a hnojivá a následným nárastom cien poľnohospodárskych výrobkov. Komisia si všíma, že invázia na Ukrajinu a celosvetové prudké zdražovanie komodít navodili ešte vyšší nárast cien na poľnohospodárskych trhoch a odhalili zraniteľnosť potravinového systému Únie, ktorý sčasti závisí od dovozu hnojív. Zvyšujú sa tým aj náklady výrobcov a ovplyvňuje to cenu potravín, čo vyvoláva obavy, pokiaľ ide o kúpnu silu spotrebiteľov a príjmy poľnohospodárov z Únie. Komisia zdôrazňuje, že náklady na minerálne hnojivá a ich dostupnosť musia byť z krátkodobého hľadiska prioritou, a to až do prechodu na používanie udržateľných typov hnojív alebo metód hnojenia. Odvetvie hnojív v Únii musí mať počas tohto obdobia zabezpečený prístup k potrebnému dovozu vrátane vstupov na výrobu hnojív v samotnej Únii. Komisia tiež zdôrazňuje, že ceny hnojív a dodávky pre poľnohospodárov sa budú monitorovať, aby nedošlo k ohrozeniu budúcej úrody v Únii. |
| --- | --- |

(3)

V oznámení Komisie z 23. marca 2022 s názvom „Zaistenie potravinovej bezpečnosti a posilnenie odolnosti potravinových systémov“ konštatuje, že na komoditných trhoch sa už pred inváziou Ruska na Ukrajinu prejavil výrazný nárast cien, ktorý poľnohospodárske trhy pociťovali zvyšovaním nákladov na energie a hnojivá a následným nárastom cien poľnohospodárskych výrobkov. Komisia si všíma, že invázia na Ukrajinu a celosvetové prudké zdražovanie komodít navodili ešte vyšší nárast cien na poľnohospodárskych trhoch a odhalili zraniteľnosť potravinového systému Únie, ktorý sčasti závisí od dovozu hnojív. Zvyšujú sa tým aj náklady výrobcov a ovplyvňuje to cenu potravín, čo vyvoláva obavy, pokiaľ ide o kúpnu silu spotrebiteľov a príjmy poľnohospodárov z Únie. Komisia zdôrazňuje, že náklady na minerálne hnojivá a ich dostupnosť musia byť z krátkodobého hľadiska prioritou, a to až do prechodu na používanie udržateľných typov hnojív alebo metód hnojenia. Odvetvie hnojív v Únii musí mať počas tohto obdobia zabezpečený prístup k potrebnému dovozu vrátane vstupov na výrobu hnojív v samotnej Únii. Komisia tiež zdôrazňuje, že ceny hnojív a dodávky pre poľnohospodárov sa budú monitorovať, aby nedošlo k ohrozeniu budúcej úrody v Únii.

| (4) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti je vhodné prijať opatrenia na zníženie nákladov, ktorým čelia výrobcovia hnojív v Únii pri dovoze vstupov potrebných na výrobu dusíkatých hnojív. |
| --- | --- |

(4)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti je vhodné prijať opatrenia na zníženie nákladov, ktorým čelia výrobcovia hnojív v Únii pri dovoze vstupov potrebných na výrobu dusíkatých hnojív.

| (5) | V čase nedostatku dusíkatých hnojív na medzinárodných trhoch navyše platí, že clá na dovoz medzivstupov do Únie (ako je amoniak a močovina) odrádzajú od dodávok na trh Únie v porovnaní s inými svetovými trhmi, ktoré dovozné clá nemajú. Tento rozdiel v colných sadzbách tiež bráni snahám o diverzifikáciu dovozu do Únie. |
| --- | --- |

(5)

V čase nedostatku dusíkatých hnojív na medzinárodných trhoch navyše platí, že clá na dovoz medzivstupov do Únie (ako je amoniak a močovina) odrádzajú od dodávok na trh Únie v porovnaní s inými svetovými trhmi, ktoré dovozné clá nemajú. Tento rozdiel v colných sadzbách tiež bráni snahám o diverzifikáciu dovozu do Únie.

| (6) | Je preto vhodné dočasne pozastaviť clá podľa Spoločného colného sadzobníka uvedené v článku 56 ods. 2 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 (2) na určité vstupy pre dusíkaté hnojivá. Toto dočasné opatrenie by sa malo uplatňovať počas obdobia šesť mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. S cieľom umožniť posúdenie účinkov opatrenia by Komisia mala vypracovať správu a predložiť ju Rade. |
| --- | --- |

(6)

Je preto vhodné dočasne pozastaviť clá podľa Spoločného colného sadzobníka uvedené v článku 56 ods. 2 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 (2) na určité vstupy pre dusíkaté hnojivá. Toto dočasné opatrenie by sa malo uplatňovať počas obdobia šesť mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. S cieľom umožniť posúdenie účinkov opatrenia by Komisia mala vypracovať správu a predložiť ju Rade.

| (7) | Únia má zároveň v súlade s článkom 21 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii zabezpečiť vzájomný súlad medzi rôznymi oblasťami svojej vonkajšej činnosti, ako aj medzi svojou vonkajšou činnosťou a ostatnými politikami Únie. |
| --- | --- |

(7)

Únia má zároveň v súlade s článkom 21 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii zabezpečiť vzájomný súlad medzi rôznymi oblasťami svojej vonkajšej činnosti, ako aj medzi svojou vonkajšou činnosťou a ostatnými politikami Únie.

| (8) | Situácia vo vzťahoch medzi Úniou a Ruskou federáciou sa v posledných rokoch vyvíjala veľmi negatívne, pričom v posledných mesiacoch došlo k osobitnému zhoršeniu, pokiaľ ide o nerešpektovanie medzinárodného práva zo strany Ruskej federácie, a najmä o ničím nevyprovokovanú a neodôvodnenú útočnú vojnu voči Ukrajinu. |
| --- | --- |

(8)

Situácia vo vzťahoch medzi Úniou a Ruskou federáciou sa v posledných rokoch vyvíjala veľmi negatívne, pričom v posledných mesiacoch došlo k osobitnému zhoršeniu, pokiaľ ide o nerešpektovanie medzinárodného práva zo strany Ruskej federácie, a najmä o ničím nevyprovokovanú a neodôvodnenú útočnú vojnu voči Ukrajinu.

| (9) | Únia ukladá reštriktívne opatrenia voči Ruskej federácii postupne od júla 2014. Európska rada vo svojich záveroch z 24. februára 2022 uviedla, že nevyprovokovaná a neodôvodnená vojenská agresia Ruskej federácie voči Ukrajine predstavuje hrubé porušenie medzinárodného práva a zásad Charty Organizácie Spojených národov a oslabuje európsku a celosvetovú bezpečnosť a stabilitu. |
| --- | --- |

(9)

Únia ukladá reštriktívne opatrenia voči Ruskej federácii postupne od júla 2014. Európska rada vo svojich záveroch z 24. februára 2022 uviedla, že nevyprovokovaná a neodôvodnená vojenská agresia Ruskej federácie voči Ukrajine predstavuje hrubé porušenie medzinárodného práva a zásad Charty Organizácie Spojených národov a oslabuje európsku a celosvetovú bezpečnosť a stabilitu.

| (10) | Rada naposledy 3. júna 2022 prijala šiesty balík sankcií voči Ruskej federácii za jej pokračujúcu útočnú vojnu voči Ukrajine a hlásené zverstvá, ktorých sa dopúšťajú ruské ozbrojené sily na Ukrajine. |
| --- | --- |

(10)

Rada naposledy 3. júna 2022 prijala šiesty balík sankcií voči Ruskej federácii za jej pokračujúcu útočnú vojnu voči Ukrajine a hlásené zverstvá, ktorých sa dopúšťajú ruské ozbrojené sily na Ukrajine.

| (11) | Hoci je Ruská federácia členom Svetovej obchodnej organizácie, Únia je na základe výnimiek, ktoré sa uplatňujú podľa Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie, a najmä článku XXI dohody GATT 1994, oslobodená od povinnosti udeliť výrobkom dovážaným z Ruskej federácie výhody poskytované podobným výrobkom dovážaným z iných krajín (zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod). |
| --- | --- |

(11)

Hoci je Ruská federácia členom Svetovej obchodnej organizácie, Únia je na základe výnimiek, ktoré sa uplatňujú podľa Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie, a najmä článku XXI dohody GATT 1994, oslobodená od povinnosti udeliť výrobkom dovážaným z Ruskej federácie výhody poskytované podobným výrobkom dovážaným z iných krajín (zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod).

| (12) | Nebolo by teda vhodné povoliť, aby sa na dovoz z Ruskej federácie vzťahovali nulové clá a zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod, pokiaľ ide o výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. |
| --- | --- |

(12)

Nebolo by teda vhodné povoliť, aby sa na dovoz z Ruskej federácie vzťahovali nulové clá a zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod, pokiaľ ide o výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

| (13) | V posledných rokoch sa zhoršuje aj situácia medzi Úniou a Bieloruskom, pretože režim nerešpektuje medzinárodné právo, základné práva a ľudské práva. Bielorusko okrem toho od samého začiatku podporuje útočnú vojnu Ruskej federácie voči Ukrajine, okrem iného tým, že Ruskej federácii umožňuje odpaľovať balistické rakety z bieloruského územia, umožňuje prepravu ruského vojenského personálu a ťažkých zbraní, tankov a vojenských transportérov, umožňuje ruským vojenským lietadlám lietať na Ukrajinu v bieloruskom vzdušnom priestore, poskytuje čerpacie miesta a skladuje ruské zbrane a vojenské vybavenie v Bielorusku. |
| --- | --- |

(13)

V posledných rokoch sa zhoršuje aj situácia medzi Úniou a Bieloruskom, pretože režim nerešpektuje medzinárodné právo, základné práva a ľudské práva. Bielorusko okrem toho od samého začiatku podporuje útočnú vojnu Ruskej federácie voči Ukrajine, okrem iného tým, že Ruskej federácii umožňuje odpaľovať balistické rakety z bieloruského územia, umožňuje prepravu ruského vojenského personálu a ťažkých zbraní, tankov a vojenských transportérov, umožňuje ruským vojenským lietadlám lietať na Ukrajinu v bieloruskom vzdušnom priestore, poskytuje čerpacie miesta a skladuje ruské zbrane a vojenské vybavenie v Bielorusku.

| (14) | Únia ukladá reštriktívne opatrenia voči Bielorusku postupne od októbra 2020. Rada 2. decembra 2021 prijala piaty balík sankcií so zreteľom na pokračujúce porušovanie ľudských práv a inštrumentalizáciu migrantov. Ďalšie balíky sankcií boli prijaté 24. februára, 2. marca, 9. marca a 3. júna 2022 vzhľadom na zapojenie sa Bieloruska do neodôvodnenej a nevyprovokovanej útočnej vojny Ruskej federácie voči Ukrajine. Bielorusko navyše nie je členom Svetovej obchodnej organizácie. Únia preto nie je na základe Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie povinná udeliť výrobkom z Bieloruska zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod. Okrem toho obchodné dohody umožňujú opatrenia odôvodnené na základe uplatniteľných doložiek o výnimkách, najmä na základe bezpečnostných výnimiek. |
| --- | --- |

(14)

Únia ukladá reštriktívne opatrenia voči Bielorusku postupne od októbra 2020. Rada 2. decembra 2021 prijala piaty balík sankcií so zreteľom na pokračujúce porušovanie ľudských práv a inštrumentalizáciu migrantov. Ďalšie balíky sankcií boli prijaté 24. februára, 2. marca, 9. marca a 3. júna 2022 vzhľadom na zapojenie sa Bieloruska do neodôvodnenej a nevyprovokovanej útočnej vojny Ruskej federácie voči Ukrajine. Bielorusko navyše nie je členom Svetovej obchodnej organizácie. Únia preto nie je na základe Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie povinná udeliť výrobkom z Bieloruska zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod. Okrem toho obchodné dohody umožňujú opatrenia odôvodnené na základe uplatniteľných doložiek o výnimkách, najmä na základe bezpečnostných výnimiek.

| (15) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti je vylúčenie Ruskej federácie a Bieloruska z rozsahu pozastavenia všeobecných ciel, ako sa stanovuje v tomto nariadení, primerané pri uplatňovaní Všeobecných pravidiel týkajúcich sa colných sadzieb podľa prílohy I k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 najmä v prvej časti, oddiele I časti B ods. 1 |
| --- | --- |

(15)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti je vylúčenie Ruskej federácie a Bieloruska z rozsahu pozastavenia všeobecných ciel, ako sa stanovuje v tomto nariadení, primerané pri uplatňovaní Všeobecných pravidiel týkajúcich sa colných sadzieb podľa prílohy I k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 najmä v prvej časti, oddiele I časti B ods. 1

| (16) | Dovoz vstupov pre dusíkaté hnojivá s pôvodom v Ruskej federáciu a Bielorusku by preto nemal podliehať pozastaveniu ciel. Dovoz výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, z Ruskej federácie a Bieloruska by mal naopak naďalej podliehať dovoznému clu, ktorému podliehal predtým. |
| --- | --- |

(16)

Dovoz vstupov pre dusíkaté hnojivá s pôvodom v Ruskej federáciu a Bielorusku by preto nemal podliehať pozastaveniu ciel. Dovoz výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, z Ruskej federácie a Bieloruska by mal naopak naďalej podliehať dovoznému clu, ktorému podliehal predtým.

| (17) | Vzhľadom na výrazné a náhle zvýšenie cien vstupov z výroby dusíkatých hnojív, ktoré ešte zhoršila núdzová situácia, ktorú útočná vojna Ruskej federácie voči Ukrajine vyvolala na trhu s hnojivami, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(17)

Vzhľadom na výrazné a náhle zvýšenie cien vstupov z výroby dusíkatých hnojív, ktoré ešte zhoršila núdzová situácia, ktorú útočná vojna Ruskej federácie voči Ukrajine vyvolala na trhu s hnojivami, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (18) | Príloha I k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(18)

Príloha I k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 sa mení takto:

| 1. | V druhej časti triede VI kapitole 28 sa znenie týkajúce sa číselného znaku KN 2814 10 00 v stĺpci 3 („Zmluvná colná sadzba (%)“) nahrádza takto:

  „5,5 (*1)


  (*1)  Clo pozastavené na všeobecnom základe na obdobie šiestich mesiacov od 16. decembra 2022 s výnimkou Ruska a Bieloruska, na ktoré sa uplatňuje sadzba 5,5 %, podľa nariadenia Rady (EÚ) 2022/2465.“
  " |
| --- | --- |

1.

V druhej časti triede VI kapitole 28 sa znenie týkajúce sa číselného znaku KN 2814 10 00 v stĺpci 3 („Zmluvná colná sadzba (%)“) nahrádza takto:

„5,5 (*1)

(*1)  Clo pozastavené na všeobecnom základe na obdobie šiestich mesiacov od 16. decembra 2022 s výnimkou Ruska a Bieloruska, na ktoré sa uplatňuje sadzba 5,5 %, podľa nariadenia Rady (EÚ) 2022/2465.“
  "

| 2. | V druhej časti triede VI kapitole 31 sa znenie týkajúce sa číselných znakov KN 3102 10 10 a 3102 10 90 v stĺpci 3 („Zmluvná colná sadzba (%)“) nahrádza takto:

  „6,5 (*2)


  (*2)  Clo pozastavené na všeobecnom základe na obdobie šiestich mesiacov od 16. decembra 2022 s výnimkou Ruska a Bieloruska, na ktoré sa uplatňuje sadzba 6,5 %, podľa nariadenia Rady (EÚ) 2022/2465.“
  " |
| --- | --- |

2.

V druhej časti triede VI kapitole 31 sa znenie týkajúce sa číselných znakov KN 3102 10 10 a 3102 10 90 v stĺpci 3 („Zmluvná colná sadzba (%)“) nahrádza takto:

„6,5 (*2)

(*2)  Clo pozastavené na všeobecnom základe na obdobie šiestich mesiacov od 16. decembra 2022 s výnimkou Ruska a Bieloruska, na ktoré sa uplatňuje sadzba 6,5 %, podľa nariadenia Rady (EÚ) 2022/2465.“
  "

Článok 2

Komisia do 17. mája 2023 vypracuje správu hodnotiacu dôsledky pozastavenia cla stanoveného v tomto nariadení a predloží ju Rade. Na základe tejto správy Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na predĺženie pozastavenia cla.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa do 17. júna 2023.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. decembra 2022

Za Radu

predseda

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

2

---

| 16.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 322/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 322/85

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/2466

z 9. decembra 2022,

ktorým sa do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [„Nuez de Pedroso“ (CHOP)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 bola v Úradnom vestníku Európskej únie (2) uverejnená žiadosť Španielska o zápis názvu „Nuez de Pedroso“ do registra. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 bola v Úradnom vestníku Európskej únie (2) uverejnená žiadosť Španielska o zápis názvu „Nuez de Pedroso“ do registra.

| (2) | Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, názov „Nuez de Pedroso“ by sa mal zapísať do registra, |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, názov „Nuez de Pedroso“ by sa mal zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názov „Nuez de Pedroso“ (CHOP) sa zapisuje do registra.

Názov uvedený v prvom odseku sa vzťahuje na výrobok triedy 1.6. Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované, ktorá je uvedená v prílohe XI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 668/2014 (3).

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 9. decembra 2022

Za Komisiu

v mene predsedníčky

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 321, 25.8.2022, s. 11.

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 16.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 322/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 322/86

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/2467

zo 14. decembra 2022,

ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1484/95, pokiaľ ide o stanovenie reprezentatívnych cien v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 183 písm. b),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 510/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú obchodné opatrenia uplatniteľné na určitý tovar vznikajúci spracovaním poľnohospodárskych výrobkov a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (2), a najmä na jeho článok 5 ods. 6 písm. a),

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1484/95 (3) sa stanovili pravidlá uplatňovania systému dodatkových dovozných ciel a reprezentatívne ceny v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1484/95 (3) sa stanovili pravidlá uplatňovania systému dodatkových dovozných ciel a reprezentatívne ceny v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín.

| (2) | Z pravidelnej kontroly údajov, z ktorých sa vychádza pri stanovovaní reprezentatívnych cien výrobkov v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín, vyplýva, že reprezentatívne ceny pre dovoz niektorých výrobkov treba zmeniť a zohľadniť pritom rozdiely v cenách v závislosti od pôvodu. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelnej kontroly údajov, z ktorých sa vychádza pri stanovovaní reprezentatívnych cien výrobkov v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín, vyplýva, že reprezentatívne ceny pre dovoz niektorých výrobkov treba zmeniť a zohľadniť pritom rozdiely v cenách v závislosti od pôvodu.

| (3) | Nariadenie (ES) č. 1484/95 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (ES) č. 1484/95 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (4) | Treba zabezpečiť, aby sa toto opatrenie začalo uplatňovať čo najskôr po sprístupnení aktualizovaných údajov, a preto by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia, |
| --- | --- |

(4)

Treba zabezpečiť, aby sa toto opatrenie začalo uplatňovať čo najskôr po sprístupnení aktualizovaných údajov, a preto by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1484/95 sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. decembra 2022

Za Komisiu

v mene predsedníčky

Wolfgang BURTSCHER

generálny riaditeľ

Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1484/95 z 28. júna 1995, stanovujúce podrobné pravidlá na zavedenie systému dodatkových dovozných ciel a stanovenie reprezentatívnych cien v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa ruší nariadenie č. 163/67/EHS (Ú. v. ES L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA I

| Číselný znak KN | Opis tovaru | Reprezentatívna cena
  (v EUR/100 kg) | Zábezpeka podľa článku 3
  (v EUR/100 kg) | Pôvod (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Mrazené vykostené kusy z hydiny druhu Gallus domesticus | 267,4 | 10 | TH |

Číselný znak KN

Opis tovaru

Reprezentatívna cena

(v EUR/100 kg)

Zábezpeka podľa článku 3

(v EUR/100 kg)

Pôvod (1)

0207 14 10

Mrazené vykostené kusy z hydiny druhu Gallus domesticus

267,4

10

TH

---

(1)  Nomenklatúra stanovená vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1470 z 12. októbra 2020 o nomenklatúre krajín a území pre európsku štatistiku medzinárodného obchodu s tovarom a o geografickom členení pre iné podnikové štatistiky (Ú. v. EÚ L 334, 13.10.2020, s. 2).“

1

---

| 16.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 322/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 322/89

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/2468

z 15. decembra 2022,

ktorým sa opravuje vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/2325, pokiaľ ide o uznanie súkromnej inšpekčnej organizácie „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ na účely dovozu produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby do Únie

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/848 z 30. mája 2018 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe a označovaní produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 (1), a najmä na jeho článok 57 ods. 2,

keďže:

| (1) | V prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2021/2325 (2) sa stanovuje zoznam štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií uznaných na účely rovnocennosti a spôsobilých vykonávať inšpekcie a vydávať certifikáty v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(1)

V prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2021/2325 (2) sa stanovuje zoznam štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií uznaných na účely rovnocennosti a spôsobilých vykonávať inšpekcie a vydávať certifikáty v tretích krajinách.

| (2) | V prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/2325 bola organizácia „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ omylom uvedená ako uznaná organizácia pre Kostariku. Príslušný záznam treba opraviť. |
| --- | --- |

(2)

V prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/2325 bola organizácia „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ omylom uvedená ako uznaná organizácia pre Kostariku. Príslušný záznam treba opraviť.

| (3) | Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/2325 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom opraviť. |
| --- | --- |

(3)

Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/2325 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom opraviť.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre ekologickú poľnohospodársku výrobu, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre ekologickú poľnohospodársku výrobu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Oprava vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/2325

V prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2021/2325 sa v bode 3 záznamu týkajúceho sa organizácie „IMOCERT Latinoamérica Ltda“ vypúšťa riadok týkajúci sa Kostariky.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 15. decembra 2022

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 150, 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2325 zo 16. decembra 2021, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/848 stanovuje zoznam tretích krajín a zoznam štátnych inšpekčných organizácií a súkromných inšpekčných organizácií uznaných podľa článku 33 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 na účely dovozu produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby do Únie (Ú. v. EÚ L 465, 29.12.2021, s. 8).

2

---

ROZHODNUTIA

| 16.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 322/91 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 322/91

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2022/2469

z 12. decembra 2022

o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať vo Výbore pre clá zriadenom na základe Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Singapurskou republikou, pokiaľ ide o zmenu Protokolu 1 týkajúceho sa vymedzenia pojmu „výrobky s pôvodom“ a metód administratívnej spolupráce

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Dohodu o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Singapurskou republikou (ďalej len „dohoda“) uzavrela Únia prostredníctvom rozhodnutia Rady (EÚ) 2019/1875 (1) a platnosť nadobudla 21. novembra 2019. |
| --- | --- |

(1)

Dohodu o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Singapurskou republikou (ďalej len „dohoda“) uzavrela Únia prostredníctvom rozhodnutia Rady (EÚ) 2019/1875 (1) a platnosť nadobudla 21. novembra 2019.

| (2) | Podľa článku 34 protokolu 1 k dohode môže Výbor pre clá prijímať rozhodnutia o zmene ustanovení uvedeného protokolu. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 34 protokolu 1 k dohode môže Výbor pre clá prijímať rozhodnutia o zmene ustanovení uvedeného protokolu.

| (3) | Výbor pre clá má na svojom prvom zasadnutí prijať rozhodnutie, ktorým sa mení protokol 1 a prílohy k nemu (ďalej len „rozhodnutie“). |
| --- | --- |

(3)

Výbor pre clá má na svojom prvom zasadnutí prijať rozhodnutie, ktorým sa mení protokol 1 a prílohy k nemu (ďalej len „rozhodnutie“).

| (4) | Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má vo Výbore pre clá prijať v mene Únie, keďže dané rozhodnutie bude pre Úniu záväzným. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má vo Výbore pre clá prijať v mene Únie, keďže dané rozhodnutie bude pre Úniu záväzným.

| (5) | V nomenklatúre, ktorá sa riadi Medzinárodným dohovorom o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru (ďalej len „HS“), sa 1. januára 2012, 1. januára 2017 a 1. januára 2022 zaviedli zmeny protokolu. Rozhodnutie je potrebné na účely aktualizácie protokolu 1 a príloh k nemu tak, aby odrážali najnovšiu verziu HS. |
| --- | --- |

(5)

V nomenklatúre, ktorá sa riadi Medzinárodným dohovorom o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru (ďalej len „HS“), sa 1. januára 2012, 1. januára 2017 a 1. januára 2022 zaviedli zmeny protokolu. Rozhodnutie je potrebné na účely aktualizácie protokolu 1 a príloh k nemu tak, aby odrážali najnovšiu verziu HS.

| (6) | Rozsah pôsobnosti ročných kvót stanovených v prílohe B(a) k protokolu 1 pre luncheon meat v konzerve, rybacie guľky s karí a sépiové guľky by sa mal rozšíriť, aby ich singapurskí vývozcovia mohli využívať. |
| --- | --- |

(6)

Rozsah pôsobnosti ročných kvót stanovených v prílohe B(a) k protokolu 1 pre luncheon meat v konzerve, rybacie guľky s karí a sépiové guľky by sa mal rozšíriť, aby ich singapurskí vývozcovia mohli využívať.

| (7) | S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi v oboch zmluvných stranách, pokiaľ ide o osvedčovanie pôvodu, by sa protokol 1 mal zmeniť tak, aby každá zmluvná strana mohla v súlade so svojimi zákonmi a s inými právnymi predpismi rozhodnúť, ktorý vývozca môže sám osvedčiť pôvod svojho pôvodného tovaru. V Únii sa tým umožní, že pôvod tovaru sa osvedčí registrovanými vývozcami namiesto schválených vývozcov, čo je podobný systém, aký v kontexte dohody uplatňuje Singapur, |
| --- | --- |

(7)

S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi v oboch zmluvných stranách, pokiaľ ide o osvedčovanie pôvodu, by sa protokol 1 mal zmeniť tak, aby každá zmluvná strana mohla v súlade so svojimi zákonmi a s inými právnymi predpismi rozhodnúť, ktorý vývozca môže sám osvedčiť pôvod svojho pôvodného tovaru. V Únii sa tým umožní, že pôvod tovaru sa osvedčí registrovanými vývozcami namiesto schválených vývozcov, čo je podobný systém, aký v kontexte dohody uplatňuje Singapur,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozícia, ktorá sa má v mene Únie prijať na prvom zasadnutí Výboru pre clá, je založená na návrhu rozhodnutia Výboru pre clá pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

Menšie technické opravy návrhu rozhodnutia môžu schváliť zástupcovia Únie vo Výbore pre clá.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 12. decembra 2022

Za Radu

predseda

Z. NEKULA

---

(1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1875 z 8. novembra 2019 o uzavretí Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Singapurskou republikou (Ú. v. EÚ L 294, 14.11.2019, s. 1).

1

---

NÁVRH

ROZHODNUTIE VÝBORU PRE CLÁ DOHODY O VOĽNOM OBCHODE MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A SINGAPURSKOU REPUBLIKOU č. 01/2022

z ...,

ktorým sa menia určité prvky Protokolu 1 týkajúceho sa vymedzenia pojmu „výrobky s pôvodom“ a metód administratívnej spolupráce a príloh k nemu

VÝBOR PRE CLÁ,

so zreteľom na Dohodu o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Singapurskou republikou (ďalej len „dohoda“), a najmä na článok 34 protokolu 1 a článok 16.2 dohody,

keďže:

| (1) | V článku 34 (Zmeny tohto protokolu) protokolu 1 k dohode sa stanovuje, že zmluvné strany môžu na základe rozhodnutia Výboru pre clá zriadeného podľa článku 16.2 (Osobitné výbory) dohody zmeniť ustanovenia protokolu 1 k dohode. |
| --- | --- |

(1)

V článku 34 (Zmeny tohto protokolu) protokolu 1 k dohode sa stanovuje, že zmluvné strany môžu na základe rozhodnutia Výboru pre clá zriadeného podľa článku 16.2 (Osobitné výbory) dohody zmeniť ustanovenia protokolu 1 k dohode.

| (2) | V nomenklatúre, ktorá sa riadi Dohovorom o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru (ďalej len „HS“), sa 1. januára 2012, 1. januára 2017 a 1. januára 2022 zaviedli zmeny. Zmluvné strany sa dohodli na aktualizácii protokolu 1 s cieľom zohľadniť poslednú verziu HS 2022. |
| --- | --- |

(2)

V nomenklatúre, ktorá sa riadi Dohovorom o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru (ďalej len „HS“), sa 1. januára 2012, 1. januára 2017 a 1. januára 2022 zaviedli zmeny. Zmluvné strany sa dohodli na aktualizácii protokolu 1 s cieľom zohľadniť poslednú verziu HS 2022.

| (3) | Zmluvné strany sa dohodli na úprave rozsahu pôsobnosti ročných kvót stanovených v prílohe B (a) k protokolu 1 pre luncheon meat v konzerve, rybacie guľky s karí a sépiové guľky. |
| --- | --- |

(3)

Zmluvné strany sa dohodli na úprave rozsahu pôsobnosti ročných kvót stanovených v prílohe B (a) k protokolu 1 pre luncheon meat v konzerve, rybacie guľky s karí a sépiové guľky.

| (4) | V článku 17 (Podmienky vyhotovenia vyhlásenia o pôvode) protokolu 1 sa stanovuje, že vyhlásenie o pôvode môže vyhotoviť v Európskej únii okrem iného vývozca, ktorý je schváleným vývozcom, a v Singapure okrem iného registrovaný vývozca. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi v oboch zmluvných stranách by sa mal protokol 1 zmeniť tak, aby každá zmluvná strana mohla v súlade so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi rozhodnúť, ktorý vývozca môže vyhotovovať vyhlásenie o pôvode. Na tento účel by preto bolo potrebné vymedziť pojem „vývozca“. |
| --- | --- |

(4)

V článku 17 (Podmienky vyhotovenia vyhlásenia o pôvode) protokolu 1 sa stanovuje, že vyhlásenie o pôvode môže vyhotoviť v Európskej únii okrem iného vývozca, ktorý je schváleným vývozcom, a v Singapure okrem iného registrovaný vývozca. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi v oboch zmluvných stranách by sa mal protokol 1 zmeniť tak, aby každá zmluvná strana mohla v súlade so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi rozhodnúť, ktorý vývozca môže vyhotovovať vyhlásenie o pôvode. Na tento účel by preto bolo potrebné vymedziť pojem „vývozca“.

| (5) | Vzhľadom na nové vymedzenie pojmu „vývozca“ treba pojem „vývozca“ vo vymedzení pojmu „zásielka“ v článku 1 ods. 1 písm. d), v článku 13 (Nezmenenosť) a článku 14 (Výstavy) protokolu 1 nahradiť pojmom „odosielateľ“. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na nové vymedzenie pojmu „vývozca“ treba pojem „vývozca“ vo vymedzení pojmu „zásielka“ v článku 1 ods. 1 písm. d), v článku 13 (Nezmenenosť) a článku 14 (Výstavy) protokolu 1 nahradiť pojmom „odosielateľ“.

| (6) | V článku 17 (Podmienky vyhotovenia vyhlásenia o pôvode) ods. 5 sa stanovuje, že vyhlásenie o pôvode vlastnoručne podpisuje vývozca. Zmluvné strany sa dohodli, že v snahe uľahčiť obchod a znížiť administratívne zaťaženie vyplývajúce z využívania colných preferencií stanovených v dohode upustia od tejto požiadavky. |
| --- | --- |

(6)

V článku 17 (Podmienky vyhotovenia vyhlásenia o pôvode) ods. 5 sa stanovuje, že vyhlásenie o pôvode vlastnoručne podpisuje vývozca. Zmluvné strany sa dohodli, že v snahe uľahčiť obchod a znížiť administratívne zaťaženie vyplývajúce z využívania colných preferencií stanovených v dohode upustia od tejto požiadavky.

| (7) | Vo vymedzení pojmu „cena zo závodu“ v článku 1 ods. 1 písm. f) je potrebné objasniť, ako sa má chápať pojem „výrobca“, keď posledné opracovanie alebo spracovanie vykoná subdodávateľ. |
| --- | --- |

(7)

Vo vymedzení pojmu „cena zo závodu“ v článku 1 ods. 1 písm. f) je potrebné objasniť, ako sa má chápať pojem „výrobca“, keď posledné opracovanie alebo spracovanie vykoná subdodávateľ.

| (8) | Vzhľadom na to, že obe zmluvné strany uplatňujú systém registrovaných vývozcov, doklad o pôvode vyhotovený v zmluvných stranách by sa mal premenovať z „vyhlásenia o pôvode“ na „potvrdenie o pôvode“. |
| --- | --- |

(8)

Vzhľadom na to, že obe zmluvné strany uplatňujú systém registrovaných vývozcov, doklad o pôvode vyhotovený v zmluvných stranách by sa mal premenovať z „vyhlásenia o pôvode“ na „potvrdenie o pôvode“.

| (9) | Ako prechodné opatrenie by sa malo stanoviť, že Singapur bude počas obdobia troch mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia uznávať vyhlásenia o pôvode vyhotovené v súlade s článkom 17 (Podmienky vyhotovenia vyhlásenia o pôvode) a článkom 18 (Schválený vývozca) protokolu 1 k dohode, ktorý bol v platnosti pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(9)

Ako prechodné opatrenie by sa malo stanoviť, že Singapur bude počas obdobia troch mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia uznávať vyhlásenia o pôvode vyhotovené v súlade s článkom 17 (Podmienky vyhotovenia vyhlásenia o pôvode) a článkom 18 (Schválený vývozca) protokolu 1 k dohode, ktorý bol v platnosti pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.

| (10) | Protokol 1 k dohode a niektoré prílohy k nemu by sa preto mali zmeniť, |
| --- | --- |

(10)

Protokol 1 k dohode a niektoré prílohy k nemu by sa preto mali zmeniť,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Protokol 1 k dohode sa mení takto:

| 1. | Obsah protokolu 1 sa nahrádza takto:

  „OBSAH
  ODDIEL 1
  VŠEOBECNÉ USTANOVENIA







  ČLÁNOK 1 | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- | --- |

1.

