# Službeni list L 322/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 322 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.16. prosinca 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 322

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.16. prosinca 2022.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/2463 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2022/2464 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o izmjeni Uredbe (EU) br. 537/2014, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2006/43/EZ i Direktive 2013/34/EU u pogledu korporativnog izvješćivanja o održivosti (
  1
  ) | 15 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/2463 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +)

1

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2022/2464 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o izmjeni Uredbe (EU) br. 537/2014, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2006/43/EZ i Direktive 2013/34/EU u pogledu korporativnog izvješćivanja o održivosti (
  1
  )

1

15

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2022/2465 od 12. prosinca 2022. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi | 81 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2466 оd 9. prosinca 2022. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Nuez de Pedroso (ZOI)) | 85 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2467 оd 14. prosinca 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja | 86 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2468 оd 15. prosinca 2022. o ispravku Provedbene uredbe (EU) 2021/2325 u pogledu priznavanja kontrolne ustanove IMOCERT Latinoamérica Ltda za potrebe uvoza ekoloških proizvoda u Uniju | 89 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/2469 od 12. prosinca 2022. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za carinu osnovanog Sporazumom o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura u pogledu izmjene Protokola 1. o definiciji proizvoda s podrijetlom i načinima administrativne suradnje | 91 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/2470 оd 14. prosinca 2022. o utvrđivanju mjera potrebnih za tehnički razvoj i provedbu centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) | 107 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 1/2022 Zajedničkog odbora Europske unije i Švicarske za zračni promet osnovanog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu od 24. studenoga 2022. o zamjeni Priloga Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu [2022/2471] | 122 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) 2022/2465 od 12. prosinca 2022. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi

81

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2466 оd 9. prosinca 2022. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Nuez de Pedroso (ZOI))

85

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2467 оd 14. prosinca 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja

86

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2468 оd 15. prosinca 2022. o ispravku Provedbene uredbe (EU) 2021/2325 u pogledu priznavanja kontrolne ustanove IMOCERT Latinoamérica Ltda za potrebe uvoza ekoloških proizvoda u Uniju

89

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/2469 od 12. prosinca 2022. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za carinu osnovanog Sporazumom o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura u pogledu izmjene Protokola 1. o definiciji proizvoda s podrijetlom i načinima administrativne suradnje

91

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/2470 оd 14. prosinca 2022. o utvrđivanju mjera potrebnih za tehnički razvoj i provedbu centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN)

107

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 1/2022 Zajedničkog odbora Europske unije i Švicarske za zračni promet osnovanog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu od 24. studenoga 2022. o zamjeni Priloga Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu [2022/2471]

122

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 322/1

---

UREDBA (EU) 2022/2463 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 14. prosinca 2022.

o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 212.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Sporazum o pridruživanju između Unije i Ukrajine (2), uključujući područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, stupio je na snagu 1. rujna 2017. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o pridruživanju između Unije i Ukrajine (2), uključujući područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, stupio je na snagu 1. rujna 2017.

| (2) | Ukrajina je 2014. započela s provedbom ambicioznog programa reformi u cilju stabiliziranja gospodarstva i poboljšanja životnih uvjeta građana. Među glavnim prioritetima strategije nalaze se borba protiv korupcije te ustavne, izborne i pravosudne reforme. Provedbu tih reformi podržalo se uzastopnim programima makrofinancijske pomoći, u okviru kojih je Ukrajina od Unije primila pomoć u obliku zajmova u ukupnom iznosu od 6,6 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(2)

Ukrajina je 2014. započela s provedbom ambicioznog programa reformi u cilju stabiliziranja gospodarstva i poboljšanja životnih uvjeta građana. Među glavnim prioritetima strategije nalaze se borba protiv korupcije te ustavne, izborne i pravosudne reforme. Provedbu tih reformi podržalo se uzastopnim programima makrofinancijske pomoći, u okviru kojih je Ukrajina od Unije primila pomoć u obliku zajmova u ukupnom iznosu od 6,6 milijardi EUR.

| (3) | Hitnom makrofinancijskom pomoći, koja je stavljena na raspolaganje Odlukom (EU) 2022/313 Europskog parlamenta i Vijeća (3) u kontekstu sve veće prijetnje, neposredno prije ruske invazije, Ukrajini su pruženi zajmovi u iznosu od 1,2 milijarde EUR, isplaćeni u dva obroka od po 600 milijuna EUR u ožujku i svibnju 2022. |
| --- | --- |

(3)

Hitnom makrofinancijskom pomoći, koja je stavljena na raspolaganje Odlukom (EU) 2022/313 Europskog parlamenta i Vijeća (3) u kontekstu sve veće prijetnje, neposredno prije ruske invazije, Ukrajini su pruženi zajmovi u iznosu od 1,2 milijarde EUR, isplaćeni u dva obroka od po 600 milijuna EUR u ožujku i svibnju 2022.

| (4) | Izvanrednom makrofinancijskom pomoći Unije u iznosu do 1 milijarde EUR stavljenom na raspolaganje Odlukom (EU) 2022/1201 Europskog parlamenta i Vijeća (4) pružena je brza i hitna potpora ukrajinskom proračunu te je ta pomoć u cijelosti isplaćena u dvije tranše 1. i 2. kolovoza 2022. Ta je pomoć bila prva faza planirane izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini u iznosu do 9 milijardi EUR koju je Komisija najavila u svojoj Komunikaciji od 18. svibnja 2022. naslovljenoj „Strategija pomoći i obnove za Ukrajinu”, a Europsko vijeće potvrdilo 23. i 24. lipnja 2022. |
| --- | --- |

(4)

Izvanrednom makrofinancijskom pomoći Unije u iznosu do 1 milijarde EUR stavljenom na raspolaganje Odlukom (EU) 2022/1201 Europskog parlamenta i Vijeća (4) pružena je brza i hitna potpora ukrajinskom proračunu te je ta pomoć u cijelosti isplaćena u dvije tranše 1. i 2. kolovoza 2022. Ta je pomoć bila prva faza planirane izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini u iznosu do 9 milijardi EUR koju je Komisija najavila u svojoj Komunikaciji od 18. svibnja 2022. naslovljenoj „Strategija pomoći i obnove za Ukrajinu”, a Europsko vijeće potvrdilo 23. i 24. lipnja 2022.

| (5) | Odluka (EU) 2022/1628 Europskog parlamenta i Vijeća (5) bila je daljnji korak u provedbi planirane izvanredne makrofinancijske pomoći Unije. Njome je utvrđena osnova za pružanje Ukrajini dodatnog iznosa do 5 milijardi EUR u obliku zajmova po izrazito povoljnim uvjetima, od čega su 2 milijarde EUR isplaćene 18. listopada, a preostale 3 milijarde EUR trebaju se isplatiti do kraja 2022. |
| --- | --- |

(5)

Odluka (EU) 2022/1628 Europskog parlamenta i Vijeća (5) bila je daljnji korak u provedbi planirane izvanredne makrofinancijske pomoći Unije. Njome je utvrđena osnova za pružanje Ukrajini dodatnog iznosa do 5 milijardi EUR u obliku zajmova po izrazito povoljnim uvjetima, od čega su 2 milijarde EUR isplaćene 18. listopada, a preostale 3 milijarde EUR trebaju se isplatiti do kraja 2022.

| (6) | Neopravdan i ničim izazvan agresivni rat Rusije protiv Ukrajine koji traje od 24. veljače 2022. Ukrajini je uzrokovao gubitak pristupa financijskim tržištima i znatan pad javnih prihoda, dok su se javni rashodi za humanitarne potrebe i održavanje neprekinutog rada državnih službi znatno povećali. U toj vrlo neizvjesnoj i nestabilnoj situaciji najbolje procjene Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o potrebama Ukrajine za financiranjem u ljeto 2022. upućivale su na izvanredan manjak financijskih sredstava od oko 39 milijardi USD u 2022., od čega bi se oko polovine moglo pokriti zahvaljujući međunarodnoj pomoći. Unijino brzo pružanje makrofinancijske pomoći Ukrajini na temelju Odluke (EU) 2022/1628 smatralo se, s obzirom na izvanredne okolnosti, prikladnim kratkoročnim odgovorom na znatne rizike za makrofinancijsku stabilnost Ukrajine. Dodatni iznos do 5 milijardi EUR izvanredne makrofinancijske pomoći na temelju te odluke bio je namijenjen pružanju potpore makrofinancijskoj stabilizaciji Ukrajine, jačanju neposredne otpornosti zemlje i održavanju njezine sposobnosti oporavka, čime bi se doprinijelo održivosti javnog duga Ukrajine i njezinoj sposobnosti da u konačnici ispuni svoje financijske obveze. |
| --- | --- |

(6)

Neopravdan i ničim izazvan agresivni rat Rusije protiv Ukrajine koji traje od 24. veljače 2022. Ukrajini je uzrokovao gubitak pristupa financijskim tržištima i znatan pad javnih prihoda, dok su se javni rashodi za humanitarne potrebe i održavanje neprekinutog rada državnih službi znatno povećali. U toj vrlo neizvjesnoj i nestabilnoj situaciji najbolje procjene Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o potrebama Ukrajine za financiranjem u ljeto 2022. upućivale su na izvanredan manjak financijskih sredstava od oko 39 milijardi USD u 2022., od čega bi se oko polovine moglo pokriti zahvaljujući međunarodnoj pomoći. Unijino brzo pružanje makrofinancijske pomoći Ukrajini na temelju Odluke (EU) 2022/1628 smatralo se, s obzirom na izvanredne okolnosti, prikladnim kratkoročnim odgovorom na znatne rizike za makrofinancijsku stabilnost Ukrajine. Dodatni iznos do 5 milijardi EUR izvanredne makrofinancijske pomoći na temelju te odluke bio je namijenjen pružanju potpore makrofinancijskoj stabilizaciji Ukrajine, jačanju neposredne otpornosti zemlje i održavanju njezine sposobnosti oporavka, čime bi se doprinijelo održivosti javnog duga Ukrajine i njezinoj sposobnosti da u konačnici ispuni svoje financijske obveze.

| (7) | Unija, njezine države članice i europske financijske institucije od početka agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine mobilizirale su 19,7 milijardi EUR za gospodarsku, socijalnu i financijsku otpornost Ukrajine. Taj iznos obuhvaća potporu iz proračuna Unije u iznosu od 12,4 milijarde EUR, uključujući izvanrednu makrofinancijsku pomoć i potporu Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj, koja je u cijelosti ili djelomično zajamčena proračunom Unije, te dodatnu financijsku potporu država članica u iznosu od 7,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(7)

Unija, njezine države članice i europske financijske institucije od početka agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine mobilizirale su 19,7 milijardi EUR za gospodarsku, socijalnu i financijsku otpornost Ukrajine. Taj iznos obuhvaća potporu iz proračuna Unije u iznosu od 12,4 milijarde EUR, uključujući izvanrednu makrofinancijsku pomoć i potporu Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj, koja je u cijelosti ili djelomično zajamčena proračunom Unije, te dodatnu financijsku potporu država članica u iznosu od 7,3 milijarde EUR.

| (8) | Osim toga, Vijeće je odlučilo o mjerama pomoći za potporu ukrajinskim oružanim snagama u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći u iznosu od 3,1 milijarde EUR na temelju Odluke Vijeća (ZVSP) 2021/509 (6) te o misiji za vojnu pomoć za potporu Ukrajini s 0,1 milijardom EUR za zajedničke troškove na temelju Odluke Vijeća (ZVSP) 2022/1968 (7). Unija i njezine države članice dostavile su i dosad nezabilježenu hitnu pomoć u naravi putem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu na temelju Uredbe (EU) 2021/836 Europskog parlamenta i Vijeća (8), što je najveća hitna operacija od uspostave tog mehanizma te su Ukrajini i regiji usmjereni milijuni najnužnijih potrepština. |
| --- | --- |

(8)

Osim toga, Vijeće je odlučilo o mjerama pomoći za potporu ukrajinskim oružanim snagama u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći u iznosu od 3,1 milijarde EUR na temelju Odluke Vijeća (ZVSP) 2021/509 (6) te o misiji za vojnu pomoć za potporu Ukrajini s 0,1 milijardom EUR za zajedničke troškove na temelju Odluke Vijeća (ZVSP) 2022/1968 (7). Unija i njezine države članice dostavile su i dosad nezabilježenu hitnu pomoć u naravi putem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu na temelju Uredbe (EU) 2021/836 Europskog parlamenta i Vijeća (8), što je najveća hitna operacija od uspostave tog mehanizma te su Ukrajini i regiji usmjereni milijuni najnužnijih potrepština.

| (9) | Europsko vijeće je 23. lipnja 2022. odlučilo Ukrajini dodijeliti status zemlje kandidatkinje. Kontinuirana snažna potpora Ukrajini ključni je prioritet Unije. S obzirom na to da je šteta nanesena ukrajinskom gospodarstvu, građanima i poduzećima agresivnim ratom Rusije golema, kontinuirana snažna potpora Ukrajini zahtijeva organiziran kolektivni pristup kako je utvrđen u instrumentu za pružanje potpore Unije Ukrajini (makrofinancijska pomoć +) uspostavljenom ovom Uredbom („instrument”). |
| --- | --- |

(9)

Europsko vijeće je 23. lipnja 2022. odlučilo Ukrajini dodijeliti status zemlje kandidatkinje. Kontinuirana snažna potpora Ukrajini ključni je prioritet Unije. S obzirom na to da je šteta nanesena ukrajinskom gospodarstvu, građanima i poduzećima agresivnim ratom Rusije golema, kontinuirana snažna potpora Ukrajini zahtijeva organiziran kolektivni pristup kako je utvrđen u instrumentu za pružanje potpore Unije Ukrajini (makrofinancijska pomoć +) uspostavljenom ovom Uredbom („instrument”).

| (10) | Agresivni rat Rusije protiv Ukrajine strateška je geopolitička prijetnja Uniji u cjelini i od država članica zahtijeva odlučnost i jedinstvo. Stoga je ključno da se potpora Unije brzo primijeni te da se može fleksibilno i postupno prilagođavati za hitnu pomoć i kratkoročnu sanaciju na putu prema budućoj obnovi. |
| --- | --- |

(10)

Agresivni rat Rusije protiv Ukrajine strateška je geopolitička prijetnja Uniji u cjelini i od država članica zahtijeva odlučnost i jedinstvo. Stoga je ključno da se potpora Unije brzo primijeni te da se može fleksibilno i postupno prilagođavati za hitnu pomoć i kratkoročnu sanaciju na putu prema budućoj obnovi.

| (11) | Opći je cilj instrumenta doprinijeti uklanjanju manjka financijskih sredstava Ukrajine u 2023., posebno pružanjem kratkoročne financijske pomoći državnom proračunu Ukrajine po izrazito povoljnim uvjetima i na predvidljiv, kontinuiran, uredan i pravodoban način, među ostalim financiranje sanacije i početna potpora poslijeratnoj obnovi, ovisno o slučaju, u svrhu pružanja potpore Ukrajini na njezinu putu prema europskoj integraciji. |
| --- | --- |

(11)

Opći je cilj instrumenta doprinijeti uklanjanju manjka financijskih sredstava Ukrajine u 2023., posebno pružanjem kratkoročne financijske pomoći državnom proračunu Ukrajine po izrazito povoljnim uvjetima i na predvidljiv, kontinuiran, uredan i pravodoban način, među ostalim financiranje sanacije i početna potpora poslijeratnoj obnovi, ovisno o slučaju, u svrhu pružanja potpore Ukrajini na njezinu putu prema europskoj integraciji.

| (12) | Kako bi se postigao opći cilj instrumenta, pomoć bi trebalo pružiti za potporu makrofinancijskoj stabilnosti Ukrajine i ublažavanje ograničenjâ vanjskog financiranja Ukrajine. Komisija bi trebala provesti potporu iz instrumenta u skladu s ključnim načelima i ciljevima mjera poduzetih u okviru različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih politika Unije. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se postigao opći cilj instrumenta, pomoć bi trebalo pružiti za potporu makrofinancijskoj stabilnosti Ukrajine i ublažavanje ograničenjâ vanjskog financiranja Ukrajine. Komisija bi trebala provesti potporu iz instrumenta u skladu s ključnim načelima i ciljevima mjera poduzetih u okviru različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih politika Unije.

| (13) | Pružanje potpore za sanaciju, popravak i održavanje kritičnih funkcija i infrastrukture, kao i pomoći potrebitima i najpogođenijim područjima u smislu materijalne i socijalne potpore, privremenog smještaja, izgradnje stambenih objekata i infrastrukture, također bi trebalo ubrojiti u glavna područja potpore iz instrumenta. |
| --- | --- |

(13)

Pružanje potpore za sanaciju, popravak i održavanje kritičnih funkcija i infrastrukture, kao i pomoći potrebitima i najpogođenijim područjima u smislu materijalne i socijalne potpore, privremenog smještaja, izgradnje stambenih objekata i infrastrukture, također bi trebalo ubrojiti u glavna područja potpore iz instrumenta.

| (14) | Instrumentom bi trebalo poduprijeti i jačanje kapaciteta ukrajinskih vlasti za pripremu za poslijeratnu obnovu i za ranu pripremnu fazu pretpristupnog procesa, prema potrebi, uključujući jačanje ukrajinskih institucija, reformiranje i jačanje djelotvornosti javne uprave, kao i transparentnost, strukturne reforme i dobro upravljanje na svim razinama. |
| --- | --- |

(14)

Instrumentom bi trebalo poduprijeti i jačanje kapaciteta ukrajinskih vlasti za pripremu za poslijeratnu obnovu i za ranu pripremnu fazu pretpristupnog procesa, prema potrebi, uključujući jačanje ukrajinskih institucija, reformiranje i jačanje djelotvornosti javne uprave, kao i transparentnost, strukturne reforme i dobro upravljanje na svim razinama.

| (15) | Instrumentom će se poduprijeti vanjska politika Unije prema Ukrajini. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi blisko surađivati tijekom operacije potpore radi koordinacije i osiguravanja dosljednosti vanjske politike Unije. Potpora Ukrajini u okviru instrumenta nastavit će znatno doprinositi pokrivanju potreba Ukrajine za financiranjem, kako su ih procijenili MMF, Svjetska banka i druge međunarodne financijske institucije, uzimajući u obzir sposobnost Ukrajine da se financira vlastitim sredstvima. Pri određivanju iznosa potpore u obzir se uzimaju i očekivani financijski doprinosi bilateralnih i multilateralnih donatora, kao i prethodna primjena drugih instrumenata Unije za vanjsko financiranje u Ukrajini te dodana vrijednost ukupnog sudjelovanja Unije. |
| --- | --- |

(15)

Instrumentom će se poduprijeti vanjska politika Unije prema Ukrajini. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi blisko surađivati tijekom operacije potpore radi koordinacije i osiguravanja dosljednosti vanjske politike Unije. Potpora Ukrajini u okviru instrumenta nastavit će znatno doprinositi pokrivanju potreba Ukrajine za financiranjem, kako su ih procijenili MMF, Svjetska banka i druge međunarodne financijske institucije, uzimajući u obzir sposobnost Ukrajine da se financira vlastitim sredstvima. Pri određivanju iznosa potpore u obzir se uzimaju i očekivani financijski doprinosi bilateralnih i multilateralnih donatora, kao i prethodna primjena drugih instrumenata Unije za vanjsko financiranje u Ukrajini te dodana vrijednost ukupnog sudjelovanja Unije.