Obsah protokolu 1 sa nahrádza takto:

„OBSAH

ODDIEL 1

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

ČLÁNOK 1

ODDIEL 2

VYMEDZENIE POJMU „VÝROBKY S PÔVODOM“

| ČLÁNOK 2 | Všeobecné požiadavky |
| --- | --- |

ČLÁNOK 2

| ČLÁNOK 3 | Kumulácia pôvodu |
| --- | --- |

ČLÁNOK 3

| ČLÁNOK 4 | Úplne získané výrobky |
| --- | --- |

ČLÁNOK 4

| ČLÁNOK 5 | Dostatočne opracované alebo spracované výrobky |
| --- | --- |

ČLÁNOK 5

| ČLÁNOK 6 | Nedostatočné opracovanie alebo spracovanie |
| --- | --- |

ČLÁNOK 6

| ČLÁNOK 7 | Určujúca jednotka |
| --- | --- |

ČLÁNOK 7

| ČLÁNOK 8 | Príslušenstvo, náhradné diely a nástroje |
| --- | --- |

ČLÁNOK 8

| ČLÁNOK 9 | Súpravy tovaru |
| --- | --- |

ČLÁNOK 9

| ČLÁNOK 10 | Neutrálne prvky |
| --- | --- |

ČLÁNOK 10

| ČLÁNOK 11 | Oddelené účtovníctvo |
| --- | --- |

ČLÁNOK 11

ODDIEL 3

ÚZEMNÉ POŽIADAVKY

| ČLÁNOK 12 | Zásada teritoriality |
| --- | --- |

ČLÁNOK 12

| ČLÁNOK 13 | Nezmenenosť |
| --- | --- |

ČLÁNOK 13

| ČLÁNOK 14 | Výstavy |
| --- | --- |

ČLÁNOK 14

ODDIEL 4

VRÁTENIE CLA ALEBO OSLOBODENIE OD CLA

| ČLÁNOK 15 | Zákaz vrátenia cla alebo oslobodenia od cla |
| --- | --- |

ČLÁNOK 15

ODDIEL 5

POTVRDENIE O PÔVODE

| ČLÁNOK 16 | Všeobecné požiadavky |
| --- | --- |

ČLÁNOK 16

| ČLÁNOK 17 | Podmienky vyhotovenia potvrdenia o pôvode |
| --- | --- |

ČLÁNOK 17

| ČLÁNOK 19 | Platnosť potvrdenia o pôvode |
| --- | --- |

ČLÁNOK 19

| ČLÁNOK 20 | Predkladanie potvrdenia o pôvode |
| --- | --- |

ČLÁNOK 20

| ČLÁNOK 21 | Dovoz po častiach |
| --- | --- |

ČLÁNOK 21

| ČLÁNOK 22 | Výnimky v súvislosti s potvrdením o pôvode |
| --- | --- |

ČLÁNOK 22

| ČLÁNOK 23 | Sprievodné doklady |
| --- | --- |

ČLÁNOK 23

| ČLÁNOK 24 | Uchovávanie potvrdenia o pôvode a sprievodných dokladov |
| --- | --- |

ČLÁNOK 24

| ČLÁNOK 25 | Nezrovnalosti a formálne chyby |
| --- | --- |

ČLÁNOK 25

| ČLÁNOK 26 | Sumy vyjadrené v eurách |
| --- | --- |

ČLÁNOK 26

ODDIEL 6

MECHANIZMY ADMINISTRATÍVNEJ SPOLUPRÁCE

| ČLÁNOK 27 | Spolupráca medzi príslušnými orgánmi |
| --- | --- |

ČLÁNOK 27

| ČLÁNOK 28 | Overovanie potvrdení o pôvode |
| --- | --- |

ČLÁNOK 28

| ČLÁNOK 29 | Správne zisťovanie |
| --- | --- |

ČLÁNOK 29

| ČLÁNOK 30 | Urovnávanie sporov |
| --- | --- |

ČLÁNOK 30

| ČLÁNOK 31 | Sankcie |
| --- | --- |

ČLÁNOK 31

ODDIEL 7

CEUTA A MELILLA

| ČLÁNOK 32 | Uplatňovanie tohto protokolu |
| --- | --- |

ČLÁNOK 32

| ČLÁNOK 33 | Osobitné podmienky |
| --- | --- |

ČLÁNOK 33

ODDIEL 8

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

| ČLÁNOK 34 | Zmeny tohto protokolu |
| --- | --- |

ČLÁNOK 34

| ČLÁNOK 35 | Prechodné ustanovenia pre tovar v režime tranzit alebo uskladnenie |
| --- | --- |

ČLÁNOK 35

Zoznam dodatkov

| PRÍLOHA A: | ÚVODNÉ POZNÁMKY K ZOZNAMU V PRÍLOHE B |
| --- | --- |

PRÍLOHA A:

| PRÍLOHA B: | ZOZNAM OPRACOVANIA ALEBO SPRACOVANIA MATERIÁLOV BEZ PÔVODU, KTORÉ JE POTREBNÉ VYKONAŤ, ABY VYROBENÝ VÝROBOK MOHOL ZÍSKAŤ STATUS PÔVODU |
| --- | --- |

PRÍLOHA B:

| PRÍLOHA B (a): | DODATOK K PRÍLOHE B |
| --- | --- |

PRÍLOHA B (a):

| PRÍLOHA C: | MATERIÁLY VYLÚČENÉ Z KUMULÁCIE PODĽA ČLÁNKU 3 ODS. 2 |
| --- | --- |

PRÍLOHA C:

| PRÍLOHA D: | VÝROBKY V ZMYSLE ČLÁNKU 3 ODS. 9, V PRÍPADE KTORÝCH SA MATERIÁLY S PÔVODOM V NIEKTOREJ Z KRAJÍN ASEAN-u POVAŽUJÚ ZA MATERIÁLY S PÔVODOM V ZMLUVNEJ STRANE |
| --- | --- |

PRÍLOHA D:

| PRÍLOHA E: | ZNENIE POTVRDENIA O PÔVODE |
| --- | --- |

PRÍLOHA E:

Spoločné vyhlásenia

SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA ANDORRSKÉHO KNIEŽATSTVA

SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA SANMARÍNSKEJ REPUBLIKY

SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA REVÍZIE PRAVIDIEL PÔVODU OBSIAHNUTÝCH V PROTOKOLE 1“

| 2. | Článok 1 sa nahrádza takto:

  „ČLÁNOK 1
  Vymedzenie pojmov

  1.   Na účely tohto protokolu:






  a) | „krajina ASEAN-u“ je členský štát Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN), ktorý nie je zmluvnou stranou tejto dohody; |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„ČLÁNOK 1

Vymedzenie pojmov

1.   Na účely tohto protokolu:

a)

„krajina ASEAN-u“ je členský štát Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN), ktorý nie je zmluvnou stranou tejto dohody;

| b) | „kapitoly“, „položky“ a „podpoložky“ sú kapitoly, položky (štvormiestne kódy) a podpoložky (šesťmiestne kódy) používané v nomenklatúre, ktorá tvorí harmonizovaný systém opisu a číselného označovania tovaru (v tomto protokole ďalej len „harmonizovaný systém“ alebo „HS“); |
| --- | --- |

b)

„kapitoly“, „položky“ a „podpoložky“ sú kapitoly, položky (štvormiestne kódy) a podpoložky (šesťmiestne kódy) používané v nomenklatúre, ktorá tvorí harmonizovaný systém opisu a číselného označovania tovaru (v tomto protokole ďalej len „harmonizovaný systém“ alebo „HS“);

| c) | „zatriedený“ odkazuje na zatriedenie výrobku alebo materiálu do určitej kapitoly, položky alebo podpoložky harmonizovaného systému; |
| --- | --- |

c)

„zatriedený“ odkazuje na zatriedenie výrobku alebo materiálu do určitej kapitoly, položky alebo podpoložky harmonizovaného systému;

| d) | „zásielka“ sú výrobky, ktoré buď súčasne zasiela jeden odosielateľ jednému príjemcovi, alebo sa na ne vzťahuje jednotný prepravný doklad, ktorý zahŕňa ich prepravu od odosielateľa k príjemcovi, alebo, ak taký doklad chýba, jednotná faktúra; |
| --- | --- |

d)

„zásielka“ sú výrobky, ktoré buď súčasne zasiela jeden odosielateľ jednému príjemcovi, alebo sa na ne vzťahuje jednotný prepravný doklad, ktorý zahŕňa ich prepravu od odosielateľa k príjemcovi, alebo, ak taký doklad chýba, jednotná faktúra;

| e) | „colná hodnota“ je hodnota určená v súlade s Dohodou o colnej hodnote; |
| --- | --- |

e)

„colná hodnota“ je hodnota určená v súlade s Dohodou o colnej hodnote;

| f) | „cena zo závodu“ je cena zaplatená alebo splatná za výrobok zo závodu výrobcovi, v ktorého podniku sa vykonáva posledné opracovanie alebo spracovanie za predpokladu, že cena zahŕňa hodnotu všetkých použitých materiálov a všetkých ostatných nákladov spojených s jeho výrobou, po odpočítaní všetkých vnútroštátnych daní, ktoré sú alebo môžu byť vrátené pri vývoze získaného výrobku.
  Ak skutočná zaplatená cena nevyjadruje všetky náklady spojené s výrobou výrobku, ktoré boli skutočne vynaložené v Únii alebo v Singapure, cena zo závodu je súčtom všetkých týchto nákladov po odpočítaní všetkých vnútroštátnych daní, ktoré sú alebo môžu byť vrátené pri vývoze získaného výrobku.
  Ak bolo posledné opracovanie alebo spracovanie zadané výrobcovi ako subdodávateľovi, pojem „výrobca“ sa môže vzťahovať na podnik, ktorý subdodávateľa zamestnal. |
| --- | --- |

f)

„cena zo závodu“ je cena zaplatená alebo splatná za výrobok zo závodu výrobcovi, v ktorého podniku sa vykonáva posledné opracovanie alebo spracovanie za predpokladu, že cena zahŕňa hodnotu všetkých použitých materiálov a všetkých ostatných nákladov spojených s jeho výrobou, po odpočítaní všetkých vnútroštátnych daní, ktoré sú alebo môžu byť vrátené pri vývoze získaného výrobku.

Ak skutočná zaplatená cena nevyjadruje všetky náklady spojené s výrobou výrobku, ktoré boli skutočne vynaložené v Únii alebo v Singapure, cena zo závodu je súčtom všetkých týchto nákladov po odpočítaní všetkých vnútroštátnych daní, ktoré sú alebo môžu byť vrátené pri vývoze získaného výrobku.

Ak bolo posledné opracovanie alebo spracovanie zadané výrobcovi ako subdodávateľovi, pojem „výrobca“ sa môže vzťahovať na podnik, ktorý subdodávateľa zamestnal.

| g) | „vývozca“ je osoba usadená v zmluvnej strane, ktorá v súlade s požiadavkami stanovenými v zákonoch a iných právnych predpisoch tejto zmluvnej strany vyváža alebo vyrába pôvodný výrobok a ktorá môže vyhotovovať potvrdenie o pôvode; |
| --- | --- |

g)

„vývozca“ je osoba usadená v zmluvnej strane, ktorá v súlade s požiadavkami stanovenými v zákonoch a iných právnych predpisoch tejto zmluvnej strany vyváža alebo vyrába pôvodný výrobok a ktorá môže vyhotovovať potvrdenie o pôvode;

| h) | „zastupiteľné materiály“ sú materiály rovnakého druhu a obchodnej kvality, s rovnakými technickými a fyzickými vlastnosťami, ktoré sa po zapracovaní do hotového výrobku nedajú navzájom rozlíšiť; |
| --- | --- |

h)

„zastupiteľné materiály“ sú materiály rovnakého druhu a obchodnej kvality, s rovnakými technickými a fyzickými vlastnosťami, ktoré sa po zapracovaní do hotového výrobku nedajú navzájom rozlíšiť;

| i) | „tovar“ je materiál aj výrobky; |
| --- | --- |

i)

„tovar“ je materiál aj výrobky;

| j) | „právnická osoba“ je akýkoľvek právny subjekt riadne založený alebo inak organizovaný podľa platných právnych predpisov na ziskové alebo iné účely v súkromnom alebo štátnom vlastníctve vrátane akejkoľvek korporácie, trustu, partnerstva, spoločného podniku, spoločnosti s jediným spoločníkom alebo združenia; |
| --- | --- |

j)

„právnická osoba“ je akýkoľvek právny subjekt riadne založený alebo inak organizovaný podľa platných právnych predpisov na ziskové alebo iné účely v súkromnom alebo štátnom vlastníctve vrátane akejkoľvek korporácie, trustu, partnerstva, spoločného podniku, spoločnosti s jediným spoločníkom alebo združenia;

| k) | „výroba“ je každé opracovanie alebo spracovanie vrátane zostavovania; |
| --- | --- |

k)

„výroba“ je každé opracovanie alebo spracovanie vrátane zostavovania;

| l) | „materiál“ je každá zložka, surovina, komponent alebo časť alebo súčasť atď., ktoré sa použijú pri výrobe výrobku; |
| --- | --- |

l)

„materiál“ je každá zložka, surovina, komponent alebo časť alebo súčasť atď., ktoré sa použijú pri výrobe výrobku;

| m) | „osoba“ je fyzická osoba alebo právnická osoba; |
| --- | --- |

m)

„osoba“ je fyzická osoba alebo právnická osoba;

| n) | „výrobok“ je vyrábaný výrobok, aj keď je určený na neskoršie použitie v ďalšej výrobnej operácii; |
| --- | --- |

n)

„výrobok“ je vyrábaný výrobok, aj keď je určený na neskoršie použitie v ďalšej výrobnej operácii;

| o) | „hodnota materiálov“ je colná hodnota v čase dovozu použitých nepôvodných materiálov alebo, ak nie je známa a nie je možné ju zistiť, prvá zistiteľná cena zaplatená za tieto materiály v Únii alebo v Singapure.“ |
| --- | --- |

o)

„hodnota materiálov“ je colná hodnota v čase dovozu použitých nepôvodných materiálov alebo, ak nie je známa a nie je možné ju zistiť, prvá zistiteľná cena zaplatená za tieto materiály v Únii alebo v Singapure.“

| 3. | Článok 13 ods. 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Bez toho, aby bol dotknutý oddiel 5, je možné zásielky rozdeliť, ak tak urobí odosielateľ, alebo sa tak stane na jeho zodpovednosť, pod podmienkou, že zásielky zostanú v krajine alebo krajinách tranzitu pod colným dohľadom.“ |
| --- | --- |

3.

Článok 13 ods. 3 sa nahrádza takto:

„3.   Bez toho, aby bol dotknutý oddiel 5, je možné zásielky rozdeliť, ak tak urobí odosielateľ, alebo sa tak stane na jeho zodpovednosť, pod podmienkou, že zásielky zostanú v krajine alebo krajinách tranzitu pod colným dohľadom.“

| 4. | V článku 14 ods. 1 sa písmená a) a b) nahrádzajú takto:






  „a) | odosielateľ zaslal tieto výrobky zo zmluvnej strany do krajiny, v ktorej sa koná výstava, a vystavil ich v tejto krajine; |
| --- | --- | --- |

4.

V článku 14 ods. 1 sa písmená a) a b) nahrádzajú takto:

„a)

odosielateľ zaslal tieto výrobky zo zmluvnej strany do krajiny, v ktorej sa koná výstava, a vystavil ich v tejto krajine;

| b) | odosielateľ tieto výrobky predal alebo iným spôsobom prenechal subjektu v zmluvnej strane;“ |
| --- | --- |

b)

odosielateľ tieto výrobky predal alebo iným spôsobom prenechal subjektu v zmluvnej strane;“

| 5. | Článok 17 sa nahrádza takto:

  „ČLÁNOK 17
  Podmienky vyhotovenia potvrdenia o pôvode

  1.   Potvrdenie o pôvode uvedené v článku 16 (Všeobecné požiadavky) môže vyhotoviť vývozca.


  2.   Potvrdenie o pôvode môže byť vyhotovené, ak príslušné výrobky môžu byť považované za výrobky s pôvodom v Únii alebo Singapure a ak spĺňajú ostatné požiadavky tohto protokolu.


  3.   Vývozca, ktorý vyhotoví potvrdenie o pôvode, musí byť kedykoľvek pripravený predložiť na žiadosť colných orgánov vyvážajúcej zmluvnej strany všetky príslušné doklady uvedené v článku 23 (Sprievodné doklady), ktoré preukazujú status pôvodu príslušných výrobkov, ako aj splnenie ostatných požiadaviek tohto protokolu.


  4.   Vývozca vyhotoví potvrdenie o pôvode tak, že na faktúru, dodací list alebo iný obchodný doklad napíše na stroji, opečiatkuje alebo vytlačí vyhlásenie, ktorého text je uvedený v prílohe E k tomuto protokolu, v súlade s vnútroštátnym právom vyvážajúcej zmluvnej strany. Ak je potvrdenie písané rukou, použije sa atramentové pero a tlačené písmo. V prípade vývozu zo Singapuru sa potvrdenie o pôvode vyhotovuje v anglickom znení a v prípade vývozu z Únie sa potvrdenie o pôvode môže vyhotoviť v jednom z jazykových znení uvedených v prílohe E k tomuto protokolu.


  5.   Odchylne od odseku 1 sa potvrdenie o pôvode môže vyhotoviť až po vývoze („dodatočné potvrdenie“) pod podmienkou, že sa, pokiaľ ide o Úniu, predloží v dovážajúcej zmluvnej strane najneskôr dva roky po vstupe tovaru na jej územie, a pokiaľ ide o Singapur, najneskôr jeden rok po vstupe tovaru na jeho územie.“ |
| --- | --- |

5.

Článok 17 sa nahrádza takto:

„ČLÁNOK 17

Podmienky vyhotovenia potvrdenia o pôvode

1.   Potvrdenie o pôvode uvedené v článku 16 (Všeobecné požiadavky) môže vyhotoviť vývozca.

2.   Potvrdenie o pôvode môže byť vyhotovené, ak príslušné výrobky môžu byť považované za výrobky s pôvodom v Únii alebo Singapure a ak spĺňajú ostatné požiadavky tohto protokolu.

3.   Vývozca, ktorý vyhotoví potvrdenie o pôvode, musí byť kedykoľvek pripravený predložiť na žiadosť colných orgánov vyvážajúcej zmluvnej strany všetky príslušné doklady uvedené v článku 23 (Sprievodné doklady), ktoré preukazujú status pôvodu príslušných výrobkov, ako aj splnenie ostatných požiadaviek tohto protokolu.

4.   Vývozca vyhotoví potvrdenie o pôvode tak, že na faktúru, dodací list alebo iný obchodný doklad napíše na stroji, opečiatkuje alebo vytlačí vyhlásenie, ktorého text je uvedený v prílohe E k tomuto protokolu, v súlade s vnútroštátnym právom vyvážajúcej zmluvnej strany. Ak je potvrdenie písané rukou, použije sa atramentové pero a tlačené písmo. V prípade vývozu zo Singapuru sa potvrdenie o pôvode vyhotovuje v anglickom znení a v prípade vývozu z Únie sa potvrdenie o pôvode môže vyhotoviť v jednom z jazykových znení uvedených v prílohe E k tomuto protokolu.

5.   Odchylne od odseku 1 sa potvrdenie o pôvode môže vyhotoviť až po vývoze („dodatočné potvrdenie“) pod podmienkou, že sa, pokiaľ ide o Úniu, predloží v dovážajúcej zmluvnej strane najneskôr dva roky po vstupe tovaru na jej územie, a pokiaľ ide o Singapur, najneskôr jeden rok po vstupe tovaru na jeho územie.“

| 6. | V obsahu a v článku 3 ods. 6, článku 3 ods. 13, článku 11 ods. 5, článku 14 ods. 2, článku 15 ods. 1, článku 15 ods. 3, názve oddielu 5, článku 16 ods. 1, článku 16 ods. 2, názve článku 19, článku 19 ods. 1, článku 19 ods. 2, článku 19 ods. 3, názve článku 20, článku 20, článku 21, názve článku 22, článku 22 ods. 1, článku 23, názve článku 24, článku 24 ods. 1, článku 24 ods. 2, článku 25 ods. 1, článku 25 ods. 2, článku 27 ods. 1, článku 27 ods. 2, názve článku 28, článku 28 ods. 1, článku 28 ods. 2, článku 30 ods. 1, článku 33 ods. 3 a článku 35 sa výraz „vyhlásenie o pôvode“ nahrádza výrazom „potvrdenie o pôvode“ v príslušných gramatických tvaroch. |
| --- | --- |

6.

V obsahu a v článku 3 ods. 6, článku 3 ods. 13, článku 11 ods. 5, článku 14 ods. 2, článku 15 ods. 1, článku 15 ods. 3, názve oddielu 5, článku 16 ods. 1, článku 16 ods. 2, názve článku 19, článku 19 ods. 1, článku 19 ods. 2, článku 19 ods. 3, názve článku 20, článku 20, článku 21, názve článku 22, článku 22 ods. 1, článku 23, názve článku 24, článku 24 ods. 1, článku 24 ods. 2, článku 25 ods. 1, článku 25 ods. 2, článku 27 ods. 1, článku 27 ods. 2, názve článku 28, článku 28 ods. 1, článku 28 ods. 2, článku 30 ods. 1, článku 33 ods. 3 a článku 35 sa výraz „vyhlásenie o pôvode“ nahrádza výrazom „potvrdenie o pôvode“ v príslušných gramatických tvaroch.

| 7. | Článok 18 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

7.

Článok 18 sa vypúšťa.

| 8. | Článok 26 sa nahrádza takto:

  „ČLÁNOK 26
  Sumy vyjadrené v eurách

  1.   Na účely uplatňovania ustanovení článku 22 ods. 3 (Výnimky v súvislosti s potvrdením o pôvode) v prípadoch, keď sa výrobky fakturujú v inej mene ako euro, každá príslušná krajina každý rok stanoví sumy v národných menách členských štátov Únie zodpovedajúce sumám vyjadreným v eurách.


  2.   Na zásielku sa uplatnia ustanovenia článku 22 ods. 3 (Výnimky v súvislosti s potvrdením o pôvode) na základe meny, v ktorej je vyhotovená faktúra, podľa sumy stanovenej príslušnou zmluvnou stranou.


  3.   Sumy, ktoré sa majú použiť v ktorejkoľvek danej národnej mene, sa v tejto mene musia rovnať sumám vyjadreným v eurách podľa kurzu platného v prvý pracovný deň októbra. Tieto sumy sa oznamujú Európskej komisii do 15. októbra a uplatňujú sa od 1. januára nasledujúceho roka. Európska komisia oznamuje príslušné sumy všetkým príslušným krajinám.


  4.   Členský štát Únie môže sumu, ktorá je výsledkom prepočtu sumy vyjadrenej v eurách na jeho národnú menu, zaokrúhliť nahor alebo nadol. Zaokrúhlená suma sa nesmie odlišovať od sumy, ktorá je výsledkom prepočtu, o viac ako päť percent. Členský štát Únie si môže zachovať nezmenený ekvivalent sumy vo svojej národnej mene k sume vyjadrenej v eurách, ak v čase ročnej úpravy stanovenej v odseku 3 vedie prepočet sumy na ekvivalent v národnej mene pred zaokrúhlením k zvýšeniu o menej ako 15 %. Ekvivalent v národnej mene sa nemusí zmeniť ani v prípade, že prepočet by viedol k zníženiu hodnoty ekvivalentu.


  5.   Na žiadosť Únie alebo Singapuru zmluvné strany preskúmajú sumy vyjadrené v eurách vo Výbore pre clá zriadenom podľa článku 16.2 (Osobitné výbory). Výbor pre clá pri tomto preskúmaní zváži vhodnosť zachovania vplyvu príslušných limitov v reálnom vyjadrení. Na tieto účely môžu zmluvné strany rozhodnutím Výboru pre clá uvedené sumy vyjadrené v eurách zmeniť.“ |
| --- | --- |

8.

Článok 26 sa nahrádza takto:

„ČLÁNOK 26

Sumy vyjadrené v eurách

1.   Na účely uplatňovania ustanovení článku 22 ods. 3 (Výnimky v súvislosti s potvrdením o pôvode) v prípadoch, keď sa výrobky fakturujú v inej mene ako euro, každá príslušná krajina každý rok stanoví sumy v národných menách členských štátov Únie zodpovedajúce sumám vyjadreným v eurách.

2.   Na zásielku sa uplatnia ustanovenia článku 22 ods. 3 (Výnimky v súvislosti s potvrdením o pôvode) na základe meny, v ktorej je vyhotovená faktúra, podľa sumy stanovenej príslušnou zmluvnou stranou.

3.   Sumy, ktoré sa majú použiť v ktorejkoľvek danej národnej mene, sa v tejto mene musia rovnať sumám vyjadreným v eurách podľa kurzu platného v prvý pracovný deň októbra. Tieto sumy sa oznamujú Európskej komisii do 15. októbra a uplatňujú sa od 1. januára nasledujúceho roka. Európska komisia oznamuje príslušné sumy všetkým príslušným krajinám.

4.   Členský štát Únie môže sumu, ktorá je výsledkom prepočtu sumy vyjadrenej v eurách na jeho národnú menu, zaokrúhliť nahor alebo nadol. Zaokrúhlená suma sa nesmie odlišovať od sumy, ktorá je výsledkom prepočtu, o viac ako päť percent. Členský štát Únie si môže zachovať nezmenený ekvivalent sumy vo svojej národnej mene k sume vyjadrenej v eurách, ak v čase ročnej úpravy stanovenej v odseku 3 vedie prepočet sumy na ekvivalent v národnej mene pred zaokrúhlením k zvýšeniu o menej ako 15 %. Ekvivalent v národnej mene sa nemusí zmeniť ani v prípade, že prepočet by viedol k zníženiu hodnoty ekvivalentu.

5.   Na žiadosť Únie alebo Singapuru zmluvné strany preskúmajú sumy vyjadrené v eurách vo Výbore pre clá zriadenom podľa článku 16.2 (Osobitné výbory). Výbor pre clá pri tomto preskúmaní zváži vhodnosť zachovania vplyvu príslušných limitov v reálnom vyjadrení. Na tieto účely môžu zmluvné strany rozhodnutím Výboru pre clá uvedené sumy vyjadrené v eurách zmeniť.“

| 9. | Príloha B sa mení v súlade s prílohou 1 k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

9.

Príloha B sa mení v súlade s prílohou 1 k tomuto rozhodnutiu.

| 10. | Príloha B(a) sa mení v súlade s prílohou 2 k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

10.

Príloha B(a) sa mení v súlade s prílohou 2 k tomuto rozhodnutiu.

| 11. | Príloha D sa mení v súlade s prílohou 3 k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

11.

Príloha D sa mení v súlade s prílohou 3 k tomuto rozhodnutiu.

| 12. | Príloha E sa mení v súlade s prílohou 4 k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

12.

Príloha E sa mení v súlade s prílohou 4 k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť [1. januára 2023].

V ...

Za Výbor pre clá EÚ – Singapur

V mene Európskej únie

V mene Singapurskej republiky

---

PRÍLOHA 1

Príloha B k protokolu 1 sa mení takto:

| 1. | V riadku týkajúcom sa položky HS „0305“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Ryby sušené, solené alebo v slanom náleve; údené ryby, tiež varené pred údením alebo počas údenia“ |
| --- | --- |

1.

V riadku týkajúcom sa položky HS „0305“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Ryby sušené, solené alebo v slanom náleve; údené ryby, tiež varené pred údením alebo počas údenia“

| 2. | V riadku týkajúcom sa položky HS „ex 0306“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Kôrovce, tiež s pancierom, sušené, solené alebo v slanom náleve; údené kôrovce, tiež s pancierom, tiež varené pred údením alebo počas údenia; kôrovce, s pancierom, varené vo vode alebo v pare, tiež chladené, mrazené, sušené, solené alebo v slanom náleve“ |
| --- | --- |

2.

V riadku týkajúcom sa položky HS „ex 0306“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Kôrovce, tiež s pancierom, sušené, solené alebo v slanom náleve; údené kôrovce, tiež s pancierom, tiež varené pred údením alebo počas údenia; kôrovce, s pancierom, varené vo vode alebo v pare, tiež chladené, mrazené, sušené, solené alebo v slanom náleve“

| 3. | V riadku týkajúcom sa položky HS „ex 0307“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Mäkkýše, tiež s lastúrami alebo ulitami, sušené, solené alebo v slanom náleve; údené mäkkýše, tiež s lastúrami alebo ulitami, tiež varené pred údením alebo počas údenia“ |
| --- | --- |

3.

V riadku týkajúcom sa položky HS „ex 0307“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Mäkkýše, tiež s lastúrami alebo ulitami, sušené, solené alebo v slanom náleve; údené mäkkýše, tiež s lastúrami alebo ulitami, tiež varené pred údením alebo počas údenia“

| 4. | Medzi riadok týkajúci sa položky HS „ex 0307“ a riadok týkajúci sa položky HS „Kapitola 4“ sa vkladajú tieto dva nové riadky:







  „ex 0308 | Vodné bezstavovce iné ako kôrovce a mäkkýše, sušené, solené alebo v slanom náleve; údené vodné bezstavovce iné ako kôrovce a mäkkýše, tiež varené pred údením alebo počas údenia | Výroba, pri ktorej sú všetky použité materiály kapitoly 3 úplne získané |
| --- | --- | --- | --- |
| 0309 | Múčky, prášky a pelety z rýb, kôrovcov, mäkkýšov a ostatných vodných bezstavovcov, vhodné na ľudskú konzumáciu | Výroba, pri ktorej sú všetky použité materiály kapitoly 3 úplne získané“ |

4.

Medzi riadok týkajúci sa položky HS „ex 0307“ a riadok týkajúci sa položky HS „Kapitola 4“ sa vkladajú tieto dva nové riadky:

„ex 0308

Vodné bezstavovce iné ako kôrovce a mäkkýše, sušené, solené alebo v slanom náleve; údené vodné bezstavovce iné ako kôrovce a mäkkýše, tiež varené pred údením alebo počas údenia

Výroba, pri ktorej sú všetky použité materiály kapitoly 3 úplne získané

0309

Múčky, prášky a pelety z rýb, kôrovcov, mäkkýšov a ostatných vodných bezstavovcov, vhodné na ľudskú konzumáciu

Výroba, pri ktorej sú všetky použité materiály kapitoly 3 úplne získané“

| 5. | V riadku týkajúcom sa položky HS „ex kapitola 15“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Živočíšne, rastlinné alebo mikrobiálne tuky a oleje a produkty ich štiepenia; upravené jedlé tuky; živočíšne alebo rastlinné vosky; okrem:“ |
| --- | --- |

5.

V riadku týkajúcom sa položky HS „ex kapitola 15“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Živočíšne, rastlinné alebo mikrobiálne tuky a oleje a produkty ich štiepenia; upravené jedlé tuky; živočíšne alebo rastlinné vosky; okrem:“

| 6. | V riadku týkajúcom sa položky HS „1509 a 1510“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Olivový olej a jeho frakcie, ostatné oleje a ich frakcie, získané výlučne z olív“ |
| --- | --- |

6.

V riadku týkajúcom sa položky HS „1509 a 1510“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Olivový olej a jeho frakcie, ostatné oleje a ich frakcie, získané výlučne z olív“

| 7. | V riadku týkajúcom sa položky HS „1516 a 1517“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Živočíšne, rastlinné alebo mikrobiálne tuky a oleje a ich frakcie, čiastočne alebo úplne hydrogenované, interesterifikované, reesterifikované alebo elaidinizované, tiež rafinované, ale ďalej neupravené;
  Margarín; jedlé zmesi alebo prípravky zo živočíšnych, rastlinných alebo mikrobiálnych tukov alebo olejov alebo frakcií rôznych tukov alebo olejov tejto kapitoly, iné ako jedlé tuky a oleje alebo ich frakcie položky 15.16“ |
| --- | --- |

7.

V riadku týkajúcom sa položky HS „1516 a 1517“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Živočíšne, rastlinné alebo mikrobiálne tuky a oleje a ich frakcie, čiastočne alebo úplne hydrogenované, interesterifikované, reesterifikované alebo elaidinizované, tiež rafinované, ale ďalej neupravené;

Margarín; jedlé zmesi alebo prípravky zo živočíšnych, rastlinných alebo mikrobiálnych tukov alebo olejov alebo frakcií rôznych tukov alebo olejov tejto kapitoly, iné ako jedlé tuky a oleje alebo ich frakcie položky 15.16“

| 8. | V riadku týkajúcom sa položky HS „Kapitola 16“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Prípravky z mäsa, rýb, kôrovcov, mäkkýšov alebo ostatných vodných bezstavovcov, alebo hmyzu“ |
| --- | --- |

8.

V riadku týkajúcom sa položky HS „Kapitola 16“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Prípravky z mäsa, rýb, kôrovcov, mäkkýšov alebo ostatných vodných bezstavovcov, alebo hmyzu“

| 9. | V riadku týkajúcom sa položky HS „ex kapitola 24“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Tabak a vyrobené náhradky tabaku; produkty, tiež obsahujúce nikotín, určené na inhaláciu bez horenia; ostatné výrobky obsahujúce nikotín určené na príjem nikotínu ľudským telom; okrem;“ |
| --- | --- |

9.

V riadku týkajúcom sa položky HS „ex kapitola 24“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Tabak a vyrobené náhradky tabaku; produkty, tiež obsahujúce nikotín, určené na inhaláciu bez horenia; ostatné výrobky obsahujúce nikotín určené na príjem nikotínu ľudským telom; okrem;“

| 10. | Medzi riadok týkajúci sa položky HS „ex 2402“ a riadok týkajúci sa položky HS „ex kapitola 25“ sa vkladajú tieto štyri nové riadky:







  „2404 12 | Výrobky určené na inhaláciu bez horenia, neobsahujúce tabak ani rekonštituovaný tabak a obsahujúce nikotín | Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky, okrem položky daného výrobku. Materiály tej istej položky ako daný výrobok sa však môžu použiť za predpokladu, že ich celková hodnota nepresahuje 20 % ceny výrobku zo závodu
  alebo
  Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 40 % ceny výrobku zo závodu |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2404 19 | Kazety jednorazové a kazety na opakované použitie, naplnené, do elektronických cigariet | Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku. Materiály tej istej položky ako daný výrobok sa však môžu použiť za predpokladu, že ich celková hodnota nepresahuje 20 % ceny výrobku zo závodu
  alebo
  Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 40 % ceny výrobku zo závodu |
| 2404 91 | Iné výrobky ako výrobky určené na inhaláciu bez horenia, na orálne použitie | Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky, okrem položky daného výrobku, pri ktorej:






  — | individuálna hmotnosť cukru a použitých materiálov kapitoly 4 nepresahuje 20 % hmotnosti konečného výrobku a |

10.

Medzi riadok týkajúci sa položky HS „ex 2402“ a riadok týkajúci sa položky HS „ex kapitola 25“ sa vkladajú tieto štyri nové riadky:

„2404 12

Výrobky určené na inhaláciu bez horenia, neobsahujúce tabak ani rekonštituovaný tabak a obsahujúce nikotín

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky, okrem položky daného výrobku. Materiály tej istej položky ako daný výrobok sa však môžu použiť za predpokladu, že ich celková hodnota nepresahuje 20 % ceny výrobku zo závodu

alebo

Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 40 % ceny výrobku zo závodu

ex 2404 19

Kazety jednorazové a kazety na opakované použitie, naplnené, do elektronických cigariet

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku. Materiály tej istej položky ako daný výrobok sa však môžu použiť za predpokladu, že ich celková hodnota nepresahuje 20 % ceny výrobku zo závodu

alebo

Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 40 % ceny výrobku zo závodu

2404 91

Iné výrobky ako výrobky určené na inhaláciu bez horenia, na orálne použitie

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky, okrem položky daného výrobku, pri ktorej:

—

individuálna hmotnosť cukru a použitých materiálov kapitoly 4 nepresahuje 20 % hmotnosti konečného výrobku a

| — | celková kombinovaná hmotnosť cukru a použitých materiálov kapitoly 4 nepresahuje 40 % hmotnosti konečného výrobku |
| --- | --- |

—

celková kombinovaná hmotnosť cukru a použitých materiálov kapitoly 4 nepresahuje 40 % hmotnosti konečného výrobku

2404 92 ,

2404 99

Iné výrobky ako výrobky určené na inhaláciu bez horenia, na transdermálne použitie a na iné ako orálne použitie

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku. Materiály tej istej položky ako daný výrobok sa však môžu použiť za predpokladu, že ich celková hodnota nepresahuje 20 % ceny výrobku zo závodu

alebo

Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 40 % ceny výrobku zo závodu“

| 11. | Medzi riadok týkajúci sa položky HS „ex kapitola 38“ a riadok týkajúci sa položky HS „3823“ sa vkladajú tieto dva nové riadky:







  „ex 3816 | Dolomitové ubíjacie zmesi | Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku
  alebo
  Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 40 % ceny výrobku zo závodu |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 3822 | Testovacie súpravy na diagnostikovanie malárie
  Imunologické výrobky nezmiešané, ktoré nie sú v odmeraných dávkach alebo vo formách alebo baleniach na predaj v malom
  Imunologické výrobky zmiešané, ktoré nie sú v odmeraných dávkach alebo vo formách alebo baleniach na predaj v malom
  Imunologické výrobky, ktoré sú v odmeraných dávkach alebo vo formách alebo baleniach na predaj v malom
  Reagencie na zisťovanie krvných skupín alebo krvných faktorov | Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky“ |

11.

Medzi riadok týkajúci sa položky HS „ex kapitola 38“ a riadok týkajúci sa položky HS „3823“ sa vkladajú tieto dva nové riadky:

„ex 3816

Dolomitové ubíjacie zmesi

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku

alebo

Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 40 % ceny výrobku zo závodu

ex 3822

Testovacie súpravy na diagnostikovanie malárie

Imunologické výrobky nezmiešané, ktoré nie sú v odmeraných dávkach alebo vo formách alebo baleniach na predaj v malom

Imunologické výrobky zmiešané, ktoré nie sú v odmeraných dávkach alebo vo formách alebo baleniach na predaj v malom

Imunologické výrobky, ktoré sú v odmeraných dávkach alebo vo formách alebo baleniach na predaj v malom

Reagencie na zisťovanie krvných skupín alebo krvných faktorov

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky“

| 12. | V prvom riadku týkajúcom sa položky HS „6306“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Nepremokavé plachty, ochranné a tieniace plachty; stany (vrátane dočasných prístreškov a podobných výrobkov); plachty na lode a člny, plachty na dosky na plachtenie na vode alebo na súši; kempingový tovar“ |
| --- | --- |

12.

V prvom riadku týkajúcom sa položky HS „6306“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Nepremokavé plachty, ochranné a tieniace plachty; stany (vrátane dočasných prístreškov a podobných výrobkov); plachty na lode a člny, plachty na dosky na plachtenie na vode alebo na súši; kempingový tovar“

| 13. | V riadku týkajúcom sa položky HS „8522“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Časti, súčasti a príslušenstvo vhodné na použitie výlučne alebo hlavne s prístrojmi položiek 8519 alebo 8521
  “ |
| --- | --- |

13.

V riadku týkajúcom sa položky HS „8522“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Časti, súčasti a príslušenstvo vhodné na použitie výlučne alebo hlavne s prístrojmi položiek 8519 alebo 8521
  “

| 14. | V riadku týkajúcom sa položky HS „8529“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Časti a súčasti vhodné výlučne alebo hlavne na prístroje položiek 8524 až 8528
  “ |
| --- | --- |

14.

V riadku týkajúcom sa položky HS „8529“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Časti a súčasti vhodné výlučne alebo hlavne na prístroje položiek 8524 až 8528
  “

| 15. | V riadku týkajúcom sa položky HS „8548“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Elektrické časti a súčasti strojov alebo prístrojov, v tejto kapitole inde nešpecifikované ani nezahrnuté“ |
| --- | --- |

15.

V riadku týkajúcom sa položky HS „8548“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Elektrické časti a súčasti strojov alebo prístrojov, v tejto kapitole inde nešpecifikované ani nezahrnuté“

| 16. | Medzi riadok týkajúci sa položky HS „8548“ a riadok týkajúci sa položky HS „ex kapitola 86“ sa vkladá tento nový riadok:







  „8549 | Elektrický a elektronický odpad a zvyšky: | Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku
  alebo
  Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 50 % ceny výrobku zo závodu“ |
| --- | --- | --- | --- |

16.

Medzi riadok týkajúci sa položky HS „8548“ a riadok týkajúci sa položky HS „ex kapitola 86“ sa vkladá tento nový riadok:

„8549

Elektrický a elektronický odpad a zvyšky:

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku

alebo

Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 50 % ceny výrobku zo závodu“

| 17. | V riadku týkajúcom sa položky HS „ex kapitola 86“ sa text v stĺpci „Položka HS“ a text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádzajú takto:

  „Kapitola 86“ a „Železničné alebo električkové lokomotívy, koľajové vozidlá a ich časti a súčasti; zvrškový upevňovací materiál železničných alebo električkových tratí a jeho časti a súčasti; mechanické (vrátane elektromechanických) dopravné signalizačné zariadenia všetkých druhov“ |
| --- | --- |

17.

V riadku týkajúcom sa položky HS „ex kapitola 86“ sa text v stĺpci „Položka HS“ a text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádzajú takto:

„Kapitola 86“ a „Železničné alebo električkové lokomotívy, koľajové vozidlá a ich časti a súčasti; zvrškový upevňovací materiál železničných alebo električkových tratí a jeho časti a súčasti; mechanické (vrátane elektromechanických) dopravné signalizačné zariadenia všetkých druhov“

| 18. | Medzi riadok týkajúci sa položky HS „ex 8804“ a riadok týkajúci sa položky HS „kapitola 89“ sa vkladá tento nový riadok:







  „ex 8806 | Bezpilotné lietadlá
  Televízne kamery, digitálne fotoaparáty a kamkordéry | Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku a položky 8529
  alebo
  Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 50 % ceny výrobku zo závodu“ |
| --- | --- | --- | --- |

18.

Medzi riadok týkajúci sa položky HS „ex 8804“ a riadok týkajúci sa položky HS „kapitola 89“ sa vkladá tento nový riadok:

„ex 8806

Bezpilotné lietadlá

Televízne kamery, digitálne fotoaparáty a kamkordéry

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku a položky 8529

alebo

Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 50 % ceny výrobku zo závodu“

| 19. | V riadku týkajúcom sa položky HS „9013“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Lasery, iné ako laserové diódy; ostatné optické prístroje a nástroje, v tejto kapitole inde nešpecifikované ani nezahrnuté“ |
| --- | --- |

19.

V riadku týkajúcom sa položky HS „9013“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Lasery, iné ako laserové diódy; ostatné optické prístroje a nástroje, v tejto kapitole inde nešpecifikované ani nezahrnuté“

| 20. | Medzi riadok týkajúci sa položky HS „9016“ a riadok týkajúci sa položky HS „9025“ sa vkladá tento nový riadok:







  „ex 9021 | Materiály pre ortopedické pomôcky alebo pomôcky na liečenie zlomenín a pre zubnolekárske príslušenstvo:






  — | Klince, cvočky, pripináčiky, spony vlnité aj skosené, svorky, sponky (okrem výrobkov položky 8305 ) a podobné výrobky, zo železa alebo ocele, tiež s hlavičkou z ostatného materiálu, okrem výrobkov s hlavičkami z medi |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Medzi riadok týkajúci sa položky HS „9016“ a riadok týkajúci sa položky HS „9025“ sa vkladá tento nový riadok:

„ex 9021

Materiály pre ortopedické pomôcky alebo pomôcky na liečenie zlomenín a pre zubnolekárske príslušenstvo:

—

Klince, cvočky, pripináčiky, spony vlnité aj skosené, svorky, sponky (okrem výrobkov položky 8305 ) a podobné výrobky, zo železa alebo ocele, tiež s hlavičkou z ostatného materiálu, okrem výrobkov s hlavičkami z medi

| — | Výrobky so závitmi a výrobky bez závitov zo železa alebo z ocele, okrem vrtúľ do podvalov, skrutiek do dreva, hákov so závitom a krúžkov so závitom, pružných podložiek a ostatných poistných podložiek, nitov |
| --- | --- |

—

Výrobky so závitmi a výrobky bez závitov zo železa alebo z ocele, okrem vrtúľ do podvalov, skrutiek do dreva, hákov so závitom a krúžkov so závitom, pružných podložiek a ostatných poistných podložiek, nitov

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku

alebo

Výroba, pri ktorej hodnota všetkých použitých materiálov nepresahuje 50 % ceny výrobku zo závodu

| — | Titán a výrobky z neho, vrátane odpadu a šrotu |
| --- | --- |

—

Titán a výrobky z neho, vrátane odpadu a šrotu

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky“

| 21. | V riadku týkajúcom sa položky HS „Kapitola 94“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Nábytok; posteľoviny, matrace, matracové podložky, vankúše a podobné vypchaté potreby; svietidlá a príslušenstvo svietidiel inde nešpecifikované ani nezahrnuté; svetelné reklamy, svetelné znaky a značky, svetelné oznamovacie tabule a podobné výrobky; montované stavby“. |
| --- | --- |

21.

V riadku týkajúcom sa položky HS „Kapitola 94“ sa text v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Nábytok; posteľoviny, matrace, matracové podložky, vankúše a podobné vypchaté potreby; svietidlá a príslušenstvo svietidiel inde nešpecifikované ani nezahrnuté; svetelné reklamy, svetelné znaky a značky, svetelné oznamovacie tabule a podobné výrobky; montované stavby“.

---

PRÍLOHA 2

Príloha B (a) k protokolu 1 sa mení takto:

| 1. | Odsek 3 spoločných ustanovení sa vypúšťa. |
| --- | --- |

1.

Odsek 3 spoločných ustanovení sa vypúšťa.

| 2. | Odsek 4 spoločných ustanovení sa prečísluje na odsek 3. |
| --- | --- |

2.

Odsek 4 spoločných ustanovení sa prečísluje na odsek 3.

| 3. | Odsek 5 spoločných ustanovení sa prečísluje na odsek 4. |
| --- | --- |

3.

Odsek 5 spoločných ustanovení sa prečísluje na odsek 4.

| 4. | V riadku týkajúcom sa položky HS

  „
  ex 1602 32


  ex 1602 41


  ex 1602 49


  ex 1602 50
  “

  sa text „Bravčový, kurací a hovädzí luncheon meat v konzerve (午餐肉)“ v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Luncheon meat alebo sekaná z bravčového mäsa v konzerve (s obsahom viac ako 40 hmotnostných % bravčového mäsa alebo mäsových drobov), luncheon meat alebo sekaná z kuracieho mäsa v konzerve (s obsahom viac ako 20 hmotnostných % kuracieho mäsa alebo mäsových drobov), luncheon meat alebo sekaná z hovädzieho mäsa v konzerve (s obsahom viac ako 20 hmotnostných % hovädzieho mäsa alebo mäsových drobov)“ |
| --- | --- |

4.

V riadku týkajúcom sa položky HS

„
  ex 1602 32

ex 1602 41

ex 1602 49

ex 1602 50
  “

sa text „Bravčový, kurací a hovädzí luncheon meat v konzerve (午餐肉)“ v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Luncheon meat alebo sekaná z bravčového mäsa v konzerve (s obsahom viac ako 40 hmotnostných % bravčového mäsa alebo mäsových drobov), luncheon meat alebo sekaná z kuracieho mäsa v konzerve (s obsahom viac ako 20 hmotnostných % kuracieho mäsa alebo mäsových drobov), luncheon meat alebo sekaná z hovädzieho mäsa v konzerve (s obsahom viac ako 20 hmotnostných % hovädzieho mäsa alebo mäsových drobov)“

| 5. | V riadku týkajúcom sa položky HS „ex 1604 20“ sa text „Rybacie guľky s karí z rybacieho mäsa, karí, pšeničného škrobu, soli, cukru a zmesi chuťových prísad“ v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

  „Rybacie guľky a rybie koláče vyrobené z rybacieho mäsa okrem tuniaka a makrely, zo škrobu, soli, cukru a zmesi chuťových prísad“ |
| --- | --- |

5.

V riadku týkajúcom sa položky HS „ex 1604 20“ sa text „Rybacie guľky s karí z rybacieho mäsa, karí, pšeničného škrobu, soli, cukru a zmesi chuťových prísad“ v stĺpci „Opis výrobku“ nahrádza takto:

„Rybacie guľky a rybie koláče vyrobené z rybacieho mäsa okrem tuniaka a makrely, zo škrobu, soli, cukru a zmesi chuťových prísad“

| 6. | Riadok týkajúci sa položky HS

  „
  ex 1605 10


  ex 1605 90


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 30
  “

  sa nahrádza takto:







  „ex 1605 10 | Krabie guľky vyrobené zo pšeničného škrobu, soli, cukru, zmesi chuťových prísad, krabieho mäsa a plnky | Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 1605 54 | Sépiové guľky vyrobené z rybacieho mäsa s plnkou zo sépií, škrobu, soli, cukru a zmesi chuťových prísad | |
| ex 1605 21 | Garnátové taštičky (Har gow) vyrobené z garnátov, pšeničného škrobu, tapioky, vody, cibule šalotky, zázvoru, cukru a soli | |
| ex 1605 29 | Taštičky Shaomai vyrobené predovšetkým z garnátov, kuraciny, kukuričného škrobu, rastlinného oleja, čierneho korenia, sezamového oleja a vody | |
| ex 1902 20 | Smažené garnátové taštičky (wonton) vyrobené z garnátov, soli, oleja, cukru, zázvoru, čierneho korenia, vajec, octu a sójovej omáčky | |
| ex 1605 54 | Guľky s príchuťou homárov: sépiové mäso, rybacie mäso a krabie mäso“ | |

6.

Riadok týkajúci sa položky HS

„
  ex 1605 10

ex 1605 90

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 30
  “

sa nahrádza takto:

„ex 1605 10

Krabie guľky vyrobené zo pšeničného škrobu, soli, cukru, zmesi chuťových prísad, krabieho mäsa a plnky

Výroba z materiálov ktorejkoľvek položky okrem položky daného výrobku

ex 1605 54

Sépiové guľky vyrobené z rybacieho mäsa s plnkou zo sépií, škrobu, soli, cukru a zmesi chuťových prísad

ex 1605 21

Garnátové taštičky (Har gow) vyrobené z garnátov, pšeničného škrobu, tapioky, vody, cibule šalotky, zázvoru, cukru a soli

ex 1605 29

Taštičky Shaomai vyrobené predovšetkým z garnátov, kuraciny, kukuričného škrobu, rastlinného oleja, čierneho korenia, sezamového oleja a vody

ex 1902 20

Smažené garnátové taštičky (wonton) vyrobené z garnátov, soli, oleja, cukru, zázvoru, čierneho korenia, vajec, octu a sójovej omáčky

ex 1605 54

Guľky s príchuťou homárov: sépiové mäso, rybacie mäso a krabie mäso“

---

PRÍLOHA 3

Príloha D k protokolu 1 sa mení takto:

| 1. | V riadku pre kód HS „2909“ sa text v stĺpci „Opis“ nahrádza takto:

  „Étery, éteralkoholy, éterfenoly, éteralkoholfenoly, alkoholperoxidy, éterperoxidy, acetálne a hemiacetálne peroxidy, ketoperoxidy (tiež chemicky definované), a ich halogén-, sulfo-, nitro- alebo nitrózoderiváty“ |
| --- | --- |

1.

V riadku pre kód HS „2909“ sa text v stĺpci „Opis“ nahrádza takto:

„Étery, éteralkoholy, éterfenoly, éteralkoholfenoly, alkoholperoxidy, éterperoxidy, acetálne a hemiacetálne peroxidy, ketoperoxidy (tiež chemicky definované), a ich halogén-, sulfo-, nitro- alebo nitrózoderiváty“

| 2. | V riadku pre kód HS „9013“ sa text v stĺpci „Opis“ nahrádza takto:

  „Lasery, iné ako laserové diódy; ostatné optické prístroje a nástroje, v tejto kapitole inde nešpecifikované ani nezahrnuté“. |
| --- | --- |

2.

V riadku pre kód HS „9013“ sa text v stĺpci „Opis“ nahrádza takto:

„Lasery, iné ako laserové diódy; ostatné optické prístroje a nástroje, v tejto kapitole inde nešpecifikované ani nezahrnuté“.

---

PRÍLOHA 4

Príloha E k protokolu 1 sa mení takto:

| 1. | V názve prílohy E sa výraz „vyhlásenia o pôvode“ nahrádza výrazom „potvrdenia o pôvode“ |
| --- | --- |

1.

V názve prílohy E sa výraz „vyhlásenia o pôvode“ nahrádza výrazom „potvrdenia o pôvode“

| 2. | Prvý odsek prílohy E sa nahrádza takto:

  „Potvrdenie o pôvode, ktorého znenie je uvedené ďalej, musí byť vyhotovené v súlade s poznámkami pod čiarou. Poznámky pod čiarou však nie je potrebné znovu uvádzať.“ |
| --- | --- |

2.

Prvý odsek prílohy E sa nahrádza takto:

„Potvrdenie o pôvode, ktorého znenie je uvedené ďalej, musí byť vyhotovené v súlade s poznámkami pod čiarou. Poznámky pod čiarou však nie je potrebné znovu uvádzať.“

| 3. | Poznámka pod čiarou č. 1 sa nahrádza takto:

  „Uveďte referenčné číslo, ktoré slúži na identifikáciu vývozcu. V prípade vývozcu z Únie bude týmto číslom číslo pridelené v súlade so zákonmi a s inými právnymi predpismi Únie. V prípade Singapuru bude týmto číslom číslo pridelené v súlade so zákonmi a s inými právnymi predpismi Singapuru. Ak vývozcovi nebolo pridelené žiadne číslo, toto pole sa môže ponechať prázdne“ |
| --- | --- |

3.

Poznámka pod čiarou č. 1 sa nahrádza takto:

„Uveďte referenčné číslo, ktoré slúži na identifikáciu vývozcu. V prípade vývozcu z Únie bude týmto číslom číslo pridelené v súlade so zákonmi a s inými právnymi predpismi Únie. V prípade Singapuru bude týmto číslom číslo pridelené v súlade so zákonmi a s inými právnymi predpismi Singapuru. Ak vývozcovi nebolo pridelené žiadne číslo, toto pole sa môže ponechať prázdne“

| 4. | Posledná veta pred poznámkami pod čiarou sa nahrádza takto:

  „(Názov vývozcu)“ |
| --- | --- |

4.

Posledná veta pred poznámkami pod čiarou sa nahrádza takto:

„(Názov vývozcu)“

| 5. | Poznámka pod čiarou č. 4 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

5.

Poznámka pod čiarou č. 4 sa vypúšťa.

---

SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE O PRECHODNÝCH OPATRENIACH PO DÁTUME NADOBUDNUTIA ÚČINNOSTI ROZHODNUTIA

Odchylne od článku 17 (Podmienky vyhotovenia potvrdenia o pôvode) protokolu 1 k dohode zmeneného týmto rozhodnutím Singapur naďalej uplatňuje preferenčné sadzobné zaobchádzanie podľa tejto dohody na tovar s pôvodom v Únii a vyvážaný z Únie na základe predloženia vyhlásenia o pôvode vyhotoveného v súlade s článkom 17 (Podmienky vyhotovenia vyhlásenia o pôvode) a článkom 18 (Schválený vývozca) protokolu 1 k dohode, ktorý bol v platnosti pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia. Toto prechodné opatrenie sa uplatňuje počas obdobia troch mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.

---

| 16.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 322/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 322/107

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2022/2470

zo 14. decembra 2022,

ktorým sa stanovujú opatrenia potrebné na technický vývoj a vykonávanie centralizovaného systému na identifikáciu členských štátov, ktoré majú informácie o odsúdeniach štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti (ECRIS-TCN)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/816 zo 17. apríla 2019, ktorým sa zriaďuje centralizovaný systém na identifikáciu členských štátov, ktoré majú informácie o odsúdeniach štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti (ECRIS-TCN), s cieľom doplniť Európsky informačný systém registrov trestov, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1726 (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 1 písm. a), b), c), e) až i), k) a l),

keďže:

| (1) | Nariadením (EÚ) 2019/816 sa zriadil centralizovaný systém na identifikáciu členských štátov, ktoré majú informácie o odsúdeniach štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti (ECRIS-TCN), pričom ide o systém, prostredníctvom ktorého môže ústredný orgán členského štátu alebo iný príslušný orgán rýchlo a efektívne zistiť, ktoré členské štáty majú informácie z registrov trestov o štátnom príslušníkovi tretej krajiny. Ústredné orgány potom môžu využiť existujúci rámec ECRIS, aby si od týchto členských štátov vyžiadali informácie z registrov trestov v súlade s rámcovým rozhodnutím 2009/315/SVV (2). Iné príslušné orgány môžu na tento účel využiť svoje príslušné komunikačné kanály. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (EÚ) 2019/816 sa zriadil centralizovaný systém na identifikáciu členských štátov, ktoré majú informácie o odsúdeniach štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti (ECRIS-TCN), pričom ide o systém, prostredníctvom ktorého môže ústredný orgán členského štátu alebo iný príslušný orgán rýchlo a efektívne zistiť, ktoré členské štáty majú informácie z registrov trestov o štátnom príslušníkovi tretej krajiny. Ústredné orgány potom môžu využiť existujúci rámec ECRIS, aby si od týchto členských štátov vyžiadali informácie z registrov trestov v súlade s rámcovým rozhodnutím 2009/315/SVV (2). Iné príslušné orgány môžu na tento účel využiť svoje príslušné komunikačné kanály.

| (2) | Agentúra Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1726 (3) je zodpovedná za vývoj systému ECRIS-TCN vrátane vypracovávania a uplatňovania technických špecifikácií a testovania, ako aj za prevádzkové riadenie systému. |
| --- | --- |

(2)

Agentúra Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1726 (3) je zodpovedná za vývoj systému ECRIS-TCN vrátane vypracovávania a uplatňovania technických špecifikácií a testovania, ako aj za prevádzkové riadenie systému.

| (3) | Aby mohla agentúra eu-LISA navrhnúť fyzickú architektúru systému ECRIS-TCN, určiť technické špecifikácie systému a vyvinúť systém ECRIS-TCN, mali by sa stanoviť potrebné technické špecifikácie, pokiaľ ide o spracúvanie alfanumerických údajov a údajov o odtlačkoch prstov, kvalitu údajov, vkladanie údajov, prístup do systému ECRIS-TCN a vyhľadávanie v tomto systéme, uchovávanie logov a prístup k logom, zostavovanie štatistík, ako aj požiadavky na výkonnosť a dostupnosť systému ECRIS-TCN. Po dokončení testov uvedených v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2019/816 by mala agentúra eu-LISA vypracovať podrobné technické špecifikácie. |
| --- | --- |

(3)

Aby mohla agentúra eu-LISA navrhnúť fyzickú architektúru systému ECRIS-TCN, určiť technické špecifikácie systému a vyvinúť systém ECRIS-TCN, mali by sa stanoviť potrebné technické špecifikácie, pokiaľ ide o spracúvanie alfanumerických údajov a údajov o odtlačkoch prstov, kvalitu údajov, vkladanie údajov, prístup do systému ECRIS-TCN a vyhľadávanie v tomto systéme, uchovávanie logov a prístup k logom, zostavovanie štatistík, ako aj požiadavky na výkonnosť a dostupnosť systému ECRIS-TCN. Po dokončení testov uvedených v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2019/816 by mala agentúra eu-LISA vypracovať podrobné technické špecifikácie.

| (4) | Architektúra systému ECRIS-TCN by mala byť zosúladená s európskym rámcom interoperability stanoveným v nariadeniach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/817 (4) a (EÚ) 2019/818 (5). Aby sa verejné služby mohli na európskej úrovni poskytovať interoperabilným spôsobom, softvér aj hardvér systému ECRIS-TCN by mali spĺňať vymedzené normy, ktoré podporujú interoperabilitu údajov, aplikácií a technológií. |
| --- | --- |

(4)

Architektúra systému ECRIS-TCN by mala byť zosúladená s európskym rámcom interoperability stanoveným v nariadeniach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/817 (4) a (EÚ) 2019/818 (5). Aby sa verejné služby mohli na európskej úrovni poskytovať interoperabilným spôsobom, softvér aj hardvér systému ECRIS-TCN by mali spĺňať vymedzené normy, ktoré podporujú interoperabilitu údajov, aplikácií a technológií.

| (5) | Pokiaľ ide o zavádzanie interoperability medzi systémom ECRIS-TCN na jednej strane a vízovým informačným systémom (VIS) a Európskym systémom pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) na strane druhej, potrebné následné zmeny boli prijaté v nariadeniach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1133 (6) a (EÚ) 2021/1151 (7). |
| --- | --- |

(5)

Pokiaľ ide o zavádzanie interoperability medzi systémom ECRIS-TCN na jednej strane a vízovým informačným systémom (VIS) a Európskym systémom pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) na strane druhej, potrebné následné zmeny boli prijaté v nariadeniach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1133 (6) a (EÚ) 2021/1151 (7).

| (6) | V snahe podporiť cieľ VIS a ETIAS, ktorý spočíva v prispievaní k vysokej úrovni bezpečnosti zaistením dôkladného posúdenia bezpečnostných rizík, ktoré predstavujú žiadatelia prekračujúci vonkajšie hranice Únie, by oba systémy, VIS aj ETIAS, mali byť schopné overiť, či existuje nejaká korelácia medzi údajmi v súboroch žiadostí VIS a ETIAS a údajmi uchovávanými v systéme ECRIS-TCN, pokiaľ ide o to, ktoré členské štáty majú informácie o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí boli za posledných 25 rokov odsúdení za trestný čin terorizmu alebo ktorí boli za posledných 15 rokov odsúdení za akýkoľvek iný trestný čin uvedený v prílohe k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 (8), ak sa podľa vnútroštátneho práva tieto trestné činy trestajú odňatím slobody alebo ochranným opatrením spojeným s obmedzením osobnej slobody s hornou hranicou trestnej sadzby v dĺžke najmenej troch rokov. |
| --- | --- |

(6)

V snahe podporiť cieľ VIS a ETIAS, ktorý spočíva v prispievaní k vysokej úrovni bezpečnosti zaistením dôkladného posúdenia bezpečnostných rizík, ktoré predstavujú žiadatelia prekračujúci vonkajšie hranice Únie, by oba systémy, VIS aj ETIAS, mali byť schopné overiť, či existuje nejaká korelácia medzi údajmi v súboroch žiadostí VIS a ETIAS a údajmi uchovávanými v systéme ECRIS-TCN, pokiaľ ide o to, ktoré členské štáty majú informácie o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí boli za posledných 25 rokov odsúdení za trestný čin terorizmu alebo ktorí boli za posledných 15 rokov odsúdení za akýkoľvek iný trestný čin uvedený v prílohe k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 (8), ak sa podľa vnútroštátneho práva tieto trestné činy trestajú odňatím slobody alebo ochranným opatrením spojeným s obmedzením osobnej slobody s hornou hranicou trestnej sadzby v dĺžke najmenej troch rokov.

| (7) | Na tento účel by mal ústredný orgán odsudzujúceho členského štátu pri vytváraní dátového záznamu v systéme ECRIS-TCN doplniť označenie, ktorým sa na účely nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 (9) a (EÚ) 2018/1240 signalizuje, že dotknutý štátny príslušník tretej krajiny bol za posledných 25 rokov odsúdený za trestný čin terorizmu alebo bol za posledných 15 rokov odsúdený za akýkoľvek iný trestný čin uvedený v prílohe k nariadeniu (EÚ) 2018/1240, ak sa podľa vnútroštátneho práva tieto trestné činy trestajú odňatím slobody alebo ochranným opatrením spojeným s obmedzením osobnej slobody s hornou hranicou trestnej sadzby v dĺžke najmenej troch rokov, pričom sa uvedie aj kód odsudzujúceho členského štátu. |
| --- | --- |

(7)

Na tento účel by mal ústredný orgán odsudzujúceho členského štátu pri vytváraní dátového záznamu v systéme ECRIS-TCN doplniť označenie, ktorým sa na účely nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 (9) a (EÚ) 2018/1240 signalizuje, že dotknutý štátny príslušník tretej krajiny bol za posledných 25 rokov odsúdený za trestný čin terorizmu alebo bol za posledných 15 rokov odsúdený za akýkoľvek iný trestný čin uvedený v prílohe k nariadeniu (EÚ) 2018/1240, ak sa podľa vnútroštátneho práva tieto trestné činy trestajú odňatím slobody alebo ochranným opatrením spojeným s obmedzením osobnej slobody s hornou hranicou trestnej sadzby v dĺžke najmenej troch rokov, pričom sa uvedie aj kód odsudzujúceho členského štátu.

| (8) | Európsky vyhľadávací portál zriadený nariadeniami (EÚ) 2019/817 a (EÚ) 2019/818 by mal umožňovať vyhľadávanie v údajoch uchovávaných v systéme ECRIS-TCN. Pokiaľ je to z hľadiska interoperability relevantné, európsky vyhľadávací portál by mal takisto umožňovať vyhľadávanie v údajoch v systéme ECRIS-TCN súbežne s vyhľadávaním v údajoch uchovávaných v iných dotknutých informačných systémoch EÚ. |
| --- | --- |

(8)

Európsky vyhľadávací portál zriadený nariadeniami (EÚ) 2019/817 a (EÚ) 2019/818 by mal umožňovať vyhľadávanie v údajoch uchovávaných v systéme ECRIS-TCN. Pokiaľ je to z hľadiska interoperability relevantné, európsky vyhľadávací portál by mal takisto umožňovať vyhľadávanie v údajoch v systéme ECRIS-TCN súbežne s vyhľadávaním v údajoch uchovávaných v iných dotknutých informačných systémoch EÚ.

| (9) | Spoločná služba porovnávania biometrických údajov zriadená nariadeniami (EÚ) 2019/817 a (EÚ) 2019/818 má slúžiť na uchovávanie vzorov odtlačkov prstov a mala by umožňovať vyhľadávanie v údajoch o odtlačkoch prstov uchovávaných v systéme ECRIS-TCN. |
| --- | --- |

(9)

Spoločná služba porovnávania biometrických údajov zriadená nariadeniami (EÚ) 2019/817 a (EÚ) 2019/818 má slúžiť na uchovávanie vzorov odtlačkov prstov a mala by umožňovať vyhľadávanie v údajoch o odtlačkoch prstov uchovávaných v systéme ECRIS-TCN.