| (16) | Stanje u Ukrajini zahtijeva postupan pristup prema kojem bi instrument usmjeren na makrofinancijsku stabilnost, kao i hitnu pomoć i sanaciju trebao biti popraćen stalnom potporom u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i aktivnosti humanitarne pomoći na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1257/96 (10). |
| --- | --- |

(16)

Stanje u Ukrajini zahtijeva postupan pristup prema kojem bi instrument usmjeren na makrofinancijsku stabilnost, kao i hitnu pomoć i sanaciju trebao biti popraćen stalnom potporom u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i aktivnosti humanitarne pomoći na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1257/96 (10).

| (17) | Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi sredstva na raspolaganju za instrument za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023., s mogućim isplatama do 31. ožujka 2024. Maksimalni iznos od 18 milijardi EUR trebao bi se staviti na raspolaganje u obliku zajmova. Osim toga, ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti subvenciju kamatnih stopa za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027. Kako bi se osiguralo pokrivanje troškova kamata tijekom trajanja zajmova, doprinosi država članica nakon 2027. trebali bi se obnoviti i nastaviti u obliku vanjskih namjenskih prihoda, osim ako u budućim višegodišnjim financijskim okvirima budu pokriveni drugim sredstvima. Stoga će možda biti moguće produljiti doprinose država članica nakon 2027. |
| --- | --- |

(17)

Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi sredstva na raspolaganju za instrument za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023., s mogućim isplatama do 31. ožujka 2024. Maksimalni iznos od 18 milijardi EUR trebao bi se staviti na raspolaganje u obliku zajmova. Osim toga, ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti subvenciju kamatnih stopa za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027. Kako bi se osiguralo pokrivanje troškova kamata tijekom trajanja zajmova, doprinosi država članica nakon 2027. trebali bi se obnoviti i nastaviti u obliku vanjskih namjenskih prihoda, osim ako u budućim višegodišnjim financijskim okvirima budu pokriveni drugim sredstvima. Stoga će možda biti moguće produljiti doprinose država članica nakon 2027.

| (18) | Ovom bi se Uredbom trebala predvidjeti mogućnost da države članice stave na raspolaganje dodatna sredstva, kao vanjske namjenske prihode, što će se provesti u okviru memoranduma o razumijevanju koji se odnosi na instrument. Takav dodatni doprinos u obliku vanjskih namjenskih prihoda trebalo bi omogućiti i zainteresiranim trećim zemljama i stranama, u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkama (d) i (e) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (11) („Financijska uredba”). Radi poticanja sinergija i komplementarnosti primjereno je dopustiti da se takvi dodatni doprinosi država članica te zainteresiranih trećih zemalja i strana mogu staviti na raspolaganje i za programe uspostavljene na temelju uredaba (EU) 2021/947 i (EZ) br. 1257/96 za financiranje mjera koje doprinose ostvarenju ciljeva instrumenta. |
| --- | --- |

(18)

Ovom bi se Uredbom trebala predvidjeti mogućnost da države članice stave na raspolaganje dodatna sredstva, kao vanjske namjenske prihode, što će se provesti u okviru memoranduma o razumijevanju koji se odnosi na instrument. Takav dodatni doprinos u obliku vanjskih namjenskih prihoda trebalo bi omogućiti i zainteresiranim trećim zemljama i stranama, u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkama (d) i (e) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (11) („Financijska uredba”). Radi poticanja sinergija i komplementarnosti primjereno je dopustiti da se takvi dodatni doprinosi država članica te zainteresiranih trećih zemalja i strana mogu staviti na raspolaganje i za programe uspostavljene na temelju uredaba (EU) 2021/947 i (EZ) br. 1257/96 za financiranje mjera koje doprinose ostvarenju ciljeva instrumenta.

| (19) | Dobrovoljni doprinosi država članica trebali bi biti neopozivi, bezuvjetni i na poziv. U tu svrhu države članice trebale bi s Komisijom sklopiti sporazum o doprinosu u smislu članka 22. stavka 2. Financijske uredbe. Takav sporazum o doprinosu trebao bi obuhvatiti doprinos za subvenciju kamatnih stopa te također dodatne iznose ako ih države članice žele pružiti. |
| --- | --- |

(19)

Dobrovoljni doprinosi država članica trebali bi biti neopozivi, bezuvjetni i na poziv. U tu svrhu države članice trebale bi s Komisijom sklopiti sporazum o doprinosu u smislu članka 22. stavka 2. Financijske uredbe. Takav sporazum o doprinosu trebao bi obuhvatiti doprinos za subvenciju kamatnih stopa te također dodatne iznose ako ih države članice žele pružiti.

| (20) | Potporu iz instrumenta trebalo bi staviti na raspolaganje uz preduvjet da Ukrajina nastavi poštovati djelotvorne demokratske mehanizme i njihove institucije, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava, te da jamči poštovanje ljudskih prava. |
| --- | --- |

(20)

Potporu iz instrumenta trebalo bi staviti na raspolaganje uz preduvjet da Ukrajina nastavi poštovati djelotvorne demokratske mehanizme i njihove institucije, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava, te da jamči poštovanje ljudskih prava.

| (21) | Potpora iz instrumenta trebala bi biti povezana s uvjetima politike koje treba utvrditi u memorandumu o razumijevanju. U tim uvjetima trebalo bi uključiti i obveze radi jačanja gospodarskih rezultata i otpornosti zemlje te poslovnog okruženja, olakšavanja kritične obnove i prevladavanja izazova u energetskom sektoru. |
| --- | --- |

(21)

Potpora iz instrumenta trebala bi biti povezana s uvjetima politike koje treba utvrditi u memorandumu o razumijevanju. U tim uvjetima trebalo bi uključiti i obveze radi jačanja gospodarskih rezultata i otpornosti zemlje te poslovnog okruženja, olakšavanja kritične obnove i prevladavanja izazova u energetskom sektoru.

| (22) | Uvjete politike trebalo bi dopuniti strogim zahtjevima u pogledu izvješćivanja s ciljem osiguravanja učinkovitog, transparentnog i odgovornog korištenja sredstava. |
| --- | --- |

(22)

Uvjete politike trebalo bi dopuniti strogim zahtjevima u pogledu izvješćivanja s ciljem osiguravanja učinkovitog, transparentnog i odgovornog korištenja sredstava.

| (23) | S obzirom na situaciju u Ukrajini primjereno je predvidjeti preispitivanje memoranduma o razumijevanju sredinom programskog razdoblja. |
| --- | --- |

(23)

S obzirom na situaciju u Ukrajini primjereno je predvidjeti preispitivanje memoranduma o razumijevanju sredinom programskog razdoblja.

| (24) | Potporu iz instrumenta trebalo bi isplatiti podložno ispunjenju preduvjeta, zadovoljavajućoj provedbi i napretku u ispunjenju uvjeta politike. |
| --- | --- |

(24)

Potporu iz instrumenta trebalo bi isplatiti podložno ispunjenju preduvjeta, zadovoljavajućoj provedbi i napretku u ispunjenju uvjeta politike.

| (25) | Primjereno je predvidjeti mogućnost ponovne procjene potreba Ukrajine za financiranjem i smanjenja, suspenzije ili ukidanja potpore ako se u razdoblju isplate potpore iz instrumenta te potrebe znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima. Primjereno je predvidjeti i mogućnost suspenzije ili ukidanja isplata ako se ne ispune zahtjevi u pogledu isplate potpore iz instrumenta. |
| --- | --- |

(25)

Primjereno je predvidjeti mogućnost ponovne procjene potreba Ukrajine za financiranjem i smanjenja, suspenzije ili ukidanja potpore ako se u razdoblju isplate potpore iz instrumenta te potrebe znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima. Primjereno je predvidjeti i mogućnost suspenzije ili ukidanja isplata ako se ne ispune zahtjevi u pogledu isplate potpore iz instrumenta.

| (26) | U kontekstu hitnih potreba Ukrajine za financiranjem primjereno je organizirati financijsku pomoć u okviru diversificirane strategije financiranja predviđene člankom 220.a Financijske uredbe koja je u njemu utvrđena kao jedinstvena metoda financiranja, što bi trebalo povećati likvidnost Unijinih obveznica te privlačnost i troškovnu učinkovitost Unijinih izdanja obveznica. |
| --- | --- |

(26)

U kontekstu hitnih potreba Ukrajine za financiranjem primjereno je organizirati financijsku pomoć u okviru diversificirane strategije financiranja predviđene člankom 220.a Financijske uredbe koja je u njemu utvrđena kao jedinstvena metoda financiranja, što bi trebalo povećati likvidnost Unijinih obveznica te privlačnost i troškovnu učinkovitost Unijinih izdanja obveznica.

| (27) | S obzirom na tešku situaciju u Ukrajini uzrokovanu agresivnim ratom Rusije i kako bi se Ukrajini pružila potpora na njezinu putu prema dugoročnoj stabilnosti, primjereno je Ukrajini pružiti zajmove po izrazito povoljnim uvjetima s trajanjem od najviše 35 godina i ne početi s otplatom glavnice prije 2033. Primjereno je i odstupiti od članka 220. stavka 5. točke (e) Financijske uredbe i omogućiti Uniji da pokrije troškove kamatnih stopa i da izuzme Ukrajinu od administrativnih troškova koje bi inače snosila. Trebalo bi odobriti subvenciju kamatnih stopa kao instrument koji se smatra primjerenim za osiguranje djelotvornosti potpore iz instrumenta u smislu članka 220. stavka 1. Financijske uredbe. Trebalo bi je financirati iz dodatnih dobrovoljnih doprinosa država članica i trebala bi biti stavljena na raspolaganje postupno, kako sporazumi s državama članicama budu stupali na snagu. |
| --- | --- |

(27)

S obzirom na tešku situaciju u Ukrajini uzrokovanu agresivnim ratom Rusije i kako bi se Ukrajini pružila potpora na njezinu putu prema dugoročnoj stabilnosti, primjereno je Ukrajini pružiti zajmove po izrazito povoljnim uvjetima s trajanjem od najviše 35 godina i ne početi s otplatom glavnice prije 2033. Primjereno je i odstupiti od članka 220. stavka 5. točke (e) Financijske uredbe i omogućiti Uniji da pokrije troškove kamatnih stopa i da izuzme Ukrajinu od administrativnih troškova koje bi inače snosila. Trebalo bi odobriti subvenciju kamatnih stopa kao instrument koji se smatra primjerenim za osiguranje djelotvornosti potpore iz instrumenta u smislu članka 220. stavka 1. Financijske uredbe. Trebalo bi je financirati iz dodatnih dobrovoljnih doprinosa država članica i trebala bi biti stavljena na raspolaganje postupno, kako sporazumi s državama članicama budu stupali na snagu.

| (28) | Ukrajina bi svake godine trebala moći zatražiti subvenciju kamatnih stopa i izuzeće od administrativnih troškova. |
| --- | --- |

(28)

Ukrajina bi svake godine trebala moći zatražiti subvenciju kamatnih stopa i izuzeće od administrativnih troškova.

| (29) | Odstupajući od članka 31. stavka 3. druge rečenice Uredbe (EU) 2021/947, financijska obveza iz zajmova na temelju ove Uredbe ne bi se trebala podupirati Jamstvom za vanjsko djelovanje. Potpora na temelju instrumenta trebala bi činiti financijsku pomoć u smislu članka 220. stavka 1. Financijske uredbe. Uzimajući u obzir financijske rizike i proračunsko pokriće, za financijsku pomoć u obliku zajmova iz instrumenta ne bi trebalo izdvajati rezervacije niti bi, odstupajući od članka 211. stavka 1. Financijske uredbe, trebalo utvrditi stopu rezervacija kao postotak iznosa iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Odstupajući od članka 31. stavka 3. druge rečenice Uredbe (EU) 2021/947, financijska obveza iz zajmova na temelju ove Uredbe ne bi se trebala podupirati Jamstvom za vanjsko djelovanje. Potpora na temelju instrumenta trebala bi činiti financijsku pomoć u smislu članka 220. stavka 1. Financijske uredbe. Uzimajući u obzir financijske rizike i proračunsko pokriće, za financijsku pomoć u obliku zajmova iz instrumenta ne bi trebalo izdvajati rezervacije niti bi, odstupajući od članka 211. stavka 1. Financijske uredbe, trebalo utvrditi stopu rezervacija kao postotak iznosa iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe.

| (30) | Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (12) trenutačno se ne dopušta pokrivanje financijskih obveza koje proizlaze iz zajmova iz instrumenta. Do njezine moguće izmjene kojom bi se, kao jamstvo, omogućila mobilizacija proračunskih sredstava iznad gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 (13), primjereno je potražiti alternativno rješenje kojim bi se osigurala dodatna sredstva. |
| --- | --- |

(30)

Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (12) trenutačno se ne dopušta pokrivanje financijskih obveza koje proizlaze iz zajmova iz instrumenta. Do njezine moguće izmjene kojom bi se, kao jamstvo, omogućila mobilizacija proračunskih sredstava iznad gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 (13), primjereno je potražiti alternativno rješenje kojim bi se osigurala dodatna sredstva.

| (31) | Dobrovoljni doprinosi država članica u obliku jamstava identificirani su kao prikladan instrument za pružanje zaštite kojim se omogućuju operacije uzimanja i davanja zajmova na temelju ove Uredbe. Jamstva država članica trebala bi činiti odgovarajuću zaštitnu mjeru kojom se osigurava sposobnost Unije da otplati zajmove koje je uzela, a kojima se podupiru zajmovi iz instrumenta. |
| --- | --- |

(31)

Dobrovoljni doprinosi država članica u obliku jamstava identificirani su kao prikladan instrument za pružanje zaštite kojim se omogućuju operacije uzimanja i davanja zajmova na temelju ove Uredbe. Jamstva država članica trebala bi činiti odgovarajuću zaštitnu mjeru kojom se osigurava sposobnost Unije da otplati zajmove koje je uzela, a kojima se podupiru zajmovi iz instrumenta.

| (32) | Jamstvima koja daju države članice trebala bi se pokriti potpora iz instrumenta u obliku zajmova u iznosu od najviše 18 000 000 000 EUR. Važno je da države članice dovrše primjenjive nacionalne postupke za davanje jamstava kao pitanje od najvećeg prioriteta. S obzirom na hitnost situacije, vrijeme potrebno za dovršetak tih postupaka ne bi smjelo odgoditi isplatu potrebne financijske potpore Ukrajini u obliku zajmova na temelju ove Uredbe. Istodobno bi financijska potpora iz instrumenta u obliku zajmova trebala biti stavljena na raspolaganje postupno, kako jamstva koja daju države članice budu stupala na snagu. S obzirom na načelo dobrog financijskog upravljanja i opreznosti, Komisija bi trebala dogovoriti zajmove uzimajući u obzir svoju kreditnu sposobnost. Međutim, potpora bi trebala biti stavljena na raspolaganje za puni iznos do 18 000 000 000 EUR od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz instrumenta na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

(32)

Jamstvima koja daju države članice trebala bi se pokriti potpora iz instrumenta u obliku zajmova u iznosu od najviše 18 000 000 000 EUR. Važno je da države članice dovrše primjenjive nacionalne postupke za davanje jamstava kao pitanje od najvećeg prioriteta. S obzirom na hitnost situacije, vrijeme potrebno za dovršetak tih postupaka ne bi smjelo odgoditi isplatu potrebne financijske potpore Ukrajini u obliku zajmova na temelju ove Uredbe. Istodobno bi financijska potpora iz instrumenta u obliku zajmova trebala biti stavljena na raspolaganje postupno, kako jamstva koja daju države članice budu stupala na snagu. S obzirom na načelo dobrog financijskog upravljanja i opreznosti, Komisija bi trebala dogovoriti zajmove uzimajući u obzir svoju kreditnu sposobnost. Međutim, potpora bi trebala biti stavljena na raspolaganje za puni iznos do 18 000 000 000 EUR od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz instrumenta na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053.

| (33) | Jamstva država članica trebala bi biti neopoziva, bezuvjetna i na poziv. Tim bi se jamstvima trebala osigurati sposobnost Unije da otplati sredstva uzeta u zajam na tržištima kapitala ili od financijskih institucija. Aktiviranje jamstava trebalo bi prestati biti moguće od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz instrumenta na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053. Jamstva bi trebalo aktivirati u slučaju da Unija ne primi pravodobnu uplatu od Ukrajine u vezi sa zajmovima iz instrumenta, što posebno uključuje slučajeve promjene rasporeda otplate iz bilo kojeg razloga kao i očekivana i neočekivana neizvršenja plaćanja. |
| --- | --- |

(33)

Jamstva država članica trebala bi biti neopoziva, bezuvjetna i na poziv. Tim bi se jamstvima trebala osigurati sposobnost Unije da otplati sredstva uzeta u zajam na tržištima kapitala ili od financijskih institucija. Aktiviranje jamstava trebalo bi prestati biti moguće od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz instrumenta na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053. Jamstva bi trebalo aktivirati u slučaju da Unija ne primi pravodobnu uplatu od Ukrajine u vezi sa zajmovima iz instrumenta, što posebno uključuje slučajeve promjene rasporeda otplate iz bilo kojeg razloga kao i očekivana i neočekivana neizvršenja plaćanja.

| (34) | Odstupajući od članka 211. stavka 4. točke (c) Financijske uredbe, iznose čiji je povrat osiguran na temelju sporazumâ o zajmu u vezi sa zajmovima iz instrumenta trebalo bi vratiti državama članicama koje su aktivirale jamstva. |
| --- | --- |

(34)

Odstupajući od članka 211. stavka 4. točke (c) Financijske uredbe, iznose čiji je povrat osiguran na temelju sporazumâ o zajmu u vezi sa zajmovima iz instrumenta trebalo bi vratiti državama članicama koje su aktivirale jamstva.

| (35) | Prije aktiviranja jamstava koja daju države članice Komisija bi, prema vlastitom nahođenju i odgovornosti kao institucija Unije kojoj je povjereno izvršenje općeg proračuna Unije u skladu s člankom 317. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, trebala razmotriti sve mjere dostupne u okviru diversificirane strategije financiranja predviđene člankom 220.a Financijske uredbe, u skladu s ograničenjima utvrđenima u ovoj Uredbi. Pri relevantnom aktiviranju jamstava Komisija bi, prema potrebi, države članice trebala obavijestiti o tom razmatranju. |
| --- | --- |

(35)

Prije aktiviranja jamstava koja daju države članice Komisija bi, prema vlastitom nahođenju i odgovornosti kao institucija Unije kojoj je povjereno izvršenje općeg proračuna Unije u skladu s člankom 317. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, trebala razmotriti sve mjere dostupne u okviru diversificirane strategije financiranja predviđene člankom 220.a Financijske uredbe, u skladu s ograničenjima utvrđenima u ovoj Uredbi. Pri relevantnom aktiviranju jamstava Komisija bi, prema potrebi, države članice trebala obavijestiti o tom razmatranju.

| (36) | Relativni udio doprinosâ svake države članice u ukupnom iznosu za koji se jamči (ključ za uplatu doprinosa) trebao bi odgovarati relativnim udjelima država članica u ukupnom bruto nacionalnom dohotku (BND) Unije. Aktiviranje jamstava trebalo bi biti razmjerno, uz primjenu ključa za uplatu doprinosa. Do stupanja na snagu svih sporazuma o jamstvu između Komisije i država članica ključ za uplatu doprinosa trebalo bi razmjerno i na privremenoj osnovi prilagoditi. |
| --- | --- |

(36)

Relativni udio doprinosâ svake države članice u ukupnom iznosu za koji se jamči (ključ za uplatu doprinosa) trebao bi odgovarati relativnim udjelima država članica u ukupnom bruto nacionalnom dohotku (BND) Unije. Aktiviranje jamstava trebalo bi biti razmjerno, uz primjenu ključa za uplatu doprinosa. Do stupanja na snagu svih sporazuma o jamstvu između Komisije i država članica ključ za uplatu doprinosa trebalo bi razmjerno i na privremenoj osnovi prilagoditi.

| (37) | Primjereno je da Komisija i Ukrajina za potporu u obliku zajma sklope sporazum o zajmu, u okviru uvjeta utvrđenih u memorandumu o razumijevanju. Kako bi se osigurala učinkovita zaštita financijskih interesa Unije povezanih s potporom iz instrumenta, Ukrajina bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere u pogledu sprečavanja i suzbijanja prijevara, korupcije i svih drugih nepravilnosti povezanih s tom potporom. Nadalje, u sporazumu o zajmu i sporazumu o financiranju trebalo bi predvidjeti da Komisija obavlja provjere, a Revizorski sud revizije te da Ured europskog javnog tužitelja izvršava svoje nadležnosti u skladu s člancima 129. i 220. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Primjereno je da Komisija i Ukrajina za potporu u obliku zajma sklope sporazum o zajmu, u okviru uvjeta utvrđenih u memorandumu o razumijevanju. Kako bi se osigurala učinkovita zaštita financijskih interesa Unije povezanih s potporom iz instrumenta, Ukrajina bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere u pogledu sprečavanja i suzbijanja prijevara, korupcije i svih drugih nepravilnosti povezanih s tom potporom. Nadalje, u sporazumu o zajmu i sporazumu o financiranju trebalo bi predvidjeti da Komisija obavlja provjere, a Revizorski sud revizije te da Ured europskog javnog tužitelja izvršava svoje nadležnosti u skladu s člancima 129. i 220. Financijske uredbe.

| (38) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno doprinos uklanjanju manjka financijskih sredstava Ukrajine u 2023., posebno pružanjem kratkoročne pomoći po izrazito povoljnim uvjetima državnom proračunu Ukrajine na predvidljiv, kontinuiran, uredan i pravodoban način, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(38)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno doprinos uklanjanju manjka financijskih sredstava Ukrajine u 2023., posebno pružanjem kratkoročne pomoći po izrazito povoljnim uvjetima državnom proračunu Ukrajine na predvidljiv, kontinuiran, uredan i pravodoban način, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (39) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (14). |
| --- | --- |

(39)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (14).

| (40) | Uzimajući u obzir hitnost situacije koja proizlazi iz izvanrednih okolnosti uzrokovanih ničim izazvanim i neopravdanim agresivnim ratom Rusije, smatra se primjerenim pozvati se na iznimku od roka od osam tjedana predviđenu u članku 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju. |
| --- | --- |

(40)

Uzimajući u obzir hitnost situacije koja proizlazi iz izvanrednih okolnosti uzrokovanih ničim izazvanim i neopravdanim agresivnim ratom Rusije, smatra se primjerenim pozvati se na iznimku od roka od osam tjedana predviđenu u članku 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

| (41) | U svjetlu situacije u Ukrajini ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(41)

U svjetlu situacije u Ukrajini ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

POTPORA UNIJE UKRAJINI

ODJELJAK 1.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja instrument za pružanje potpore Unije Ukrajini (makrofinancijska pomoć +) („instrument”) u obliku zajmova, bespovratne potpore i subvencije kamatnih stopa.

2.   Njome se utvrđuju ciljevi instrumenta, njegovo financiranje, oblici financiranja Unije u okviru instrumenta i pravila za takvo financiranje.

Članak 2.

Ciljevi instrumenta

1.   Opći je cilj instrumenta pružanje kratkoročne financijske pomoći Ukrajini na predvidljiv, kontinuiran, uredan i pravodoban način, financiranje sanacije i početna potpora poslijeratnoj obnovi, ovisno o slučaju, u svrhu pružanja potpore Ukrajini na njezinu putu prema europskoj integraciji.

2.   Da bi se postigao opći cilj, glavni su posebni ciljevi osobito sljedeći:

| (a) | potpora makrofinancijskoj stabilnosti i ublažavanje ograničenjâ vanjskog i unutarnjeg financiranja Ukrajine; |
| --- | --- |

(a)

potpora makrofinancijskoj stabilnosti i ublažavanje ograničenjâ vanjskog i unutarnjeg financiranja Ukrajine;

| (b) | potpora programu reformi usmjerenom na ranu pripremnu fazu pretpristupnog procesa, prema potrebi, uključujući jačanje ukrajinskih institucija, reformiranje i jačanje djelotvornosti javne uprave, kao i transparentnost, strukturne reforme i dobro upravljanje na svim razinama; |
| --- | --- |

(b)

potpora programu reformi usmjerenom na ranu pripremnu fazu pretpristupnog procesa, prema potrebi, uključujući jačanje ukrajinskih institucija, reformiranje i jačanje djelotvornosti javne uprave, kao i transparentnost, strukturne reforme i dobro upravljanje na svim razinama;

| (c) | potpora sanaciji kritičnih funkcija i infrastrukture te pomoć potrebitima. |
| --- | --- |

(c)

potpora sanaciji kritičnih funkcija i infrastrukture te pomoć potrebitima.

Članak 3.

Područja potpore

Kako bi se ostvarili njegovi ciljevi, instrumentom se posebno podupire sljedeće:

| (a) | financiranje potreba Ukrajine za financijskim sredstvima, s ciljem održanja makrofinancijske stabilnosti zemlje; |
| --- | --- |

(a)

financiranje potreba Ukrajine za financijskim sredstvima, s ciljem održanja makrofinancijske stabilnosti zemlje;

| (b) | sanacija, primjerice obnova kritične infrastrukture, kao što su energetska infrastruktura, vodni sustavi, prometne mreže, unutarnje ceste ili mostovi, ili obnova strateških gospodarskih sektora i socijalne infrastrukture, kao što su zdravstvene ustanove, škole i smještaj za premještene osobe, uključujući privremeni smještaj i socijalne stanove; |
| --- | --- |

(b)

sanacija, primjerice obnova kritične infrastrukture, kao što su energetska infrastruktura, vodni sustavi, prometne mreže, unutarnje ceste ili mostovi, ili obnova strateških gospodarskih sektora i socijalne infrastrukture, kao što su zdravstvene ustanove, škole i smještaj za premještene osobe, uključujući privremeni smještaj i socijalne stanove;

| (c) | sektorske i institucionalne reforme, uključujući reforme radi suzbijanja korupcije i pravosudne reforme, poštovanje vladavine prava, dobro upravljanje i modernizacija nacionalnih i lokalnih institucija; |
| --- | --- |

(c)

sektorske i institucionalne reforme, uključujući reforme radi suzbijanja korupcije i pravosudne reforme, poštovanje vladavine prava, dobro upravljanje i modernizacija nacionalnih i lokalnih institucija;

| (d) | priprema za obnovu Ukrajine; |
| --- | --- |

(d)

priprema za obnovu Ukrajine;

| (e) | potpora usklađivanju regulatornog okvira Ukrajine s regulatornim okvirom Unije i integraciji Ukrajine u jedinstveno tržište, kao i jačanju gospodarskog razvoja i poboljšanju konkurentnosti; |
| --- | --- |

(e)

potpora usklađivanju regulatornog okvira Ukrajine s regulatornim okvirom Unije i integraciji Ukrajine u jedinstveno tržište, kao i jačanju gospodarskog razvoja i poboljšanju konkurentnosti;

| (f) | jačanje administrativnih kapaciteta Ukrajine odgovarajućim sredstvima, među ostalim upotrebom tehničke pomoći. |
| --- | --- |

(f)

jačanje administrativnih kapaciteta Ukrajine odgovarajućim sredstvima, među ostalim upotrebom tehničke pomoći.

Članak 4.

Potpora na raspolaganju iz instrumenta

1.   Potpora iz instrumenta u obliku zajmova na raspolaganju je, podložno članku 5., u iznosu od najviše 18 000 000 000 EUR za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023., uz moguću isplatu do 31. ožujka 2024.

Potpora se stavlja na raspolaganje postupno, kako jamstva država članica budu stupala na snagu u skladu s člankom 5. stavkom 4., a pritom nikad ne smije premašiti iznose obuhvaćene tim sporazumima o jamstvu.

Međutim, od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz prvog podstavka ovog stavka na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053, drugi podstavak ovog stavka prestaje se primjenjivati, a potpora iz prvog podstavka ovog stavka stavlja se na raspolaganje u cijelosti.

2.   Na raspolaganju je i dodatna potpora iz instrumenta za razdoblju od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027., podložno članku 7. stavku 1., za pokrivanje rashoda na temelju članka 17. Ta dodatna potpora može biti na raspolaganju nakon 31. prosinca 2027., podložno članku 7. stavku 1.

3.   Dodatni iznosi na raspolaganju u skladu s člankom 7. stavcima 2. i 4. ove Uredbe mogu se primijeniti kao bespovratna potpora ako je to predviđeno u memorandumu o razumijevanju koji se sklapa u skladu s člankom 9. ove Uredbe ili u skladu s uredbama (EU) 2021/947 i (EZ) br. 1257/96 radi financiranja mjera kojima se postižu ciljevi iz članka 2. stavka 2. točaka (b) i (c) ove Uredbe u skladu s pravilima iz tih uredaba.

4.   Iznosima iz stavka 3. mogu se pokriti rashodi za potporu provedbi instrumenta te za postizanje njegovih ciljeva, uključujući administrativnu potporu povezanu s aktivnostima pripreme, daljnjeg postupanja, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije potrebnima za takvu provedbu, kao i rashodi u sjedištima i delegacijama Unije za administrativnu i koordinacijsku potporu potrebnu za instrument te za upravljanje operacijama koje se financiraju iz instrumenta, uključujući informacijska i komunikacijska djelovanja te institucijske sustave informacijske tehnologije.

Članak 5.

Doprinosi država članica u obliku jamstava

1.   Države članice mogu doprinijeti davanjem jamstava do ukupnog iznosa od najviše 18 000 000 000 EUR u vezi s potporom iz instrumenta u obliku zajmova iz članka 4. stavka 1.

2.   Ako države članice daju doprinose, ti se doprinosi pružaju u obliku jamstava koja su neopoziva, bezuvjetna i na poziv, na temelju sporazuma o jamstvu koji se sklapa s Komisijom u skladu s člankom 6.

3.   Relativni udio doprinosa dotične države članice (ključ za uplatu doprinosa) u iznosu iz stavka 1. ovog članka odgovara relativnom udjelu te države članice u ukupnom BND-u Unije, kako proizlazi iz naslova „Opći prihodi” proračuna za 2023., dijela A („Financiranje godišnjeg proračuna Unije, Uvod”), tablice 4., stupca 1., koji je utvrđen u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2023., kako je konačno donesen 23. studenoga 2022.

4.   Jamstva proizvode učinke za pojedinu državu članicu od datuma stupanja na snagu sporazuma o jamstvu iz članka 6. između Komisije i dotične države članice.

5.   Iznosi koji proizlaze iz aktiviranja jamstava čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkom (a) podtočkom ii. Financijske uredbe za otplatu financijskih obveza koje se odnose na potporu iz instrumenta u obliku zajmova iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe.

6.   Prije aktiviranja jamstava koja daju države članice Komisija, prema vlastitom nahođenju i odgovornosti, razmatra sve mjere dostupne u okviru diversificirane strategije financiranja predviđene člankom 220.a Financijske uredbe, u skladu s ograničenjima utvrđenima u ovoj Uredbi. Takvo razmatranje ne utječe na činjenicu da su jamstva dana na temelju stavka 2. ovog članka neopoziva, bezuvjetna i na poziv. Pri aktiviranju jamstava Komisija, prema potrebi, obavješćuje države članice o tom razmatranju.

7.   Odstupajući od članka 211. stavka 4. točke (c) Financijske uredbe, iznosi čiji je povrat osiguran od Ukrajine u vezi s potporom iz instrumenta u obliku zajmova iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe vraćaju se tim državama članicama do iznosa aktiviranih jamstava država članica na temelju članka 6. točke (a) ove Uredbe.

Članak 6.

Sporazumi o jamstvu

Komisija sklapa sporazum o jamstvu sa svakom državom članicom koja daje jamstvo iz članka 5. Tim se sporazumom utvrđuju pravila kojima se uređuje jamstvo i koja su ista za sve države članice, uključujući posebno:

| (a) | odredbe kojima se utvrđuje obveza država članica da aktiviraju jamstva koja je zatražila Komisija u vezi s potporom iz instrumenta u obliku zajmova iz članka 4. stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

odredbe kojima se utvrđuje obveza država članica da aktiviraju jamstva koja je zatražila Komisija u vezi s potporom iz instrumenta u obliku zajmova iz članka 4. stavka 1.;

| (b) | odredbe kojima se osigurava da se jamstva aktiviraju razmjerno, uz primjenu ključa za uplatu doprinosa iz članka 5. stavka 3.; ključ za uplatu doprinosa prilagođava se razmjerno i na privremenoj osnovi do stupanja na snagu svih sporazuma o jamstvu između Komisije i država članica u skladu s člankom 5. stavkom 4.; |
| --- | --- |

(b)

odredbe kojima se osigurava da se jamstva aktiviraju razmjerno, uz primjenu ključa za uplatu doprinosa iz članka 5. stavka 3.; ključ za uplatu doprinosa prilagođava se razmjerno i na privremenoj osnovi do stupanja na snagu svih sporazuma o jamstvu između Komisije i država članica u skladu s člankom 5. stavkom 4.;

| (c) | odredbe kojima se osigurava da je zahvaljujući aktiviranju jamstava Unija u stanju vratiti sredstva koja je na temelju članka 16. stavka 1. uzela u zajam na tržištima kapitala ili od financijskih institucija ako Ukrajina ne izvrši plaćanje, što uključuje slučajeve promjene rasporeda otplate iz bilo kojeg razloga kao i očekivana i neočekivana neizvršenja plaćanja; |
| --- | --- |

(c)

odredbe kojima se osigurava da je zahvaljujući aktiviranju jamstava Unija u stanju vratiti sredstva koja je na temelju članka 16. stavka 1. uzela u zajam na tržištima kapitala ili od financijskih institucija ako Ukrajina ne izvrši plaćanje, što uključuje slučajeve promjene rasporeda otplate iz bilo kojeg razloga kao i očekivana i neočekivana neizvršenja plaćanja;

| (d) | odredbe kojima se osigurava da ako država članica u cijelosti ili djelomično nije na vrijeme aktivirala jamstvo, Komisija, kako bi pokrila dio koji odgovara dotičnoj državi članici, ima pravo zatražiti aktiviranje dodatnih jamstva na jamstva koja daju druge države članice. Takva dodatna aktiviranja razmjerna su relativnom udjelu svake od drugih država članica u BND-u Unije kako je naveden u članku 5. stavku 3. i kako je prilagođen ne uzimajući u obzir relativni udio dotične države članice. Država članica koja nije aktivirala jamstvo i dalje je odgovorna za njegovo aktiviranje te je ujedno odgovorna za sve nastale troškove. Drugim državama članicama nadoknađuju se dodatni doprinosi od iznosâ čiji je povrat osigurala Komisija od države članice koja nije aktivirala jamstvo. Jamstvo čije se aktiviranje traži od pojedine države članice u svim je okolnostima ograničeno ukupnim iznosom jamstva kojim je ta država članica doprinijela na temelju sporazuma o jamstvu; |
| --- | --- |

(d)

odredbe kojima se osigurava da ako država članica u cijelosti ili djelomično nije na vrijeme aktivirala jamstvo, Komisija, kako bi pokrila dio koji odgovara dotičnoj državi članici, ima pravo zatražiti aktiviranje dodatnih jamstva na jamstva koja daju druge države članice. Takva dodatna aktiviranja razmjerna su relativnom udjelu svake od drugih država članica u BND-u Unije kako je naveden u članku 5. stavku 3. i kako je prilagođen ne uzimajući u obzir relativni udio dotične države članice. Država članica koja nije aktivirala jamstvo i dalje je odgovorna za njegovo aktiviranje te je ujedno odgovorna za sve nastale troškove. Drugim državama članicama nadoknađuju se dodatni doprinosi od iznosâ čiji je povrat osigurala Komisija od države članice koja nije aktivirala jamstvo. Jamstvo čije se aktiviranje traži od pojedine države članice u svim je okolnostima ograničeno ukupnim iznosom jamstva kojim je ta država članica doprinijela na temelju sporazuma o jamstvu;

| (e) | odredbe o uvjetima plaćanja; |
| --- | --- |

(e)

odredbe o uvjetima plaćanja;

| (f) | odredbe kojima se osigurava da aktiviranje jamstva prestaje biti moguće od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

(f)

odredbe kojima se osigurava da aktiviranje jamstva prestaje biti moguće od datuma početka primjene izmjene Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ili njezina sljednika, kojom se predviđa jamstvo za zajmove iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe na temelju proračuna Unije iznad gornjih granica VFO-a i do gornjih granica iz članka 3. stavaka 1. i 2. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053.

Članak 7.

Doprinosi država članica i trećih strana

1.   Države članice mogu doprinijeti instrumentu iznosima iz članka 4. stavka 2. Relativni udio doprinosa dotične države članice tim iznosima odgovara relativnom udjelu te države članice u ukupnom BND-u Unije. Za doprinose za godinu n relativni udio koji se temelji na BND-u izračunava se kao udio u ukupnom BND-u Unije, kako proizlazi iz odgovarajućeg stupca u prihodovnom dijelu zadnjeg godišnjeg proračuna Unije ili zadnje izmjene godišnjeg proračuna Unije donesenih za godinu n-1.

Potpora iz instrumenta na temelju ovog stavka na raspolaganju je u pogledu svakog iznosa utvrđenog u sporazumu između Komisije i odgovarajuće države članice nakon što taj sporazum stupi na snagu.

2.   Države članice mogu doprinijeti instrumentu dodatnim iznosima, kako je navedeno u članku 4. stavku 3.

3.   Doprinosi iz stavaka 1. i 2. ovog članka čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkom (a) podtočkom ii. Financijske uredbe.

4.   Zainteresirane treće zemlje i strane također mogu doprinijeti bespovratnoj potpori iz instrumenta dodatnim iznosima iz članka 4. stavka 3. ove Uredbe, posebno u vezi s posebnim ciljevima iz članka 2. stavka 2. točaka (b) i (c) ove Uredbe. Ti doprinosi čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkama (d) i (e) Financijske uredbe.

ODJELJAK 2.

Uvjeti za potporu iz instrumenta

Članak 8.

Preduvjet za potporu iz instrumenta

1.   Preduvjet za odobravanje potpore iz instrumenta jest da Ukrajina nastavi podržavati i poštovati djelotvorne demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava, te da jamči poštovanje ljudskih prava.

2.   Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje prate ispunjavanje preduvjeta utvrđenog u stavku 1. tijekom cijelog razdoblja pružanja potpore iz instrumenta, a posebno prije isplata, propisno uzimajući u obzir, prema potrebi, Komisijino redovito izvješće o proširenju. U obzir se također uzimaju okolnosti u Ukrajini i posljedice primjene izvanrednog stanja u Ukrajini.

3.   Stavci 1. i 2. ovog članka primjenjuju se u skladu s Odlukom Vijeća 2010/427/EU (15).

Članak 9.