| (10) | Keďže identifikácia na základe odtlačkov prstov nemusí byť vždy možná, systém ECRIS-TCN by mal byť schopný identifikovať osobu len na základe alfanumerických údajov. Hlavný technický problém v súvislosti so štátnymi príslušníkmi tretích krajín spočíva v tom, že nie vždy sú alfanumerické údaje presné. Medzi príklady takýchto nepresností patrí nejednoznačnosť, ktorý z údajov predstavuje meno a ktorý priezvisko, pravopisné a transkripčné odchýlky v menách alebo nepresný dátum narodenia. Preto je dôležité, aby systém ECRIS-TCN dokázal nájsť zhodu alfanumerických údajov aj vtedy, keď nie sú všetky prvky identifikácie identické, t. j. v prípade tzv. nepresného vyhľadávania. Na identifikáciu štátneho príslušníka tretej krajiny by sa mala použiť kombinácia kontrol kvality údajov a nepresných vyhľadávaní alebo akékoľvek iné spôsoby zabezpečované základným vyhľadávačom, ktoré sú vhodné na účely systému. Mali by sa preto zaviesť kontroly počtu záznamov, ktoré sa nájdu ako výsledok vyhľadávania, v súlade s platnými pravidlami ochrany údajov. V opačnom prípade by sa ohrozili práva jednotlivcov, ako aj výkonnosť a dostupnosť systému. |
| --- | --- |

(10)

Keďže identifikácia na základe odtlačkov prstov nemusí byť vždy možná, systém ECRIS-TCN by mal byť schopný identifikovať osobu len na základe alfanumerických údajov. Hlavný technický problém v súvislosti so štátnymi príslušníkmi tretích krajín spočíva v tom, že nie vždy sú alfanumerické údaje presné. Medzi príklady takýchto nepresností patrí nejednoznačnosť, ktorý z údajov predstavuje meno a ktorý priezvisko, pravopisné a transkripčné odchýlky v menách alebo nepresný dátum narodenia. Preto je dôležité, aby systém ECRIS-TCN dokázal nájsť zhodu alfanumerických údajov aj vtedy, keď nie sú všetky prvky identifikácie identické, t. j. v prípade tzv. nepresného vyhľadávania. Na identifikáciu štátneho príslušníka tretej krajiny by sa mala použiť kombinácia kontrol kvality údajov a nepresných vyhľadávaní alebo akékoľvek iné spôsoby zabezpečované základným vyhľadávačom, ktoré sú vhodné na účely systému. Mali by sa preto zaviesť kontroly počtu záznamov, ktoré sa nájdu ako výsledok vyhľadávania, v súlade s platnými pravidlami ochrany údajov. V opačnom prípade by sa ohrozili práva jednotlivcov, ako aj výkonnosť a dostupnosť systému.

| (11) | Vyhľadávač vykonávajúci nepresné vyhľadávanie by mal byť schopný obmedziť počet výsledkov špecifikovaním limitu pre zhody a stanovením maximálnej veľkosti pre zoznam nájdených záznamov. Úroveň, pri ktorej sa má výsledok vyhľadávania považovať za zhodu, ako aj zoznam dátových polí, ktoré možno použiť na nepresné vyhľadávanie, by sa mali stanoviť na základe testov vykonaných počas fázy implementácie. |
| --- | --- |

(11)

Vyhľadávač vykonávajúci nepresné vyhľadávanie by mal byť schopný obmedziť počet výsledkov špecifikovaním limitu pre zhody a stanovením maximálnej veľkosti pre zoznam nájdených záznamov. Úroveň, pri ktorej sa má výsledok vyhľadávania považovať za zhodu, ako aj zoznam dátových polí, ktoré možno použiť na nepresné vyhľadávanie, by sa mali stanoviť na základe testov vykonaných počas fázy implementácie.

| (12) | Každý log systému ECRIS-TCN o operáciách spracúvania údajov by mal zabezpečiť jasný audítorský záznam, t. j. mal by poskytovať dokumentáciu a umožňovať vysledovanie všetkých operácií vykonávaných v systéme ECRIS-TCN. |
| --- | --- |

(12)

Každý log systému ECRIS-TCN o operáciách spracúvania údajov by mal zabezpečiť jasný audítorský záznam, t. j. mal by poskytovať dokumentáciu a umožňovať vysledovanie všetkých operácií vykonávaných v systéme ECRIS-TCN.

| (13) | Štatistiky systému ECRIS-TCN by mali umožniť monitorovanie zaznamenávania, uchovávania a výmeny informácií extrahovaných z registrov trestov prostredníctvom systému ECRIS-TCN a referenčného vykonávania systému ECRIS. Tieto štatistiky by mali pochádzať z týchto zdrojov: centrálne úložisko na účely podávania správ a štatistiky zriadené a implementované agentúrou eu-LISA v súlade s článkom 39 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/818, referenčné vykonávanie systému ECRIS alebo vnútroštátny softvér na vykonávanie systému ECRIS a registre trestov členských štátov, pokiaľ ide o počet odsúdených štátnych príslušníkov tretích krajín a počet ich odsúdení. |
| --- | --- |

(13)

Štatistiky systému ECRIS-TCN by mali umožniť monitorovanie zaznamenávania, uchovávania a výmeny informácií extrahovaných z registrov trestov prostredníctvom systému ECRIS-TCN a referenčného vykonávania systému ECRIS. Tieto štatistiky by mali pochádzať z týchto zdrojov: centrálne úložisko na účely podávania správ a štatistiky zriadené a implementované agentúrou eu-LISA v súlade s článkom 39 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/818, referenčné vykonávanie systému ECRIS alebo vnútroštátny softvér na vykonávanie systému ECRIS a registre trestov členských štátov, pokiaľ ide o počet odsúdených štátnych príslušníkov tretích krajín a počet ich odsúdení.

| (14) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastnilo na prijatí nariadenia (EÚ) 2019/816, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Dánsko preto nie je povinné toto rozhodnutie vykonávať. |
| --- | --- |

(14)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastnilo na prijatí nariadenia (EÚ) 2019/816, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Dánsko preto nie je povinné toto rozhodnutie vykonávať.

| (15) | V súlade s článkami 1 a 2 a článkom 4a ods. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Írsko nezúčastnilo na prijatí nariadenia (EÚ) 2019/816, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Írsko preto nie je povinné toto rozhodnutie vykonávať. |
| --- | --- |

(15)

V súlade s článkami 1 a 2 a článkom 4a ods. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Írsko nezúčastnilo na prijatí nariadenia (EÚ) 2019/816, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Írsko preto nie je povinné toto rozhodnutie vykonávať.

| (16) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky informačný systém registrov trestov, |
| --- | --- |

(16)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky informačný systém registrov trestov,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Vkladanie údajov do systému ECRIS-TCN

Pri vkladaní údajov do systému ECRIS-TCN v súlade s článkom 5 nariadenia (EÚ) 2019/816 ústredný orgán odsudzujúceho členského štátu použije dátový model stanovený v oddiele I prílohy k tomuto rozhodnutiu.

Technické špecifikácie dátových prvkov začlenených do dátového modelu musia byť v súlade s dátovým modelom, ktorý sa používa pri referenčnom vykonávaní systému ECRIS uvedenom v článku 4 ods. 3 uvedeného nariadenia.

Článok 2

Spracúvanie údajov

1.   Ak sú alfanumerické údaje aj údaje o odtlačkoch prstov osoby začlenené do dátového záznamu vytvoreného v systéme ECRIS-TCN v súlade s článkom 5 nariadenia (EÚ) 2019/816, alfanumerické údaje sa prepoja so zodpovedajúcimi údajmi o odtlačkoch prstov.

2.   Algoritmus použitý na komprimovanie snímok odtlačkov prstov sa riadi odporúčaniami Národného inštitútu pre normy a technológie (NIST).

Údaje o odtlačkoch prstov s rozlíšením 500 ppi sa komprimujú za použitia algoritmu WSQ (ISO/IEC 19794-5:2005).

Údaje o odtlačkoch prstov s rozlíšením 1 000 ppi sa komprimujú za použitia normy JPEG 2000 image compression standard (ISO/IEC 15444-1) and coding system.

Cieľový kompresný pomer je 15:1.

3.   Pred tým, ako sa údaje o odtlačkoch prstov uvedené v článku 4 ods. 7 v systéme ECRIS-TCN nahradia alebo aktualizujú, ústredný orgán odsudzujúceho členského štátu musí úspešne overiť totožnosť. Technické špecifikácie pre toto nahradenie alebo aktualizáciu sa stanovia v súlade so zásadami obsiahnutými v návrhu fyzickej architektúry systému ECRIS-TCN uvedenom v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/816.

Článok 3

Kvalita alfanumerických údajov

1.   Keď ústredný orgán odsudzujúceho členského štátu vkladá alfanumerické údaje do systému ECRIS-TCN alebo ich tam pozmeňuje, použije mechanizmus na overovanie kvality údajov, ktorý je integrovaný do referenčného vykonávania systému ECRIS.

2.   Členské štáty, ktoré používajú svoj vnútroštátny softvér na vykonávanie systému ECRIS, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 4 až 7 nariadenia (EÚ) 2019/816, zabezpečia, aby ich vnútroštátny softvér na vykonávanie systému ECRIS umožňoval rovnaké overovanie kvality alfanumerických údajov ako mechanizmus uvedený v odseku 1.

3.   Postup overovania kvality údajov sa uplatňuje na vkladanie alebo pozmeňovanie všetkých alfanumerických údajov a zabezpečuje, aby boli splnené aspoň tieto podmienky:

| a) | všetky povinné polia sú vyplnené alebo majú hodnotu „neznáme“; |
| --- | --- |

a)

všetky povinné polia sú vyplnené alebo majú hodnotu „neznáme“;

| b) | ak meno obsahuje hodnotu „neznáme“, priezvisko nesmie mať hodnotu „neznáme“ a to isté platí aj naopak, s výnimkou prípadov, keď je pre tú istú osobu k dispozícii pseudonym, prezývka – meno alebo prezývka – priezvisko alebo odtlačky prstov; |
| --- | --- |

b)

ak meno obsahuje hodnotu „neznáme“, priezvisko nesmie mať hodnotu „neznáme“ a to isté platí aj naopak, s výnimkou prípadov, keď je pre tú istú osobu k dispozícii pseudonym, prezývka – meno alebo prezývka – priezvisko alebo odtlačky prstov;

| c) | dátový prvok „štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti“ v prichádzajúcej správe odsudzujúceho členského štátu sa overí na základe vopred stanoveného zoznamu krajín, no môže obsahovať jednu z hodnôt „neznáme“ alebo „bez štátnej príslušnosti“. |
| --- | --- |

c)

dátový prvok „štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti“ v prichádzajúcej správe odsudzujúceho členského štátu sa overí na základe vopred stanoveného zoznamu krajín, no môže obsahovať jednu z hodnôt „neznáme“ alebo „bez štátnej príslušnosti“.

4.   Ak rovnaký členský štát už v systéme ECRIS-TCN vytvoril záznam obsahujúci identické alfanumerické údaje, nový dátový záznam sa nevytvorí, a to najmä ak už existuje rovnaký referenčný kód členského štátu od toho istého členského štátu.

Pri porovnávaní identickosti dátových záznamov sa zohľadňujú iba alfanumerické dátové prvky, ktoré sú označené ako relevantné pre takéto porovnanie v dátovom modeli stanovenom v oddiele I prílohy.

Prázdne alfanumerické dátové prvky v ktoromkoľvek z porovnávaných dátových záznamov sa na účely tohto porovnania nezohľadňujú.

5.   Ak záznam obsahuje akékoľvek alfanumerické údaje, ktoré nie sú v súlade s normami stanovenými v odsekoch 3 a 4, systém ECRIS-TCN tento záznam zamietne v celom rozsahu a záznam nie je uchovávaný ani spracúvaný.

Článok 4

Kvalita údajov o odtlačkoch prstov

1.   Keď ústredný orgán odsudzujúceho členského štátu vkladá údaje o odtlačkoch prstov do systému ECRIS-TCN alebo ich tam pozmeňuje, použije mechanizmus na overovanie kvality údajov, ktorý je integrovaný do referenčného vykonávania systému ECRIS alebo ktorý agentúra eu-LISA ponúka ako softvérovú aplikáciu. V súlade s povinnosťami, ktoré agentúre eu-LISA vyplývajú z článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/816, je agentúra eu-LISA zodpovedná aj za vývoj, údržbu a aktualizáciu tohto mechanizmu na overovanie kvality údajov.

2.   V centrálnom systéme ECRIS-TCN sa zriadi, udržiava a aktualizuje rovnaký mechanizmus na overovanie kvality údajov ako mechanizmus uvedený v odseku 1.

3.   Členské štáty, ktoré používajú svoj vnútroštátny softvér na vykonávanie systému ECRIS, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 4 až 7 nariadenia (EÚ) 2019/816, zabezpečia v prípade, že nevyužívajú mechanizmus na overovanie kvality údajov uvedený v odseku 1 tohto článku, aby ich vnútroštátny softvér na vykonávanie systému ECRIS zaručoval dodržiavanie rovnakých noriem a metrík na overovanie kvality údajov o odtlačkoch prstov ako mechanizmus uvedený v odseku 1.

4.   Na účely overovania kvality uvedeného v tomto článku sa musí použiť minimálne verzia 2.0 metriky kvality zobrazenia odtlačkov prstov (Fingerprint Image Quality, NFIQ) stanovenej inštitútom NIST.

5.   Postup overovania kvality údajov sa uplatňuje na všetky údaje o odtlačkoch prstov vložené do systému ECRIS-TCN alebo pozmenené v systéme ECRIS-TCN a zabezpečuje, aby boli splnené aspoň tieto podmienky:

| a) | údaje o odtlačkoch prstov pozostávajú najviac z desiatich jednotlivých odtlačkov prstov: odvaľovaných, plošných alebo oboch typov; |
| --- | --- |

a)

údaje o odtlačkoch prstov pozostávajú najviac z desiatich jednotlivých odtlačkov prstov: odvaľovaných, plošných alebo oboch typov;

| b) | všetky odtlačky prstov sú označené; |
| --- | --- |

b)

všetky odtlačky prstov sú označené;

| c) | údaje o odtlačkoch prstov sú zachytené v podobe živých skenov (live scans) alebo v podobe atramentových odtlačkov na papieri pod podmienkou, že atramentové odtlačky na papieri boli skenované v požadovanom rozlíšení a v rovnakej kvalite; |
| --- | --- |

c)

údaje o odtlačkoch prstov sú zachytené v podobe živých skenov (live scans) alebo v podobe atramentových odtlačkov na papieri pod podmienkou, že atramentové odtlačky na papieri boli skenované v požadovanom rozlíšení a v rovnakej kvalite;

| d) | údaje o odtlačkoch prstov sa poskytnú v jednom súbore obsahujúcom digitálne snímky odtlačkov prstov (súbor NIST) a predložia sa v súlade s normou ANSI/NIST-ITL 1-2011 Update 2015 (alebo novšou verziou); |
| --- | --- |

d)

údaje o odtlačkoch prstov sa poskytnú v jednom súbore obsahujúcom digitálne snímky odtlačkov prstov (súbor NIST) a predložia sa v súlade s normou ANSI/NIST-ITL 1-2011 Update 2015 (alebo novšou verziou);

| e) | súbor NIST umožňuje zahrnutie doplňujúcich informácií, ako sú podmienky registrácie odtlačkov prstov, metóda použitá na získanie snímok jednotlivých odtlačkov prstov a hodnota kvality vypočítaná členskými štátmi počas postupu overovania kvality údajov; |
| --- | --- |

e)

súbor NIST umožňuje zahrnutie doplňujúcich informácií, ako sú podmienky registrácie odtlačkov prstov, metóda použitá na získanie snímok jednotlivých odtlačkov prstov a hodnota kvality vypočítaná členskými štátmi počas postupu overovania kvality údajov;

| f) | údaje o odtlačkoch prstov majú nominálne rozlíšenie buď 500, alebo 1000 ppi (s prijateľnou odchýlkou +/– 10 ppi) s 256 úrovňami šedej; |
| --- | --- |

f)

údaje o odtlačkoch prstov majú nominálne rozlíšenie buď 500, alebo 1000 ppi (s prijateľnou odchýlkou +/– 10 ppi) s 256 úrovňami šedej;

| g) | údaje o odtlačkoch prstov spĺňajú prahové hodnoty kvality, ktoré sa určia po vykonaní príslušných testov uvedených v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2019/816 počas fázy implementácie. |
| --- | --- |

g)

údaje o odtlačkoch prstov spĺňajú prahové hodnoty kvality, ktoré sa určia po vykonaní príslušných testov uvedených v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2019/816 počas fázy implementácie.

6.   Pri vyhľadávaní v systéme ECRIS-TCN na základe údajov o odtlačkoch prstov s cieľom identifikovať členské štáty, ktoré majú informácie z registra trestov o štátnom príslušníkovi tretej krajiny v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) 2019/816, príslušné orgány použijú vždy, keď je to možné, údaje o odtlačkoch prstov, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v odseku 5 písm. d) a f) tohto článku.

7.   Údaje o odtlačkoch prstov, s výnimkou údajov o odtlačkoch prstov uvedených v odseku 8, vložené do systému ECRIS-TCN alebo pozmenené v systéme ECRIS-TCN, ktoré nespĺňajú podmienky stanovené v odseku 5, systém ECRIS-TCN zamietne v celom rozsahu a nie sú uchovávané ani spracúvané.

8.   V prípade dátových záznamov uvedených v článku 5 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/816 sa všetky údaje o odtlačkoch prstov, ktoré nespĺňajú podmienky stanovené v odseku 5 tohto článku, uchovávajú v systéme ECRIS-TCN, no použiť ich môžu len príslušné orgány na potvrdenie totožnosti štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý bol identifikovaný na základe alfanumerického vyhľadávania. Pri vkladaní takýchto dátových záznamov do systému ECRIS-TCN ústredný orgán odsudzujúceho členského štátu zabezpečí, aby boli tieto dátové záznamy jasne odlíšiteľné od ostatných dátových záznamov.

Článok 5

Prístup do systému ECRIS-TCN a vyhľadávanie v tomto systéme

1.   Pri vyhľadávaní v systéme ECRIS-TCN s cieľom identifikovať členské štáty, ktoré majú informácie z registra trestov o štátnom príslušníkovi tretej krajiny v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) 2019/816, používajú príslušné orgány dátový model stanovený v oddiele II prílohy k tomuto rozhodnutiu.

2.   Pri uskutočňovaní vyhľadávania uvedeného v odseku 1 príslušné orgány vyplnia toľko dátových prvkov identifikujúcich dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny, koľko je ich k dispozícii. Pokiaľ vyhľadávanie neobsahuje digitálne snímky odtlačkov prstov (súbor NIST), vyberú sa aspoň tri takéto dátové prvky spomedzi tých, ktoré sú na tento účel označené v dátovom modeli stanovenom v oddiele II prílohy.

3.   Na základe testov uvedených v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2019/816 vykonaných počas fázy implementácie sa stanovia tieto technické špecifikácie:

| a) | zoznam dátových polí v súvislosti s údajmi, ktoré možno použiť na nepresné vyhľadávanie; |
| --- | --- |

a)

zoznam dátových polí v súvislosti s údajmi, ktoré možno použiť na nepresné vyhľadávanie;

| b) | podmienky, za ktorých sa má výsledok vyhľadávania považovať za zhodu, pričom sa zohľadnia požiadavky na výkonnosť centrálneho systému ECRIS-TCN stanovené v oddiele III prílohy a prijateľná úroveň falošných pozitívnych a falošných negatívnych výsledkov. |
| --- | --- |

b)

podmienky, za ktorých sa má výsledok vyhľadávania považovať za zhodu, pričom sa zohľadnia požiadavky na výkonnosť centrálneho systému ECRIS-TCN stanovené v oddiele III prílohy a prijateľná úroveň falošných pozitívnych a falošných negatívnych výsledkov.

4.   Počet záznamov, ktoré sa nájdu ako výsledok vyhľadávania, nesmie presiahnuť desať na jeden členský štát. V prípade potreby sa môžu uložiť dodatočné obmedzenia na počet nájdených záznamov.

5.   Pokiaľ nie je v nariadení (EÚ) 2019/816 stanovené inak, ústredné orgány majú vždy prístup ku všetkým údajom, ktoré vložili do systému ECRIS-TCN, vrátane prístupu k viacnásobným dátovým záznamom súčasne.

6.   Agentúre eu-LISA sa poskytnú zoznamy profilov zamestnancov oprávnených na prístup do systému ECRIS-TCN, ktoré zostavili príslušné orgány v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. d) a článkom 15 nariadenia (EÚ) 2019/816, ako aj ich aktualizácie.

Článok 6

Uchovávanie logov a prístup k nim

1.   Agentúra eu-LISA a príslušné orgány sú zodpovedné za poskytovanie potrebnej infraštruktúry a nástrojov na zaznamenávanie logov o operáciách spracúvania údajov v systéme ECRIS-TCN v súlade s článkom 31 nariadenia (EÚ) 2019/816, a najmä nástrojov na agregovanie a vyhľadávanie logov.

Agentúra eu-LISA v konzultácii s poradnou skupinou pre systém ECRIS-TCN uvedenou v článku 39 nariadenia (EÚ) 2019/816 (ďalej len „poradná skupina pre systém ECRIS-TCN“) a príslušné orgány sú zodpovedné aj za stanovenie svojich príslušných noriem, praktík a postupov v oblasti zaznamenávania logov vrátane osobitného formátu záznamov o logoch a postupu zdieľania záznamov o logoch.

2.   Agentúra eu-LISA a príslušné orgány sú zodpovedné za uplatňovanie svojich príslušných noriem a postupov uvedených v odseku 1. Toto uplatňovanie zahŕňa:

| a) | kontrolu logov v prípade incidentov, a to, pokiaľ možno, proaktívnym spôsobom; |
| --- | --- |

a)

kontrolu logov v prípade incidentov, a to, pokiaľ možno, proaktívnym spôsobom;

| b) | úlohy spočívajúce v spravovaní logov, ako je archivácia, bezpečné uchovávanie, vysoká dostupnosť a ochrana pred neoprávneným prístupom v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) 2019/816. |
| --- | --- |

b)

úlohy spočívajúce v spravovaní logov, ako je archivácia, bezpečné uchovávanie, vysoká dostupnosť a ochrana pred neoprávneným prístupom v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) 2019/816.

3.   Agentúra eu-LISA je zodpovedná za sprístupnenie logov príslušným orgánom, ak o to požiadajú, v súlade s postupom stanoveným v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom.

4.   Príslušné orgány sú zodpovedné za uchovávanie svojich príslušných logov uvedené v článku 31 nariadenia (EÚ) 2019/816, ich správu a ich poskytovanie agentúre eu-LISA, ak o to požiada, v súlade s postupom stanoveným v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom.

5.   Každý log systému ECRIS-TCN o operáciách spracúvania údajov obsahuje minimálne chronologický záznam, ktorý poskytuje dokumentáciu o poradí činností, ktoré v ktoromkoľvek momente ovplyvnili konkrétnu operáciu, postup alebo udalosť.

6.   Agentúra eu-LISA a príslušné orgány vymedzia svoj individuálny zoznam zamestnancov oprávnených na prístup k logom systému ECRIS-TCN o operáciách spracúvania údajov a ich profily v súlade s článkom 31 nariadenia (EÚ) 2019/816.

Článok 7

Štatistiky

1.   Centrálne úložisko na účely podávania správ a štatistiky zriadené a implementované agentúrou eu-LISA v súlade s článkom 39 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/818 a referenčné vykonávanie systému ECRIS zostavujú štatistiky týkajúce sa zaznamenávania, uchovávania a výmeny informácií extrahovaných z registrov trestov prostredníctvom systému ECRIS-TCN a referenčného vykonávania systému ECRIS, ako sa uvádza v článku 32 nariadenia (EÚ) 2019/816.

2.   Štatistiky uvedené v odseku 1 zahŕňajú najmä tieto prevádzkové štatistiky:

| a) | pokiaľ ide o ukazovatele používania systému:






  i) | počet dátových záznamov vytvorených v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín a v prípade osôb s dvojakou štátnou príslušnosťou (TCN/EÚ); |
| --- | --- | --- |

a)

pokiaľ ide o ukazovatele používania systému:

i)

počet dátových záznamov vytvorených v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín a v prípade osôb s dvojakou štátnou príslušnosťou (TCN/EÚ);

| ii) | počet dátových záznamov pozmenených v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín a v prípade osôb s dvojakou štátnou príslušnosťou (TCN/EÚ); |
| --- | --- |

ii)

počet dátových záznamov pozmenených v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín a v prípade osôb s dvojakou štátnou príslušnosťou (TCN/EÚ);

| iii) | počet dátových záznamov vymazaných v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín a v prípade osôb s dvojakou štátnou príslušnosťou (TCN/EÚ); |
| --- | --- |

iii)

počet dátových záznamov vymazaných v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín a v prípade osôb s dvojakou štátnou príslušnosťou (TCN/EÚ);

| iv) | počet pozretí vlastných dátových záznamov ústrednými orgánmi v súlade s článkom 5 ods. 5; |
| --- | --- |

iv)

počet pozretí vlastných dátových záznamov ústrednými orgánmi v súlade s článkom 5 ods. 5;

| v) | počet vyhľadávaní v súvislosti so štátnymi príslušníkmi tretích krajín a v súvislosti s osobami s dvojakou štátnou príslušnosťou (TCN/EÚ); |
| --- | --- |

v)

počet vyhľadávaní v súvislosti so štátnymi príslušníkmi tretích krajín a v súvislosti s osobami s dvojakou štátnou príslušnosťou (TCN/EÚ);

| b) | pokiaľ ide o dátové ukazovatele:






  i) | počet záznamov v databáze; |
| --- | --- | --- |

b)

pokiaľ ide o dátové ukazovatele:

i)

počet záznamov v databáze;

| ii) | počet záznamov obsahujúcich odtlačky prstov; |
| --- | --- |

ii)

počet záznamov obsahujúcich odtlačky prstov;

| iii) | počet záznamov obsahujúcich označenia zavedené v súlade s článkom 5 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2019/816, a to osobitne pre odsúdenia za trestný čin terorizmu alebo za akýkoľvek iný trestný čin uvedený v prílohe k nariadeniu (EÚ) 2018/1240; |
| --- | --- |

iii)

počet záznamov obsahujúcich označenia zavedené v súlade s článkom 5 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2019/816, a to osobitne pre odsúdenia za trestný čin terorizmu alebo za akýkoľvek iný trestný čin uvedený v prílohe k nariadeniu (EÚ) 2018/1240;

| iv) | správu o prítomnosti alfanumerických údajov; |
| --- | --- |

iv)

správu o prítomnosti alfanumerických údajov;

| v) | správu o presnosti dátumu narodenia; |
| --- | --- |

v)

správu o presnosti dátumu narodenia;

| vi) | počet záznamov, ktoré neboli akceptované na začlenenie; |
| --- | --- |

vi)

počet záznamov, ktoré neboli akceptované na začlenenie;

| vii) | počet údajov o odtlačkoch prstov, ktoré neboli akceptované na začlenenie podľa článku 4 ods. 7 tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

vii)

počet údajov o odtlačkoch prstov, ktoré neboli akceptované na začlenenie podľa článku 4 ods. 7 tohto rozhodnutia;

| c) | pokiaľ ide o ukazovatele efektívnosti zhody:






  i) | počet nájdených záznamov pri presnom vyhľadávaní odsudzujúcich členských štátov; |
| --- | --- | --- |

c)

pokiaľ ide o ukazovatele efektívnosti zhody:

i)

počet nájdených záznamov pri presnom vyhľadávaní odsudzujúcich členských štátov;

| ii) | počet nájdených záznamov pri vykonávaní nepresného vyhľadávania odsudzujúcich členských štátov; |
| --- | --- |

ii)

počet nájdených záznamov pri vykonávaní nepresného vyhľadávania odsudzujúcich členských štátov;

| iii) | počet presných vyhľadávaní vykonaných pomocou alfanumerických údajov alebo odtlačkov prstov, alebo oboch; |
| --- | --- |

iii)

počet presných vyhľadávaní vykonaných pomocou alfanumerických údajov alebo odtlačkov prstov, alebo oboch;

| iv) | počet nepresných vyhľadávaní vykonaných pomocou alfanumerických údajov alebo odtlačkov prstov, alebo oboch; |
| --- | --- |

iv)

počet nepresných vyhľadávaní vykonaných pomocou alfanumerických údajov alebo odtlačkov prstov, alebo oboch;

| v) | počet pozitívnych lustrácií dosiahnutých pri presnom vyhľadávaní, na základe následných žiadostí o informácie z ECRIS; |
| --- | --- |

v)

počet pozitívnych lustrácií dosiahnutých pri presnom vyhľadávaní, na základe následných žiadostí o informácie z ECRIS;

| vi) | počet pozitívnych lustrácií dosiahnutých pri nepresnom vyhľadávaní, na základe následných žiadostí o informácie z ECRIS; |
| --- | --- |

vi)

počet pozitívnych lustrácií dosiahnutých pri nepresnom vyhľadávaní, na základe následných žiadostí o informácie z ECRIS;

| d) | ostatné ukazovatele:






  i) | informáciu, ktorý príslušný orgán vykonal vyhľadávanie; |
| --- | --- | --- |

d)

ostatné ukazovatele:

i)

informáciu, ktorý príslušný orgán vykonal vyhľadávanie;

| ii) | účel vyhľadávaní v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) 2019/816, spresnený podľa príslušného orgánu, ktorý vyhľadávanie vykonal. |
| --- | --- |

ii)

účel vyhľadávaní v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) 2019/816, spresnený podľa príslušného orgánu, ktorý vyhľadávanie vykonal.

3.   V prípade potreby sa štatistiky uvedené v odseku 2 zostavujú osobitne za každý príslušný orgán.

4.   Štatistiky uvedené v odseku 1 zahŕňajú najmä tieto technické štatistiky, pokiaľ ide o ukazovatele kvality služieb:

| a) | miera úspešnosti/zlyhania žiadostí; |
| --- | --- |

a)

miera úspešnosti/zlyhania žiadostí;

| b) | dostupnosť systému; |
| --- | --- |

b)

dostupnosť systému;

| c) | štatistiky času odozvy za každý prípad použitia podporovaný systémom. |
| --- | --- |

c)

štatistiky času odozvy za každý prípad použitia podporovaný systémom.

5.   Štatistiky uvedené v odsekoch 1 až 4 sa zostavujú denne.

6.   Členské štáty, ktoré používajú svoj vnútroštátny softvér na vykonávanie systému ECRIS, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 4 až 7 nariadenia (EÚ) 2019/816, zabezpečia, aby ich vnútroštátny softvér na vykonávanie systému ECRIS umožňoval zostavovanie rovnakých štatistík ako referenčné vykonávanie systému ECRIS.

Článok 8

Požiadavky na výkonnosť systému ECRIS-TCN

1.   Požiadavky na výkonnosť centrálneho systému ECRIS-TCN, pokiaľ ide o vytváranie, pozmeňovanie, vymazávanie a zobrazovanie dátových záznamov, ako aj vyhľadávanie odsudzujúceho členského štátu sú stanovené v oddiele III prílohy.

2.   Agentúra eu-LISA na základe reprezentatívnej vzorky prípadov centrálne monitoruje výkonnosť, pokiaľ ide o presnosť údajov o odtlačkoch prstov v systéme ECRIS-TCN, na údajoch vložených členskými štátmi do systému ECRIS-TCN.

3.   Monitorovanie uvedené v odseku 2 sa vykonáva pravidelne a aspoň raz za mesiac. Agentúra eu-LISA zasiela správy o tomto monitorovaní členským štátom.

4.   Proces merania výkonnosti, pokiaľ ide o presnosť údajov o odtlačkoch prstov, je podľa možnosti čo najviac automatizovaný a neumožňuje individuálnu identifikáciu. Tento proces sa stanoví po vykonaní príslušných testov uvedených v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2019/816 počas fázy implementácie.

5.   Pri procese monitorovania presnosti odtlačkov prstov sa používa ukazovateľ presnosti „Failure To Enrol Rate“ (Miera neúspešných registrácií), ktorý zachytáva podiel registrácií s nedostatočnou kvalitou.

Cieľová hodnota presnosti pre daný ukazovateľ sa určí po vykonaní príslušných testov uvedených v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2019/816 počas fázy implementácie.

Článok 9

Požiadavky na dostupnosť a obnoviteľnosť systému ECRIS-TCN

1.   Dostupnosť centrálneho systému ECRIS-TCN sa nachádza aspoň na úrovni 97,6 %, pričom sa vypočítava za rok. Plánovaná údržba prebieha mimo úradných hodín agentúry eu-LISA a ústredných orgánov.

2.   Fungovanie systému ECRIS-TCN sa zachová v prípade akejkoľvek potenciálnej rušivej udalosti alebo nepriaznivej situácie v súlade s hodnotami pre „cieľový čas obnovy“ schválenými agentúrou eu-LISA a členskými štátmi na základe každoročne vykonávaného procesu analýzy vplyvu na činnosť.

3.   Agentúra eu-LISA zabezpečí, aby sa údaje vložené do systému ECRIS-TCN dali obnoviť v prípade akejkoľvek potenciálnej rušivej udalosti alebo nepriaznivej situácie v súlade s hodnotami pre „cieľový bod obnovy“ schválenými agentúrou eu-LISA a členskými štátmi, ako sa bližšie uvádza v každoročne vykonávanom procese analýzy vplyvu na činnosť.

Článok 10

Komunikačná infraštruktúra systému ECRIS-TCN

1.   Komunikačnou infraštruktúrou uvedenou v článku 4 ods. 1 písm. d) je sieť EuroDomain transeurópskych telematických služieb pre správne orgány (TESTA), ktorú tvorí prístupový bod TESTA EuroDomain (TAP) a európska chrbticová sieť TESTA. Akýkoľvek ďalší vývoj tejto siete alebo akákoľvek alternatívna zabezpečená sieť musia zaisťovať, aby zavedená komunikačná infraštruktúra naďalej spĺňala potrebné bezpečnostné požiadavky stanovené v súlade so zásadami obsiahnutými v návrhu fyzickej architektúry systému ECRIS-TCN uvedenom v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/816, ako aj v samotnom nariadení o ECRIS-TCN.