Memorandum o razumijevanju

1.   Komisija s Ukrajinom sklapa memorandum o razumijevanju u kojem se posebno utvrđuju uvjeti politike, okvirno financijsko planiranje i zahtjevi u pogledu izvješćivanja, kako su navedeni u članku 10., s kojima potpora Unije iz instrumenta treba biti povezana.

Uvjeti politike povezuju se, prema potrebi, u kontekstu cjelokupne situacije u Ukrajini, s ciljevima i njihovom provedbom iz članka 2. odnosno članka 3. te s preduvjetom utvrđenim u članku 8. Oni uključuju predanost načelima dobrog financijskog upravljanja s naglaskom na suzbijanje korupcije, organiziranog kriminala i prijevara, izbjegavanje sukoba interesa i uspostavu transparentnog i odgovornog okvira za upravljanje sanacijom i, prema potrebi, obnovom.

2.   Komisija može sredinom programskog razdoblja preispitati memorandum o razumijevanju. Komisija nakon preispitivanja može izmijeniti memorandum o razumijevanju.

3.   Memorandum o razumijevanju donosi se i mijenja u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19. stavka 2.

Članak 10.

Zahtjevi u pogledu izvješćivanja

1.   Zahtjevi u pogledu izvješćivanja za Ukrajinu uključuju se u memorandum o razumijevanju i njima se posebno osigurava učinkovitost, transparentnost i odgovornost pri korištenju potpore iz instrumenta.

2.   Komisija redovito provjerava provedbu zahtjevâ u pogledu izvješćivanja i napredak u ispunjavanju uvjeta politike utvrđenih u memorandumu o razumijevanju. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o rezultatima te provjere.

ODJELJAK 3.

Oslobađanje potpore iz instrumenta, procjena i obveze obavješćivanja

Članak 11.

Isplata potpore iz instrumenta

1.   Podložno zahtjevima iz članka 12., Komisija potporu iz instrumenta stavlja na raspolaganje u obrocima. Komisija odlučuje o vremenskom okviru isplate svakog obroka. Obrok se može isplatiti u jednoj ili više tranši.

2.   Isplatom potpore iz instrumenta upravlja Komisija na temelju svoje procjene provedbe uvjeta politike uključenih u memorandum o razumijevanju.

Članak 12.

Odluka o isplati potpore iz instrumenta

1.   Ukrajina prije isplate svakog obroka podnosi zahtjev za sredstva kojem prilaže izvješće u skladu s odredbama memoranduma o razumijevanju.

2.   Komisija odlučuje o isplati obrokâ podložno njezinoj procjeni sljedećih zahtjeva:

| (a) | ispunjenje preduvjeta utvrđenog u članku 8.; |
| --- | --- |

(a)

ispunjenje preduvjeta utvrđenog u članku 8.;

| (b) | zadovoljavajuće ispunjenje zahtjeva u pogledu izvješćivanja dogovorenih u memorandumu o razumijevanju; |
| --- | --- |

(b)

zadovoljavajuće ispunjenje zahtjeva u pogledu izvješćivanja dogovorenih u memorandumu o razumijevanju;

| (c) | zadovoljavajući napredak u provedbi uvjeta politike utvrđenih u memorandumu o razumijevanju. |
| --- | --- |

(c)

zadovoljavajući napredak u provedbi uvjeta politike utvrđenih u memorandumu o razumijevanju.

3.   Prije isplate maksimalnog iznosa potpore iz instrumenta Komisija provjerava jesu li ispunjeni svi uvjeti politike utvrđeni u memorandumu o razumijevanju.

Članak 13.

Smanjenje, suspenzija i ukidanje potpore iz instrumenta

1.   Ako se potrebe Ukrajine za financiranjem tijekom razdoblja isplate potpore Unije iz instrumenta znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima, Komisija može smanjiti iznos potpore, potporu suspendirati ili je ukinuti.

2.   Ako nisu ispunjeni zahtjevi utvrđeni u članku 12. stavku 2., Komisija suspendira ili ukida isplatu potpore iz instrumenta.

Članak 14.

Procjena provedbe potpore iz instrumenta

Tijekom provedbe instrumenta Komisija s pomoću operativne procjene, koja se može provesti zajedno s operativnom procjenom predviđenom odlukama (EU) 2022/1201 i (EU) 2022/1628, procjenjuje kvalitetu ukrajinskih financijskih propisa, administrativne postupke te mehanizme unutarnje i vanjske kontrole koji su relevantni za potporu iz instrumenta.

Članak 15.

Obavješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća

Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s potporom Unije iz instrumenta, među ostalim o njezinim isplatama, te o razvoju događaja u vezi s operacijama iz članka 11., i pravovremeno tim institucijama dostavlja relevantne dokumente. U slučaju suspenzije ili ukidanja na temelju članka 13. stavka 2., Komisija bez odgode obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razlozima za suspenziju ili ukidanje.

POGLAVLJE II.

POSEBNE ODREDBE U VEZI S PROVEDBOM POTPORE

Članak 16.

Operacije uzimanja i davanja zajmova

1.   Radi financiranja potpore iz instrumenta u obliku zajmova Komisija je ovlaštena u ime Unije uzeti u zajam potrebna sredstva na tržištima kapitala ili od financijskih institucija u skladu s člankom 220.a Financijske uredbe.

2.   Detaljni uvjeti potpore iz instrumenta u obliku zajmova utvrđuju se u sporazumu o zajmu u skladu s člankom 220. Financijske uredbe koji sklapaju Komisija i Ukrajina. Zajmovi traju najviše 35 godina.

3.   Odstupajući od članka 31. stavka 3. druge rečenice Uredbe (EU) 2021/947, makrofinancijska pomoć koja se pruža Ukrajini u obliku zajmova iz instrumenta ne podupire se Jamstvom za vanjsko djelovanje.

Ne izdvajaju se rezervacije za zajmove na temelju ove Uredbe i, odstupajući od članka 211. stavka 1. Financijske uredbe, ne određuje se stopa rezervacija kao postotak iznosa iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe.

Članak 17.

Subvencija kamatnih stopa

1.   Odstupajući od članka 220. stavka 5. točke (e) Financijske uredbe i podložno raspoloživim sredstvima, Unija u pogledu zajmova na temelju ove Uredbe može snositi kamate odobravanjem subvencije kamatnih stopa i pokriti administrativne troškove povezane s uzimanjem i davanjem zajmova, osim troškova povezanih s prijevremenom otplatom zajma.

2.   Ukrajina svake godine od Unije može zatražiti subvenciju kamatnih stopa i pokrivanje administrativnih troškova.

Članak 18.

Sporazum o financiranju za bespovratnu potporu

Pojedinosti o uvjetima bespovratne potpore iz članka 4. stavka 3. ove Uredbe utvrđuju se u sporazumu o financiranju koji sklapaju Komisija i Ukrajina. Odstupajući od članka 220. stavka 5. Financijske uredbe, sporazum o financiranju sadržava samo odredbe iz članka 220. stavka 5. točaka (a), (b) i (c) te uredbe. Sporazum o financiranju uključuje odredbe o zaštiti financijskih interesa Unije, provjerama, revizijama, sprečavanju prijevara i drugih nepravilnosti te povratu sredstava.

POGLAVLJE III.

ZAJEDNIČKE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 19.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 20.

Godišnje izvješće

1.   Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja procjenu provedbe poglavlja I. ove Uredbe, uključujući evaluaciju te provedbe. U tom se izvješću:

| (a) | ispituje napredak u provedbi potpore Unije iz instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

ispituje napredak u provedbi potpore Unije iz instrumenta;

| (b) | procjenjuje gospodarsko stanje i izgledi Ukrajine, kao i provedba zahtjeva i uvjeta iz poglavlja I. odjeljka 2. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

procjenjuje gospodarsko stanje i izgledi Ukrajine, kao i provedba zahtjeva i uvjeta iz poglavlja I. odjeljka 2. ove Uredbe;

| (c) | navodi poveznica između zahtjeva i uvjeta utvrđenih u memorandumu o razumijevanju, trenutačne makrofinancijske situacije Ukrajine te Komisijinih odluka o isplati obrokâ potpore iz instrumenta. |
| --- | --- |

(c)

navodi poveznica između zahtjeva i uvjeta utvrđenih u memorandumu o razumijevanju, trenutačne makrofinancijske situacije Ukrajine te Komisijinih odluka o isplati obrokâ potpore iz instrumenta.

2.   Najkasnije dvije godine nakon završetka razdoblja raspoloživosti Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o ex post evaluaciji u kojem se procjenjuju rezultati i učinkovitost isplaćene potpore Unije iz instrumenta te mjera u kojoj se njome doprinijelo ciljevima pomoći.

Članak 21.

Završne odredbe

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 14. prosinca 2022.

Za Europski parlament

Predsjednica

R. METSOLA

Za Vijeće

Predsjednik

M. BEK

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 10. prosinca 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu). Stajalište Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (SL L 161, 29.5.2014., str. 3.).

2

(3)  Odluka (EU) 2022/313 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. veljače 2022. o pružanju makrofinancijske pomoći Ukrajini (SL L 55, 28.2.2022., str. 4.).

3

(4)  Odluka (EU) 2022/1201 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2022. o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini (SL L 186, 13.7.2022., str. 1.).

4

(5)  Odluka (EU) 2022/1628 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. rujna 2022. o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201 (SL L 245, 22.9.2022., str. 1.).

5

(6)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/509 od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2015/528 (SL L 102, 24.3.2021., str. 14.).

6

(7)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/1968 od 17. listopada 2022. o misiji Europske unije za vojnu pomoć za potporu Ukrajini (EUMAM Ukraine) (SL L 270, 18.10.2022., str. 85.).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/836 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 185, 26.5.2021., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (SL L 209, 14.6.2021., str. 1.)

9

(10)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći (SL L 163, 2.7.1996., str. 1.).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

11

(12)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433I, 22.12.2020., str. 11.).

12

(13)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

13

(14)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

14

(15)  Odluka Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. o utvrđivanju ustroja i rada Europske službe za vanjsko djelovanje (SL L 201, 3.8.2010., str. 30.).

15

---

DIREKTIVE

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 322/15

---

DIREKTIVA (EU) 2022/2464 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 14. prosinca 2022.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 537/2014, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2006/43/EZ i Direktive 2013/34/EU u pogledu korporativnog izvješćivanja o održivosti

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 50. i 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Europska komisija se u Komunikaciji od 11. prosinca 2019. naslovljenoj „Europski zeleni plan” („zeleni plan”) obvezala da će preispitati odredbe Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) koje se odnose na nefinancijsko izvješćivanje. Zeleni plan nova je strategija rasta Unije. Njime se Unija nastoji preobraziti u moderno, resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo bez neto emisija stakleničkih plinova do 2050. Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana Unije od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Zelenim planom nastoji se odvojiti gospodarski rast od iskorištavanja resursa i osigurati da sve regije i građani Unije sudjeluju u socijalno pravednom prelasku na održivi gospodarski sustav pri čemu niti jedna osoba i niti jedno mjesto nisu zapostavljeni. Pridonijet će cilju izgradnje gospodarstva u interesu građana, ojačati socijalno tržišno gospodarstvo Unije i time osigurati da bude spremno za budućnost i pruža stabilnost, radna mjesta, rast i održiva ulaganja.
  Ti su ciljevi posebno važni zbog socioekonomske štete koju je prouzročila pandemija bolesti COVID-19 i potrebe za održivim, uključivim i pravednim oporavkom. Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (4) cilj klimatske neutralnosti do 2050. postaje obvezujući u Uniji. Nadalje, u svojoj Komunikaciji od 20. svibnja 2020. naslovljenoj „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” Komisija se obvezala osigurati da do 2050. svi svjetski ekosustavi budu obnovljeni, otporni i primjereno zaštićeni. Cilj je te strategije da do 2030. bioraznolikost Europe bude na putu oporavka. |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija se u Komunikaciji od 11. prosinca 2019. naslovljenoj „Europski zeleni plan” („zeleni plan”) obvezala da će preispitati odredbe Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) koje se odnose na nefinancijsko izvješćivanje. Zeleni plan nova je strategija rasta Unije. Njime se Unija nastoji preobraziti u moderno, resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo bez neto emisija stakleničkih plinova do 2050. Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana Unije od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Zelenim planom nastoji se odvojiti gospodarski rast od iskorištavanja resursa i osigurati da sve regije i građani Unije sudjeluju u socijalno pravednom prelasku na održivi gospodarski sustav pri čemu niti jedna osoba i niti jedno mjesto nisu zapostavljeni. Pridonijet će cilju izgradnje gospodarstva u interesu građana, ojačati socijalno tržišno gospodarstvo Unije i time osigurati da bude spremno za budućnost i pruža stabilnost, radna mjesta, rast i održiva ulaganja.

Ti su ciljevi posebno važni zbog socioekonomske štete koju je prouzročila pandemija bolesti COVID-19 i potrebe za održivim, uključivim i pravednim oporavkom. Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (4) cilj klimatske neutralnosti do 2050. postaje obvezujući u Uniji. Nadalje, u svojoj Komunikaciji od 20. svibnja 2020. naslovljenoj „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” Komisija se obvezala osigurati da do 2050. svi svjetski ekosustavi budu obnovljeni, otporni i primjereno zaštićeni. Cilj je te strategije da do 2030. bioraznolikost Europe bude na putu oporavka.

| (2) | U svojoj Komunikaciji od 8. ožujka 2018. naslovljenoj „Akcijski plan: financiranje održivog rasta” („Akcijski plan o financiranju održivog rasta”) Komisija je utvrdila mjere za ostvarenje sljedećih ciljeva: preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima radi ostvarivanja održivog i uključivog rasta, upravljanje financijskim rizicima koji proizlaze iz klimatskih promjena, iscrpljivanja resursa, uništavanja okoliša i socijalnih pitanja te poticanje transparentnosti i dugoročnosti u financijskim i gospodarskim djelatnostima. Relevantne, usporedive i pouzdane informacije o održivosti koje objavljuju određene kategorije poduzeća preduvjet je za ostvarenje tih ciljeva. Europski parlament i Vijeće donijeli su niz zakonodavnih akata u okviru provedbe Akcijskog plana o financiranju održivog rasta. Uredbom (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (5) uređuje se način na koji sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici trebaju objavljivati informacije o održivosti krajnjim ulagateljima i vlasnicima imovine.
  Uredbom (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (6) stvara se sustav klasifikacije okolišno održivih gospodarskih djelatnosti s ciljem povećanja održivih ulaganja i borbe protiv manipulativnog zelenog marketinga financijskih proizvoda za koje se neopravdano tvrdi da su održivi. Uredbom (EU) 2019/2089 Europskog parlamenta i Vijeća (7), dopunjenom delegiranim uredbama Komisije (EU) 2020/1816 (8), (EU) 2020/1817 (9) i (EU) 2020/1818 (10), uvode se zahtjevi za objavu okolišnih, socijalnih i upravljačkih informacija za administratore referentnih vrijednosti i minimalni standardi za razvoj referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom.
  Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) zahtijeva se da velike institucije čiji su izdani vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu objavljuju informacije o okolišnim, socijalnim i upravljačkim rizicima od 28. lipnja 2022. Bonitetni okvir za investicijska društva uspostavljen Uredbom (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Direktivom (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća (13) sadržava odredbe o uvođenju dimenzije okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika u okviru postupka nadzorne provjere i ocjene nadležnih tijela i sadržava zahtjeve za objavljivanje okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika za investicijska društva, koji se primjenjuju od 26. prosinca 2022. Komisija je 6. srpnja 2021. donijela i Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim zelenim obveznicama, nadovezujući se na Akcijski plan o financiranju održivog rasta. |
| --- | --- |

(2)

U svojoj Komunikaciji od 8. ožujka 2018. naslovljenoj „Akcijski plan: financiranje održivog rasta” („Akcijski plan o financiranju održivog rasta”) Komisija je utvrdila mjere za ostvarenje sljedećih ciljeva: preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima radi ostvarivanja održivog i uključivog rasta, upravljanje financijskim rizicima koji proizlaze iz klimatskih promjena, iscrpljivanja resursa, uništavanja okoliša i socijalnih pitanja te poticanje transparentnosti i dugoročnosti u financijskim i gospodarskim djelatnostima. Relevantne, usporedive i pouzdane informacije o održivosti koje objavljuju određene kategorije poduzeća preduvjet je za ostvarenje tih ciljeva. Europski parlament i Vijeće donijeli su niz zakonodavnih akata u okviru provedbe Akcijskog plana o financiranju održivog rasta. Uredbom (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (5) uređuje se način na koji sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici trebaju objavljivati informacije o održivosti krajnjim ulagateljima i vlasnicima imovine.

Uredbom (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (6) stvara se sustav klasifikacije okolišno održivih gospodarskih djelatnosti s ciljem povećanja održivih ulaganja i borbe protiv manipulativnog zelenog marketinga financijskih proizvoda za koje se neopravdano tvrdi da su održivi. Uredbom (EU) 2019/2089 Europskog parlamenta i Vijeća (7), dopunjenom delegiranim uredbama Komisije (EU) 2020/1816 (8), (EU) 2020/1817 (9) i (EU) 2020/1818 (10), uvode se zahtjevi za objavu okolišnih, socijalnih i upravljačkih informacija za administratore referentnih vrijednosti i minimalni standardi za razvoj referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom.

Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) zahtijeva se da velike institucije čiji su izdani vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu objavljuju informacije o okolišnim, socijalnim i upravljačkim rizicima od 28. lipnja 2022. Bonitetni okvir za investicijska društva uspostavljen Uredbom (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Direktivom (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća (13) sadržava odredbe o uvođenju dimenzije okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika u okviru postupka nadzorne provjere i ocjene nadležnih tijela i sadržava zahtjeve za objavljivanje okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika za investicijska društva, koji se primjenjuju od 26. prosinca 2022. Komisija je 6. srpnja 2021. donijela i Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim zelenim obveznicama, nadovezujući se na Akcijski plan o financiranju održivog rasta.

| (3) | U svojoj Komunikaciji od 17. lipnja 2019. naslovljenoj „Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama: Dodatak za izvješćivanje o informacijama povezanima s klimom” („Smjernice za izvješćivanje o informacijama povezanima s klimom”) Komisija je istaknula koristi za trgovačka društva koje proizlaze iz izvješćivanja o informacijama povezanima s klimom, posebno tako što se podiže razina osviještenosti i razumijevanja rizika i prilika povezanih s klimom unutar društva, diversificira baza ulagatelja, stvaraju niži troškovi kapitala i unapređuje konstruktivni dijalog sa svim dionicima. Nadalje, raznolikost u odborima poduzeća može utjecati na donošenje odluka, korporativno upravljanje i otpornost. |
| --- | --- |

(3)

U svojoj Komunikaciji od 17. lipnja 2019. naslovljenoj „Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama: Dodatak za izvješćivanje o informacijama povezanima s klimom” („Smjernice za izvješćivanje o informacijama povezanima s klimom”) Komisija je istaknula koristi za trgovačka društva koje proizlaze iz izvješćivanja o informacijama povezanima s klimom, posebno tako što se podiže razina osviještenosti i razumijevanja rizika i prilika povezanih s klimom unutar društva, diversificira baza ulagatelja, stvaraju niži troškovi kapitala i unapređuje konstruktivni dijalog sa svim dionicima. Nadalje, raznolikost u odborima poduzeća može utjecati na donošenje odluka, korporativno upravljanje i otpornost.

| (4) | Vijeće je u svojim zaključcima od 5. prosinca 2019. o produbljivanju unije tržišta kapitala naglasilo važnost pouzdanih, usporedivih i relevantnih informacija o rizicima i mogućnostima za održivost te učincima na održivost i pozvalo je Komisiju da razmotri izradu europskog standarda nefinancijskog izvješćivanja. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je u svojim zaključcima od 5. prosinca 2019. o produbljivanju unije tržišta kapitala naglasilo važnost pouzdanih, usporedivih i relevantnih informacija o rizicima i mogućnostima za održivost te učincima na održivost i pozvalo je Komisiju da razmotri izradu europskog standarda nefinancijskog izvješćivanja.

| (5) | Europski parlament je u svojoj rezoluciji od 29. svibnja 2018. o održivom financiranju (14) pozvao na daljnji razvoj zahtjeva za nefinancijsko izvješćivanje u okviru Direktive 2013/34/EU. Europski parlament je u rezoluciji od 17. prosinca 2020. o održivom korporativnom upravljanju (15) pozdravio predanost Komisije preispitivanju Direktive 2013/34/EU i izrazio potrebu za uspostavljanjem sveobuhvatnog okvira Unije za nefinancijsko izvješćivanje koji bi sadržavao obvezne standarde nefinancijskog izvješćivanja Unije. Europski parlament pozvao je na proširenje područja primjene zahtjeva za izvještavanje na dodatne kategorije poduzeća i na uvođenje zahtjeva za reviziju. |
| --- | --- |

(5)

Europski parlament je u svojoj rezoluciji od 29. svibnja 2018. o održivom financiranju (14) pozvao na daljnji razvoj zahtjeva za nefinancijsko izvješćivanje u okviru Direktive 2013/34/EU. Europski parlament je u rezoluciji od 17. prosinca 2020. o održivom korporativnom upravljanju (15) pozdravio predanost Komisije preispitivanju Direktive 2013/34/EU i izrazio potrebu za uspostavljanjem sveobuhvatnog okvira Unije za nefinancijsko izvješćivanje koji bi sadržavao obvezne standarde nefinancijskog izvješćivanja Unije. Europski parlament pozvao je na proširenje područja primjene zahtjeva za izvještavanje na dodatne kategorije poduzeća i na uvođenje zahtjeva za reviziju.

| (6) | Rezolucijom od 25. rujna 2015. naslovljenom „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” („Program 2030.”) Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) donijela je novi globalni okvir za održivi razvoj. Program 2030. temelji se na UN-ovim ciljevima održivog razvoja i obuhvaća tri dimenzije održivosti: gospodarsku, socijalnu i okolišnu. U Komunikaciji Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenoj „Budući koraci za održivu europsku budućnost: Europske mjere za održivost” UN-ovi ciljevi održivog razvoja povezani su s okvirom politike Unije kako bi se osiguralo da se ti ciljevi otpočetka uzimaju u obzir u svim Unijinim mjerama i inicijativama politika unutar i izvan Unije. U svojim zaključcima od 20. lipnja 2017. o temi „Održiva europska budućnost: odgovor EU-a na Program održivog razvoja do 2030.” Vijeće je potvrdilo predanost Unije i njezinih država članica potpunoj, koherentnoj, sveobuhvatnoj, integriranoj i djelotvornoj provedbi Programa 2030. u bliskoj suradnji s partnerima i drugim dionicima. |
| --- | --- |

(6)

Rezolucijom od 25. rujna 2015. naslovljenom „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” („Program 2030.”) Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) donijela je novi globalni okvir za održivi razvoj. Program 2030. temelji se na UN-ovim ciljevima održivog razvoja i obuhvaća tri dimenzije održivosti: gospodarsku, socijalnu i okolišnu. U Komunikaciji Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenoj „Budući koraci za održivu europsku budućnost: Europske mjere za održivost” UN-ovi ciljevi održivog razvoja povezani su s okvirom politike Unije kako bi se osiguralo da se ti ciljevi otpočetka uzimaju u obzir u svim Unijinim mjerama i inicijativama politika unutar i izvan Unije. U svojim zaključcima od 20. lipnja 2017. o temi „Održiva europska budućnost: odgovor EU-a na Program održivog razvoja do 2030.” Vijeće je potvrdilo predanost Unije i njezinih država članica potpunoj, koherentnoj, sveobuhvatnoj, integriranoj i djelotvornoj provedbi Programa 2030. u bliskoj suradnji s partnerima i drugim dionicima.

| (7) | Direktivom 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16) izmijenjena je Direktiva 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija određenih velikih poduzeća i grupa. Direktivom 2014/95/EU uveden je zahtjev da poduzeća objavljuju barem informacije o okolišnim, socijalnim i kadrovskim pitanjima, poštovanju ljudskih prava, borbi protiv korupcije i pitanjima u vezi s podmićivanjem. U odnosu na te teme, Direktivom 2014/95/EU zahtijevano je da poduzeća objavljuju informacije iz sljedećih područja izvješćivanja: poslovni model; politike, uključujući postupke temeljite analize; rezultati tih mjera; rizici i upravljanje rizicima; te ključni pokazatelji uspješnosti relevantni za poslovanje. |
| --- | --- |

(7)

Direktivom 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16) izmijenjena je Direktiva 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija određenih velikih poduzeća i grupa. Direktivom 2014/95/EU uveden je zahtjev da poduzeća objavljuju barem informacije o okolišnim, socijalnim i kadrovskim pitanjima, poštovanju ljudskih prava, borbi protiv korupcije i pitanjima u vezi s podmićivanjem. U odnosu na te teme, Direktivom 2014/95/EU zahtijevano je da poduzeća objavljuju informacije iz sljedećih područja izvješćivanja: poslovni model; politike, uključujući postupke temeljite analize; rezultati tih mjera; rizici i upravljanje rizicima; te ključni pokazatelji uspješnosti relevantni za poslovanje.

| (8) | Mnogi dionici smatraju da je izraz „nefinancijski” netočan, posebno zato što implicira da dotične informacije nemaju financijsku važnost. Takve informacije su, međutim, financijski sve relevantnije. Mnoge organizacije, inicijative i stručnjaci u području izvješćivanja o održivosti upućuju na „informacije o održivosti”. Stoga je umjesto „nefinancijske informacije” poželjnije koristiti pojam „informacije o održivosti”. Direktivu 2013/34/EU stoga bi trebalo izmijeniti kako bi se uzela u obzir ta terminološka promjena. |
| --- | --- |

(8)

Mnogi dionici smatraju da je izraz „nefinancijski” netočan, posebno zato što implicira da dotične informacije nemaju financijsku važnost. Takve informacije su, međutim, financijski sve relevantnije. Mnoge organizacije, inicijative i stručnjaci u području izvješćivanja o održivosti upućuju na „informacije o održivosti”. Stoga je umjesto „nefinancijske informacije” poželjnije koristiti pojam „informacije o održivosti”. Direktivu 2013/34/EU stoga bi trebalo izmijeniti kako bi se uzela u obzir ta terminološka promjena.

| (9) | Ako bi poduzeća bolje izvješćivala o održivosti, to bi u konačnici koristilo građanima i štedišama, uključujući sindikate i predstavnike radnika, koji bi bili primjereno informirani te bi stoga mogli bolje sudjelovati u socijalnom dijalogu. Štediše koji žele održivo ulagati imat će priliku za to, a svi bi građani imali koristi od stabilnog, održivog i uključivog gospodarskog sustava. Da bi se takve prednosti ostvarile, informacije o održivosti objavljene u godišnjim izvješćima poduzeća najprije trebaju dobiti dvije primarne skupine korisnika. Prvu skupinu korisnika čine ulagatelji, uključujući upravitelje imovinom, koji žele bolje razumjeti rizike i prilike koje pitanja održivosti predstavljaju za njihova ulaganja i utjecaje tih ulaganja na ljude i okoliš. Drugu skupinu korisnika čine akteri civilnog društva, uključujući nevladine organizacije i socijalne partnere, koji žele povećati odgovornost poduzeća za njihove utjecaje na ljude i okoliš. Informacije o održivosti objavljene u godišnjim izvješćima mogle bi biti korisne i drugim dionicima, posebno za poticanje usporedivosti među tržišnim sektorima i unutar njih.
  Poslovni partneri poduzeća, uključujući potrošače, mogli bi se pouzdati u informacije o održivosti kako bi razumjeli i prema potrebi izvješćivali o rizicima za održivost i njezinim utjecajima u svojim lancima vrijednosti. Oblikovatelji politika i agencije za zaštitu okoliša mogu takve informacije, osobito na agregiranoj osnovi, koristiti za praćenje okolišnih i socijalnih trendova, u izvještajima o okolišu i za potrebe javnih politika. Malo je građana i potrošača koji izravno vrše uvid u godišnja izvješća poduzeća, ali bi mogli neizravno koristiti informacije o održivosti, na primjer pri razmatranju savjeta ili mišljenja financijskih savjetnika ili nevladinih organizacija. Mnogi ulagatelji i upravitelji imovinom kupuju informacije o održivosti od trećih strana pružatelja podataka, koje informacije prikupljaju iz različitih izvora, uključujući javna korporativna izvješća. |
| --- | --- |

(9)

Ako bi poduzeća bolje izvješćivala o održivosti, to bi u konačnici koristilo građanima i štedišama, uključujući sindikate i predstavnike radnika, koji bi bili primjereno informirani te bi stoga mogli bolje sudjelovati u socijalnom dijalogu. Štediše koji žele održivo ulagati imat će priliku za to, a svi bi građani imali koristi od stabilnog, održivog i uključivog gospodarskog sustava. Da bi se takve prednosti ostvarile, informacije o održivosti objavljene u godišnjim izvješćima poduzeća najprije trebaju dobiti dvije primarne skupine korisnika. Prvu skupinu korisnika čine ulagatelji, uključujući upravitelje imovinom, koji žele bolje razumjeti rizike i prilike koje pitanja održivosti predstavljaju za njihova ulaganja i utjecaje tih ulaganja na ljude i okoliš. Drugu skupinu korisnika čine akteri civilnog društva, uključujući nevladine organizacije i socijalne partnere, koji žele povećati odgovornost poduzeća za njihove utjecaje na ljude i okoliš. Informacije o održivosti objavljene u godišnjim izvješćima mogle bi biti korisne i drugim dionicima, posebno za poticanje usporedivosti među tržišnim sektorima i unutar njih.

Poslovni partneri poduzeća, uključujući potrošače, mogli bi se pouzdati u informacije o održivosti kako bi razumjeli i prema potrebi izvješćivali o rizicima za održivost i njezinim utjecajima u svojim lancima vrijednosti. Oblikovatelji politika i agencije za zaštitu okoliša mogu takve informacije, osobito na agregiranoj osnovi, koristiti za praćenje okolišnih i socijalnih trendova, u izvještajima o okolišu i za potrebe javnih politika. Malo je građana i potrošača koji izravno vrše uvid u godišnja izvješća poduzeća, ali bi mogli neizravno koristiti informacije o održivosti, na primjer pri razmatranju savjeta ili mišljenja financijskih savjetnika ili nevladinih organizacija. Mnogi ulagatelji i upravitelji imovinom kupuju informacije o održivosti od trećih strana pružatelja podataka, koje informacije prikupljaju iz različitih izvora, uključujući javna korporativna izvješća.

| (10) | Tržište informacija o održivosti brzo raste, a uloga trećih pružatelja podataka postaje sve važnija s obzirom na nove obveze koje ulagatelji i upravitelji imovinom moraju ispuniti. S obzirom na povećanu dostupnost razvrstanih podataka, cijena informacija o održivosti trebala bi biti razumnija. Izmjene Direktive 2013/34/EU predviđene ovom Direktivom o izmjeni trebale bi povećati usporedivost podataka i uskladiti standarde. Očekuje se da će se prakse trećih strana pružatelja podataka poboljšati i da će stručnost u tom području porasti, što će predstavljati potencijal za otvaranje novih radnih mjesta. |
| --- | --- |

(10)

Tržište informacija o održivosti brzo raste, a uloga trećih pružatelja podataka postaje sve važnija s obzirom na nove obveze koje ulagatelji i upravitelji imovinom moraju ispuniti. S obzirom na povećanu dostupnost razvrstanih podataka, cijena informacija o održivosti trebala bi biti razumnija. Izmjene Direktive 2013/34/EU predviđene ovom Direktivom o izmjeni trebale bi povećati usporedivost podataka i uskladiti standarde. Očekuje se da će se prakse trećih strana pružatelja podataka poboljšati i da će stručnost u tom području porasti, što će predstavljati potencijal za otvaranje novih radnih mjesta.

| (11) | Posljednjih je godina zabilježen znatan porast potražnje za informacijama o korporativnoj održivosti, osobito iz investicijske zajednice. Taj porast potražnje potaknut je promjenjivom prirodom rizika za poduzeća i rastućom svijesti ulagatelja o financijskim posljedicama tih rizika. To se posebno odnosi na financijske rizike povezane s klimom. Također je prisutna rastuća svijest o rizicima i prilikama za poduzeća i za ulaganja koji proizlaze iz drugih pitanja okoliša, kao što je gubitak bioraznolikosti, te iz zdravstvenih i socijalnih pitanja, uključujući dječji rad i prisilni rad. Potražnja za informacijama o održivosti porasla je i zbog sve brojnijih investicijskih proizvoda kojima se izričito žele ispuniti određeni standardi održivosti ili postići određeni ciljevi održivosti i osigurati koherentnost s ambicijama Sporazuma iz Pariza u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama donesene 12. prosinca 2015. („Pariški sporazum”), Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti i politika Unije. Taj porast jednim dijelom logična je posljedica prethodno donesenog zakonodavstva Unije, posebno uredaba (EU) 2019/2088 i (EU) 2020/852. Dio tog porasta u svakom bi slučaju nastupio zbog svijesti građana, sklonosti potrošača i tržišnih praksi koje se brzo mijenjaju. Pandemija bolesti COVID-19 dodatno je ubrzala rast potreba korisnika za informacijama, posebno jer je razotkrila ranjivost lanaca vrijednosti radnika i poduzeća. Informacije o učinku na okoliš relevantne su i u kontekstu ublažavanja budućih pandemija jer se ljudsko remećenje ekosustava sve više povezuje s pojavom i širenjem bolesti. |
| --- | --- |

(11)

Posljednjih je godina zabilježen znatan porast potražnje za informacijama o korporativnoj održivosti, osobito iz investicijske zajednice. Taj porast potražnje potaknut je promjenjivom prirodom rizika za poduzeća i rastućom svijesti ulagatelja o financijskim posljedicama tih rizika. To se posebno odnosi na financijske rizike povezane s klimom. Također je prisutna rastuća svijest o rizicima i prilikama za poduzeća i za ulaganja koji proizlaze iz drugih pitanja okoliša, kao što je gubitak bioraznolikosti, te iz zdravstvenih i socijalnih pitanja, uključujući dječji rad i prisilni rad. Potražnja za informacijama o održivosti porasla je i zbog sve brojnijih investicijskih proizvoda kojima se izričito žele ispuniti određeni standardi održivosti ili postići određeni ciljevi održivosti i osigurati koherentnost s ambicijama Sporazuma iz Pariza u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama donesene 12. prosinca 2015. („Pariški sporazum”), Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti i politika Unije. Taj porast jednim dijelom logična je posljedica prethodno donesenog zakonodavstva Unije, posebno uredaba (EU) 2019/2088 i (EU) 2020/852. Dio tog porasta u svakom bi slučaju nastupio zbog svijesti građana, sklonosti potrošača i tržišnih praksi koje se brzo mijenjaju. Pandemija bolesti COVID-19 dodatno je ubrzala rast potreba korisnika za informacijama, posebno jer je razotkrila ranjivost lanaca vrijednosti radnika i poduzeća. Informacije o učinku na okoliš relevantne su i u kontekstu ublažavanja budućih pandemija jer se ljudsko remećenje ekosustava sve više povezuje s pojavom i širenjem bolesti.

| (12) | Sama poduzeća imat će koristi od kvalitetnog izvješćivanja o pitanjima održivosti. Povećanje broja investicijskih proizvoda kojima se nastoje ostvariti ciljevi održivosti znači da dobro izvješćivanje o održivosti može poboljšati pristup poduzeća financijskom kapitalu. Izvješćivanje o održivosti može pomoći poduzećima da utvrde i upravljaju vlastitim rizicima i prilikama koje se odnose na pitanja održivosti. Ono može pružiti osnovu za bolji dijalog i komunikaciju poduzeća i njihovih dionika i pomoći poduzećima da poboljšaju svoj ugled. Nadalje, dosljednom osnovom za izvješćivanje o održivosti u obliku standarda izvješćivanja o održivosti došlo bi do pružanja relevantnih i dostatnih informacija, čime bi se znatno smanjili ad hoc zahtjevi za informacije. |
| --- | --- |

(12)

Sama poduzeća imat će koristi od kvalitetnog izvješćivanja o pitanjima održivosti. Povećanje broja investicijskih proizvoda kojima se nastoje ostvariti ciljevi održivosti znači da dobro izvješćivanje o održivosti može poboljšati pristup poduzeća financijskom kapitalu. Izvješćivanje o održivosti može pomoći poduzećima da utvrde i upravljaju vlastitim rizicima i prilikama koje se odnose na pitanja održivosti. Ono može pružiti osnovu za bolji dijalog i komunikaciju poduzeća i njihovih dionika i pomoći poduzećima da poboljšaju svoj ugled. Nadalje, dosljednom osnovom za izvješćivanje o održivosti u obliku standarda izvješćivanja o održivosti došlo bi do pružanja relevantnih i dostatnih informacija, čime bi se znatno smanjili ad hoc zahtjevi za informacije.

| (13) | U Izvješću Komisije od 21. travnja 2021. o klauzulama o preispitivanju iz direktiva 2013/34/EU, 2014/95/EU i 2013/50/EU i njegovoj popratnoj provjeri primjerenosti okvira EU-a za javno izvješćivanje poduzeća („Izvješće Komisije o klauzulama o preispitivanju i njegova popratna provjera primjerenosti”) utvrđeni su problemi u pogledu djelotvornosti Direktive 2014/95/EU. Ima značajnih dokaza da mnoga poduzeća ne objavljuju značajne informacije o svim glavnim temama povezanim s održivosti, uključujući informacije povezane s klimom, kao što su sve emisije stakleničkih plinova i čimbenici koji utječu na bioraznolikost. U izvješću su također ograničena usporedivost i pouzdanost informacija o održivosti utvrđeni kao značajni problemi. Osim toga, mnoga poduzeća od kojih korisnici trebaju informacije o održivosti nisu obvezna izvijestiti o takvim informacijama. U skladu s time postoji jasna potreba za čvrstim i cjenovno pristupačnim okvirom za izvješćivanje koji je popraćen djelotvornim revizijskim praksama kako bi se osigurala pouzdanost podataka i izbjegao manipulativni zeleni marketing i dvostruko računanje. |
| --- | --- |

(13)