2.   V súlade s odsekom 1 tohto článku a článkom 3 ods. 15 a článkom 4 ods. 1 písm. d) nariadenia o ECRIS-TCN, pokiaľ je komunikačnou infraštruktúrou pre ECRIS-TCN sieť EuroDomain TESTA (TESTA EuroDomain Network), pod vnútroštátnym centrálnym prístupovým bodom pre ECRIS-TCN sa rozumie prístupový bod TESTA EuroDomain (TAP, TESTA EuroDomain Access Point).

Článok 11

Softvér rozhrania

Technické špecifikácie softvéru rozhrania sa stanovia v súlade so zásadami obsiahnutými v návrhu fyzickej architektúry systému ECRIS-TCN uvedenom v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/816.

Článok 12

Vypracovanie technických špecifikácií

Agentúra eu-LISA konzultujúc s poradnou skupinou pre systém ECRIS-TCN je zodpovedná za vypracovanie podrobných technických špecifikácií systému ECRIS-TCN uvedených v článku 1, článku 2 ods. 3, článku 4 ods. 5 písm. g), článku 5 ods. 3 a 4, článku 8 ods. 4 a 5 a článku 11 v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto rozhodnutí.

Článok 13

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

V Bruseli 14. decembra 2022

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 135, 22.5.2019, s. 85.

1

(2)  Rámcové rozhodnutie Rady 2009/315/SVV z 26. februára 2009 o organizácii a obsahu výmeny informácií z registra trestov medzi členskými štátmi (Ú. v. EÚ L 93, 7.4.2009, s. 23), zmenené smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/884 zo 17. apríla 2019, ktorou sa mení rámcové rozhodnutie Rady 2009/315/SVV, pokiaľ ide o výmenu informácií o štátnych príslušníkoch tretích krajín a pokiaľ ide o Európsky informačný systém registrov trestov (ECRIS), a ktorou sa nahrádza rozhodnutie Rady 2009/316/SVV (Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 143).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1726 zo 14. novembra 2018 o Agentúre Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) a o zmene nariadenia (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutia Rady 2007/533/SVV a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 1077/2011 (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 99).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/817 z 20. mája 2019 o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti hraníc a víz a o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2017/2226, (EÚ) 2018/1240, (EÚ) 2018/1726 a (EÚ) 2018/1861 a rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV (Ú. v. EÚ L 135, 22.5.2019, s. 27).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/818 z 20. mája 2019 o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti policajnej a justičnej spolupráce, azylu a migrácie a o zmene nariadení (EÚ) 2018/1726, (EÚ) 2018/1862 a (EÚ) 2019/816 (Ú. v. EÚ L 135, 22.5.2019, s. 85).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1133 zo 7. júla 2021, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 603/2013, (EÚ) 2016/794, (EÚ) 2018/1862, (EÚ) 2019/816 a (EÚ) 2019/818, pokiaľ ide o stanovenie podmienok prístupu k ostatným informačným systémom EÚ na účely vízového informačného systému (Ú. v. EÚ L 248, 13.7.2021, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1151 zo 7. júla 2021, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2019/816 a (EÚ) 2019/818, pokiaľ ide o stanovenie podmienok prístupu do iných informačných systémov EÚ na účely Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (Ú. v. EÚ L 249, 14.7.2021, s. 7).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 z 12. septembra 2018, ktorým sa zriaďuje Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1077/2011, (EÚ) č. 515/2014, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2016/1624 a (EÚ) 2017/2226 (Ú. v. EÚ L 236, 19.9.2018, s. 1).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 z 9. júla 2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (nariadenie o VIS) (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 60).

9

---

PRÍLOHA

I.   Vkladanie údajov do dátového modelu v systéme ECRIS-TCN pre správu „Odoslať údaje“

Ústredný orgán odsudzujúceho členského štátu použije pri vkladaní údajov do systému ECRIS-TCN alebo pri ich pozmeňovaní v systéme v súlade s nariadením (EÚ) 2019/816 dátový model, ktorý je stanovený v ďalej uvedenej tabuľke. V prípade potreby sa môžu začleniť aj ďalšie technické prvky.

| Dátový prvok | Typ dát | Možnosť použitia hodnoty „neznáme“ |
| --- | --- | --- |
| [Odsudzujúci členský štát]: členský štát | Povinné | N/A (1) |
| [Odsudzujúci členský štát]: ústredné orgány členských štátov | Povinné | N/A |
| [Kontaktná osoba]: meno(-á) | Nepovinné | N/A |
| [Kontaktná osoba]: priezvisko | Nepovinné | N/A |
| [Kontaktná osoba]: druhé priezvisko | Nepovinné | N/A |
| [Kontaktná osoba]: telefón | Nepovinné | N/A |
| [Kontaktná osoba]: fax | Nepovinné | N/A |
| [Kontaktná osoba]: e-mail: | Povinné | N/A |
| Používateľské meno úradníka | Povinné | N/A |
| Referenčný kód členského štátu (*1) | Povinné | Nie |
| Jedinečný identifikátor (2) | Povinné | Nie |
| Časová pečiatka odoslania dátového záznamu zo systému ECRIS RI alebo vnútroštátneho softvéru na vykonávanie do centrálneho systému ECRIS-TCN | Povinné | N/A |
| Priezvisko(-á) (*1) | Povinné | Áno |
| Meno(-á) (*1) | Povinné | Áno |
| Celé meno (*1) | Nepovinné | Nie |
| Dátum narodenia (*1) | Povinné | Áno |
| Miesto narodenia: [miesto]: krajina (*1) | Povinné | Áno |
| Miesto narodenia: [miesto]: názov mesta (*1) | Povinné | Áno |
| Miesto narodenia: [miesto]: nižšia územná jednotka krajiny (*1) | Nepovinné | Nie |
| Miesto narodenia: [miesto]: kód mesta (*1) | Nepovinné | Nie |
| Štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti (*1) | Povinné | Áno |
| Pohlavie (*1) | Povinné | Áno |
| Predchádzajúce priezvisko(-á) (*1) | Povinné, ak sa uplatňuje (3) | Áno |
| Predchádzajúce meno(-á) (*1) | Povinné, ak sa uplatňuje (4) | Áno |
| Priezvisko(-á) matky (*1) | Nepovinné | Nie |
| Meno(-á) matky (*1) | Nepovinné | Nie |
| Priezvisko(-á) otca (*1) | Nepovinné | Nie |
| Meno(-á) otca (*1) | Nepovinné | Nie |
| Číslo totožnosti (*1) | Nepovinné | Nie |
| [Doklad totožnosti]: identifikačná kategória (*1) | Nepovinné | Nie |
| [Doklad totožnosti]: číslo dokladu totožnosti (*1) | Nepovinné | Nie |
| [Doklad totožnosti]: typ dokladu totožnosti (*1) | Nepovinné | Nie |
| [Doklad totožnosti]: názov orgánu vydávajúceho doklad totožnosti | Nepovinné | Nie |
| [Doklad totožnosti]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny (*1) | Nepovinné | Nie |
| [Cestovný doklad] (5): číslo cestovného dokladu (*1) | Nepovinné | Nie |
| [Cestovný doklad]: typ cestovného dokladu (*1) | Nepovinné | Nie |
| [Cestovný doklad]: názov orgánu vydávajúceho cestovný doklad (*1) | Nepovinné | Nie |
| [Cestovný doklad]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny (*1) | Nepovinné | Nie |
| Pseudonym | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – meno(-á) | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – celé meno | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – pohlavie | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: krajina | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: názov mesta | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: nižšia územná jednotka krajiny | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: kód mesta | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: dátum narodenia | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – meno(-á) matky | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) matky | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – meno(-á) otca | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) otca | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: číslo dokladu totožnosti | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: typ dokladu totožnosti | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: názov orgánu vydávajúceho doklad totožnosti | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: číslo cestovného dokladu | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: typ cestovného dokladu | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: názov orgánu vydávajúceho cestovný doklad | Nepovinné | Nie |
| [Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny | Nepovinné | Nie |
| Digitálne snímky odtlačkov prstov (súbor NIST) | Nepovinné | Nie |
| Referenčné číslo digitálnej snímky odtlačkov prstov | Povinné, ak sa poskytujú digitálne snímky odtlačkov prstov | Nie |
| Parameter označujúci dátový záznam vytvorený v súlade s článkom 5 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/816 (parameter minulých údajov) | Povinné, ak sa poskytujú digitálne snímky odtlačkov prstov | Nie |
| Označenie stanovené v súlade s článkom 5 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2019/816 | Nepovinné | Nie |

Dátový prvok

Typ dát

Možnosť použitia hodnoty „neznáme“

[Odsudzujúci členský štát]: členský štát

Povinné

N/A (1)

[Odsudzujúci členský štát]: ústredné orgány členských štátov

Povinné

N/A

[Kontaktná osoba]: meno(-á)

Nepovinné

N/A

[Kontaktná osoba]: priezvisko

Nepovinné

N/A

[Kontaktná osoba]: druhé priezvisko

Nepovinné

N/A

[Kontaktná osoba]: telefón

Nepovinné

N/A

[Kontaktná osoba]: fax

Nepovinné

N/A

[Kontaktná osoba]: e-mail:

Povinné

N/A

Používateľské meno úradníka

Povinné

N/A

Referenčný kód členského štátu (*1)

Povinné

Nie

Jedinečný identifikátor (2)

Povinné

Nie

Časová pečiatka odoslania dátového záznamu zo systému ECRIS RI alebo vnútroštátneho softvéru na vykonávanie do centrálneho systému ECRIS-TCN

Povinné

N/A

Priezvisko(-á) (*1)

Povinné

Áno

Meno(-á) (*1)

Povinné

Áno

Celé meno (*1)

Nepovinné

Nie

Dátum narodenia (*1)

Povinné

Áno

Miesto narodenia: [miesto]: krajina (*1)

Povinné

Áno

Miesto narodenia: [miesto]: názov mesta (*1)

Povinné

Áno

Miesto narodenia: [miesto]: nižšia územná jednotka krajiny (*1)

Nepovinné

Nie

Miesto narodenia: [miesto]: kód mesta (*1)

Nepovinné

Nie

Štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti (*1)

Povinné

Áno

Pohlavie (*1)

Povinné

Áno

Predchádzajúce priezvisko(-á) (*1)

Povinné, ak sa uplatňuje (3)

Áno

Predchádzajúce meno(-á) (*1)

Povinné, ak sa uplatňuje (4)

Áno

Priezvisko(-á) matky (*1)

Nepovinné

Nie

Meno(-á) matky (*1)

Nepovinné

Nie

Priezvisko(-á) otca (*1)

Nepovinné

Nie

Meno(-á) otca (*1)

Nepovinné

Nie

Číslo totožnosti (*1)

Nepovinné

Nie

[Doklad totožnosti]: identifikačná kategória (*1)

Nepovinné

Nie

[Doklad totožnosti]: číslo dokladu totožnosti (*1)

Nepovinné

Nie

[Doklad totožnosti]: typ dokladu totožnosti (*1)

Nepovinné

Nie

[Doklad totožnosti]: názov orgánu vydávajúceho doklad totožnosti

Nepovinné

Nie

[Doklad totožnosti]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny (*1)

Nepovinné

Nie

[Cestovný doklad] (5): číslo cestovného dokladu (*1)

Nepovinné

Nie

[Cestovný doklad]: typ cestovného dokladu (*1)

Nepovinné

Nie

[Cestovný doklad]: názov orgánu vydávajúceho cestovný doklad (*1)

Nepovinné

Nie

[Cestovný doklad]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny (*1)

Nepovinné

Nie

Pseudonym

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – meno(-á)

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á)

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – celé meno

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – pohlavie

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: krajina

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: názov mesta

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: nižšia územná jednotka krajiny

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: kód mesta

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: dátum narodenia

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – meno(-á) matky

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) matky

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – meno(-á) otca

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) otca

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: číslo dokladu totožnosti

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: typ dokladu totožnosti

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: názov orgánu vydávajúceho doklad totožnosti

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: číslo cestovného dokladu

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: typ cestovného dokladu

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: názov orgánu vydávajúceho cestovný doklad

Nepovinné

Nie

[Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny

Nepovinné

Nie

Digitálne snímky odtlačkov prstov (súbor NIST)

Nepovinné

Nie

Referenčné číslo digitálnej snímky odtlačkov prstov

Povinné, ak sa poskytujú digitálne snímky odtlačkov prstov

Nie

Parameter označujúci dátový záznam vytvorený v súlade s článkom 5 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/816 (parameter minulých údajov)

Povinné, ak sa poskytujú digitálne snímky odtlačkov prstov

Nie

Označenie stanovené v súlade s článkom 5 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2019/816

Nepovinné

Nie

II.   Prístup do systému ECRIS-TCN a vyhľadávanie v tomto systéme – dátový model pre správu „Vyhľadať odsudzujúci členský štát“

Príslušné orgány pri používaní systému ECRIS-TCN na identifikáciu členských štátov, ktoré majú informácie z registrov trestov o štátnom príslušníkovi tretej krajiny v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) 2019/816, použijú dátový model, ktorý je stanovený v ďalej uvedenej tabuľke.

| Dátový prvok | Typ dát |
| --- | --- |
| Žiadajúci príslušný orgán | Povinné |
| Používateľské meno úradníka | Povinné |
| Účel vyhľadávacej správy | Povinné |
| Referenčný kód členského štátu | Nepovinné |
| Časová pečiatka odoslania hľadaných údajov zo systému ECRIS RI alebo vnútroštátneho softvéru na vykonávanie do centrálneho systému ECRIS-TCN | Povinné |
| Presné vyhľadávanie/Nepresné vyhľadávanie | Povinné |
| Priezvisko(-á) (*2) | Nepovinné |
| Meno(-á) (*2) | Nepovinné |
| Celé meno | Nepovinné |
| Dátum narodenia (*2) | Nepovinné |
| Miesto narodenia: [miesto]: krajina (*2) | Nepovinné |
| Miesto narodenia: [miesto]: názov mesta | Nepovinné |
| Miesto narodenia: [miesto]: nižšia územná jednotka krajiny | Nepovinné |
| Miesto narodenia: [miesto]: kód mesta | Nepovinné |
| Štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti (*2) | Nepovinné |
| Pohlavie | Nepovinné |
| Predchádzajúce priezvisko(-á) (*2) | Nepovinné |
| Predchádzajúce meno(-á) (*2) | Nepovinné |
| Priezvisko(-á) matky | Nepovinné |
| Meno(-á) matky | Nepovinné |
| Priezvisko(-á) otca | Nepovinné |
| Meno(-á) otca | Nepovinné |
| Číslo totožnosti (*2) | Nepovinné |
| [Doklad totožnosti]: identifikačná kategória | Nepovinné |
| [Doklad totožnosti]: číslo dokladu totožnosti | Nepovinné |
| [Doklad totožnosti]: typ dokladu totožnosti | Nepovinné |
| [Doklad totožnosti]: názov orgánu vydávajúceho doklad totožnosti | Nepovinné |
| [Doklad totožnosti]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny | Nepovinné |
| [Cestovný doklad]: číslo cestovného dokladu | Nepovinné |
| [Cestovný doklad]: typ cestovného dokladu | Nepovinné |
| [Cestovný doklad]: názov orgánu vydávajúceho cestovný doklad | Nepovinné |
| [Cestovný doklad]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny | Nepovinné |
| Pseudonym | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – meno(-á) (*2) | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) (*2) | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – celé meno | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – pohlavie | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: krajina | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: názov mesta | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: nižšia územná jednotka krajiny | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: kód mesta | Nepovinné |
| [Prezývka]: Dátum narodenia | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – meno(-á) matky | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) matky | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – meno(-á) otca | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) otca | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: číslo dokladu totožnosti | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: typ dokladu totožnosti | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: názov orgánu vydávajúceho doklad totožnosti | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: číslo cestovného dokladu | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: typ cestovného dokladu | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: názov orgánu vydávajúceho cestovný doklad | Nepovinné |
| [Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny | Nepovinné |
| Digitálne snímky odtlačkov prstov (súbor NIST) | Nepovinné |

Dátový prvok

Typ dát

Žiadajúci príslušný orgán

Povinné

Používateľské meno úradníka

Povinné

Účel vyhľadávacej správy

Povinné

Referenčný kód členského štátu

Nepovinné

Časová pečiatka odoslania hľadaných údajov zo systému ECRIS RI alebo vnútroštátneho softvéru na vykonávanie do centrálneho systému ECRIS-TCN

Povinné

Presné vyhľadávanie/Nepresné vyhľadávanie

Povinné

Priezvisko(-á) (*2)

Nepovinné

Meno(-á) (*2)

Nepovinné

Celé meno

Nepovinné

Dátum narodenia (*2)

Nepovinné

Miesto narodenia: [miesto]: krajina (*2)

Nepovinné

Miesto narodenia: [miesto]: názov mesta

Nepovinné

Miesto narodenia: [miesto]: nižšia územná jednotka krajiny

Nepovinné

Miesto narodenia: [miesto]: kód mesta

Nepovinné

Štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti (*2)

Nepovinné

Pohlavie

Nepovinné

Predchádzajúce priezvisko(-á) (*2)

Nepovinné

Predchádzajúce meno(-á) (*2)

Nepovinné

Priezvisko(-á) matky

Nepovinné

Meno(-á) matky

Nepovinné

Priezvisko(-á) otca

Nepovinné

Meno(-á) otca

Nepovinné

Číslo totožnosti (*2)

Nepovinné

[Doklad totožnosti]: identifikačná kategória

Nepovinné

[Doklad totožnosti]: číslo dokladu totožnosti

Nepovinné

[Doklad totožnosti]: typ dokladu totožnosti

Nepovinné

[Doklad totožnosti]: názov orgánu vydávajúceho doklad totožnosti

Nepovinné

[Doklad totožnosti]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny

Nepovinné

[Cestovný doklad]: číslo cestovného dokladu

Nepovinné

[Cestovný doklad]: typ cestovného dokladu

Nepovinné

[Cestovný doklad]: názov orgánu vydávajúceho cestovný doklad

Nepovinné

[Cestovný doklad]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny

Nepovinné

Pseudonym

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – meno(-á) (*2)

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) (*2)

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – celé meno

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – pohlavie

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: krajina

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: názov mesta

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: nižšia územná jednotka krajiny

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – miesto narodenia: [miesto]: kód mesta

Nepovinné

[Prezývka]: Dátum narodenia

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – meno(-á) matky

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) matky

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – meno(-á) otca

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka – priezvisko(-á) otca

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: číslo dokladu totožnosti

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: typ dokladu totožnosti

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: názov orgánu vydávajúceho doklad totožnosti

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka [doklad totožnosti]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: číslo cestovného dokladu

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: typ cestovného dokladu

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: názov orgánu vydávajúceho cestovný doklad

Nepovinné

[Prezývka]: prezývka [cestovný doklad]: v náležitých prípadoch trojpísmenový kód vydávajúcej krajiny

Nepovinné

Digitálne snímky odtlačkov prstov (súbor NIST)

Nepovinné

III.   Požiadavky na výkonnosť systému ECRIS-TCN

Požiadavky na výkonnosť systému ECRIS-TCN by mali byť vyššie alebo rovnaké ako hodnoty v ďalej uvedenej tabuľke.

| Prípad použitia | Čas odozvy na základe atomických operácií pre 95 % žiadostí | Maximálny čas odozvy na základe atomických operácií |
| --- | --- | --- |
| Vytvoriť/pozmeniť dátový záznam o štátnych príslušníkoch tretích krajín (bez odtlačkov prstov) | 30 s | 60 s |
| Vytvoriť/pozmeniť dátový záznam o štátnych príslušníkoch tretích krajín (s odtlačkami prstov) | Potvrdenie: 30 s
  Dokončenie: 5 min. | Potvrdenie: 60 s
  Dokončenie: 10 min. |
| Vymazať dátový záznam o štátnych príslušníkoch tretích krajín (s odtlačkami prstov alebo bez nich) | 30 s | 60 s |
| Zobraziť dátový záznam vytvorený tým istým členským štátom (s odtlačkami prstov alebo bez nich) | 15 s | 30 s |
| Vyhľadať odsudzujúci členský štát (presné vyhľadávanie; bez odtlačkov prstov) | 15 s | 30 s |
| Vyhľadať odsudzujúci členský štát (s odtlačkami prstov) | 30 s | 60 s |
| Vyhľadať odsudzujúci členský štát (nepresné vyhľadávanie; s odtlačkami prstov alebo bez nich) | 30 s | 60 s |
| Overiť kvalitu údajov o odtlačkoch prstov | 10 s | 20 s |

Prípad použitia

Čas odozvy na základe atomických operácií pre 95 % žiadostí

Maximálny čas odozvy na základe atomických operácií

Vytvoriť/pozmeniť dátový záznam o štátnych príslušníkoch tretích krajín (bez odtlačkov prstov)

30 s

60 s

Vytvoriť/pozmeniť dátový záznam o štátnych príslušníkoch tretích krajín (s odtlačkami prstov)

Potvrdenie: 30 s

Dokončenie: 5 min.

Potvrdenie: 60 s

Dokončenie: 10 min.

Vymazať dátový záznam o štátnych príslušníkoch tretích krajín (s odtlačkami prstov alebo bez nich)

30 s

60 s

Zobraziť dátový záznam vytvorený tým istým členským štátom (s odtlačkami prstov alebo bez nich)

15 s

30 s

Vyhľadať odsudzujúci členský štát (presné vyhľadávanie; bez odtlačkov prstov)

15 s

30 s

Vyhľadať odsudzujúci členský štát (s odtlačkami prstov)

30 s

60 s

Vyhľadať odsudzujúci členský štát (nepresné vyhľadávanie; s odtlačkami prstov alebo bez nich)

30 s

60 s

Overiť kvalitu údajov o odtlačkoch prstov

10 s

20 s

---

(1)  N/A znamená „neuplatňuje sa“.

(2)  Kombinácia referenčného kódu členského štátu a ISO kódu odsudzujúceho členského štátu.

(3)  Týka sa len prípadov, keď má osoba predchádzajúce meno (mená) alebo priezvisko (priezviská), napr. rodné priezvisko.

(4)  Idem.

(5)  Cestovný doklad je cestovný pas alebo iný rovnocenný doklad, ktorý oprávňuje držiteľa na prekročenie vonkajších hraníc a do ktorých možno vlepiť vízum, ako sa uvádza v zozname v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1105/2011/EÚ z 25. októbra 2011 o zozname cestovných dokladov, ktoré oprávňujú držiteľa na prekročenie vonkajších hraníc a do ktorých možno vyznačiť vízum, a o vytvorení mechanizmu na vytváranie tohto zoznamu (Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2011, s. 9).

(*1)  Alfanumerický dátový prvok existujúceho dátového záznamu, ktorý sa porovná s príslušným dátovým prvkom dátového záznamu, ktorý sa má vytvoriť v súlade s článkom 3 ods. 4.

(*2)  Dátový prvok, ktorý by sa mohol vybrať v súlade s článkom 5 ods. 2 ako jeden z troch minimálnych dátových prvkov pri vyhľadávaní v systéme ECRIS-TC.

---

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

| 16.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 322/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 322/122

---

ROZHODNUTIE č. 1/2022 SPOLOČNÉHO VÝBORU EURÓPSKEJ ÚNIE A ŠVAJČIARSKA PRE LETECKÚ DOPRAVU ZRIADENÉHO PODĽA DOHODY MEDZI EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM A ŠVAJČIARSKOU KONFEDERÁCIOU O LETECKEJ DOPRAVE

z 24. novembra 2022,

ktorým sa nahrádza príloha k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o leteckej doprave [2022/2471]

VÝBOR EURÓPSKEJ ÚNIE A ŠVAJČIARSKA PRE LETECKÚ DOPRAVU,

so zreteľom na Dohodu medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o leteckej doprave (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 23 ods. 4,

ROZHODOL TAKTO:

Jediný článok

Prílohou k tomuto rozhodnutiu sa nahrádza príloha k dohode od 1. januára 2023.

V Berne a Bruseli 24. novembra 2022

Za spoločný výbor

vedúci delegácie Európskej únie

Filip CORNELIS

Vedúci delegácie Švajčiarska

Christian HEGNER

---

PRÍLOHA

Na účely tejto dohody:

| — | na základe Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 1. decembra 2009, Európska únia nahrádza Európske spoločenstvo a je jeho právnym nástupcom, |
| --- | --- |

—

na základe Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 1. decembra 2009, Európska únia nahrádza Európske spoločenstvo a je jeho právnym nástupcom,

| — | ak akty špecifikované v tejto prílohe obsahujú odkazy na členské štáty Európskeho spoločenstva, nahradeného Európskou úniou, alebo požiadavku prepojenia s členskými štátmi Európskej únie, odkazy sa na účely tejto dohody uplatňujú rovnako na Švajčiarsko alebo na požiadavku prepojenia so Švajčiarskom, |
| --- | --- |

—

ak akty špecifikované v tejto prílohe obsahujú odkazy na členské štáty Európskeho spoločenstva, nahradeného Európskou úniou, alebo požiadavku prepojenia s členskými štátmi Európskej únie, odkazy sa na účely tejto dohody uplatňujú rovnako na Švajčiarsko alebo na požiadavku prepojenia so Švajčiarskom,

| — | odkazy na nariadenia Rady (EHS) č. 2407/92 a (EHS) č. 2408/92 uvedené v článkoch 4, 15, 18, 27 a 35 dohody sa chápu ako odkazy na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

odkazy na nariadenia Rady (EHS) č. 2407/92 a (EHS) č. 2408/92 uvedené v článkoch 4, 15, 18, 27 a 35 dohody sa chápu ako odkazy na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008,

| — | bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 15 tejto dohody, sa pojem „letecký dopravca Spoločenstva“ uvedený v nasledujúcich smerniciach a nariadeniach Spoločenstva uplatňuje aj na leteckého dopravcu, ktorý je držiteľom oprávnenia na vykonávanie leteckej dopravy a ktorý má vo Švajčiarsku svoje hlavné miesto výkonu práce, prípadne zaregistrované sídlo, v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1008/2008. Akýkoľvek odkaz na nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 sa chápe ako odkaz na nariadenie (ES) č. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 15 tejto dohody, sa pojem „letecký dopravca Spoločenstva“ uvedený v nasledujúcich smerniciach a nariadeniach Spoločenstva uplatňuje aj na leteckého dopravcu, ktorý je držiteľom oprávnenia na vykonávanie leteckej dopravy a ktorý má vo Švajčiarsku svoje hlavné miesto výkonu práce, prípadne zaregistrované sídlo, v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1008/2008. Akýkoľvek odkaz na nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 sa chápe ako odkaz na nariadenie (ES) č. 1008/2008,

| — | akýkoľvek odkaz v nasledujúcich textoch na články 81 a 82 zmluvy alebo na články 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa chápe ako odkaz na články 8 a 9 tejto dohody. |
| --- | --- |

—

akýkoľvek odkaz v nasledujúcich textoch na články 81 a 82 zmluvy alebo na články 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa chápe ako odkaz na články 8 a 9 tejto dohody.

1.   Liberalizácia letectva a ostatné pravidlá v odvetví civilného letectva

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008/ES z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008, s. 3) zmenené:

| — | nariadením (EÚ) 2018/1139 (Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením (EÚ) 2018/1139 (Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1),

| — | nariadením (EÚ) 2020/696 (Ú. v. EÚ L 165, 27.5.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením (EÚ) 2020/696 (Ú. v. EÚ L 165, 27.5.2020, s. 1),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/2114 (Ú. v. EÚ L 426, 17.12.2020, s. 1); nariadenie (EÚ) 2020/2114 sa vo Švajčiarsku uplatňuje v celom rozsahu od 18. 12. 2020, |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/2114 (Ú. v. EÚ L 426, 17.12.2020, s. 1); nariadenie (EÚ) 2020/2114 sa vo Švajčiarsku uplatňuje v celom rozsahu od 18. 12. 2020,

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/2115 (Ú. v. EÚ L 426, 17.12.2020, s. 4); nariadenie (EÚ) 2020/2115 sa vo Švajčiarsku uplatňuje v celom rozsahu od 18. 12. 2020. |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/2115 (Ú. v. EÚ L 426, 17.12.2020, s. 4); nariadenie (EÚ) 2020/2115 sa vo Švajčiarsku uplatňuje v celom rozsahu od 18. 12. 2020.

Smernica Rady 2000/79/ES z 27. novembra 2000, ktorá sa týka Európskej dohody o organizácii pracovného času mobilných pracovníkov civilného letectva, ktorú uzavrela Asociácia európskych leteckých spoločností (AEA), Európska federácia pracovníkov v doprave (ETF), Európska asociácia civilných letcov (ECA), Európska asociácia regionálnych leteckých spoločností (ERA) a Asociácia nezávislých leteckých dopravcov (IACA) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 302, 1.12.2000, s. 57).

Smernica 2003/88/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 4. novembra 2003 o niektorých aspektoch organizácie pracovného času (Ú. v. EÚ L 299, 18.11.2003, s. 9).

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003 z 27. februára 2003 o štatistických výkazoch týkajúcich sa prepravy cestujúcich, nákladu a pošty v leteckej doprave (Ú. v. EÚ L 66, 11.3.2003, s. 1), zmenené:

| — | nariadením Komisie (ES) č. 1358/2003 (Ú. v. EÚ L 49, 17.2.2007, s. 9). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (ES) č. 1358/2003 (Ú. v. EÚ L 49, 17.2.2007, s. 9).

Nariadenie Komisie (ES) č. 1358/2003 z 31. júla 2003, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003 o štatistických výkazoch týkajúcich sa prepravy cestujúcich, nákladu a pošty v leteckej doprave a ktorým sa menia a dopĺňajú jeho prílohy I a II (Ú. v. EÚ L 194, 1.8.2003, s. 9), zmenené:

| — | nariadením Komisie (ES) č. 158/2007 (Ú. v. EÚ L 49, 17.2.2007, s. 9). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (ES) č. 158/2007 (Ú. v. EÚ L 49, 17.2.2007, s. 9).

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 785/2004 z 21. apríla 2004 o požiadavkách na poistenie leteckých dopravcov a prevádzkovateľov lietadiel (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 1) zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 285/2010 (Ú. v. EÚ L 87, 7.4.2010, s. 19), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 285/2010 (Ú. v. EÚ L 87, 7.4.2010, s. 19),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1118 (Ú. v. EÚ L 243, 29.7.2020, s. 1). |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1118 (Ú. v. EÚ L 243, 29.7.2020, s. 1).

Nariadenie Rady (EHS) č. 95/93 z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva (články 1 až 12) (Ú. v. ES L 14, 22.1.1993, s. 1) zmenené:

| — | nariadením (ES) č. 793/2004 (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 50), |
| --- | --- |

—

nariadením (ES) č. 793/2004 (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 50),

| — | nariadením (EÚ) 2020/459 (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením (EÚ) 2020/459 (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 1),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1477 (Ú. v. EÚ L 338, 15.10.2020, s. 4), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1477 (Ú. v. EÚ L 338, 15.10.2020, s. 4),

| — | nariadením (EÚ) 2021/250 (Ú. v. EÚ L 58, 19.2.2021, s. 1); článok 10a ods. 1 a 4 nariadenia (EHS) č. 95/93 zmenený článkom 1 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2021/250 sa vo Švajčiarsku uplatňuje od 20. 2. 2021, |
| --- | --- |

—

nariadením (EÚ) 2021/250 (Ú. v. EÚ L 58, 19.2.2021, s. 1); článok 10a ods. 1 a 4 nariadenia (EHS) č. 95/93 zmenený článkom 1 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2021/250 sa vo Švajčiarsku uplatňuje od 20. 2. 2021,

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2021/1889 (Ú. v. EÚ L 384, 29.10.2021, s. 20), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2021/1889 (Ú. v. EÚ L 384, 29.10.2021, s. 20),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/255 (Ú. v. EÚ L 42, 23.2.2022, s. 1). |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/255 (Ú. v. EÚ L 42, 23.2.2022, s. 1).

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/12/ES z 11. marca 2009 o letiskových poplatkoch (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 70, 14.3.2009, s. 11).

Smernica Rady 96/67/ES z 15. októbra 1996 o prístupe k trhu služieb pozemnej obsluhy na letiskách Spoločenstva (Ú. v. ES L 272, 25.10.1996, s. 36) (články 1 až 9, 11 až 23 a článok 25).

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 80/2009 zo 14. januára 2009 o kódexe správania pri používaní počítačových rezervačných systémov a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 2299/89 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 35, 4.2.2009, s. 47).

2.   Pravidlá hospodárskej súťaže

Nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (Text s významom pre EHP) (články 1 až 13, 15 až 45) (Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1).

(V rozsahu, v akom je uvedené nariadenie relevantné pre uplatňovanie tejto dohody. Doplnenie tohto nariadenia nemá vplyv na rozdelenie úloh podľa tejto dohody.)

Nariadenie Komisie (ES) č. 773/2004 zo 7. apríla 2004, ktoré sa týka vedenia konania Komisiou podľa článkov 81 a 82 Zmluvy o založení ES (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 18), zmenené:

| — | nariadením Komisie (ES) č. 622/2008 (Ú. v. EÚ L 171, 1.7.2008, s. 3). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (ES) č. 622/2008 (Ú. v. EÚ L 171, 1.7.2008, s. 3).

Nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Nariadenie ES o fúziách) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1) (články 1 až 18, článok 19 ods. 1 a 2 a články 20 až 23).

Vzhľadom na článok 4 ods. 5 nariadenia o fúziách sa medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskom uplatňuje toto:

| 1. | Pri koncentráciách podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 139/2004, ktoré nemajú význam pre celé Spoločenstvo v zmysle článku 1 uvedeného nariadenia a ktoré môžu byť posudzované podľa vnútroštátneho práva v oblasti hospodárskej súťaže najmenej troch členských štátov ES a Švajčiarskej konfederácie, osoby alebo podniky uvedené v článku 4 ods. 2 uvedeného nariadenia môžu pred podaním oznámenia príslušným orgánom informovať Komisiu ES odôvodneným návrhom o tom, že by koncentráciu mala posúdiť Komisia. |
| --- | --- |

1.

Pri koncentráciách podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 139/2004, ktoré nemajú význam pre celé Spoločenstvo v zmysle článku 1 uvedeného nariadenia a ktoré môžu byť posudzované podľa vnútroštátneho práva v oblasti hospodárskej súťaže najmenej troch členských štátov ES a Švajčiarskej konfederácie, osoby alebo podniky uvedené v článku 4 ods. 2 uvedeného nariadenia môžu pred podaním oznámenia príslušným orgánom informovať Komisiu ES odôvodneným návrhom o tom, že by koncentráciu mala posúdiť Komisia.

| 2. | Európska komisia bezodkladne doručí všetky návrhy Švajčiarskej konfederácii podľa článku 4 ods. 5 nariadenia (ES) č. 139/2004 a podľa predchádzajúceho odseku. |
| --- | --- |

2.

Európska komisia bezodkladne doručí všetky návrhy Švajčiarskej konfederácii podľa článku 4 ods. 5 nariadenia (ES) č. 139/2004 a podľa predchádzajúceho odseku.

| 3. | Ak Švajčiarska konfederácia nesúhlasí so žiadosťou o postúpenie prípadu, príslušný švajčiarsky orgán pre hospodársku súťaž si ponechá svoju právomoc a Švajčiarska konfederácia prípad vzhľadom na tento odsek nepostúpi. |
| --- | --- |

3.

Ak Švajčiarska konfederácia nesúhlasí so žiadosťou o postúpenie prípadu, príslušný švajčiarsky orgán pre hospodársku súťaž si ponechá svoju právomoc a Švajčiarska konfederácia prípad vzhľadom na tento odsek nepostúpi.

Vzhľadom na lehoty uvedené v článku 4 ods. 4 a 5, článku 9 ods. 2 a 6 a článku 22 ods. 2 nariadenia o fúziách:

| 1. | Európska komisia bezodkladne poskytne všetky príslušné dokumenty podľa článku 4 ods. 4 a 5, článku 9 ods. 2 a 6 a článku 22 ods. 2 príslušnému švajčiarskemu orgánu pre hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

1.

Európska komisia bezodkladne poskytne všetky príslušné dokumenty podľa článku 4 ods. 4 a 5, článku 9 ods. 2 a 6 a článku 22 ods. 2 príslušnému švajčiarskemu orgánu pre hospodársku súťaž.

| 2. | Výpočet lehôt uvedených v článku 4 ods. 4 a 5 a článku 9 ods. 2 a 6 a článku 22 ods. 2 nariadenia (ES) č. 139/2004 sa pre Švajčiarsku konfederáciu začne vtedy, keď sa predmetné dokumenty doručia príslušnému švajčiarskemu orgánu pre hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

2.

Výpočet lehôt uvedených v článku 4 ods. 4 a 5 a článku 9 ods. 2 a 6 a článku 22 ods. 2 nariadenia (ES) č. 139/2004 sa pre Švajčiarsku konfederáciu začne vtedy, keď sa predmetné dokumenty doručia príslušnému švajčiarskemu orgánu pre hospodársku súťaž.

Nariadenie Komisie (ES) č. 802/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Text s významom pre EHP) (články 1 až 24) (Ú. v. EÚ L 133, 30.4.2004, s. 1), zmenené:

| — | nariadením Komisie (ES) č. 1792/2006 (Ú. v. EÚ L 362, 20.12.2006, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (ES) č. 1792/2006 (Ú. v. EÚ L 362, 20.12.2006, s. 1),

| — | nariadením Komisie (ES) č. 1033/2008 (Ú. v. EÚ L 279, 22.10.2008, s. 3), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (ES) č. 1033/2008 (Ú. v. EÚ L 279, 22.10.2008, s. 3),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1269/2013 (Ú. v. EÚ L 336, 14.12.2013, s. 1). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1269/2013 (Ú. v. EÚ L 336, 14.12.2013, s. 1).

Smernica Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (kodifikované znenie) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 318, 17.11.2006, s. 17).

Nariadenie Rady (ES) č. 487/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy na určité kategórie dohôd a zosúladených postupov v odvetví leteckej dopravy (kodifikované znenie) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 148, 11.6.2009, s. 1).

3.   Bezpečnosť letectva

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1139 zo 4. júla 2018 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva a ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EÚ) č. 996/2010, (EÚ) č. 376/2014 a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/30/EÚ a 2014/53/EÚ a zrušujú nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nariadenie Rady (EHS) č. 3922/91 (Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1), zmenené:

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2021/1087 (Ú. v. EÚ L 236, 5.7.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2021/1087 (Ú. v. EÚ L 236, 5.7.2021, s. 1).

Agentúra požíva aj vo Švajčiarsku právomoci, ktoré jej boli udelené podľa ustanovení uvedeného nariadenia.

Komisia požíva aj vo Švajčiarsku právomoci, ktoré jej boli udelené pre rozhodnutia podľa článku 2 ods. 6 a 7, článku 41 ods. 6, článku 62 ods. 5, článku 67 ods. 2 a 3, článku 70 ods. 4, článku 71 ods. 2, článku 76 ods. 4, článku 84 ods. 1, článku 85 ods. 9, článku 104 ods. 3 bodu i), článku 105 ods. 1 a článku 106 ods. 1 a 6.

Bez ohľadu na horizontálne prispôsobenie uvedené v druhej zarážke prílohy k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o leteckej doprave sa odkazy na „členské štáty“ uvedené v ustanoveniach nariadenia (EÚ) č. 182/2011 spomenuté v článku 127 nariadenia (EÚ) 2018/1139 nesmú chápať tak, že sa uplatňujú na Švajčiarsko.

Žiadne ustanovenie tohto nariadenia sa nesmie vykladať tak, že sa ním na EASA prenášajú právomoci, aby konala v mene Švajčiarska podľa medzinárodných dohôd na iné účely než na účely podpory pri výkone svojich povinností podľa týchto dohôd.

Text nariadenia sa na účely tejto dohody prispôsobuje takto:

| a) | Článok 68 sa mení takto:






  i) | V odseku 1 písm. a) sa za slovo „Úniou“ vkladajú slová „alebo Švajčiarskom“; |
| --- | --- | --- |

a)

Článok 68 sa mení takto:

i)

V odseku 1 písm. a) sa za slovo „Úniou“ vkladajú slová „alebo Švajčiarskom“;

| ii) | Dopĺňa sa tento odsek:






  „4. | Kedykoľvek Únia rokuje s treťou krajinou s cieľom uzavrieť dohodu, ktorou sa stanovuje, že členský štát alebo agentúra môže vydávať osvedčenia na základe osvedčení vydaných leteckými úradmi danej tretej krajiny, urobí všetko pre to, aby získala od Švajčiarska ponuku na podobnú dohodu s danou treťou krajinou. Na druhej strane Švajčiarsko urobí všetko pre to, aby s tretími krajinami uzavrelo dohody zodpovedajúce dohodám Únie.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

Dopĺňa sa tento odsek:

„4.

| b) | V článku 95 sa dopĺňa tento odsek:






  „3. | Odchylne od článku 12 ods. 2 písm. a) Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie sa štátni príslušníci Švajčiarska požívajúci občianske práva v plnom rozsahu môžu zamestnať na základe zmluvy s výkonným riaditeľom agentúry.“ |
| --- | --- | --- |

b)

V článku 95 sa dopĺňa tento odsek:

„3.

| c) | V článku 96 sa dopĺňa tento odsek:

  „Švajčiarsko uplatňuje na agentúru Protokol o výsadách a imunitách Európskej únie, ktorý tvorí prílohu A k tejto prílohe, v súlade s dodatkom k prílohe A.“ |
| --- | --- |

c)

V článku 96 sa dopĺňa tento odsek:

„Švajčiarsko uplatňuje na agentúru Protokol o výsadách a imunitách Európskej únie, ktorý tvorí prílohu A k tejto prílohe, v súlade s dodatkom k prílohe A.“

| d) | V článku 102 sa dopĺňa tento odsek:






  „5. | Švajčiarsko sa v plnej miere podieľa na práci správnej rady a v rámci správnej rady má rovnaké práva a povinnosti ako členské štáty Európskej únie s výnimkou hlasovacieho práva.“ |
| --- | --- | --- |

d)

V článku 102 sa dopĺňa tento odsek:

„5.

| e) | V článku 120 sa dopĺňa tento odsek:






  „13. | Švajčiarsko sa podieľa na finančnom príspevku uvedenom v odseku 1 písm. b) podľa tohto vzorca:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
  kde:







  S | = | časť rozpočtu agentúry, ktorá nie je krytá poplatkami a platbami uvedenými v odseku 1 písm. c) a d), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | = | počet pridružených štátov, |
| b | = | počet členských štátov EÚ, |
| c | = | príspevok Švajčiarska do rozpočtu ICAO, |
| C | = | celkový príspevok členských štátov EÚ a pridružených štátov do rozpočtu ICAO.“ |

e)

V článku 120 sa dopĺňa tento odsek:

„13.

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C

kde:

S

=

časť rozpočtu agentúry, ktorá nie je krytá poplatkami a platbami uvedenými v odseku 1 písm. c) a d),

a

=

počet pridružených štátov,

b

=

počet členských štátov EÚ,

c

=

príspevok Švajčiarska do rozpočtu ICAO,

C

=

celkový príspevok členských štátov EÚ a pridružených štátov do rozpočtu ICAO.“

| f) | V článku 122 sa dopĺňa tento odsek:






  „6. | Ustanovenia týkajúce sa finančnej kontroly osôb zúčastňujúcich sa na činnostiach agentúry vykonávanej Úniou vo Švajčiarsku sú uvedené v prílohe B k tejto prílohe.“ |
| --- | --- | --- |

f)

V článku 122 sa dopĺňa tento odsek:

„6.

| g) | Rozsah pôsobnosti prílohy I k nariadeniu sa rozširuje tak, aby sa vzťahovala aj na tieto lietadlá ako výrobky, na ktoré sa vzťahuje článok 3 ods. 1 písm. a) nariadenia Komisie (EÚ) č. 748/2012 z 3. augusta 2012 stanovujúceho vykonávacie pravidlá osvedčovania letovej spôsobilosti a environmentálneho osvedčovania lietadiel a prislúchajúcich výrobkov, častí a zariadení, ako aj osvedčovania projekčných a výrobných organizácií (1): | A/c – [HB-JES] – typ Gulfstream G-V |
| --- | --- | --- |

g)

Rozsah pôsobnosti prílohy I k nariadeniu sa rozširuje tak, aby sa vzťahovala aj na tieto lietadlá ako výrobky, na ktoré sa vzťahuje článok 3 ods. 1 písm. a) nariadenia Komisie (EÚ) č. 748/2012 z 3. augusta 2012 stanovujúceho vykonávacie pravidlá osvedčovania letovej spôsobilosti a environmentálneho osvedčovania lietadiel a prislúchajúcich výrobkov, častí a zariadení, ako aj osvedčovania projekčných a výrobných organizácií (1):

A/c – [HB-JES] – typ Gulfstream G-V

| | A/c – [HB-ZDF] – typ MD900. |
| --- | --- |

A/c – [HB-ZDF] – typ MD900.

| h) | V článku 132 ods. 1 sa odkaz na nariadenie (EÚ) 2016/679 považuje za odkaz na príslušné vnútroštátne právne predpisy, pokiaľ ide o Švajčiarsko. |
| --- | --- |

h)

V článku 132 ods. 1 sa odkaz na nariadenie (EÚ) 2016/679 považuje za odkaz na príslušné vnútroštátne právne predpisy, pokiaľ ide o Švajčiarsko.

| i) | Článok 140 ods. 6 sa nevzťahuje na Švajčiarsko. |
| --- | --- |

i)

Článok 140 ods. 6 sa nevzťahuje na Švajčiarsko.

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1178/2011 z 3. novembra 2011, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa posádky civilného letectva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Ú. v. EÚ L 311, 25.11.2011, s. 1), zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 290/2012 (Ú. v. EÚ L 100, 5.4.2012, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 290/2012 (Ú. v. EÚ L 100, 5.4.2012, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 70/2014 (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2014, s. 25), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 70/2014 (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2014, s. 25),

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 245/2014 (Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 33), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 245/2014 (Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 33),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2015/445 (Ú. v. EÚ L 74, 18.3.2015, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2015/445 (Ú. v. EÚ L 74, 18.3.2015, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2016/539 (Ú. v. EÚ L 91, 7.4.2016, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2016/539 (Ú. v. EÚ L 91, 7.4.2016, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2018/1065 (Ú. v. EÚ L 192, 30.7.2018, s. 21), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2018/1065 (Ú. v. EÚ L 192, 30.7.2018, s. 21),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2018/1119 (Ú. v. EÚ L 204, 13.8.2018, s. 13), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2018/1119 (Ú. v. EÚ L 204, 13.8.2018, s. 13),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2018/1974 (Ú. v. EÚ L 326, 20.12.2018, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2018/1974 (Ú. v. EÚ L 326, 20.12.2018, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2019/27 (Ú. v. EÚ L 8, 10.1.2019, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2019/27 (Ú. v. EÚ L 8, 10.1.2019, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/430 (Ú. v. EÚ L 75, 19.3.2019, s. 66), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/430 (Ú. v. EÚ L 75, 19.3.2019, s. 66),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1747 (Ú. v. EÚ L 268, 22.10.2019, s. 23), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1747 (Ú. v. EÚ L 268, 22.10.2019, s. 23),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/359 (Ú. v. EÚ L 67, 5.3.2020, s. 82), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/359 (Ú. v. EÚ L 67, 5.3.2020, s. 82),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/723 (Ú. v. EÚ L 170, 2.6.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/723 (Ú. v. EÚ L 170, 2.6.2020, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/2193 (Ú. v. EÚ L 434, 23.12.2020, s. 13), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/2193 (Ú. v. EÚ L 434, 23.12.2020, s. 13),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1310 (Ú. v. EÚ L 284, 9.8.2021, s. 15), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1310 (Ú. v. EÚ L 284, 9.8.2021, s. 15),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/2227 (Ú. v. EÚ L 448, 15.12.2021, s. 39), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/2227 (Ú. v. EÚ L 448, 15.12.2021, s. 39),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/844 (Ú. v. EÚ L 148, 31.5.2022, s. 24). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/844 (Ú. v. EÚ L 148, 31.5.2022, s. 24).

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/723 zo 4. marca 2020, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uznávania osvedčení pilotov vydaných v tretích krajinách a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1178/2011 (Ú. v. EÚ L 170, 2.6.2020, s. 1).

Nariadenie Rady (EHS) č. 3922/91 zo 16. decembra 1991 o harmonizácii technických požiadaviek a správnych postupov v oblasti civilného letectva (články 1 až 3, článok 4 ods. 2, články 5 až 11 a článok 13) (Ú. v. ES L 373, 31.12.1991, s. 4) zmenené:

| — | nariadením (ES) č. 1899/2006 (Ú. v. EÚ L 377, 27.12.2006, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením (ES) č. 1899/2006 (Ú. v. EÚ L 377, 27.12.2006, s. 1),

| — | nariadením (ES) č. 1900/2006 (Ú. v. EÚ L 377, 27.12.2006, s. 176), |
| --- | --- |

—

nariadením (ES) č. 1900/2006 (Ú. v. EÚ L 377, 27.12.2006, s. 176),

| — | nariadením Komisie (ES) č. 8/2008 (Ú. v. EÚ L 10, 12.1.2008, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (ES) č. 8/2008 (Ú. v. EÚ L 10, 12.1.2008, s. 1),

| — | nariadením Komisie (ES) č. 859/2008 (Ú. v. EÚ L 254, 20.9.2008, s. 1). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (ES) č. 859/2008 (Ú. v. EÚ L 254, 20.9.2008, s. 1).

V súlade s článkom 139 nariadenia (EÚ) 2018/1139 sa nariadenie (EHS) č. 3922/91 zrušuje od dátumu uplatňovania podrobných pravidiel prijatých podľa článku 32 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2018/1139, ktoré sa týkajú obmedzenia času letu a času v službe a požiadaviek na odpočinok so zreteľom na prevádzku aerotaxi, pohotovostných lekárskych služieb a jednopilotnej obchodnej leteckej dopravy letúnmi.

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 z 20. októbra 2010 o vyšetrovaní a prevencii nehôd a incidentov v civilnom letectve a o zrušení smernice 94/56/ES (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 35) zmenené:

| — | nariadením (EÚ) č. 376/2014 (Ú. v. EÚ L 122, 24.4.2014, s. 18), |
| --- | --- |

—

nariadením (EÚ) č. 376/2014 (Ú. v. EÚ L 122, 24.4.2014, s. 18),

| — | nariadením (EÚ) 2018/1139 (Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

nariadením (EÚ) 2018/1139 (Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1).

Nariadenie Komisie (ES) č. 104/2004 z 22. januára 2004 stanovujúce pravidlá organizácie a zloženia Odvolacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (Ú. v. EÚ L 16, 23.1.2004, s. 20).

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 zo 14. decembra 2005 o vytvorení zoznamu Spoločenstva týkajúceho sa leteckých dopravcov, ktorí podliehajú zákazu vykonávania leteckej dopravy v rámci Spoločenstva, a o informovaní cestujúcich v leteckej doprave o totožnosti prevádzkujúceho leteckého dopravcu, ktorým sa zrušuje článok 9 smernice 2004/36/ES (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 344, 27.12.2005, s. 15), zmenené:

| — | nariadením (EÚ) 2018/1139 (Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

nariadením (EÚ) 2018/1139 (Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1).

Nariadenie Komisie (ES) č. 473/2006 z 22. marca 2006, ktorým sa stanovujú implementačné pravidlá pre zoznam leteckých dopravcov Spoločenstva, ktorí podliehajú zákazu vykonávania leteckej dopravy v rámci Spoločenstva, uvedený v kapitole II nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 84, 23.3.2006, s. 8).

Nariadenie Komisie (ES) č. 474/2006 z 22. marca 2006 o vytvorení zoznamu Spoločenstva týkajúceho sa leteckých dopravcov, ktorí podliehajú zákazu vykonávania leteckej dopravy v rámci Spoločenstva, uvedeného v kapitole II nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 (Ú. v. EÚ L 84, 23.3.2006, s. 14), naposledy zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/862 (Ú. v. EÚ L 151, 2.6.2022, s. 45). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/862 (Ú. v. EÚ L 151, 2.6.2022, s. 45).

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1332/2011 zo 16. decembra 2011, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na využívanie vzdušného priestoru a prevádzkové postupy na vyhýbanie sa zrážkam vo vzduchu (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 336, 20.12.2011, s. 20), zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2016/583 (Ú. v. EÚ L 101, 16.4.2016, s. 7). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2016/583 (Ú. v. EÚ L 101, 16.4.2016, s. 7).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 646/2012 zo 16. júla 2012, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá týkajúce sa pokút a penále podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 187, 17.7.2012, s. 29).

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 748/2012 z 3. augusta 2012 stanovujúce vykonávacie pravidlá osvedčovania letovej spôsobilosti a environmentálneho osvedčovania lietadiel a prislúchajúcich výrobkov, častí a zariadení, ako aj osvedčovania projekčných a výrobných organizácií (Ú. v. EÚ L 224, 21.8.2012, s. 1), zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 7/2013 (Ú. v. EÚ L 4, 9.1.2013, s. 36), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 7/2013 (Ú. v. EÚ L 4, 9.1.2013, s. 36),

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 69/2014 (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2014, s. 12), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 69/2014 (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2014, s. 12),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2015/1039 (Ú. v. EÚ L 167, 1.7.2015, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2015/1039 (Ú. v. EÚ L 167, 1.7.2015, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2016/5 (Ú. v. EÚ L 3, 6.1.2016, s. 3), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2016/5 (Ú. v. EÚ L 3, 6.1.2016, s. 3),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2019/897 (Ú. v. EÚ L 144, 3.6.2019, s. 1), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2019/897 (Ú. v. EÚ L 144, 3.6.2019, s. 1),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/570 (Ú. v. EÚ L 132, 27.4.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/570 (Ú. v. EÚ L 132, 27.4.2020, s. 1),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2021/699 (Ú. v. EÚ L 145, 28.4.2021, s. 1), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2021/699 (Ú. v. EÚ L 145, 28.4.2021, s. 1),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2021/1088 (Ú. v. EÚ L 236, 5.7.2021, s. 3), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2021/1088 (Ú. v. EÚ L 236, 5.7.2021, s. 3),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/201 (Ú. v. EÚ L 33, 15.2.2022, s. 7), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/201 (Ú. v. EÚ L 33, 15.2.2022, s. 7),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/203 (Ú. v. EÚ L 33, 15.2.2022, s. 46). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/203 (Ú. v. EÚ L 33, 15.2.2022, s. 46).

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 965/2012 z 5. októbra 2012, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa leteckej prevádzky podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Ú. v. EÚ L 296, 25.10.2012, s. 1), zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 800/2013 (Ú. v. EÚ L 227, 24.8.2013, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 800/2013 (Ú. v. EÚ L 227, 24.8.2013, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 71/2014 (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2014, s. 27), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 71/2014 (Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2014, s. 27),

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 83/2014 (Ú. v. EÚ L 28, 31.1.2014, s. 17), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 83/2014 (Ú. v. EÚ L 28, 31.1.2014, s. 17),

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 379/2014 (Ú. v. EÚ L 123, 24.4.2014, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 379/2014 (Ú. v. EÚ L 123, 24.4.2014, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2015/140 (Ú. v. EÚ L 24, 30.1.2015, s. 5), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2015/140 (Ú. v. EÚ L 24, 30.1.2015, s. 5),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2015/1329 (Ú. v. EÚ L 206, 1.8.2015, s. 21), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2015/1329 (Ú. v. EÚ L 206, 1.8.2015, s. 21),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2015/640 (Ú. v. EÚ L 106, 24.4.2015, s. 18), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2015/640 (Ú. v. EÚ L 106, 24.4.2015, s. 18),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2015/2338 (Ú. v. EÚ L 330, 16.12.2015, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2015/2338 (Ú. v. EÚ L 330, 16.12.2015, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2016/1199 (Ú. v. EÚ L 198, 23.7.2016, s. 13), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2016/1199 (Ú. v. EÚ L 198, 23.7.2016, s. 13),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2017/363 (Ú. v. EÚ L 55, 2.3.2017, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2017/363 (Ú. v. EÚ L 55, 2.3.2017, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2018/394 (Ú. v. EÚ L 71, 14.3.2018, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2018/394 (Ú. v. EÚ L 71, 14.3.2018, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2018/1042 (Ú. v. EÚ L 188, 25.7.2018, s. 3) zmeneným:






  — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/745 (Ú. v. EÚ L 176, 5.6.2020, s. 11), |
| --- | --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2018/1042 (Ú. v. EÚ L 188, 25.7.2018, s. 3) zmeneným:

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/745 (Ú. v. EÚ L 176, 5.6.2020, s. 11),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/1975 (Ú. v. EÚ L 326, 20.12.2018, s. 53), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/1975 (Ú. v. EÚ L 326, 20.12.2018, s. 53),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1387 (Ú. v. EÚ L 229, 5.9.2019, s. 1) zmeneným:






  — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1176 (Ú. v. EÚ L 259, 10.8.2020, s. 10), |
| --- | --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1387 (Ú. v. EÚ L 229, 5.9.2019, s. 1) zmeneným:

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1176 (Ú. v. EÚ L 259, 10.8.2020, s. 10),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1384 (Ú. v. EÚ L 228, 4.9.2019, s. 106), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1384 (Ú. v. EÚ L 228, 4.9.2019, s. 106),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/2036 (Ú. v. EÚ L 416, 11.12.2020, s. 24); odseky 4 až 6 prílohy k nariadeniu (EÚ) 2020/2036 sa vo Švajčiarsku uplatňujú od 31. 12. 2020, |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/2036 (Ú. v. EÚ L 416, 11.12.2020, s. 24); odseky 4 až 6 prílohy k nariadeniu (EÚ) 2020/2036 sa vo Švajčiarsku uplatňujú od 31. 12. 2020,

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1062 (Ú. v. EÚ L 229, 29.6.2021, s. 3), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1062 (Ú. v. EÚ L 229, 29.6.2021, s. 3),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1296 (Ú. v. EÚ L 282, 5.8.2021, s. 5), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1296 (Ú. v. EÚ L 282, 5.8.2021, s. 5),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/2237 (Ú. v. EÚ L 450, 16.12.2021, s. 21), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/2237 (Ú. v. EÚ L 450, 16.12.2021, s. 21),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/414 (Ú. v. EÚ L 85, 14.3.2022, s. 4), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/414 (Ú. v. EÚ L 85, 14.3.2022, s. 4),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/790 (Ú. v. EÚ L 141, 20.5.2022, s. 13). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/790 (Ú. v. EÚ L 141, 20.5.2022, s. 13).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 628/2013 z 28. júna 2013 o pracovných metódach Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva na vykonávanie kontrol dodržiavania noriem a na monitorovanie uplatňovania ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 a o zrušení nariadenia Komisie (ES) č. 736/2006 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 179, 29.6.2013, s. 46).

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 139/2014 z 12. februára 2014, ktorým sa stanovujú požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa letísk podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 44, 14.2.2014, s. 1), zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2017/161 (Ú. v. EÚ L 27, 1.2.2017, s. 99), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2017/161 (Ú. v. EÚ L 27, 1.2.2017, s. 99),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2018/401 (Ú. v. EÚ L 72, 15.3.2018, s. 17), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2018/401 (Ú. v. EÚ L 72, 15.3.2018, s. 17),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/469 (Ú. v. EÚ L 104, 3.4.2020, s. 1) zmeneným:






  — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1177 (Ú. v. EÚ L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- | --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/469 (Ú. v. EÚ L 104, 3.4.2020, s. 1) zmeneným:

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1177 (Ú. v. EÚ L 259, 10.8.2020, s. 12),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1234 (Ú. v. EÚ L 282, 31.8.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1234 (Ú. v. EÚ L 282, 31.8.2020, s. 1),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/2148 (Ú. v. EÚ L 428, 18.12.2020, s. 10), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/2148 (Ú. v. EÚ L 428, 18.12.2020, s. 10),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/208 (Ú. v. EÚ L 35, 17.2.2022, s. 1), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/208 (Ú. v. EÚ L 35, 17.2.2022, s. 1),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/697 (Ú. v. EÚ L 130, 4.5.2022, s. 1). |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/697 (Ú. v. EÚ L 130, 4.5.2022, s. 1).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/2153 zo 16. decembra 2019 o poplatkoch a platbách vyberaných Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 319/2014 (Ú. v. EÚ L 327, 17.12.2019, s. 36).

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 376/2014 z 3. apríla 2014 o ohlasovaní udalostí, ich analýze a na ne nadväzujúcich opatreniach v civilnom letectve, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 a ktorým sa zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/42/ES a nariadenia Komisie (ES) č. 1321/2007 a (ES) č. 1330/2007 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 122, 24.4.2014, s. 18), zmenené:

| — | nariadením (EÚ) 2018/1139 (Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

nariadením (EÚ) 2018/1139 (Ú. v. EÚ L 212, 22.8.2018, s. 1).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2082 z 26. novembra 2021, ktorým sa stanovujú opatrenia na vykonávanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 376/2014, pokiaľ ide o jednotný európsky systém klasifikácie rizík (Ú. v. EÚ L 426, 29.11.2021, s. 32).

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 452/2014 z 29. apríla 2014, ktorým sa stanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa letovej prevádzky prevádzkovateľov z tretích krajín podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 133, 6.5.2014, s. 12), zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2016/1158 (Ú. v. EÚ L 192, 16.7.2016, s. 21). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2016/1158 (Ú. v. EÚ L 192, 16.7.2016, s. 21).

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1321/2014 z 26. novembra 2014 o zachovaní letovej spôsobilosti lietadiel a výrobkov, súčastí a zariadení leteckej techniky a o schvaľovaní organizácií a personálu zapojených do týchto činností (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 362, 17.12.2014, s. 1) zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2015/1088 (Ú. v. EÚ L 176, 7.7.2015, s. 4), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2015/1088 (Ú. v. EÚ L 176, 7.7.2015, s. 4),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2015/1536 (Ú. v. EÚ L 241, 17.9.2015, s. 16), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2015/1536 (Ú. v. EÚ L 241, 17.9.2015, s. 16),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2017/334 (Ú. v. EÚ L 50, 28.2.2017, s. 13), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2017/334 (Ú. v. EÚ L 50, 28.2.2017, s. 13),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2018/750 (Ú. v. EÚ L 126, 23.5.2018, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2018/750 (Ú. v. EÚ L 126, 23.5.2018, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2018/1142 (Ú. v. EÚ L 207, 16.8.2018, s. 2), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2018/1142 (Ú. v. EÚ L 207, 16.8.2018, s. 2),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1383 (Ú. v. EÚ L 228, 4.9.2019, s. 1), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1383 (Ú. v. EÚ L 228, 4.9.2019, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1384 (Ú. v. EÚ L 228, 4.9.2019, s. 106), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1384 (Ú. v. EÚ L 228, 4.9.2019, s. 106),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/270 (Ú. v. EÚ L 56, 27.2.2020, s. 20), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/270 (Ú. v. EÚ L 56, 27.2.2020, s. 20),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1159 (Ú. v. EÚ L 257, 6.8.2020, s. 14), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1159 (Ú. v. EÚ L 257, 6.8.2020, s. 14),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/685 (Ú. v. EÚ L 143, 27.4.2021, s. 6), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/685 (Ú. v. EÚ L 143, 27.4.2021, s. 6),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/700 (Ú. v. EÚ L 145, 28.4.2021, s. 20); článok 1 bod 1 a body 5, 6 a 8 prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2021/700 sa vo Švajčiarsku uplatňujú od 18.5.2021, |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/700 (Ú. v. EÚ L 145, 28.4.2021, s. 20); článok 1 bod 1 a body 5, 6 a 8 prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2021/700 sa vo Švajčiarsku uplatňujú od 18.5.2021,

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1963 (Ú. v. EÚ L 400, 12.11.2021, s. 18), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1963 (Ú. v. EÚ L 400, 12.11.2021, s. 18),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/410 (Ú. v. EÚ L 84, 11.3.2022, s. 20). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/410 (Ú. v. EÚ L 84, 11.3.2022, s. 20).

Nariadenie Komisie (EÚ) 2015/340 z 20. februára 2015, ktorým sa stanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa preukazov a osvedčení riadiacich letovej prevádzky podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 923/2012 a zrušuje nariadenie Komisie (EÚ) č. 805/2011 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 63, 6.3.2015, s. 1).

Nariadenie Komisie (EÚ) 2015/640 z 23. apríla 2015 o dodatočných špecifikáciách letovej spôsobilosti pre daný typ prevádzky, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 965/2012 (Ú. v. EÚ L 106, 24.4.2015, s. 18), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/133 (Ú. v. EÚ L 25, 29.1.2019, s. 14), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/133 (Ú. v. EÚ L 25, 29.1.2019, s. 14),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1159 (Ú. v. EÚ L 257, 6.8.2020, s. 14), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1159 (Ú. v. EÚ L 257, 6.8.2020, s. 14),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/97 (Ú. v. EÚ L 31, 29.1.2021, s. 208); článok 1 nariadenia (EÚ) 2021/97 sa vo Švajčiarsku uplatňuje od 26. 2. 2021, okrem bodu 1 prílohy I, ktorý sa uplatňuje od 16. 2. 2021. |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/97 (Ú. v. EÚ L 31, 29.1.2021, s. 208); článok 1 nariadenia (EÚ) 2021/97 sa vo Švajčiarsku uplatňuje od 26. 2. 2021, okrem bodu 1 prílohy I, ktorý sa uplatňuje od 16. 2. 2021.

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1018 z 29. júna 2015, ktorým sa stanovuje zoznam s klasifikáciou udalostí v civilnom letectve, ktoré sa majú povinne hlásiť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 376/2014 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 163, 30.6.2015, s. 1), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/3 (Ú. v. EÚ L 1, 5.1.2022, s. 3). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/3 (Ú. v. EÚ L 1, 5.1.2022, s. 3).

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/2357 z 19. decembra 2016 týkajúce sa nedostatočne účinného dodržiavania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 a jeho vykonávacích pravidiel vzhľadom na osvedčenia, ktoré vydáva letecká akadémia Hellenic Aviation Training Academy (HATA), a preukazov spôsobilosti vydaných na ich základe podľa časti 66 [oznámené pod číslom C(2016) 8645] (Ú. v. EÚ L 348, 21.12.2016, s. 72).

Nariadenie Komisie (EÚ) 2018/395 z 13. marca 2018, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá prevádzky balónov, ako aj udeľovania preukazov spôsobilosti letovej posádke balónov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1139 (Ú. v. EÚ L 71, 14.3.2018, s. 10), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/357 (Ú. v. EÚ L 67, 5.3.2020, s. 34), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/357 (Ú. v. EÚ L 67, 5.3.2020, s. 34),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1874 (Ú. v. EÚ L 378, 26.10.2021, s. 4). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1874 (Ú. v. EÚ L 378, 26.10.2021, s. 4).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1976 zo 14. decembra 2018, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá prevádzky vetroňov, ako aj pravidlá udeľovania preukazov spôsobilosti člena letovej posádky vetroňov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1139 (Ú. v. EÚ L 326, 20.12.2018, s. 64), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/358 (Ú. v. EÚ L 67, 5.3.2020, s. 57), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/358 (Ú. v. EÚ L 67, 5.3.2020, s. 57),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1874 (Ú. v. EÚ L 378, 26.10.2021, s. 4). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1874 (Ú. v. EÚ L 378, 26.10.2021, s. 4).