U Izvješću Komisije od 21. travnja 2021. o klauzulama o preispitivanju iz direktiva 2013/34/EU, 2014/95/EU i 2013/50/EU i njegovoj popratnoj provjeri primjerenosti okvira EU-a za javno izvješćivanje poduzeća („Izvješće Komisije o klauzulama o preispitivanju i njegova popratna provjera primjerenosti”) utvrđeni su problemi u pogledu djelotvornosti Direktive 2014/95/EU. Ima značajnih dokaza da mnoga poduzeća ne objavljuju značajne informacije o svim glavnim temama povezanim s održivosti, uključujući informacije povezane s klimom, kao što su sve emisije stakleničkih plinova i čimbenici koji utječu na bioraznolikost. U izvješću su također ograničena usporedivost i pouzdanost informacija o održivosti utvrđeni kao značajni problemi. Osim toga, mnoga poduzeća od kojih korisnici trebaju informacije o održivosti nisu obvezna izvijestiti o takvim informacijama. U skladu s time postoji jasna potreba za čvrstim i cjenovno pristupačnim okvirom za izvješćivanje koji je popraćen djelotvornim revizijskim praksama kako bi se osigurala pouzdanost podataka i izbjegao manipulativni zeleni marketing i dvostruko računanje.

| (14) | U nedostatku mjera politike očekuje se da će rasti jaz između potreba korisnika za informacijama i informacija o održivosti koje poduzeća pružaju. Taj jaz ima znatne negativne posljedice. Ulagatelji pri donošenju odluka o ulaganjima ne mogu u dovoljnoj mjeri uzeti u obzir rizike i prilike povezane s održivosti. Ukupnost odluka o ulaganjima u kojima rizici povezani s održivosti nisu na odgovarajući način uzeti u obzir može stvoriti sistemske rizike koji su prijetnja financijskoj stabilnosti. Europska središnja banka (ESB) i međunarodne organizacije kao što je Odbor za financijsku stabilnost skrenuli su pozornost na te sistemske rizike, posebno u pogledu klime. Ni ulagatelji ne mogu dovoljno usmjeravati financijska sredstva poduzećima i gospodarskim djelatnostima kojima se društveni problemi i problemi u pogledu okoliša rješavaju, a ne pogoršavaju, čime se ugrožavaju ciljevi Zelenog plana, Akcijskog plana o financiranju održivog rasta te Pariški sporazum. Nevladine organizacije, socijalni partneri, zajednice pogođene aktivnostima poduzeća i drugi dionici u manjoj mjeri mogu poduzeća držati odgovornima za njihov učinak na ljude i okoliš. Zbog toga nastaje manjak odgovornosti i mogao bi dovesti do pada povjerenja građana u poduzeća, što bi pak moglo negativno utjecati na učinkovito funkcioniranje socijalnog tržišnog gospodarstva. Nedostatak općeprihvaćenih parametara i metoda za mjerenje, vrednovanje i upravljanje rizicima povezanima s održivosti također je prepreka naporima poduzeća da osiguraju održivost svojih poslovnih modela i aktivnosti. Nedostatak informacija o održivosti koje pružaju poduzeća isto tako ograničava mogućnost dionika, uključujući aktere civilnog društva, sindikate i predstavnike radnika, da stupe u dijalog s poduzećima o pitanjima održivosti. |
| --- | --- |

(14)

U nedostatku mjera politike očekuje se da će rasti jaz između potreba korisnika za informacijama i informacija o održivosti koje poduzeća pružaju. Taj jaz ima znatne negativne posljedice. Ulagatelji pri donošenju odluka o ulaganjima ne mogu u dovoljnoj mjeri uzeti u obzir rizike i prilike povezane s održivosti. Ukupnost odluka o ulaganjima u kojima rizici povezani s održivosti nisu na odgovarajući način uzeti u obzir može stvoriti sistemske rizike koji su prijetnja financijskoj stabilnosti. Europska središnja banka (ESB) i međunarodne organizacije kao što je Odbor za financijsku stabilnost skrenuli su pozornost na te sistemske rizike, posebno u pogledu klime. Ni ulagatelji ne mogu dovoljno usmjeravati financijska sredstva poduzećima i gospodarskim djelatnostima kojima se društveni problemi i problemi u pogledu okoliša rješavaju, a ne pogoršavaju, čime se ugrožavaju ciljevi Zelenog plana, Akcijskog plana o financiranju održivog rasta te Pariški sporazum. Nevladine organizacije, socijalni partneri, zajednice pogođene aktivnostima poduzeća i drugi dionici u manjoj mjeri mogu poduzeća držati odgovornima za njihov učinak na ljude i okoliš. Zbog toga nastaje manjak odgovornosti i mogao bi dovesti do pada povjerenja građana u poduzeća, što bi pak moglo negativno utjecati na učinkovito funkcioniranje socijalnog tržišnog gospodarstva. Nedostatak općeprihvaćenih parametara i metoda za mjerenje, vrednovanje i upravljanje rizicima povezanima s održivosti također je prepreka naporima poduzeća da osiguraju održivost svojih poslovnih modela i aktivnosti. Nedostatak informacija o održivosti koje pružaju poduzeća isto tako ograničava mogućnost dionika, uključujući aktere civilnog društva, sindikate i predstavnike radnika, da stupe u dijalog s poduzećima o pitanjima održivosti.

| (15) | U Izvješću Komisije o klauzulama o preispitivanju i popratnoj provjeri primjerenosti utvrđeno je i znatno povećanje zahtjeva poduzećima za informacijama o pitanjima održivosti s ciljem prevladavanja postojećeg informacijskog jaza između potreba korisnika za informacijama i dostupnih informacija o korporativnoj održivosti. Osim toga, trenutno se od poduzeća očekuje da primjenjuju razne okvire i standarde i ta će se očekivanja vjerojatno nastaviti ili će se čak i pojačati kako bude rasla vrijednost informacija o održivosti. U nedostatku mjera politike za postizanje konsenzusa o informacijama o kojima bi poduzeća trebala izvješćivati znatno će se povećati trošak i opterećenje za poduzeća koja izvješćuju i za korisnike tih informacija. |
| --- | --- |

(15)

U Izvješću Komisije o klauzulama o preispitivanju i popratnoj provjeri primjerenosti utvrđeno je i znatno povećanje zahtjeva poduzećima za informacijama o pitanjima održivosti s ciljem prevladavanja postojećeg informacijskog jaza između potreba korisnika za informacijama i dostupnih informacija o korporativnoj održivosti. Osim toga, trenutno se od poduzeća očekuje da primjenjuju razne okvire i standarde i ta će se očekivanja vjerojatno nastaviti ili će se čak i pojačati kako bude rasla vrijednost informacija o održivosti. U nedostatku mjera politike za postizanje konsenzusa o informacijama o kojima bi poduzeća trebala izvješćivati znatno će se povećati trošak i opterećenje za poduzeća koja izvješćuju i za korisnike tih informacija.

| (16) | Zbog postojećeg informacijskog jaza vjerojatnije je da će pojedine države članice uvoditi sve različitije nacionalne propise ili standarde. Različiti zahtjevi za izvješćivanje u različitim državama članicama mogli bi stvoriti dodatne troškove i složenost za poduzeća koja posluju prekogranično, a time i narušiti unutarnje tržište, pravo poslovnog nastana i slobodno kretanje kapitala diljem Unije. Zbog takvih različitih zahtjeva za izvješćivanje informacije o kojima je izviješteno mogle bi također biti manje usporedive preko granica, što bi narušilo uniju tržišta kapitala. |
| --- | --- |

(16)

Zbog postojećeg informacijskog jaza vjerojatnije je da će pojedine države članice uvoditi sve različitije nacionalne propise ili standarde. Različiti zahtjevi za izvješćivanje u različitim državama članicama mogli bi stvoriti dodatne troškove i složenost za poduzeća koja posluju prekogranično, a time i narušiti unutarnje tržište, pravo poslovnog nastana i slobodno kretanje kapitala diljem Unije. Zbog takvih različitih zahtjeva za izvješćivanje informacije o kojima je izviješteno mogle bi također biti manje usporedive preko granica, što bi narušilo uniju tržišta kapitala.

| (17) | Članci 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU primjenjuju se na velika poduzeća koja su subjekti od javnog interesa s prosječnim brojem zaposlenika koji premašuje 500 i na subjekte od javnog interesa koji su matična poduzeća velikih grupa s prosječnim brojem zaposlenika koji premašuje 500 na konsolidiranoj osnovi. S obzirom na rastuće potrebe korisnika za informacijama o održivosti, izvješćivanje o informacijama o održivosti trebalo bi zahtijevati od dodatnih kategorija poduzeća. Stoga je primjereno zahtijevati da sva velika poduzeća i sva poduzeća, osim mikropoduzeća, čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji, izvješćuju o informacijama o održivosti. Odredbama ove Direktive o izmjeni kojima se mijenjaju članci 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU izričito se utvrđuje područje primjene zahtjeva za izvješćivanje s obzirom na članke 2. i 3. Direktive 2013/34/EU. Stoga se njima ne pojednostavnjuje ili izmjenjuje drugi zahtjev, a ograničenje izuzeća za subjekte od javnog interesa predviđeno člankom 40. Direktive 2013/34/EU ne primjenjuje se. Konkretno, prema subjektima od javnog interesa ne bi trebalo postupati kao prema velikim poduzećima za potrebe primjene zahtjeva za izvješćivanje o održivosti. U skladu s tim, malim i srednjim poduzećima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji i koja su subjekti od javnog interesa trebalo bi dopustiti izvješćivanje u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća. Osim toga, sva poduzeća koja su matična poduzeća velikih grupa trebala bi pripremati izvješćivanje o održivosti na razini grupe. Nadalje, budući da se u članku 8. Uredbe (EU) 2020/852 upućuje na članak 19.a i članak 29.a Direktive 2013/34/EU, poduzeća koja su dodana području primjene zahtjevâ za izvješćivanje o održivosti također će trebati biti usklađeni s člankom 8. Uredbe (EU) 2020/852. |
| --- | --- |

(17)

Članci 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU primjenjuju se na velika poduzeća koja su subjekti od javnog interesa s prosječnim brojem zaposlenika koji premašuje 500 i na subjekte od javnog interesa koji su matična poduzeća velikih grupa s prosječnim brojem zaposlenika koji premašuje 500 na konsolidiranoj osnovi. S obzirom na rastuće potrebe korisnika za informacijama o održivosti, izvješćivanje o informacijama o održivosti trebalo bi zahtijevati od dodatnih kategorija poduzeća. Stoga je primjereno zahtijevati da sva velika poduzeća i sva poduzeća, osim mikropoduzeća, čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji, izvješćuju o informacijama o održivosti. Odredbama ove Direktive o izmjeni kojima se mijenjaju članci 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU izričito se utvrđuje područje primjene zahtjeva za izvješćivanje s obzirom na članke 2. i 3. Direktive 2013/34/EU. Stoga se njima ne pojednostavnjuje ili izmjenjuje drugi zahtjev, a ograničenje izuzeća za subjekte od javnog interesa predviđeno člankom 40. Direktive 2013/34/EU ne primjenjuje se. Konkretno, prema subjektima od javnog interesa ne bi trebalo postupati kao prema velikim poduzećima za potrebe primjene zahtjeva za izvješćivanje o održivosti. U skladu s tim, malim i srednjim poduzećima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji i koja su subjekti od javnog interesa trebalo bi dopustiti izvješćivanje u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća. Osim toga, sva poduzeća koja su matična poduzeća velikih grupa trebala bi pripremati izvješćivanje o održivosti na razini grupe. Nadalje, budući da se u članku 8. Uredbe (EU) 2020/852 upućuje na članak 19.a i članak 29.a Direktive 2013/34/EU, poduzeća koja su dodana području primjene zahtjevâ za izvješćivanje o održivosti također će trebati biti usklađeni s člankom 8. Uredbe (EU) 2020/852.

| (18) | Zahtjev predviđen u ovoj Direktivi o izmjeni da i velika poduzeća čiji vrijednosni papiri nisu uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji objavljuju informacije o pitanjima održivosti uglavnom je opravdan zabrinutošću o utjecaju i odgovornosti takvih poduzeća, među ostalim putem njihovih lanaca vrijednosti. Stoga bi sva velika poduzeća trebala podlijegati istim zahtjevima u pogledu javnog izvješćivanja informacija o održivosti. Sudionicima na financijskim tržištima također su potrebne informacije od tih velikih poduzeća čiji vrijednosni papiri nisu uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji. |
| --- | --- |

(18)

Zahtjev predviđen u ovoj Direktivi o izmjeni da i velika poduzeća čiji vrijednosni papiri nisu uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji objavljuju informacije o pitanjima održivosti uglavnom je opravdan zabrinutošću o utjecaju i odgovornosti takvih poduzeća, među ostalim putem njihovih lanaca vrijednosti. Stoga bi sva velika poduzeća trebala podlijegati istim zahtjevima u pogledu javnog izvješćivanja informacija o održivosti. Sudionicima na financijskim tržištima također su potrebne informacije od tih velikih poduzeća čiji vrijednosni papiri nisu uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji.

| (19) | Zahtjev predviđen u ovoj Direktivi o izmjeni da i poduzeća iz treće zemlje čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebaju objavljivati informacije o pitanjima održivosti usmjeren je na potrebe sudionika na financijskim tržištima za informacijama od takvih poduzeća kako bi mogli razumjeti rizike i učinke svojih ulaganja te ispuniti zahtjeve za objavljivanje propisane Uredbom (EU) 2019/2088. |
| --- | --- |

(19)

Zahtjev predviđen u ovoj Direktivi o izmjeni da i poduzeća iz treće zemlje čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebaju objavljivati informacije o pitanjima održivosti usmjeren je na potrebe sudionika na financijskim tržištima za informacijama od takvih poduzeća kako bi mogli razumjeti rizike i učinke svojih ulaganja te ispuniti zahtjeve za objavljivanje propisane Uredbom (EU) 2019/2088.

| (20) | Od poduzeća iz trećih zemalja koja obavljaju značajnu djelatnost na području Unije trebalo bi također zahtijevati da pruže informacije o održivosti, posebno o njihovim učincima na socijalna pitanja i pitanja okoliša, kako bi se osiguralo da su poduzeća iz trećih zemalja odgovorna za svoje utjecaje na ljude i okoliš te da postoje jednaki uvjeti za društva koja posluju na unutarnjem tržištu. Stoga bi poduzeća iz trećih zemalja koja u Uniji ostvaruju neto prihod veći od 150 milijuna EUR i koja imaju poduzeće kćer ili podružnicu na području Unije trebala podlijegati Unijinim zahtjevima za izvješćivanje o održivosti. Kako bi se osigurala proporcionalnost i izvršivost takvih zahtjeva, na podružnice poduzeća iz trećih zemalja trebalo bi primjenjivati prag neto prihoda većeg od 40 milijuna EUR, a na poduzeća kćeri poduzećâ iz trećih zemalja trebalo bi primjenjivati pragove prema kojima se poduzeće smatra velikim poduzećem ili malim ili srednjim poduzećem, osim mikropoduzeća, čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji jer bi takva poduzeća kćeri i podružnice trebali biti odgovorni za objavljivanje izvješća o održivosti poduzeća iz treće zemlje. Izvješća o održivosti koja objavljuju poduzeće kći ili podružnica poduzeća iz treće zemlje trebala bi biti sastavljena u skladu sa standardima koje Komisija treba donijeti do 30. lipnja 2024. delegiranim aktima.
  Poduzeće kći ili podružnica poduzeća iz treće zemlje također bi trebalo moći izvješćivati u skladu sa standardima koji se primjenjuju na poduzeća s poslovnim nastanom u Uniji ili u skladu sa standardima koji se prema provedbenom aktu Komisije smatraju ekvivalentnima. U slučaju da poduzeće iz treće zemlje ne pruži sve informacije koje se zahtijevaju na temelju ove Direktive o izmjeni, unatoč najboljim naporima poduzeća kćeri ili podružnice tog poduzeća iz treće zemlje da pribavi potrebne informacije, to poduzeće kći ili podružnica trebali bi pružiti sve informacije kojima raspolažu i dati izjavu u kojoj se navodi da poduzeće iz treće zemlje nije stavilo na raspolaganje ostale tražene informacije. Kako bi se osigurala kvaliteta i pouzdanost izvješćivanja, izvješća o održivosti poduzeća iz trećih zemalja trebala bi se objavljivati popraćena mišljenjem o provjeri koje je izrazila osoba ili društvo ovlašteno za davanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti na temelju nacionalnog prava poduzeća iz treće zemlje ili prava države članice. U slučaju da se takvo mišljenje o provjeri ne pruži, poduzeće kći ili podružnica poduzeća iz treće zemlje trebali bi dati izjavu u kojoj se navodi da poduzeće iz treće zemlje nije pružilo potrebno mišljenje o provjeri. Izvješće o održivosti trebalo bi biti besplatno dostupno javnosti putem središnjih registara, trgovačkih registara ili registara trgovačkih društava država članica ili na internetskim stranicama poduzeća kćeri ili podružnice poduzeća iz treće zemlje.
  Države članice trebale bi moći godišnje obavješćivati Komisiju o poduzećima kćerima ili podružnicama poduzeća iz treće zemlje koja su ispunila zahtjev za objavljivanje i o slučajevima u kojima je izvješće objavljeno, ali poduzeće kćer ili podružnica poduzeća iz treće zemlje izjavilo je da od poduzeća iz treće zemlje nije moglo dobiti potrebne informacije. Komisija bi na svojoj internetskoj stranici trebala objaviti popis poduzeća iz trećih zemalja koja su objavila izvješće o održivosti. |
| --- | --- |

(20)

Od poduzeća iz trećih zemalja koja obavljaju značajnu djelatnost na području Unije trebalo bi također zahtijevati da pruže informacije o održivosti, posebno o njihovim učincima na socijalna pitanja i pitanja okoliša, kako bi se osiguralo da su poduzeća iz trećih zemalja odgovorna za svoje utjecaje na ljude i okoliš te da postoje jednaki uvjeti za društva koja posluju na unutarnjem tržištu. Stoga bi poduzeća iz trećih zemalja koja u Uniji ostvaruju neto prihod veći od 150 milijuna EUR i koja imaju poduzeće kćer ili podružnicu na području Unije trebala podlijegati Unijinim zahtjevima za izvješćivanje o održivosti. Kako bi se osigurala proporcionalnost i izvršivost takvih zahtjeva, na podružnice poduzeća iz trećih zemalja trebalo bi primjenjivati prag neto prihoda većeg od 40 milijuna EUR, a na poduzeća kćeri poduzećâ iz trećih zemalja trebalo bi primjenjivati pragove prema kojima se poduzeće smatra velikim poduzećem ili malim ili srednjim poduzećem, osim mikropoduzeća, čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji jer bi takva poduzeća kćeri i podružnice trebali biti odgovorni za objavljivanje izvješća o održivosti poduzeća iz treće zemlje. Izvješća o održivosti koja objavljuju poduzeće kći ili podružnica poduzeća iz treće zemlje trebala bi biti sastavljena u skladu sa standardima koje Komisija treba donijeti do 30. lipnja 2024. delegiranim aktima.