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/494 z 25. marca 2019 o určitých aspektoch bezpečnosti letectva vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Únie (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 85I, 27.3.2019, s. 11).

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/945 z 12. marca 2019 o bezpilotných leteckých systémoch a o prevádzkovateľoch bezpilotných leteckých systémov z tretích krajín (Ú. v. EÚ L 152, 11.6.2019, s. 1), zmenené:

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1058 z 27. apríla 2020 (Ú. v. EÚ L 232, 20.7.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1058 z 27. apríla 2020 (Ú. v. EÚ L 232, 20.7.2020, s. 1),

| — | delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/851 z 22. marca 2022 (Ú. v. EÚ L 150, 1.6.2022, s. 21). |
| --- | --- |

—

delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/851 z 22. marca 2022 (Ú. v. EÚ L 150, 1.6.2022, s. 21).

Pokiaľ ide o výrobky uvedené v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2019/945, Švajčiarsko uplatňuje akty uvedené v uvedenom nariadení, ako sú zahrnuté v tejto prílohe, a to aj ako sa uvádzajú ďalej, pričom sa okrem toho vychádza z predpokladu, že druhá zarážka prílohy sa vzťahuje aj na tieto akty:

| — | nariadenie (ES) č. 765/2008 (2), ako sa uvádza v článku 3 bode 9, článku 15, článku 19 ods. 2 a článku 39 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2019/945, |
| --- | --- |

—

nariadenie (ES) č. 765/2008 (2), ako sa uvádza v článku 3 bode 9, článku 15, článku 19 ods. 2 a článku 39 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2019/945,

| — | nariadenie (EÚ) č. 1025/2012 (3), ako sa uvádza v článku 3 bode 20 a článku 37 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/945, |
| --- | --- |

—

nariadenie (EÚ) č. 1025/2012 (3), ako sa uvádza v článku 3 bode 20 a článku 37 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/945,

| — | smernicu 2009/48/ES (4), ako sa uvádza v článku 4 ods. 2 a článku 13 ods. 2 písm. c), ako aj v časti 1 bode 10 prílohy k nariadeniu (EÚ) 2019/945, |
| --- | --- |

—

smernicu 2009/48/ES (4), ako sa uvádza v článku 4 ods. 2 a článku 13 ods. 2 písm. c), ako aj v časti 1 bode 10 prílohy k nariadeniu (EÚ) 2019/945,

| — | smernicu 2006/42/ES (5), ako sa uvádza v článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/945 vrátane:






  — | smernice 73/23/EHS (6), ako sa uvádza v článku 1 ods. 2 písm. k) smernice 2006/42/ES a odseku 1.5.1 prílohy I k uvedenej smernici, pričom smernica 73/23/EHS bola zrušená a odkazy na ňu treba vykladať ako odkazy na príslušné ustanovenia smernice 2014/35/EÚ (7), |
| --- | --- | --- |

—

smernicu 2006/42/ES (5), ako sa uvádza v článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/945 vrátane:

—

smernice 73/23/EHS (6), ako sa uvádza v článku 1 ods. 2 písm. k) smernice 2006/42/ES a odseku 1.5.1 prílohy I k uvedenej smernici, pričom smernica 73/23/EHS bola zrušená a odkazy na ňu treba vykladať ako odkazy na príslušné ustanovenia smernice 2014/35/EÚ (7),

| — | nariadenie (EÚ) 2019/1020 (8) vrátane odkazov naň v článku 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/945 a v jeho článku 35 a článku 36 ods. 1, pričom odkazy na vypustené ustanovenia nariadenia (ES) č. 765/2008 treba vykladať ako odkazy na príslušné ustanovenia nariadenia (EÚ) 2019/1020, (9) a aj vrátane:






  — | nariadenia (EÚ) 2019/515 (10), ako sa uvádza v článku 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/1020, pokiaľ ide o kontaktné miesto pre výrobky, |
| --- | --- | --- |

—

nariadenie (EÚ) 2019/1020 (8) vrátane odkazov naň v článku 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/945 a v jeho článku 35 a článku 36 ods. 1, pričom odkazy na vypustené ustanovenia nariadenia (ES) č. 765/2008 treba vykladať ako odkazy na príslušné ustanovenia nariadenia (EÚ) 2019/1020, (9) a aj vrátane:

—

nariadenia (EÚ) 2019/515 (10), ako sa uvádza v článku 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/1020, pokiaľ ide o kontaktné miesto pre výrobky,

| — | nariadenia (ES) č. 765/2008, ako sa uvádza v článku 11 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/1020, |
| --- | --- |

—

nariadenia (ES) č. 765/2008, ako sa uvádza v článku 11 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/1020,

| — | smernice 2001/95/ES (11), ako sa uvádza v článku 20 ods. 4 a v článku 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2019/1020. |
| --- | --- |

—

smernice 2001/95/ES (11), ako sa uvádza v článku 20 ods. 4 a v článku 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2019/1020.

Odkazy na „Úniu“ v článku 1 ods. 1 (stredná časť vety), v článku 3 bode 1, článku 3 bode 2, článku 3 bode 9, článku 3 bode 12 (úvod vety), článku 3 bode 21, článku 4 ods. 1 (záver vety), článku 4 ods. 2 písm. a), článku 4 ods. 2 písm. b), článku 4 ods. 2 písm. d), článku 5 ods. 2, článku 6, článku 21 ods. 1 (záver vety), článku 29 ods. 2, článku 31 ods. 2 písm. p) nariadenia (EÚ) 2019/1020 sa chápu tak, že sa rovnako vzťahujú aj na Švajčiarsko.

Odkazy na právo Únie v článku 14 ods. 2 a článku 17 nariadenia (EÚ) 2019/1020 sa vzhľadom na Švajčiarsko chápu tak, že sa vzťahujú na jeho príslušné vnútroštátne právne predpisy.

Odkazy na „Úniu“ v článku 1 ods. 2, článku 2 ods. 3), článku 3 bode 14, článku 3 bode 15), článku 3 bode 18), článku 3 bode 19), článku 6 ods. 1), článku 7 ods. 2) písm. a), článku 8 ods. 1), článku 8 ods. 2), článku 9 ods. 1), článku 35 ods. 1), článku 36 ods. 3), článku 38 ods. 2), článku 41 ods. 3) a v prvom výskyte v názve oddielu 5 nariadenia (EÚ) 2019/945 sa chápu tak, že sa rovnako vzťahujú aj na Švajčiarsko.

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/947 z 24. mája 2019 o pravidlách a postupoch prevádzky bezpilotných lietadiel (Ú. v. EÚ L 152, 11.6.2019, s. 45), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/639 z 12. mája 2020 (Ú. v. EÚ L 150, 13.5.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/639 z 12. mája 2020 (Ú. v. EÚ L 150, 13.5.2020, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/746 zo 4. júna 2020 (Ú. v. EÚ L 176, 5.6.2020, s. 13), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/746 zo 4. júna 2020 (Ú. v. EÚ L 176, 5.6.2020, s. 13),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1166 z 15. júla 2021 (Ú. v. EÚ L 253, 16.7.2021, s. 49), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1166 z 15. júla 2021 (Ú. v. EÚ L 253, 16.7.2021, s. 49),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/425 zo 14. marca 2022 (Ú. v. EÚ L 87, 15.3.2022, s. 20), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/425 zo 14. marca 2022 (Ú. v. EÚ L 87, 15.3.2022, s. 20),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/525 z 1. apríla 2022 (Ú. v. EÚ L 105, 4.4.2022, s. 3). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/525 z 1. apríla 2022 (Ú. v. EÚ L 105, 4.4.2022, s. 3).

Pokiaľ ide o bezpilotné letecké systémy, Švajčiarsko uplatňuje akty uvedené v nariadení (EÚ) 2019/947, ako sú zahrnuté v tejto prílohe, a to aj ako sa uvádzajú ďalej, pričom sa okrem toho vychádza z predpokladu, že druhá zarážka prílohy sa vzťahuje aj na tieto akty:

| — | smernicu 2009/48/ES (12), ako sa uvádza v článku 9 ods. 2 písm. a) a v článku 14 ods. 5 písm. a) bode ii) nariadenia (EÚ) 2019/947. |
| --- | --- |

—

smernicu 2009/48/ES (12), ako sa uvádza v článku 9 ods. 2 písm. a) a v článku 14 ods. 5 písm. a) bode ii) nariadenia (EÚ) 2019/947.

Odkazy na nariadenie (EÚ) 2016/679 (13) v ustanovení UAS.SPEC.050 bode 1 písm. a) podbode iv) časti B prílohy k nariadeniu (EÚ) 2019/947 sa vzhľadom na Švajčiarsko chápu tak, že sa vzťahujú na jeho príslušné vnútroštátne právne predpisy.

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/1128 z 1. júla 2019 o prístupových právach k bezpečnostným odporúčaniam a odpovediam uloženým v európskom centrálnom registri a o zrušení rozhodnutia 2012/780/EÚ (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 177, 2.7.2019, s. 112).

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/2034 zo 6. októbra 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 376/2014, pokiaľ ide o jednotný európsky systém klasifikácie rizík (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 416, 11.12.2020, s. 1).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/664 z 22. apríla 2021 o regulačnom rámci pre priestor U-space (Ú. v. EÚ L 139, 23.4.2021, s. 161).

4.   Bezpečnostná ochrana letectva

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 z 11. marca 2008 o spoločných pravidlách v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva a o zrušení nariadenia (ES) č. 2320/2002 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 97, 9.4.2008, s. 72) zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 18/2010 (Ú. v. EÚ L 7, 12.1.2010, s. 3). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 18/2010 (Ú. v. EÚ L 7, 12.1.2010, s. 3).

Nariadenie Komisie (ES) č. 272/2009 z 2. apríla 2009, ktorým sa dopĺňajú spoločné základné normy bezpečnostnej ochrany civilného letectva stanovené v prílohe k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 (Ú. v. EÚ L 91, 3.4.2009, s. 7), zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 297/2010 (Ú. v. EÚ L 90, 10.4.2010, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 297/2010 (Ú. v. EÚ L 90, 10.4.2010, s. 1),

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 720/2011 (Ú. v. EÚ L 193, 23.7.2011, s. 19), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 720/2011 (Ú. v. EÚ L 193, 23.7.2011, s. 19),

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 1141/2011 (Ú. v. EÚ L 293, 11.11.2011, s. 22), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 1141/2011 (Ú. v. EÚ L 293, 11.11.2011, s. 22),

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 245/2013 (Ú. v. EÚ L 77, 20.3.2013, s. 5). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 245/2013 (Ú. v. EÚ L 77, 20.3.2013, s. 5).

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1254/2009 z 18. decembra 2009, ktorým sa umožňuje členským štátom výnimka zo spoločných základných noriem v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva a prijímanie alternatívnych bezpečnostných opatrení (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 338, 19.12.2009, s. 17), zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2016/2096 (Ú. v. EÚ L 326, 1.12.2016, s. 7). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2016/2096 (Ú. v. EÚ L 326, 1.12.2016, s. 7).

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 72/2010 z 26. januára 2010, ktorým sa ustanovujú postupy vykonávania inšpekcií Komisie v oblasti bezpečnostnej ochrany letectva (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 23, 27.1.2010, s. 1), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/472 (Ú. v. EÚ L 85, 1.4.2016, s. 28). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/472 (Ú. v. EÚ L 85, 1.4.2016, s. 28).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1998 z 5. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné opatrenia na vykonávanie spoločných základných noriem bezpečnostnej ochrany letectva (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 299, 14.11.2015, s. 1), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/2426 (Ú. v. EÚ L 334, 22.12.2015, s. 5), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/2426 (Ú. v. EÚ L 334, 22.12.2015, s. 5),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/815 (Ú. v. EÚ L 122, 13.5.2017, s. 1), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/815 (Ú. v. EÚ L 122, 13.5.2017, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/55 (Ú. v. EÚ L 10, 13.1.2018, s. 5), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/55 (Ú. v. EÚ L 10, 13.1.2018, s. 5),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/103 (Ú. v. EÚ L 21, 24.1.2019, s. 13) zmeneným:






  — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/910 (Ú. v. EÚ L 208, 1.7.2020, s. 43), |
| --- | --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/103 (Ú. v. EÚ L 21, 24.1.2019, s. 13) zmeneným:

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/910 (Ú. v. EÚ L 208, 1.7.2020, s. 43),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/413 (Ú. v. EÚ L 73, 15.3.2019, s. 98), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/413 (Ú. v. EÚ L 73, 15.3.2019, s. 98),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1583 (Ú. v. EÚ L 246, 26.9.2019, s. 15) zmeneným:






  — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/910 (Ú. v. EÚ L 208, 1.7.2020, s. 43), |
| --- | --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1583 (Ú. v. EÚ L 246, 26.9.2019, s. 15) zmeneným:

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/910 (Ú. v. EÚ L 208, 1.7.2020, s. 43),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/111 (Ú. v. EÚ L 21, 27.1.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/111 (Ú. v. EÚ L 21, 27.1.2020, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/910 (Ú. v. EÚ L 208, 1.7.2020, s. 43), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/910 (Ú. v. EÚ L 208, 1.7.2020, s. 43),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/255 (Ú. v. EÚ L 58, 19.2.2021, s. 23); body 15, 18 až 19 a 32 prílohy k nariadeniu (EÚ) 2021/255 sa vo Švajčiarsku uplatňujú od 11. 3. 2021. |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/255 (Ú. v. EÚ L 58, 19.2.2021, s. 23); body 15, 18 až 19 a 32 prílohy k nariadeniu (EÚ) 2021/255 sa vo Švajčiarsku uplatňujú od 11. 3. 2021.

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/421 (Ú. v. EÚ L 87, 15.3.2022, s. 1), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/421 (Ú. v. EÚ L 87, 15.3.2022, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/463 (Ú. v. EÚ L 94, 23.3.2022, s. 3), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/463 (Ú. v. EÚ L 94, 23.3.2022, s. 3),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/1174 (Ú. v. EÚ L 183, 8.7.2022, s. 35), s výnimkou nového bodu 11.1.1. písm. b) prílohy k nariadeniu (EÚ) 2015/1998, ako sa stanovuje v bode 35 prílohy k nariadeniu (EÚ) 2022/1174. |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/1174 (Ú. v. EÚ L 183, 8.7.2022, s. 35), s výnimkou nového bodu 11.1.1. písm. b) prílohy k nariadeniu (EÚ) 2015/1998, ako sa stanovuje v bode 35 prílohy k nariadeniu (EÚ) 2022/1174.

Vykonávacie rozhodnutie Komisie C(2015) 8005 zo 16. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné opatrenia na vykonávanie spoločných základných noriem bezpečnostnej ochrany letectva obsahujúcich informácie uvedené v článku 18 písm. a) nariadenia (ES) č. 300/2008 (neuverejnené v úradnom vestníku), zmenené:

| — | vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2017) 3030,

| — | vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2018) 4857,

| — | vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2019) 132 zmeneným:






  — | vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2019) 132 zmeneným:

—

vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2020) 4241,

| — | vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2021) 0996, |
| --- | --- |

—

vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2021) 0996,

| — | vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2022) 4638. |
| --- | --- |

—

vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2022) 4638.

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/2147 z 3. decembra 2021 o schvaľovaní zariadení bezpečnostnej ochrany civilného letectva s označením „známka EÚ“ (Ú. v. EÚ L 433, 6.12.2021, s. 25).

5.   Manažment letovej prevádzky

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 96, 31.3.2004, s. 1), zmenené:

| — | nariadením (ES) č. 1070/2009 (Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

nariadením (ES) č. 1070/2009 (Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 34).

Komisia požíva vo Švajčiarsku právomoci, ktoré jej boli udelené v súlade s článkami 6, 8, 10, 11 a 12.

Článok 10 sa mení takto:

V odseku 2 by sa znenie „na úrovni Spoločenstva“ malo nahradiť znením „na úrovni Spoločenstva vrátane Švajčiarska“.

Bez ohľadu na horizontálne prispôsobenie uvedené v druhej zarážke prílohy k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o leteckej doprave sa odkazy na „členské štáty“ uvedené v článku 5 nariadenia (ES) č. 549/2004 alebo v ustanoveniach rozhodnutia 1999/468/ES uvedené v danom článku nesmú chápať tak, že sa uplatňujú na Švajčiarsko.

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 z 10. marca 2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi (nariadenie o poskytovaní služieb) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 96, 31.3.2004, s. 10), zmenené:

| — | nariadením (ES) č. 1070/2009 (Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

nariadením (ES) č. 1070/2009 (Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 34).

Komisia požíva vo vzťahu k Švajčiarsku právomoci, ktoré jej boli udelené v súlade s článkami 9a, 9b, 15, 15a, 16 a 17.

Na účely tejto dohody sa ustanovenia nariadenia menia takto:

| a) | Článok 3 sa mení takto:
  V odseku 2 sa za slovo „Spoločenstva“ a za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „a vo Švajčiarsku“. |
| --- | --- |

a)

Článok 3 sa mení takto:

V odseku 2 sa za slovo „Spoločenstva“ a za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „a vo Švajčiarsku“.

| b) | Článok 7 sa mení takto:
  V odsekoch 1 a 6 sa za slová „v Spoločenstve“ vkladajú slová „a vo Švajčiarsku“. |
| --- | --- |

b)

Článok 7 sa mení takto:

V odsekoch 1 a 6 sa za slová „v Spoločenstve“ vkladajú slová „a vo Švajčiarsku“.

| c) | Článok 8 sa mení takto:
  V odseku 1 sa za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „a vo Švajčiarsku“. |
| --- | --- |

c)

Článok 8 sa mení takto:

V odseku 1 sa za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „a vo Švajčiarsku“.

| d) | Článok 10 sa mení takto:
  V odseku 1 sa za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „a vo Švajčiarsku“. |
| --- | --- |

d)

Článok 10 sa mení takto:

V odseku 1 sa za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „a vo Švajčiarsku“.

| e) | V článku 16 sa odsek 3 nahrádza takto:






  „3. | Komisia adresuje svoje rozhodnutie členským štátom a informuje o ňom poskytovateľa služieb, ak sa ho to právne dotýka.“ |
| --- | --- | --- |

e)

V článku 16 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 96, 31.3.2004, s. 20), zmenené:

| — | nariadením (ES) č. 1070/2009 (Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

nariadením (ES) č. 1070/2009 (Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 34).

Komisia požíva vo Švajčiarsku právomoci, ktoré jej boli udelené v súlade s článkami 3a, 6 a 10.

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 z 10. marca 2004 o interoperabilite siete manažmentu letovej prevádzky v Európe (nariadenie o interoperabilite) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 96, 31.3.2004, s. 26), zmenené:

| — | nariadením (ES) č. 1070/2009 (Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

nariadením (ES) č. 1070/2009 (Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 34).

Komisia požíva vo Švajčiarsku právomoci, ktoré jej boli udelené v súlade s článkami 4, 7 a článkom 10 ods. 3.

Na účely tejto dohody sa ustanovenia nariadenia menia takto:

| a) | Článok 5 sa mení takto:
  V odseku 2 sa za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „alebo vo Švajčiarsku“. |
| --- | --- |

a)

Článok 5 sa mení takto:

V odseku 2 sa za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „alebo vo Švajčiarsku“.

| b) | Článok 7 sa mení takto:
  V odseku 4 sa za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „alebo vo Švajčiarsku“. |
| --- | --- |

b)

Článok 7 sa mení takto:

V odseku 4 sa za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „alebo vo Švajčiarsku“.

| c) | Príloha III sa mení takto:
  V oddiele 3 druhej a poslednej zarážke sa za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „alebo vo Švajčiarsku“.
  V súlade s článkom 139 nariadenia (EÚ) 2018/1139 sa nariadenie (ES) č. 552/2004 zrušuje s účinnosťou od 11. septembra 2018. Avšak články 4, 5, 6, 6a a 7 uvedeného nariadenia a jeho prílohy III a IV sa naďalej uplatňujú do dátumu začatia uplatňovania delegovaných aktov uvedených v článku 47 nariadenia 2018/1139, pokiaľ sa dané akty vzťahujú na predmet úpravy príslušných ustanovení nariadenia (ES) č. 552/2004, no v žiadnom prípade nie dlhšie než do 12. septembra 2023. |
| --- | --- |

c)

Príloha III sa mení takto:

V oddiele 3 druhej a poslednej zarážke sa za slovo „Spoločenstve“ vkladajú slová „alebo vo Švajčiarsku“.

V súlade s článkom 139 nariadenia (EÚ) 2018/1139 sa nariadenie (ES) č. 552/2004 zrušuje s účinnosťou od 11. septembra 2018. Avšak články 4, 5, 6, 6a a 7 uvedeného nariadenia a jeho prílohy III a IV sa naďalej uplatňujú do dátumu začatia uplatňovania delegovaných aktov uvedených v článku 47 nariadenia 2018/1139, pokiaľ sa dané akty vzťahujú na predmet úpravy príslušných ustanovení nariadenia (ES) č. 552/2004, no v žiadnom prípade nie dlhšie než do 12. septembra 2023.

Nariadenie Komisie (ES) č. 2150/2005 z 23. decembra 2005, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá pružného využívania vzdušného priestoru (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 342, 24.12.2005, s. 20).

Nariadenie Komisie (ES) č. 1033/2006 zo 4. júla 2006, ktorým sa ustanovujú požiadavky na postupy pre letové plány v predletovej fáze pre jednotný európsky vzdušný priestor (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 186, 7.7.2006, s. 46), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 923/2012 (Ú. v. EÚ L 281, 13.10.2012, s. 1), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 923/2012 (Ú. v. EÚ L 281, 13.10.2012, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 428/2013 (Ú. v. EÚ L 127, 9.5.2013, s. 23), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 428/2013 (Ú. v. EÚ L 127, 9.5.2013, s. 23),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/2120 (Ú. v. EÚ L 329, 3.12.2016, s. 70), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/2120 (Ú. v. EÚ L 329, 3.12.2016, s. 70),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/139 (Ú. v. EÚ L 25, 30.1.2018, s. 4). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/139 (Ú. v. EÚ L 25, 30.1.2018, s. 4).

Nariadenie Komisie (ES) č. 1032/2006 zo 6. júla 2006, ktorým sa ustanovujú požiadavky na automatické systémy na výmenu letových údajov na účely oznamovania, koordinácie a odovzdávania letov medzi stanovišťami riadenia letovej prevádzky (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 186, 7.7.2006, s. 27), zmenené:

| — | nariadením Komisie (ES) č. 30/2009 (Ú. v. EÚ L 13, 17.1.2009, s. 20). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (ES) č. 30/2009 (Ú. v. EÚ L 13, 17.1.2009, s. 20).

Nariadenie Rady (ES) č. 219/2007 z 27. februára 2007 o založení spoločného podniku na vývoj novej generácie európskeho systému riadenia letovej prevádzky (SESAR) (Ú. v. EÚ L 64, 2.3.2007, s. 1), zmenené:

| — | nariadením Rady (ES) č. 1361/2008 (Ú. v. EÚ L 352, 31.12.2008, s. 12), |
| --- | --- |

—

nariadením Rady (ES) č. 1361/2008 (Ú. v. EÚ L 352, 31.12.2008, s. 12),

| — | nariadením Rady (EÚ) č. 721/2014 (Ú. v. EÚ L 192, 1.7.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

nariadením Rady (EÚ) č. 721/2014 (Ú. v. EÚ L 192, 1.7.2014, s. 1).

Nariadenie Komisie (ES) č. 633/2007 zo 7. júna 2007, ktorým sa ustanovujú požiadavky na uplatňovanie protokolu prenosu letových správ na účely oznamovania, koordinácie a odovzdávania letov medzi stanovišťami riadenia letovej prevádzky (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 146, 8.6.2007, s. 7), zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) č. 283/2011 (Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2011, s. 23). |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) č. 283/2011 (Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2011, s. 23).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/373 z 1. marca 2017, ktorým sa stanovujú spoločné požiadavky na poskytovateľov manažmentu letovej prevádzky/leteckých navigačných služieb a na ostatné funkcie siete manažmentu letovej prevádzky, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 482/2008, vykonávacie nariadenia (EÚ) č. 1034/2011, (EÚ) č. 1035/2011 a (EÚ) 2016/1377 a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 677/2011 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 62, 8.3.2017, s. 1), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/469 (Ú. v. EÚ L 104, 3.4.2020, s. 1) zmeneným:






  — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1177 (Ú. v. EÚ L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- | --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/469 (Ú. v. EÚ L 104, 3.4.2020, s. 1) zmeneným:

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1177 (Ú. v. EÚ L 259, 10.8.2020, s. 12),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/665 (Ú. v. EÚ L 139, 23.4.2021, s. 184), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/665 (Ú. v. EÚ L 139, 23.4.2021, s. 184),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1338 (Ú. v. EÚ L 289, 12.8.2021, s. 12). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1338 (Ú. v. EÚ L 289, 12.8.2021, s. 12).

Nariadenie Komisie (ES) č. 29/2009 zo 16. januára 2009, ktorým sa ustanovujú požiadavky na služby dátového spojenia pre spoločný európsky vzdušný priestor (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 13, 17.1.2009, s. 3), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/310 (Ú. v. EÚ L 56, 27.2.2015, s. 30), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/310 (Ú. v. EÚ L 56, 27.2.2015, s. 30),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1170 (Ú. v. EÚ L 183, 9.7.2019, s. 6), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1170 (Ú. v. EÚ L 183, 9.7.2019, s. 6),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/208 (Ú. v. EÚ L 43, 17.2.2020, s. 72). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/208 (Ú. v. EÚ L 43, 17.2.2020, s. 72).

Znenie nariadenia sa na účely tejto dohody prispôsobuje takto:

| | V časti A prílohy I sa dopĺňa text „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

V časti A prílohy I sa dopĺňa text „Switzerland UIR“.

Nariadenie Komisie (ES) č. 262/2009 z 30. marca 2009, ktorým sa ustanovujú požiadavky na koordinované prideľovanie a využívanie výzvových kódov pre mód S v jednotnom európskom vzdušnom priestore (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2009, s. 20), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/2345 (Ú. v. EÚ L 348, 21.12.2016, s. 11). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/2345 (Ú. v. EÚ L 348, 21.12.2016, s. 11).

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 255/2010 z 25. marca 2010, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá manažmentu toku letovej prevádzky (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 80, 26.3.2010, s. 10), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 923/2012 (Ú. v. EÚ L 281, 13.10.2012, s. 1), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 923/2012 (Ú. v. EÚ L 281, 13.10.2012, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/1006 (Ú. v. EÚ L 165, 23.6.2016, s. 8), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/1006 (Ú. v. EÚ L 165, 23.6.2016, s. 8),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/2159 (Ú. v. EÚ L 304, 21.11.2017, s. 45). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/2159 (Ú. v. EÚ L 304, 21.11.2017, s. 45).

Rozhodnutie Komisie č. C(2010) 5134 z 29. júla 2010 o určení orgánu pre preskúmanie výkonu pre jednotné európske nebo (neuverejnené v úradnom vestníku).

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 176/2011 z 24. februára 2011 o informáciách, ktoré sa majú poskytnúť pred vytvorením a zmenou funkčného bloku vzdušného priestoru (Ú. v. EÚ L 51, 25.2.2011, s. 2).

Rozhodnutie Komisie č. C(2011) 4130 zo 7. júla 2011 o menovaní manažéra siete pre sieťové funkcie manažmentu letovej prevádzky v rámci jednotného európskeho vzdušného priestoru (Text s významom pre EHP) (neuverejnené v úradnom vestníku).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1206/2011 z 22. novembra 2011, ktorým sa ustanovujú požiadavky na identifikáciu lietadla pre sledovanie v rámci jednotného európskeho neba (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 305, 23.11.2011, s. 23), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/587 (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2020, s. 1). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/587 (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2020, s. 1).

Znenie vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1206/2011 sa na účely tejto dohody prispôsobuje takto:

| | V prílohe I sa dopĺňa text „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

V prílohe I sa dopĺňa text „Switzerland UIR“.

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1207/2011 z 22. novembra 2011, ktorým sa ustanovujú požiadavky na výkonnosť a interoperabilitu sledovania pre jednotné európske nebo (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 305, 23.11.2011, s. 35), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1028/2014 (Ú. v. EÚ L 284, 30.9.2014, s. 7), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1028/2014 (Ú. v. EÚ L 284, 30.9.2014, s. 7),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/386 (Ú. v. EÚ L 59, 7.3.2017, s. 34), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/386 (Ú. v. EÚ L 59, 7.3.2017, s. 34),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/587 (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/587 (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2020, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/2 (Ú. v. EÚ L 1, 5.1.2022, s. 1). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/2 (Ú. v. EÚ L 1, 5.1.2022, s. 1).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 923/2012 z 26. septembra 2012, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá lietania a prevádzkové ustanovenia týkajúce sa služieb a postupov v letovej prevádzke a ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1035/2011 a nariadenia (ES) č. 1265/2007, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006 a (EÚ) č. 255/2010 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 281, 13.10.2012, s. 1), zmenené:

| — | nariadením Komisie (EÚ) 2015/340 (Ú. v. EÚ L 63, 6.3.2015, s. 1), |
| --- | --- |

—

nariadením Komisie (EÚ) 2015/340 (Ú. v. EÚ L 63, 6.3.2015, s. 1),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/1185 (Ú. v. EÚ L 196, 21.7.2016, s. 3), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/1185 (Ú. v. EÚ L 196, 21.7.2016, s. 3),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/835 (Ú. v. EÚ L 124, 17.5.2017, s. 35), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/835 (Ú. v. EÚ L 124, 17.5.2017, s. 35),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/469 (Ú. v. EÚ L 104, 3.4.2020, s. 1) zmeneným:






  — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1177 (Ú. v. EÚ L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- | --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/469 (Ú. v. EÚ L 104, 3.4.2020, s. 1) zmeneným:

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1177 (Ú. v. EÚ L 259, 10.8.2020, s. 12),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/886 (Ú. v. EÚ L 205, 29.6.2020, s. 14), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/886 (Ú. v. EÚ L 205, 29.6.2020, s. 14),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/666 (Ú. v. EÚ L 139, 23.4.2021, s. 187). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/666 (Ú. v. EÚ L 139, 23.4.2021, s. 187).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1079/2012 zo 16. novembra 2012, ktorým sa ustanovujú požiadavky na kanálový rozstup pri hlasovej komunikácii pre jednotný európsky vzdušný priestor (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 320, 17.11.2012, s. 14), zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 657/2013 (Ú. v. EÚ L 190, 11.7.2013, s. 37), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 657/2013 (Ú. v. EÚ L 190, 11.7.2013, s. 37),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/2345 (Ú. v. EÚ L 348, 21.12.2016, s. 11), |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/2345 (Ú. v. EÚ L 348, 21.12.2016, s. 11),

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/2160 (Ú. v. EÚ L 304, 21.11.2017, s. 47). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/2160 (Ú. v. EÚ L 304, 21.11.2017, s. 47).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 409/2013 z 3. mája 2013 o vymedzení spoločných projektov, vytvorení riadiacej štruktúry a určení stimulov na podporu vykonávania európskeho riadiaceho plánu manažmentu letovej prevádzky (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 123, 4.5.2013, s. 1) zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/116 (Ú. v. EÚ L 36, 2.2.2021, s. 10). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/116 (Ú. v. EÚ L 36, 2.2.2021, s. 10).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/116 z 1. februára 2021 o zriadení prvého spoločného projektu na podporu vykonávania riadiaceho plánu manažmentu letovej prevádzky stanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 409/2013 a zrušuje vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 716/2014 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 36, 2.2.2021, s. 10).

Na účely tejto dohody sa príloha k nariadeniu vykladá s nasledujúcimi úpravami:

| a) | za bod 1.2.1 písm. r) sa vkladá toto písmeno: „s) Zürich Kloten.“; |
| --- | --- |

a)

za bod 1.2.1 písm. r) sa vkladá toto písmeno: „s) Zürich Kloten.“;

| b) | za bod 2.2.1 písm. r) sa vkladá toto písmeno: „s) Zürich Kloten.“; |
| --- | --- |

b)

za bod 2.2.1 písm. r) sa vkladá toto písmeno: „s) Zürich Kloten.“;

| c) | za bod 2.2.2 písm. r) sa vkladá toto písmeno: „s) Zürich Kloten.“; |
| --- | --- |

c)

za bod 2.2.2 písm. r) sa vkladá toto písmeno: „s) Zürich Kloten.“;

| d) | za bod 2.2.3 písm. bb) sa vkladajú tieto písmená: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten.“ |
| --- | --- |

d)

za bod 2.2.3 písm. bb) sa vkladajú tieto písmená: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten.“

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1048 z 18. júla 2018, ktorým sa stanovujú požiadavky na využívanie vzdušného priestoru a prevádzkové postupy týkajúce sa výkonnostnej navigácie (Ú. v. EÚ L 189, 26.7.2018, s. 3).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/123 z 24. januára 2019, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania funkcií siete manažmentu letovej prevádzky (ATM) a ktorým sa zrušuje nariadenie Komisie (EÚ) č. 677/2011 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 28, 31.1.2019, s. 1).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/317 z 11. februára 2019, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti a spoplatňovania v jednotnom európskom nebi a ktorým sa zrušujú vykonávacie nariadenia (EÚ) č. 390/2013 a (EÚ) č. 391/2013 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 56, 25.2.2019, s. 1) zmenené:

| — | vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1880 (Ú. v. EÚ L 380, 27.10.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1880 (Ú. v. EÚ L 380, 27.10.2021, s. 1).

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/709 zo 6. mája 2019 o vymenovaní manažéra siete pre funkcie siete manažmentu letovej prevádzky (ATM) v rámci jednotného európskeho neba [oznámené pod číslom C(2019) 3228] (Ú. v. EÚ L 120, 8.5.2019, s. 27).

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/891 z 2. júna 2021, ktorým sa stanovujú revidované celoúnijné ciele výkonnosti pre sieť manažmentu letovej prevádzky na tretie referenčné obdobie (2020 – 2024) a ktorým sa ruší vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2019/903 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 195, 3.6.2021, s. 3).

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/2167 zo 17. decembra 2019, ktorým sa schvaľuje strategický plán siete pre funkcie siete manažmentu letovej prevádzky v rámci jednotného európskeho neba na roky 2020 – 2029 (Ú. v. EÚ L 328, 18.12.2019, s. 89).

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/2168 zo 17. decembra 2019 o vymenovaní predsedu a členov Rady pre riadenie siete a ich náhradníkov a členov Európskej jednotky krízovej koordinácie v letectve a ich náhradníkov v súvislosti s funkciami siete manažmentu letovej prevádzky na tretie referenčné obdobie 2020 – 2024 (Ú. v. EÚ L 328, 18.12.2019, s. 90).

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/2012 z 29. novembra 2019 o výnimkách podľa článku 14 nariadenia Komisie (ES) č. 29/2009, ktorým sa ustanovujú požiadavky na služby dátového spojenia pre spoločný európsky vzdušný priestor (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 312, 3.12.2019, s. 95).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1627 z 3. novembra 2020 o mimoriadnych opatreniach na tretie referenčné obdobie (2020 – 2024) systému výkonnosti a spoplatňovania v rámci jednotného európskeho neba v dôsledku pandémie COVID-19 (Ú. v. EÚ L 366, 4.11.2020, s. 7).

6.   Životné prostredie a hluk

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/30/ES z 26. marca 2002 o pravidlách a postupoch zavedenia prevádzkových obmedzení podmienených hlukom na letiskách Spoločenstva (Text s významom pre EHP) (články 1 až 12 a 14 až 18) (Ú. v. ES L 85, 28.3.2002, s. 40).

[Uplatňujú sa zmeny prílohy I vyplývajúce z kapitoly 8 (Dopravná politika) oddielu G (Letecká doprava) bodu 2 prílohy II k Aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia.]

Smernica Rady 89/629/EHS zo 4. decembra 1989 o obmedzení emisií hluku civilných podzvukových lietadiel (Ú. v. ES L 363, 13.12.1989, s. 27)

(články 1 až 8).

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/93/ES z 12. decembra 2006 o regulácii prevádzky lietadiel podľa časti II kapitoly 3 zväzku 1 prílohy 16 k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve, druhé vydanie (1988) (kodifikované znenie) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 374, 27.12.2006, s. 1).

7.   Ochrana spotrebiteľa

Smernica Rady 90/314/EHS z 13. júna 1990 o balíku cestovných, dovolenkových a výletných služieb (články 1 až 10) (Ú. v. ES L 158, 23.6.1990, s. 59).

Smernica Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993 o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách (články 1 až 11) (Ú. v. ES L 95, 21.4.1993, s. 29) zmenená:

| — | smernicou 2011/83/ES (Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 64). |
| --- | --- |

—

smernicou 2011/83/ES (Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 64).

Nariadenie Rady (ES) 2027/97 z 9. októbra 1997 o zodpovednosti leteckého dopravcu pri preprave cestujúcich a ich batožiny v leteckej doprave (články 1 až 8) (Ú. v. ES L 285, 17.10.1997, s. 1) zmenené:

| — | nariadením (ES) č. 889/2002 (Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 2). |
| --- | --- |

—

nariadením (ES) č. 889/2002 (Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 2).

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 z 11. februára 2004, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá systému náhrad a pomoci cestujúcim pri odmietnutí nástupu do lietadla, v prípade zrušenia alebo veľkého meškania letov a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 295/91 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2004, s. 1) (články 1 až 18).

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2006 z 5. júla 2006 o právach zdravotne postihnutých osôb a osôb so zníženou pohyblivosťou v leteckej doprave (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 1).

8.   Rôzne

Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51)

[článok 14 ods. 1 písm. b) a článok 14 ods. 2].

9.   Prílohy:

| A | : | Protokol o výsadách a imunitách Európskej únie |
| --- | --- | --- |
| B | : | Ustanovenia o finančnej kontrole švajčiarskych účastníkov na aktivitách EASA vykonávanej Európskou úniou |

A

:

Protokol o výsadách a imunitách Európskej únie

B

:

Ustanovenia o finančnej kontrole švajčiarskych účastníkov na aktivitách EASA vykonávanej Európskou úniou

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 224, 21.8.2012, s. 1.

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 339/93 (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 30) zmenené nariadením (EÚ) 2019/1020 (Ú. v. EÚ L 169, 25.6.2019, s. 1).

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 12), naposledy zmenené smernicou (EÚ) 2015/1535 (Ú. v. EÚ L 241, 17.9.2015, s. 1).

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/48/ES z 18. júna 2009 o bezpečnosti hračiek (Ú. v. EÚ L 170, 30.6.2009, s. 1), naposledy zmenená smernicou Komisie (EÚ) 2021/903 (Ú. v. EÚ L 197, 4.6.2021, s. 110).

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES zo 17. mája 2006 o strojových zariadeniach a o zmene a doplnení smernice 95/16/ES (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 24), naposledy zmenená nariadením (EÚ) 2019/1243 (Ú. v. EÚ L 198, 25.7.2019, s. 241).

(6)  Smernica Rady 73/23/EHS z 19. februára 1973 o zosúlaďovaní právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa elektrického zariadenia určeného na používanie v rámci určitých limitov napätia (Ú. v. ES L 77, 26.3.1973, s. 29), zrušená

| — | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/95/ES z 12. decembra 2006 (Ú. v. EÚ L 374, 27.12.2006, s. 10) zrušenou |
| --- | --- |

—

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/95/ES z 12. decembra 2006 (Ú. v. EÚ L 374, 27.12.2006, s. 10) zrušenou

| — | smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/35/EÚ z 26. februára 2014 (Ú. v. EÚ L 96, 29.3.2014, s. 357). |
| --- | --- |

—

smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/35/EÚ z 26. februára 2014 (Ú. v. EÚ L 96, 29.3.2014, s. 357).

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/35/EÚ z 26. februára 2014 o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa sprístupnenia elektrického zariadenia určeného na používanie v rámci určitých limitov napätia na trhu (Ú. v. EÚ L 96, 29.3.2014, s. 357).

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1020 z 20. júna 2019 o dohľade nad trhom a súlade výrobkov a o zmene smernice 2004/42/ES a nariadení (ES) č. 765/2008 a (EÚ) č. 305/2011 (Ú. v. EÚ L 169, 25.6.2019, s. 1).

(9)  Pozri článok 39 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1020 z 20. júna 2019 o dohľade nad trhom a súlade výrobkov a o zmene smernice 2004/42/ES a nariadení (ES) č. 765/2008 a (EÚ) č. 305/2011.

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/515 z 19. marca 2019 o vzájomnom uznávaní tovaru, ktorý je v súlade s právnymi predpismi uvedený na trh v inom členskom štáte a o zrušení nariadenia (ES) č. 764/2008 (Ú. v. EÚ L 91, 29.3.2019, s. 1).

(11)  Smernica 2001/95/ES Európskeho parlamentu a Rady z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (Ú. v. ES L 11, 15.1.2002, s. 4), naposledy zmenená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 596/2009 (Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 14).

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/48/ES z 18. júna 2009 o bezpečnosti hračiek (Ú. v. EÚ L 170, 30.6.2009, s. 1), naposledy zmenená smernicou Komisie (EÚ) 2021/903 (Ú. v. EÚ L 197, 4.6.2021, s. 110).

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

PRÍLOHA A

PROTOKOL O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EURÓPSKEJ ÚNIE

VYSOKÉ ZMLUVNÉ STRANY,

2.

BERÚC DO ÚVAHY, že v súlade s článkom 343 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a s článkom 191 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „ESAE“) požíva Európska únia a ESAE na území členských štátov výsady a imunity nevyhnutné na plnenie svojich úloh,

SA DOHODLI na týchto ustanoveniach, ktoré sú pripojené k Zmluve o Európskej únii, k Zmluve o fungovaní Európskej únie a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu:

KAPITOLA I

HNUTEĽNÝ A NEHNUTEĽNÝ MAJETOK, AKTÍVA A ÚKONY EURÓPSKEJ ÚNIE

HNUTEĽNÝ A NEHNUTEĽNÝ MAJETOK, AKTÍVA A ÚKONY EURÓPSKEJ ÚNIE

Článok 1

Priestory a budovy Únie sú nedotknuteľné. Sú oslobodené od prehliadok, vymáhania, zabavenia alebo vyvlastnenia. Majetok a aktíva Únie nemôžu byť predmetom žiadneho správneho alebo súdneho výkonu rozhodnutia bez povolenia Súdneho dvora.

Článok 2

Archívy Únie sú nedotknuteľné.

Článok 3

Únia, jej aktíva, príjmy a iný majetok sú oslobodené od všetkých priamych daní.

Vlády členských štátov prijmú vo všetkých prípadoch, ktoré to pripúšťajú, vhodné opatrenia na navrátenie alebo náhradu súm nepriamych daní alebo daní z predaja zahrnutých v cenách hnuteľného alebo nehnuteľného majetku, ak Únia vykoná na svoje úradné účely nákupy väčšieho rozsahu, pričom cena tieto dane zahŕňa. Tieto ustanovenia sa však nepoužijú tak, aby svojím účinkom narúšali hospodársku súťaž v Únii.

Oslobodenie sa nevzťahuje na dane a poplatky, ktoré zodpovedajú výlučne úhradám za verejnoprospešné služby.

Článok 4

Únia je oslobodená od všetkých ciel, zákazov a obmedzení dovozu a vývozu vo vzťahu k predmetom určeným na úradné použitie; predmety takto dovezené sa neprevádzajú do vlastníctva, ani za odplatu, na území krajiny, do ktorej boli dovezené, s výnimkou prípadov povolených vládou danej krajiny.

Únia je takisto oslobodená od všetkých ciel, ako aj zákazov a obmedzení dovozu a vývozu, ktoré sa týkajú jej publikácií.

KAPITOLA II

KOMUNIKÁCIA A PREUKAZY (LAISSEZ-PASSER)

KOMUNIKÁCIA A PREUKAZY (LAISSEZ-PASSER

Článok 5

Pokiaľ ide o úradnú komunikáciu a zasielanie všetkých dokumentov, inštitúcie Únie požívajú na území každého členského štátu rovnaké zaobchádzanie, aké tento štát poskytuje diplomatickým misiám.

Úradná korešpondencia a iná úradná komunikácia inštitúcií Únie nepodlieha cenzúre.

Článok 6

Členom a zamestnancom inštitúcií Únie môžu predsedovia týchto inštitúcií vydať preukazy (laissez-passer) uznávané orgánmi členských štátov ako platné cestovné doklady, pričom formu preukazov predpíše Rada uznášajúca sa jednoduchou väčšinou. Tieto preukazy (laissez-passer) sa vydávajú úradníkom a ostatným zamestnancom za podmienok stanovených v služobnom poriadku a Podmienkach zamestnávania ostatných zamestnancov Únie.

Komisia môže uzavrieť dohody o uznávaní týchto preukazov (laissez-passer) ako platných cestovných dokladov na území tretích krajín.

KAPITOLA III

POSLANCI EURÓPSKEHO PARLAMENTU

POSLANCI EURÓPSKEHO PARLAMENTU

Článok 7

Voľný pohyb poslancov Európskeho parlamentu na miesto jeho zasadnutia alebo z neho nepodlieha žiadnym správnym ani iným obmedzeniam.

Poslancom Európskeho parlamentu sa pri colnej a devízovej kontrole priznáva:

| a) | rovnaké zaobchádzanie zo strany ich vlastných vlád, aké tieto vlády poskytujú vysokým úradníkom vysielaným na dočasné služobné misie; |
| --- | --- |

a)

rovnaké zaobchádzanie zo strany ich vlastných vlád, aké tieto vlády poskytujú vysokým úradníkom vysielaným na dočasné služobné misie;

| b) | rovnaké zaobchádzanie zo strany vlád ostatných členských štátov, aké tieto vlády poskytujú zástupcom cudzích vlád vysielaným na dočasné služobné misie. |
| --- | --- |

b)

rovnaké zaobchádzanie zo strany vlád ostatných členských štátov, aké tieto vlády poskytujú zástupcom cudzích vlád vysielaným na dočasné služobné misie.

Článok 8

Poslanci Európskeho parlamentu nepodliehajú žiadnej forme vyšetrovania, zadržania ani súdneho stíhania vo vzťahu k vyjadreným názorom alebo hlasovaniu pri plnení svojich povinností.

Článok 9

Poslanci Európskeho parlamentu požívajú v priebehu zasadnutia:

| a) | na území svojho vlastného štátu imunitu priznanú poslancom ich parlamentu; |
| --- | --- |

a)

na území svojho vlastného štátu imunitu priznanú poslancom ich parlamentu;

| b) | na území ktoréhokoľvek iného členského štátu imunitu voči zadržaniu a procesno-právnu imunitu. |
| --- | --- |

b)

na území ktoréhokoľvek iného členského štátu imunitu voči zadržaniu a procesno-právnu imunitu.

Imunita sa obdobne vzťahuje na poslancov Európskeho parlamentu počas ich cesty na miesto zasadnutia Európskeho parlamentu a pri návrate z neho.

Imunita sa neuplatňuje, ak je poslanec Európskeho parlamentu pristihnutý pri páchaní trestného činu, ani nebráni Európskemu parlamentu vo výkone jeho práva zbaviť imunity niektorého zo svojich poslancov.

KAPITOLA IV

ZÁSTUPCOVIA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, KTORÍ SA ZÚČASTŇUJÚ NA PRÁCI INŠTITÚCIÍ EURÓPSKEJ ÚNIE

ZÁSTUPCOVIA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, KTORÍ SA ZÚČASTŇUJÚ NA PRÁCI INŠTITÚCIÍ EURÓPSKEJ ÚNIE

Článok 10

Zástupcovia členských štátov, ktorí sa zúčastňujú na práci inštitúcií Únie, ich poradcovia a technickí odborníci pri výkone svojich povinností a počas ciest na miesto zasadnutia a z neho požívajú obvyklé výsady, imunity a výhody.

Tento článok sa vzťahuje aj na členov poradných orgánov Únie.

KAPITOLA V

ÚRADNÍCI A OSTATNÍ ZAMESTNANCI EURÓPSKEJ ÚNIE

ÚRADNÍCI A OSTATNÍ ZAMESTNANCI EURÓPSKEJ ÚNIE

Článok 11

Bez ohľadu na svoju štátnu príslušnosť požívajú úradníci a ostatní zamestnanci Únie na území každého členského štátu:

| a) | procesno-právnu imunitu vo vzťahu k činnosti, ktorú vykonávajú v rámci svojho úradného postavenia vrátane ústnych alebo písomných prejavov, s prihliadnutím na ustanovenia zmlúv týkajúce sa jednak pravidiel určujúcich zodpovednosť úradníkov a ostatných zamestnancov voči Únii a jednak právomoci Súdneho dvora Európskej únie, ktorý rozhoduje o sporoch medzi Úniou a jej úradníkmi a ostatnými zamestnancami. Túto imunitu požívajú aj po skončení výkonu svojej funkcie; |
| --- | --- |

a)

procesno-právnu imunitu vo vzťahu k činnosti, ktorú vykonávajú v rámci svojho úradného postavenia vrátane ústnych alebo písomných prejavov, s prihliadnutím na ustanovenia zmlúv týkajúce sa jednak pravidiel určujúcich zodpovednosť úradníkov a ostatných zamestnancov voči Únii a jednak právomoci Súdneho dvora Európskej únie, ktorý rozhoduje o sporoch medzi Úniou a jej úradníkmi a ostatnými zamestnancami. Túto imunitu požívajú aj po skončení výkonu svojej funkcie;

| b) | oslobodenie od imigračných obmedzení alebo prihlasovacej povinnosti cudzincov, spolu so svojimi manželmi, manželkami a závislými rodinnými príslušníkmi; |
| --- | --- |

b)

oslobodenie od imigračných obmedzení alebo prihlasovacej povinnosti cudzincov, spolu so svojimi manželmi, manželkami a závislými rodinnými príslušníkmi;

| c) | pokiaľ ide o menové alebo devízové predpisy, výhody, aké sú obvykle priznávané úradníkom medzinárodných organizácií; |
| --- | --- |

c)

pokiaľ ide o menové alebo devízové predpisy, výhody, aké sú obvykle priznávané úradníkom medzinárodných organizácií;

| d) | pri nástupe do úradu v príslušnej krajine právo bez cla doviezť svoj nábytok a zariadenie, ako aj právo tento nábytok a zariadenie bez cla vyviezť späť po skončení výkonu funkcie v danej krajine, a to v oboch prípadoch v súlade s podmienkami, ktoré vláda krajiny, kde sa toto právo uplatňuje, považuje za nevyhnutné; |
| --- | --- |

d)

pri nástupe do úradu v príslušnej krajine právo bez cla doviezť svoj nábytok a zariadenie, ako aj právo tento nábytok a zariadenie bez cla vyviezť späť po skončení výkonu funkcie v danej krajine, a to v oboch prípadoch v súlade s podmienkami, ktoré vláda krajiny, kde sa toto právo uplatňuje, považuje za nevyhnutné;

| e) | právo bez cla doviezť na svoju osobnú potrebu motorové vozidlo získané v krajine svojho posledného bydliska alebo v krajine, ktorej sú štátnymi príslušníkmi, za podmienok platných na domácom trhu v danej krajine, ako aj v oboch prípadoch toto vozidlo späť bez cla vyviezť v súlade s podmienkami, ktoré vláda príslušnej krajiny pokladá za nevyhnutné. |
| --- | --- |

e)

právo bez cla doviezť na svoju osobnú potrebu motorové vozidlo získané v krajine svojho posledného bydliska alebo v krajine, ktorej sú štátnymi príslušníkmi, za podmienok platných na domácom trhu v danej krajine, ako aj v oboch prípadoch toto vozidlo späť bez cla vyviezť v súlade s podmienkami, ktoré vláda príslušnej krajiny pokladá za nevyhnutné.

Článok 12

Úradníci a ostatní zamestnanci Únie sú daňovníkmi Únie, pokiaľ ide o daň z platov, miezd a odmien, ktoré im vypláca Únia, v súlade s podmienkami a postupmi stanovenými Európskym parlamentom a Radou prostredníctvom nariadení v súlade s riadnym legislatívnym postupom a po konzultácii s dotknutými inštitúciami.

Sú oslobodení od vnútroštátnych daní z platov, miezd a odmien vyplácaných Úniou.

Článok 13

Pri uplatňovaní dane z príjmu, majetku a dedičstva, ako aj pri uplatňovaní dohovorov o zamedzení dvojitého zdanenia uzavretých medzi členskými štátmi Únie sa na úradníkov a ostatných zamestnancov Únie, ktorí majú výlučne z dôvodu výkonu úloh pre Úniu svoj pobyt na území iného členského štátu, než je štát, v ktorom majú bydlisko na účely platenia daní v čase vstupu do služieb Únie, hľadí, a to v krajine ich skutočného pobytu, ako aj v krajine bydliska na účely platenia daní, ako keby mali svoje bydlisko v tejto druhej krajine, pokiaľ ide o členský štát Únie. Toto ustanovenie sa uplatňuje aj na manžela/manželku, pokiaľ nevykonáva žiadnu zárobkovú činnosť, ako aj na deti závislé od osôb uvedených v tomto článku a ktoré sú v starostlivosti osôb uvedených v tomto článku.

Hnuteľný majetok patriaci osobám uvedeným v predchádzajúcom odseku, ktorý sa nachádza na území krajiny, v ktorej sa zdržiavajú, je v danej krajine oslobodený od dane z dedičstva; na takýto majetok sa na účely posúdenia takejto dane hľadí, ako keby sa nachádzal v krajine bydliska na daňové účely, s výhradou práv tretích krajín a prípadné uplatňovanie ustanovení medzinárodných dohovorov o zamedzení dvojitého zdanenia.

Iné bydlisko získané len z dôvodu výkonu povinností v službách inej medzinárodnej organizácie sa pri uplatňovaní ustanovení tohto článku nezohľadňuje.

Článok 14

Európsky parlament a Rada stanovia prostredníctvom nariadení, v súlade s riadnym legislatívnym postupom a po konzultácii s dotknutými inštitúciami, systém dávok sociálneho zabezpečenia pre úradníkov a ostatných zamestnancov Únie.

Článok 15

Európsky parlament a Rada stanovia prostredníctvom nariadení, v súlade s riadnym legislatívnym postupom a po konzultácii s ďalšími dotknutými inštitúciami, kategórie úradníkov a ostatných zamestnancov Únie, na ktorých sa úplne alebo čiastočne vzťahujú ustanovenia článku 11, článku 12 druhého odseku a článku 13.

Mená, platové triedy a adresy úradníkov a ostatných zamestnancov zahrnutých do týchto kategórií sa pravidelne oznamujú vládam členských štátov.

KAPITOLA VI

VÝSADY A IMUNITY MISIÍ TRETÍCH KRAJÍN AKREDITOVANÝCH PRI EURÓPSKEJ ÚNII

VÝSADY A IMUNITY MISIÍ TRETÍCH KRAJÍN AKREDITOVANÝCH PRI EURÓPSKEJ ÚNII

Článok 16

Členský štát, na ktorého území má Únia svoje sídlo, prizná obvyklé diplomatické imunity a výsady misiám tretích krajín akreditovaných pri Únii.

KAPITOLA VII

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 17

Výsady, imunity a výhody sa priznávajú úradníkom a ostatným zamestnancom Únie výlučne v záujme Únie.

Každá inštitúcia Únie je povinná zbaviť imunity úradníka alebo iného zamestnanca, ak sa táto inštitúcia domnieva, že zbavenie imunity nie je v rozpore so záujmami Únie.

Článok 18

Inštitúcie Únie spolupracujú pri uplatňovaní tohto protokolu so zodpovednými orgánmi príslušných členských štátov.

Článok 19

Články 11 až 14 a článok 17 sa vzťahujú na členov Komisie.

Článok 20

Články 11 až 14 a článok 17 sa vzťahujú na sudcov, generálnych advokátov, kancelárov a pomocných spravodajcov Súdneho dvora Európskej únie bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 3 Protokolu o štatúte Súdneho dvora Európskej únie týkajúceho sa procesno-právnej imunity sudcov a generálnych advokátov.

Článok 21

Tento protokol sa vzťahuje aj na Európsku investičnú banku, na členov jej orgánov, jej zamestnancov a zástupcov členských štátov zúčastňujúcich sa na jej činnostiach bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia protokolu o štatúte tejto banky.

Európska investičná banka je okrem toho oslobodená od akejkoľvek formy zdanenia alebo poplatkov podobnej povahy ukladaných pri zvyšovaní jej kapitálu, ako aj od najrôznejších formálnych požiadaviek, ktoré s tým môžu byť spojené v krajine, kde sa nachádza sídlo banky. Obdobne nie je dôvodom na akékoľvek zdanenie jej zrušenie alebo likvidácia. Činnosti banky a jej orgánov vykonávané v súlade s jej štatútom nepodliehajú žiadnej dani z obratu.

Článok 22

Tento protokol sa vzťahuje aj na Európsku centrálnu banku, na členov jej orgánov, jej zamestnancov, bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia Protokolu o štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky.

Európska centrálna banka je okrem toho oslobodená od akejkoľvek formy zdanenia alebo poplatkov podobnej povahy ukladaných pri zvyšovaní jej kapitálu, ako aj od najrôznejších formálnych požiadaviek, ktoré s tým môžu byť spojené v krajine, kde sa nachádza sídlo banky. Činnosti banky a jej orgánov vykonávané v súlade so štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky nepodliehajú žiadnej dani z obratu.

---

Dodatok k PRÍLOHE A

PODMIENKY UPLATNENIA PROTOKOLU O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EURÓPSKEJ ÚNIE VO ŠVAJČIARSKU

1.   Rozšírenie uplatňovania na Švajčiarsko

Každá zmienka o členskom štáte v Protokole o výsadách a imunitách Európskej únie (ďalej len „protokol“) sa rozumie vrátane Švajčiarska, ak nasledujúce ustanovenia neurčujú inak.

2.   Oslobodenie agentúry od nepriamych daní (vrátane DPH)

Tovar a služby vyvážané mimo Švajčiarska nepodliehajú švajčiarskej dani z pridanej hodnoty (DPH). Pokiaľ ide o tovar a služby dodávané agentúre vo Švajčiarsku na jej oficiálne použitie, oslobodenie od DPH sa uskutočňuje v súlade s článkom 3 druhým odsekom protokolu prostredníctvom vrátenia dane. Oslobodenie od DPH sa udelí v prípade, ak skutočná nákupná cena tovarov a služieb uvedená na faktúre alebo na rovnocennom doklade predstavuje najmenej 100 švajčiarskych frankov (vrátane dane).

Vrátenie DPH sa uskutočňuje na základe predpísaných švajčiarskych formulárov predložených Federálnej správe príspevkov, hlavnej divízii pre DPH. Žiadosti sa musia spracovať spravidla do troch mesiacov od predloženia žiadosti o vrátenie spolu s potrebnými dokladmi.

3.   Podmienky uplatňovania pravidiel týkajúcich sa zamestnancov agentúry

Pokiaľ ide o článok 12 druhý odsek protokolu, Švajčiarsko v súlade so zásadami svojho vnútroštátneho práva oslobodzuje úradníkov a ostatných zamestnancov agentúry v zmysle článku 2 nariadenia (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 (1) od federálnych, kantonálnych a komunálnych daní z platov, miezd a odmien vyplácaných Európskou úniou, ktoré sú predmetom interného zdanenia Únie.

Švajčiarsko sa nepovažuje za členský štát v zmysle bodu 1 na účely uplatňovania článku 13 protokolu.

Úradníci a ostatní zamestnanci agentúry, ako ani ich rodinní príslušníci, ktorí sú členmi systému sociálneho zabezpečenia uplatniteľného na úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie, nemusia byť členmi švajčiarskeho systému sociálneho zabezpečenia.

Súdny dvor Európskej únie má výlučnú právomoc vo všetkých otázkach týkajúcich sa vzťahov medzi Agentúrou alebo Komisiou a jej zamestnancami v súvislosti s uplatnením nariadenia Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (2) a ostatných ustanovení práva Európskej únie, ktorými sa stanovujú pracovné podmienky.

---

(1)  Nariadenie Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 z 25. marca 1969, ktorým sa stanovujú kategórie úradníkov a ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev, na ktorých sa vzťahujú ustanovenia článku 12, druhý odsek článku 13 a článku 14 protokolu o výsadách a imunitách Spoločenstiev (Ú. v. ES L 74, 27.3.1969, s. 1). Nariadenie naposledy zmenené nariadením Komisie (ES) č. 1749/2002 (Ú. v. ES L 264, 2.10.2002, s. 13).

(2)  Nariadenie Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 z 29. februára 1968, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev a prijímajú osobitné opatrenia dočasne uplatniteľné na úradníkov Komisie (Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov) (Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1). Nariadenie naposledy zmenené nariadením Komisie (ES) č. 2104/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 7).

---

PRÍLOHA B

FINANČNÁ KONTROLA ŠVAJČIARSKYCH ÚČASTNÍKOV AKTIVÍT EURÓPSKEJ AGENTÚRY PRE BEZPEČNOSŤ LETECTVA

Článok 1

Priama komunikácia

Agentúra a Komisia komunikujú priamo so všetkými osobami alebo subjektmi pôsobiacimi vo Švajčiarsku, ktoré sa zúčastňujú na aktivitách agentúry buď na základe zmluvy, ako účastník niektorého z programov agentúry, ako prijímateľ platieb z rozpočtu agentúry alebo Spoločenstva, alebo ako dodávateľ. Tieto osoby môžu poskytovať priamo Komisii a agentúre všetky požadované relevantné informácie a dokumentáciu na základe nástrojov uvedených v tomto rozhodnutí a zmlúv alebo uzatvorených dohôd a rozhodnutí, ktoré sa na ich základe prijali.

Článok 2

Kontroly

1.   V súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (1), a s finančným nariadením prijatým správnou radou Agentúry 26. marca 2003, v súlade s ustanoveniami nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 23. decembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a s ostatnými nástrojmi uvedenými v tomto rozhodnutí, v uzatvorených zmluvách alebo dohodách a rozhodnutiach prijatých s príjemcami so sídlom vo Švajčiarsku možno stanoviť, že úradníci agentúry a Komisie alebo iné nimi poverené osoby môžu kedykoľvek vykonať vedecké, finančné, technologické prípadne iné audity v priestoroch príjemcov alebo u ich subdodávateľov.

2.   Úradníci agentúry a Komisie a iné nimi poverené osoby majú primeraný prístup do priestorov, k prácam a dokumentom, ako aj ku všetkým potrebným informáciám vrátane ich elektronickej podoby na účely vykonania týchto auditov. Toto právo prístupu je výslovne uvedené v zmluvách alebo v dohodách uzatvorených s cieľom vykonávať nástroje uvedené v tomto rozhodnutí.

3.   Európsky dvor audítorov má rovnaké práva ako Komisia.

4.   Audity možno vykonať päť rokov po skončení platnosti tohto rozhodnutia alebo podľa podmienok stanovených v uzatvorených zmluvách a v dohodách, rovnako ako aj podľa prijatých rozhodnutí.

5.   Švajčiarsku federálnu finančnú kontrolu treba dopredu upovedomiť o auditoch vykonávaných na území Švajčiarska. Toto upovedomenie nie je zákonnou podmienkou uskutočnenia takýchto auditov.

Článok 3

Kontroly na mieste

1.   V zmysle tejto dohody je Komisia (OLAF) oprávnená vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste na území Švajčiarska v súlade s podmienkami a ustanoveniami nariadenia Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (3).

2.   Komisia kontroly a inšpekcie na mieste pripravuje a uskutočňuje v úzkej spolupráci so Švajčiarskou federálnou finančnou kontrolou alebo s inými kompetentnými švajčiarskymi orgánmi, ktoré určí Švajčiarska federálna finančná kontrola a ktorým sa vo vhodnom čase poskytnú informácie o zámere, cieli a o právnom základe kontrol a inšpekcií tak, aby boli schopné poskytnúť všetku potrebnú pomoc. Na tento účel sa môžu úradníci príslušných švajčiarskych orgánov zúčastňovať na kontrolách a inšpekciách na mieste.

3.   Kontroly a inšpekcie na mieste vykonajú spoločne Komisia a príslušné švajčiarske orgány, ak si to tieto orgány želajú.

4.   Ak účastníci programu odmietajú kontrolu alebo inšpekciu na mieste, švajčiarske orgány v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami poskytnú inšpektorom Komisie podporu potrebnú na uskutočnenie kontroly alebo inšpekcie na mieste.

5.   Komisia bezodkladne informuje Švajčiarsku federálnu finančnú kontrolu o všetkých skutočnostiach alebo podozreniach týkajúcich sa akejkoľvek nezrovnalosti, ktorú zistila pri vykonávaní kontroly alebo inšpekcie na mieste. V každom prípade je Komisia povinná upovedomiť uvedený orgán o výsledku kontrol a inšpekcií.

Článok 4

Informácie a konzultácie

1.   Na účely riadneho vykonávania tejto prílohy si príslušné švajčiarske orgány a orgány Spoločenstva pravidelne vymieňajú informácie a, ak o to niektorý z orgánov požiada, poskytujú si konzultácie.

2.   Príslušné švajčiarske orgány informujú bezodkladne agentúru a Komisiu o všetkých skutočnostiach alebo podozreniach, o ktorých sa dozvedeli a ktoré sa týkajú akejkoľvek nezrovnalosti pri uzatváraní a vykonávaní zmlúv alebo dohôd uzavretých pri uplatňovaní nástrojov uvedených v tomto rozhodnutí.

Článok 5

Dôvernosť

Informácie v akejkoľvek forme poskytnuté alebo získané v zmysle tejto prílohy sú predmetom služobného tajomstva a sú chránené švajčiarskymi zákonmi o ochrane obdobných informácií a relevantnými ustanoveniami uplatniteľnými v inštitúciách Spoločenstva. Takéto informácie sa môžu oznámiť len osobám v rámci inštitúcií Spoločenstva alebo členských štátov či Švajčiarska, ktorých funkcie si vyžadujú, aby s nimi boli oboznámené, a môžu byť použité len na zabezpečenie účinnej ochrany finančných záujmov zmluvných strán.

Článok 6

Správne opatrenia a sankcie

Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie švajčiarskeho trestného práva, môžu agentúra alebo Komisia uložiť správne opatrenia a sankcie v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002, nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002 a s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (4).

Článok 7

Vymáhanie a presadzovanie

Vykonanie rozhodnutí agentúry alebo Komisie v rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia, ktoré ukladajú peňažnú povinnosť iným subjektom ako štátom, sa zabezpečuje vo Švajčiarsku.

Exekučný titul vystavuje po preverení pravosti príkazu bez nutnosti ďalšej kontroly orgán určený švajčiarskou vládou, ktorý upovedomí agentúru alebo Komisiu. Zabezpečenie vykonania rozhodnutia sa uskutočňuje podľa švajčiarskych predpisov a postupov. Právoplatnosť exekučného titulu podlieha kontrole Súdneho dvora Európskej únie.

Rozsudky Súdneho dvora Európskej únie vydané na základe rozhodcovskej doložky nadobúdajú vykonávaciu platnosť za rovnakých podmienok.

---

(1)  
  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

1

(2)  
  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

2

(3)  
  Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.

3

(4)  
  Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.

4

---