Poduzeće kći ili podružnica poduzeća iz treće zemlje također bi trebalo moći izvješćivati u skladu sa standardima koji se primjenjuju na poduzeća s poslovnim nastanom u Uniji ili u skladu sa standardima koji se prema provedbenom aktu Komisije smatraju ekvivalentnima. U slučaju da poduzeće iz treće zemlje ne pruži sve informacije koje se zahtijevaju na temelju ove Direktive o izmjeni, unatoč najboljim naporima poduzeća kćeri ili podružnice tog poduzeća iz treće zemlje da pribavi potrebne informacije, to poduzeće kći ili podružnica trebali bi pružiti sve informacije kojima raspolažu i dati izjavu u kojoj se navodi da poduzeće iz treće zemlje nije stavilo na raspolaganje ostale tražene informacije. Kako bi se osigurala kvaliteta i pouzdanost izvješćivanja, izvješća o održivosti poduzeća iz trećih zemalja trebala bi se objavljivati popraćena mišljenjem o provjeri koje je izrazila osoba ili društvo ovlašteno za davanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti na temelju nacionalnog prava poduzeća iz treće zemlje ili prava države članice. U slučaju da se takvo mišljenje o provjeri ne pruži, poduzeće kći ili podružnica poduzeća iz treće zemlje trebali bi dati izjavu u kojoj se navodi da poduzeće iz treće zemlje nije pružilo potrebno mišljenje o provjeri. Izvješće o održivosti trebalo bi biti besplatno dostupno javnosti putem središnjih registara, trgovačkih registara ili registara trgovačkih društava država članica ili na internetskim stranicama poduzeća kćeri ili podružnice poduzeća iz treće zemlje.

Države članice trebale bi moći godišnje obavješćivati Komisiju o poduzećima kćerima ili podružnicama poduzeća iz treće zemlje koja su ispunila zahtjev za objavljivanje i o slučajevima u kojima je izvješće objavljeno, ali poduzeće kćer ili podružnica poduzeća iz treće zemlje izjavilo je da od poduzeća iz treće zemlje nije moglo dobiti potrebne informacije. Komisija bi na svojoj internetskoj stranici trebala objaviti popis poduzeća iz trećih zemalja koja su objavila izvješće o održivosti.

| (21) | Uzimajući u obzir sve veću važnost rizika povezanih s održivosti i činjenicu da mala i srednja poduzeća čiji vrijednosni su papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji čine znatan udio svih poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji, kako bi se osigurala zaštita ulagatelja primjereno je zahtijevati da i mala i srednja poduzeća, osim mikropoduzeća, čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji objavljuju informacije o pitanjima održivosti. Uvođenje takvog zahtjeva pomoći će osigurati da sudionici na financijskim tržištima mogu u portfelje ulaganja uključiti manja poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji na temelju toga što izvješćuju o informacijama o održivosti koje su potrebne sudionicima na financijskim tržištima.
  To će stoga pridonijeti zaštiti i poboljšanju pristupa manjih uvrštenih poduzeća financijskom kapitalu i spriječiti da ih sudionici na financijskim tržištima diskriminiraju.. Uvođenje zahtjeva za objavu informacija o pitanjima održivosti za mala i srednja poduzeća, osim mikropoduzeća, čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji potrebno je i kako bi se osiguralo da sudionici na financijskim tržištima imaju informacije koje su im potrebne od poduzeća u koja se ulaže kako bi mogli ispuniti zahtjeve za objavljivanje informacija o održivosti utvrđene u Uredbi (EU) 2019/2088 koji se na njih odnose. Malim i srednjim poduzećima čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebalo bi dati mogućnost izvješćivanja u skladu sa standardima koji su proporcionalni njihovim kapacitetima i resursima te relevantni u odnosu na opseg i složenost njihovih aktivnosti. Mala i srednja poduzeća čiji vrijednosni papiri nisu uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu također bi trebala imati mogućnost te proporcionalne standarde primjenjivati dobrovoljno.
  Standardima izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća utvrdit će se referentni okvir za poduzeća koja su obuhvaćena područjem primjene zahtjeva uvedenih ovom Direktivom o izmjeni u pogledu razine informacija o održivosti koje bi se mogle razumno tražiti od malih i srednjih koja su dobavljači ili klijenti u lancima vrijednosti takvih poduzeća. Malim i srednjim poduzećima čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebalo bi, osim toga, dati dovoljno vremena da se pripreme za primjenu odredaba koje zahtijevaju izvješćivanje o održivosti zbog njihove manje veličine i ograničenijih resursa te teških gospodarskih okolnosti uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19. Stoga bi se odredbe o korporativnom izvješćivanju o održivosti u pogledu malih i srednjih poduzeća, osim mikorpoduzeća, čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebale primjenjivati za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2026. ili nakon tog datuma. Poslije tog datuma, u prijelaznom razdoblju od dvije godine mala i srednja poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebala bi imati mogućnost izuzeća od zahtjeva za izvješćivanje o održivosti utvrđenih u ovoj Direktivi o izmjeni, pod uvjetom da u svojem izvješću poslovodstva kratko navedu zašto informacije o održivosti nisu pružene. |
| --- | --- |

(21)

Uzimajući u obzir sve veću važnost rizika povezanih s održivosti i činjenicu da mala i srednja poduzeća čiji vrijednosni su papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji čine znatan udio svih poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji, kako bi se osigurala zaštita ulagatelja primjereno je zahtijevati da i mala i srednja poduzeća, osim mikropoduzeća, čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji objavljuju informacije o pitanjima održivosti. Uvođenje takvog zahtjeva pomoći će osigurati da sudionici na financijskim tržištima mogu u portfelje ulaganja uključiti manja poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji na temelju toga što izvješćuju o informacijama o održivosti koje su potrebne sudionicima na financijskim tržištima.

To će stoga pridonijeti zaštiti i poboljšanju pristupa manjih uvrštenih poduzeća financijskom kapitalu i spriječiti da ih sudionici na financijskim tržištima diskriminiraju.. Uvođenje zahtjeva za objavu informacija o pitanjima održivosti za mala i srednja poduzeća, osim mikropoduzeća, čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji potrebno je i kako bi se osiguralo da sudionici na financijskim tržištima imaju informacije koje su im potrebne od poduzeća u koja se ulaže kako bi mogli ispuniti zahtjeve za objavljivanje informacija o održivosti utvrđene u Uredbi (EU) 2019/2088 koji se na njih odnose. Malim i srednjim poduzećima čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebalo bi dati mogućnost izvješćivanja u skladu sa standardima koji su proporcionalni njihovim kapacitetima i resursima te relevantni u odnosu na opseg i složenost njihovih aktivnosti. Mala i srednja poduzeća čiji vrijednosni papiri nisu uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu također bi trebala imati mogućnost te proporcionalne standarde primjenjivati dobrovoljno.

Standardima izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća utvrdit će se referentni okvir za poduzeća koja su obuhvaćena područjem primjene zahtjeva uvedenih ovom Direktivom o izmjeni u pogledu razine informacija o održivosti koje bi se mogle razumno tražiti od malih i srednjih koja su dobavljači ili klijenti u lancima vrijednosti takvih poduzeća. Malim i srednjim poduzećima čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebalo bi, osim toga, dati dovoljno vremena da se pripreme za primjenu odredaba koje zahtijevaju izvješćivanje o održivosti zbog njihove manje veličine i ograničenijih resursa te teških gospodarskih okolnosti uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19. Stoga bi se odredbe o korporativnom izvješćivanju o održivosti u pogledu malih i srednjih poduzeća, osim mikorpoduzeća, čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebale primjenjivati za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2026. ili nakon tog datuma. Poslije tog datuma, u prijelaznom razdoblju od dvije godine mala i srednja poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebala bi imati mogućnost izuzeća od zahtjeva za izvješćivanje o održivosti utvrđenih u ovoj Direktivi o izmjeni, pod uvjetom da u svojem izvješću poslovodstva kratko navedu zašto informacije o održivosti nisu pružene.

| (22) | Države članice trebale bi moći slobodno procijeniti učinak svojih nacionalnih mjera za prenošenje na mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća kako bi se osiguralo da ne budu nerazmjerno pogođeni, s posebnim naglaskom na mikropoduzećima i izbjegavanju nepotrebnog administrativnog opterećenja. Države članice trebale bi razmotriti uvođenje mjera za potporu mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima u primjeni standarda izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(22)

Države članice trebale bi moći slobodno procijeniti učinak svojih nacionalnih mjera za prenošenje na mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća kako bi se osiguralo da ne budu nerazmjerno pogođeni, s posebnim naglaskom na mikropoduzećima i izbjegavanju nepotrebnog administrativnog opterećenja. Države članice trebale bi razmotriti uvođenje mjera za potporu mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima u primjeni standarda izvješćivanja o održivosti.

| (23) | Direktiva 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) primjenjuje se na poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji. Kako bi se osiguralo da su poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji, uključujući izdavatelje iz trećih zemalja, obuhvaćeni istim zahtjevima za izvješćivanje o održivosti, Direktiva 2004/109/EZ trebala bi sadržavati potrebna unakrsna upućivanja na sve zahtjeve za izvješćivanjem o održivosti u godišnjem financijskom izvještaju. |
| --- | --- |

(23)

Direktiva 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) primjenjuje se na poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji. Kako bi se osiguralo da su poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji, uključujući izdavatelje iz trećih zemalja, obuhvaćeni istim zahtjevima za izvješćivanje o održivosti, Direktiva 2004/109/EZ trebala bi sadržavati potrebna unakrsna upućivanja na sve zahtjeve za izvješćivanjem o održivosti u godišnjem financijskom izvještaju.

| (24) | Člankom 23. stavkom 4. prvim podstavkom točkom i. i člankom 23. stavkom 4. četvrtim podstavkom Direktive 2004/109/EZ Komisiju se ovlašćuje za donošenje mjera za uspostavu mehanizma za utvrđivanje ekvivalentnosti informacija traženih na temelju te direktive i za utvrđivanje općih kriterija ekvivalentnosti u pogledu računovodstvenih standarda. Člankom 23. stavkom 4. trećim podstavkom Direktive 2004/109/EZ Komisija se ovlašćuje i za donošenje potrebnih odluka o ekvivalentnosti računovodstvenih standarda kojima se koriste izdavatelji iz trećih zemalja. Komisiju bi radi odražavanja uključenja zahtjeva u vezi održivosti u Direktivu 2004/109/EZ trebalo ovlastiti za uspostavljanje mehanizma za utvrđivanje ekvivalentnosti standarda za izvješćivanje o održivosti koje primjenjuju izdavatelji iz trećih zemalja, slično onome što se predviđa Uredbom Komisije (EZ) br. 1569/2007 (18) kojom se utvrđuju kriteriji za utvrđivanje istovjetnosti računovodstvenih standarda koje primjenjuju izdavatelji iz trećih zemalja. Zbog istog bi razloga Komisiju trebalo ovlastiti i za donošenje potrebnih odluka o ekvivalentnosti standarda za izvješćivanje o održivosti koje koriste izdavatelji iz trećih zemalja. Izmjenama uvedenima ovom Direktivom o izmjeni osigurat će se usklađeni režimi ekvivalentnosti za zahtjeve izvješćivanja o održivosti i za zahtjeve za financijsko izvještavanje povezane s godišnjim financijskim izvještajem. |
| --- | --- |

(24)

Člankom 23. stavkom 4. prvim podstavkom točkom i. i člankom 23. stavkom 4. četvrtim podstavkom Direktive 2004/109/EZ Komisiju se ovlašćuje za donošenje mjera za uspostavu mehanizma za utvrđivanje ekvivalentnosti informacija traženih na temelju te direktive i za utvrđivanje općih kriterija ekvivalentnosti u pogledu računovodstvenih standarda. Člankom 23. stavkom 4. trećim podstavkom Direktive 2004/109/EZ Komisija se ovlašćuje i za donošenje potrebnih odluka o ekvivalentnosti računovodstvenih standarda kojima se koriste izdavatelji iz trećih zemalja. Komisiju bi radi odražavanja uključenja zahtjeva u vezi održivosti u Direktivu 2004/109/EZ trebalo ovlastiti za uspostavljanje mehanizma za utvrđivanje ekvivalentnosti standarda za izvješćivanje o održivosti koje primjenjuju izdavatelji iz trećih zemalja, slično onome što se predviđa Uredbom Komisije (EZ) br. 1569/2007 (18) kojom se utvrđuju kriteriji za utvrđivanje istovjetnosti računovodstvenih standarda koje primjenjuju izdavatelji iz trećih zemalja. Zbog istog bi razloga Komisiju trebalo ovlastiti i za donošenje potrebnih odluka o ekvivalentnosti standarda za izvješćivanje o održivosti koje koriste izdavatelji iz trećih zemalja. Izmjenama uvedenima ovom Direktivom o izmjeni osigurat će se usklađeni režimi ekvivalentnosti za zahtjeve izvješćivanja o održivosti i za zahtjeve za financijsko izvještavanje povezane s godišnjim financijskim izvještajem.

| (25) | Člankom 19.a stavkom 3. i člankom 29.a stavkom 3. Direktive 2013/34/EU sva poduzeća kćeri izuzeta su od obveze izvješćivanja o nefinancijskim informacijama ako su ta poduzeća i njihova poduzeća kćeri uključena u konsolidirano izvješće poslovodstva njihova matičnog poduzeća, pod uvjetom da to izvješće uključuje nefinancijske informacije o kojima se izvješćuje u skladu s tom direktivom. Potrebno je, međutim, osigurati da informacije o održivosti budu lako dostupne korisnicima te osigurati transparentnost u pogledu toga koje matično poduzeće izuzetog poduzeća kćeri izvješćuje na razini grupe. Stoga je potrebno zahtijevati da ta poduzeća kćeri u svoje izvješće poslovodstva uključe tvrtku i sjedište matičnog poduzeća koje izvješćuje o informacijama o održivosti na razini grupe, internetske poveznice na konsolidirano izvješće poslovodstva svojeg matičnog poduzeća i upućivanje u izvješću poslovodstva na izuzeće od izvješćivanja o održivosti. Državama članicama trebalo bi biti moguće zahtijevati da matično poduzeće objavljuje konsolidirano izvješće poslovodstva na jezicima koje prihvaćaju te da matično poduzeće pruži sve potrebne prijevode na te jezike. To bi se izuzeće trebalo primijeniti i kad je matično poduzeće koje izvješćuje na razini grupe poduzeće iz treće zemlje koje izvješćuje o informacijama o održivosti u skladu s ekvivalentnim standardima izvješćivanja o održivosti.
  Direktivom 2004/109/EZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom o izmjeni, trebali bi se predvidjeti odgovarajući mehanizmi za utvrđivanje ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti, a od poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji i poduzeća čiji vrijednosni papiri nisu uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebalo bi se zahtijevati da izvješćuju u skladu s istim standardima izvješćivanja o održivosti. U ovom kontekstu provedbene akte koje je donijela Komisija na temelju članka 23. stavka 4. prvog podstavka točke (i) i članka 23. stavka 4. četvrtog podstavka Direktive 2004/109/EZ o uspostavljanju mehanizma za utvrđivanje ekvivalentnosti standardâ trebalo bi upotrebljavati za utvrđivanje treba li izuzeti poduzeća kćeri matičnih poduzeća iz trećih zemalja u okviru režima Direktive 2013/34/EU. Stoga, poduzeće kći trebalo bi biti izuzeto ako se konsolidirano izvješćivanje o održivosti obavlja u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti koje je donijela Komisija na temelju članka 29.b Direktive 2013/34/EU koji je uvela ova Direktiva o izmjeni ili na način ekvivalentan tim standardima izvješćivanja o održivosti, kako je utvrđeno u skladu s provedbenim aktom o ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti koji je donesen u skladu s člankom 23. stavkom 4. trećim podstavkom Direktive 2004/109/EZ. Takvo se izuzeće ne bi trebalo primjenjivati na velika poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji radi zaštite ulagatelja, kako bi se osigurala veća transparentnost u pogledu takvih poduzeća. |
| --- | --- |

(25)

Člankom 19.a stavkom 3. i člankom 29.a stavkom 3. Direktive 2013/34/EU sva poduzeća kćeri izuzeta su od obveze izvješćivanja o nefinancijskim informacijama ako su ta poduzeća i njihova poduzeća kćeri uključena u konsolidirano izvješće poslovodstva njihova matičnog poduzeća, pod uvjetom da to izvješće uključuje nefinancijske informacije o kojima se izvješćuje u skladu s tom direktivom. Potrebno je, međutim, osigurati da informacije o održivosti budu lako dostupne korisnicima te osigurati transparentnost u pogledu toga koje matično poduzeće izuzetog poduzeća kćeri izvješćuje na razini grupe. Stoga je potrebno zahtijevati da ta poduzeća kćeri u svoje izvješće poslovodstva uključe tvrtku i sjedište matičnog poduzeća koje izvješćuje o informacijama o održivosti na razini grupe, internetske poveznice na konsolidirano izvješće poslovodstva svojeg matičnog poduzeća i upućivanje u izvješću poslovodstva na izuzeće od izvješćivanja o održivosti. Državama članicama trebalo bi biti moguće zahtijevati da matično poduzeće objavljuje konsolidirano izvješće poslovodstva na jezicima koje prihvaćaju te da matično poduzeće pruži sve potrebne prijevode na te jezike. To bi se izuzeće trebalo primijeniti i kad je matično poduzeće koje izvješćuje na razini grupe poduzeće iz treće zemlje koje izvješćuje o informacijama o održivosti u skladu s ekvivalentnim standardima izvješćivanja o održivosti.

Direktivom 2004/109/EZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom o izmjeni, trebali bi se predvidjeti odgovarajući mehanizmi za utvrđivanje ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti, a od poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji i poduzeća čiji vrijednosni papiri nisu uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji trebalo bi se zahtijevati da izvješćuju u skladu s istim standardima izvješćivanja o održivosti. U ovom kontekstu provedbene akte koje je donijela Komisija na temelju članka 23. stavka 4. prvog podstavka točke (i) i članka 23. stavka 4. četvrtog podstavka Direktive 2004/109/EZ o uspostavljanju mehanizma za utvrđivanje ekvivalentnosti standardâ trebalo bi upotrebljavati za utvrđivanje treba li izuzeti poduzeća kćeri matičnih poduzeća iz trećih zemalja u okviru režima Direktive 2013/34/EU. Stoga, poduzeće kći trebalo bi biti izuzeto ako se konsolidirano izvješćivanje o održivosti obavlja u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti koje je donijela Komisija na temelju članka 29.b Direktive 2013/34/EU koji je uvela ova Direktiva o izmjeni ili na način ekvivalentan tim standardima izvješćivanja o održivosti, kako je utvrđeno u skladu s provedbenim aktom o ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti koji je donesen u skladu s člankom 23. stavkom 4. trećim podstavkom Direktive 2004/109/EZ. Takvo se izuzeće ne bi trebalo primjenjivati na velika poduzeća čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji radi zaštite ulagatelja, kako bi se osigurala veća transparentnost u pogledu takvih poduzeća.

| (26) | Člankom 23. Direktive 2013/34/EU matična poduzeća izuzimaju se od obveze sastavljanja konsolidiranih financijskih izvještaja i konsolidiranog izvješća poslovodstva ako su matična poduzeća poduzeća kćeri drugog matičnog poduzeća koje ispunjava tu obvezu. Međutim, trebalo bi odrediti da režim izuzeća za konsolidirane financijske izvještaje i konsolidirana izvješća poslovodstva djeluje neovisno od režima izuzeća za konsolidirano izvješćivanje o održivosti. Stoga poduzeće može biti izuzeto od zahtjeva konsolidiranog financijskog izvještavanja, ali ne i od konsolidiranog izvješćivanja o održivosti ako njegovo krajnje matično poduzeće sastavlja konsolidirane financijske izvještaje i konsolidirana izvješća poslovodstva u skladu s pravom Unije ili u skladu s ekvivalentnim zahtjevima ako poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji, ali ne obavlja konsolidirano izvješćivanje o održivosti u skladu s pravom Unije ili u skladu s ekvivalentnim zahtjevima ako poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji. Potrebno je da matična poduzeća koja izvješćuju na razini grupe pružaju odgovarajuće razumijevanje rizika za svoja poduzeća kćeri i učinaka svojih poduzeća kćeri, uključujući, prema potrebi, informacije o njihovim postupcima dubinske analize. Mogu postojati slučajevi u kojima su razlike između situacije u kojoj se nalazi grupa i situacije njezinih pojedinačnih poduzeća kćeri ili između položaja pojedinačnih poduzeća kćeri na različitim područjima posebno značajne te bi, u nedostatku dodatnih informacija o dotičnom poduzeću kćeri, dovele do toga da korisnik informacije dođe do bitno drukčijeg zaključka o rizicima za poduzeće kćer ili učincima poduzeća kćeri. |
| --- | --- |

(26)

Člankom 23. Direktive 2013/34/EU matična poduzeća izuzimaju se od obveze sastavljanja konsolidiranih financijskih izvještaja i konsolidiranog izvješća poslovodstva ako su matična poduzeća poduzeća kćeri drugog matičnog poduzeća koje ispunjava tu obvezu. Međutim, trebalo bi odrediti da režim izuzeća za konsolidirane financijske izvještaje i konsolidirana izvješća poslovodstva djeluje neovisno od režima izuzeća za konsolidirano izvješćivanje o održivosti. Stoga poduzeće može biti izuzeto od zahtjeva konsolidiranog financijskog izvještavanja, ali ne i od konsolidiranog izvješćivanja o održivosti ako njegovo krajnje matično poduzeće sastavlja konsolidirane financijske izvještaje i konsolidirana izvješća poslovodstva u skladu s pravom Unije ili u skladu s ekvivalentnim zahtjevima ako poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji, ali ne obavlja konsolidirano izvješćivanje o održivosti u skladu s pravom Unije ili u skladu s ekvivalentnim zahtjevima ako poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji. Potrebno je da matična poduzeća koja izvješćuju na razini grupe pružaju odgovarajuće razumijevanje rizika za svoja poduzeća kćeri i učinaka svojih poduzeća kćeri, uključujući, prema potrebi, informacije o njihovim postupcima dubinske analize. Mogu postojati slučajevi u kojima su razlike između situacije u kojoj se nalazi grupa i situacije njezinih pojedinačnih poduzeća kćeri ili između položaja pojedinačnih poduzeća kćeri na različitim područjima posebno značajne te bi, u nedostatku dodatnih informacija o dotičnom poduzeću kćeri, dovele do toga da korisnik informacije dođe do bitno drukčijeg zaključka o rizicima za poduzeće kćer ili učincima poduzeća kćeri.

| (27) | Kreditne institucije i društva za osiguranje imaju ključnu ulogu u prelasku na potpuno održiv i uključiv gospodarski i financijski sustav u skladu sa Zelenim planom. Mogu imati znatne pozitivne i negativne učinke putem svojih aktivnosti kreditiranja, ulaganja i pružanja usluge pokroviteljstva. Stoga bi kreditne institucije i društva za osiguranje koja nisu dužna postupati u skladu s Direktivom 2013/34/EU, uključujući zadruge i društva za uzajamno osiguranje, trebali podlijegati zahtjevima za izvješćivanje o održivosti ako ispunjavaju određene kriterije veličine. Korisnicima informacija o održivosti tako bi se omogućilo da procijene i učinak takvih kreditnih institucija i društava za osiguranje na društvo i okoliš i rizike koji proizlaze iz pitanja održivosti s kojima bi se takve kreditne institucije i društva za osiguranje mogla suočiti. Direktivom 2013/34/EU predviđaju se tri moguća kriterija za utvrđivanje treba li se poduzeće smatrati „velikim poduzećem”, a to su ukupna bilanca, neto prihod i prosječan broj zaposlenika tijekom financijske godine.
  Kriterij neto prihoda potrebno je prilagoditi za kreditne institucije i za društva za osiguranje upućivanjem na definiciju neto prihoda iz direktiva Vijeća 86/635/EEZ (19) i 91/674/EEZ (20) umjesto na opću definiciju utvrđenu u Direktivi 2013/34/EU. Kako bi se osigurala koherentnost sa zahtjevima za izvješćivanje iz Direktive 86/635/EEZ, države članice trebale bi imati mogućnost izabrati ne primjenjivati zahtjeve izvješćivanja o održivosti na kreditne institucije navedene u članku 2. stavku 5. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (21). |
| --- | --- |

(27)

Kreditne institucije i društva za osiguranje imaju ključnu ulogu u prelasku na potpuno održiv i uključiv gospodarski i financijski sustav u skladu sa Zelenim planom. Mogu imati znatne pozitivne i negativne učinke putem svojih aktivnosti kreditiranja, ulaganja i pružanja usluge pokroviteljstva. Stoga bi kreditne institucije i društva za osiguranje koja nisu dužna postupati u skladu s Direktivom 2013/34/EU, uključujući zadruge i društva za uzajamno osiguranje, trebali podlijegati zahtjevima za izvješćivanje o održivosti ako ispunjavaju određene kriterije veličine. Korisnicima informacija o održivosti tako bi se omogućilo da procijene i učinak takvih kreditnih institucija i društava za osiguranje na društvo i okoliš i rizike koji proizlaze iz pitanja održivosti s kojima bi se takve kreditne institucije i društva za osiguranje mogla suočiti. Direktivom 2013/34/EU predviđaju se tri moguća kriterija za utvrđivanje treba li se poduzeće smatrati „velikim poduzećem”, a to su ukupna bilanca, neto prihod i prosječan broj zaposlenika tijekom financijske godine.

Kriterij neto prihoda potrebno je prilagoditi za kreditne institucije i za društva za osiguranje upućivanjem na definiciju neto prihoda iz direktiva Vijeća 86/635/EEZ (19) i 91/674/EEZ (20) umjesto na opću definiciju utvrđenu u Direktivi 2013/34/EU. Kako bi se osigurala koherentnost sa zahtjevima za izvješćivanje iz Direktive 86/635/EEZ, države članice trebale bi imati mogućnost izabrati ne primjenjivati zahtjeve izvješćivanja o održivosti na kreditne institucije navedene u članku 2. stavku 5. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (21).

| (28) | Popis pitanja održivosti o kojima bi poduzeća trebala izvješćivati trebao bi biti što usklađeniji s definicijom pojma „čimbenici održivosti” iz Uredbe (EU) 2019/2088 i trebao bi spriječiti neusklađenost informacija koje traže korisnici podataka i informacija o kojima bi trebala izvješćivati poduzeća. Taj bi popis također trebao odgovarati potrebama i očekivanjima korisnika i poduzeća, koji često koriste pojmove „okolišno”, „socijalno” i „upravljanje” za kategorizaciju tri glavna pitanja održivosti. Međutim, definicija pojma „čimbenika održivosti” iz Uredbe (EU) 2019/2088 ne uključuje izričito pitanja upravljanja. Definicija pojma „pitanja održivosti” iz Direktive 2013/34/EU kako je izmijenjena ovom Direktivom o izmjeni trebala bi stoga obuhvaćati čimbenike u području okoliša, socijalnih i ljudskih prava te čimbenike upravljanja i uključivati definiciju pojma „čimbenici održivosti” iz Uredbe (EU) 2019/2088. Zahtjevima za izvješćivanje iz Direktive 2013/34/EU ne bi se trebale dovoditi u pitanje nacionalne obveze izvješćivanja. |
| --- | --- |

(28)

Popis pitanja održivosti o kojima bi poduzeća trebala izvješćivati trebao bi biti što usklađeniji s definicijom pojma „čimbenici održivosti” iz Uredbe (EU) 2019/2088 i trebao bi spriječiti neusklađenost informacija koje traže korisnici podataka i informacija o kojima bi trebala izvješćivati poduzeća. Taj bi popis također trebao odgovarati potrebama i očekivanjima korisnika i poduzeća, koji često koriste pojmove „okolišno”, „socijalno” i „upravljanje” za kategorizaciju tri glavna pitanja održivosti. Međutim, definicija pojma „čimbenika održivosti” iz Uredbe (EU) 2019/2088 ne uključuje izričito pitanja upravljanja. Definicija pojma „pitanja održivosti” iz Direktive 2013/34/EU kako je izmijenjena ovom Direktivom o izmjeni trebala bi stoga obuhvaćati čimbenike u području okoliša, socijalnih i ljudskih prava te čimbenike upravljanja i uključivati definiciju pojma „čimbenici održivosti” iz Uredbe (EU) 2019/2088. Zahtjevima za izvješćivanje iz Direktive 2013/34/EU ne bi se trebale dovoditi u pitanje nacionalne obveze izvješćivanja.

| (29) | Člankom 19.a stavkom 1. i člankom 29.a stavkom 1. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se izvješćivanje ne samo informacija u mjeri nužnoj za razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja poduzeća već i informacija potrebnih za razumijevanje učinka aktivnosti poduzeća na pitanja u području okoliša, socijalna i kadrovska pitanja, poštovanje ljudskih prava, borbu protiv korupcije i pitanja u vezi s podmićivanjem. Stoga se tim člancima od poduzeća zahtijeva da izvješćuju o učincima aktivnosti poduzeća na ljude i okoliš te o tome kako pitanja održivosti utječu na poduzeće. To se naziva aspekt dvostruke materijalnosti, prema kojem su rizici za poduzeće jedan aspekt materijalnosti, a učinci poduzeća drugi. Provjera primjerenosti u pogledu korporativnog izvješćivanja pokazuje da se ta dva aspekta često ne razumiju niti primjenjuju dobro. Stoga je potrebno pojasniti da bi poduzeća trebala zasebno razmatrati svaki aspekt materijalnosti i trebala bi objavljivati informacije koje su značajne i za oba aspekta i za samo jedan aspekt. |
| --- | --- |

(29)

Člankom 19.a stavkom 1. i člankom 29.a stavkom 1. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se izvješćivanje ne samo informacija u mjeri nužnoj za razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja poduzeća već i informacija potrebnih za razumijevanje učinka aktivnosti poduzeća na pitanja u području okoliša, socijalna i kadrovska pitanja, poštovanje ljudskih prava, borbu protiv korupcije i pitanja u vezi s podmićivanjem. Stoga se tim člancima od poduzeća zahtijeva da izvješćuju o učincima aktivnosti poduzeća na ljude i okoliš te o tome kako pitanja održivosti utječu na poduzeće. To se naziva aspekt dvostruke materijalnosti, prema kojem su rizici za poduzeće jedan aspekt materijalnosti, a učinci poduzeća drugi. Provjera primjerenosti u pogledu korporativnog izvješćivanja pokazuje da se ta dva aspekta često ne razumiju niti primjenjuju dobro. Stoga je potrebno pojasniti da bi poduzeća trebala zasebno razmatrati svaki aspekt materijalnosti i trebala bi objavljivati informacije koje su značajne i za oba aspekta i za samo jedan aspekt.

| (30) | Člankom 19.a stavkom 1. i člankom 29.a stavkom 1. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se da poduzeća objavljuju informacije o pet područja izvješćivanja: poslovni model; politike, uključujući provedene postupke dubinske analize); rezultati politika; rizici i upravljanje rizicima; te ključni pokazatelji uspješnosti relevantni za poslovanje. Članak 19.a stavak 1. Direktive 2013/34/EU ne sadržava izričita upućivanja na druga područja izvješćivanja koja korisnici informacija smatraju relevantnima, od kojih su neka usklađena s objavama uključenima u međunarodne okvire, uključujući preporuke radne skupine za objavljivanje financijskih informacija o klimatskim promjenama. Zahtjevi za objavljivanje informacija trebali bi biti dovoljno detaljni kako bi se osiguralo da poduzeća izvješćuju informacije o svojoj otpornosti u vezi s rizicima u pogledu pitanja održivosti. Uz područja izvješćivanja koja su utvrđena u članku 19.a stavku 1. i članku 29.a stavku 1. Direktive 2013/34/EU, trebalo bi zahtijevati da poduzeća objavljuju informacije o svojoj poslovnoj strategiji i otpornosti poslovnog modela i strategije u vezi s rizicima povezanima s pitanjima održivosti. Od njih bi se trebalo zahtijevati i da objave sve planove kojima osiguravaju usklađenost svojeg poslovnog modela i strategije s prelaskom na održivo gospodarstvo i s ciljevima ograničavanja globalnog zatopljenja na 1,5 °C u skladu s Pariškim sporazumom i postizanja klimatske neutralnosti do 2050., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1119, bez prekoračenja ili uz ograničeno prekoračenje.
  Posebno je važno da planovi povezani s klimom budu utemeljeni na najnovijim znanstvenim spoznajama, uključujući izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) i izvješća Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene. Informacije objavljene u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2020/852 o iznosu kapitalnih rashoda (CapEx) ili operativnih rashoda (OpEx) povezanih s aktivnostima usklađenima s taksonomijom mogle bi, prema potrebi, poduprijeti financijske i investicijske planove povezane s takvim planovima. Od poduzeća bi se trebalo zahtijevati i da objave uzimaju li u poslovnom modelu i strategiji u obzir interese dionika i na koji način; o svim prilikama za poduzeće koje proizlaze iz pitanja održivosti; o provedbi aspekata poslovne strategije koji utječu na pitanja održivosti ili na koje pitanja održivosti utječu; o svim ciljevima održivosti koje je poduzeće postavilo i napretku u njihovu postizanju; o ulozi odbora i rukovodstva s obzirom na pitanja održivosti; o glavnim stvarnim i potencijalnim štetnim učincima poslovanja poduzeća te kako je poduzeće utvrdilo informacije o kojima izvješćuje. Nakon što se propiše objavljivanje elemenata kao što su ciljevi i napredak u njihovu ostvarenju, zaseban zahtjev za objavljivanje ishoda politika više nije potreban. |
| --- | --- |

(30)

Člankom 19.a stavkom 1. i člankom 29.a stavkom 1. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se da poduzeća objavljuju informacije o pet područja izvješćivanja: poslovni model; politike, uključujući provedene postupke dubinske analize); rezultati politika; rizici i upravljanje rizicima; te ključni pokazatelji uspješnosti relevantni za poslovanje. Članak 19.a stavak 1. Direktive 2013/34/EU ne sadržava izričita upućivanja na druga područja izvješćivanja koja korisnici informacija smatraju relevantnima, od kojih su neka usklađena s objavama uključenima u međunarodne okvire, uključujući preporuke radne skupine za objavljivanje financijskih informacija o klimatskim promjenama. Zahtjevi za objavljivanje informacija trebali bi biti dovoljno detaljni kako bi se osiguralo da poduzeća izvješćuju informacije o svojoj otpornosti u vezi s rizicima u pogledu pitanja održivosti. Uz područja izvješćivanja koja su utvrđena u članku 19.a stavku 1. i članku 29.a stavku 1. Direktive 2013/34/EU, trebalo bi zahtijevati da poduzeća objavljuju informacije o svojoj poslovnoj strategiji i otpornosti poslovnog modela i strategije u vezi s rizicima povezanima s pitanjima održivosti. Od njih bi se trebalo zahtijevati i da objave sve planove kojima osiguravaju usklađenost svojeg poslovnog modela i strategije s prelaskom na održivo gospodarstvo i s ciljevima ograničavanja globalnog zatopljenja na 1,5 °C u skladu s Pariškim sporazumom i postizanja klimatske neutralnosti do 2050., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1119, bez prekoračenja ili uz ograničeno prekoračenje.

Posebno je važno da planovi povezani s klimom budu utemeljeni na najnovijim znanstvenim spoznajama, uključujući izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) i izvješća Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene. Informacije objavljene u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2020/852 o iznosu kapitalnih rashoda (CapEx) ili operativnih rashoda (OpEx) povezanih s aktivnostima usklađenima s taksonomijom mogle bi, prema potrebi, poduprijeti financijske i investicijske planove povezane s takvim planovima. Od poduzeća bi se trebalo zahtijevati i da objave uzimaju li u poslovnom modelu i strategiji u obzir interese dionika i na koji način; o svim prilikama za poduzeće koje proizlaze iz pitanja održivosti; o provedbi aspekata poslovne strategije koji utječu na pitanja održivosti ili na koje pitanja održivosti utječu; o svim ciljevima održivosti koje je poduzeće postavilo i napretku u njihovu postizanju; o ulozi odbora i rukovodstva s obzirom na pitanja održivosti; o glavnim stvarnim i potencijalnim štetnim učincima poslovanja poduzeća te kako je poduzeće utvrdilo informacije o kojima izvješćuje. Nakon što se propiše objavljivanje elemenata kao što su ciljevi i napredak u njihovu ostvarenju, zaseban zahtjev za objavljivanje ishoda politika više nije potreban.

| (31) | Kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim instrumentima kao što su UN-ova vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima: provedba okvira Ujedinjenih naroda „Zaštita, poštovanje i pomoć” („UN-ova vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima”), Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća i Smjernice OECD-a o postupanju s dužnom pažnjom za odgovorno poslovno ponašanje, zahtjeve za objavljivanje dubinske analize trebalo bi odrediti detaljnije nego u članku 19.a stavku 1. točki (b) i članku 29.a stavku 1. točki (b) Direktive 2013/34/EU. Dubinska analiza je postupak koji poduzeća provode kako bi utvrdila, pratila, spriječila, ublažila, otklonila i zaustavila glavne stvarne i potencijalne štetne učinke njihova poslovanja i na temelju nje se utvrđuje kako poduzeća nastoje ukloniti te štetne učinke. Učinci povezani s poslovanjem poduzeća uključuju učinke koje poduzeće uzrokuje izravno, učinke kojima poduzeće pridonosi i učinke koji su na drugi način povezani s lancem vrijednosti poduzeća. Postupak dubinske analize odnosi se na cijeli lanac vrijednosti poduzeća, uključujući njegovo poslovanje, proizvode i usluge, poslovne odnose i lance opskrbe. U skladu s UN-ovim vodećim načelima o poslovanju i ljudskim pravima, stvarni ili potencijalni štetni učinak smatra se glavnim učinkom ako je među najvećim učincima povezanima s poslovanjem poduzeća na temelju: ozbiljnosti učinka na ljude ili okoliš; broja osoba koje jesu ili bi mogle biti pogođene ili razmjera štete za okoliš i lakoće popravljanja štete vraćanjem okoliša ili pogođenih osoba u njihovo prethodno stanje. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim instrumentima kao što su UN-ova vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima: provedba okvira Ujedinjenih naroda „Zaštita, poštovanje i pomoć” („UN-ova vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima”), Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća i Smjernice OECD-a o postupanju s dužnom pažnjom za odgovorno poslovno ponašanje, zahtjeve za objavljivanje dubinske analize trebalo bi odrediti detaljnije nego u članku 19.a stavku 1. točki (b) i članku 29.a stavku 1. točki (b) Direktive 2013/34/EU. Dubinska analiza je postupak koji poduzeća provode kako bi utvrdila, pratila, spriječila, ublažila, otklonila i zaustavila glavne stvarne i potencijalne štetne učinke njihova poslovanja i na temelju nje se utvrđuje kako poduzeća nastoje ukloniti te štetne učinke. Učinci povezani s poslovanjem poduzeća uključuju učinke koje poduzeće uzrokuje izravno, učinke kojima poduzeće pridonosi i učinke koji su na drugi način povezani s lancem vrijednosti poduzeća. Postupak dubinske analize odnosi se na cijeli lanac vrijednosti poduzeća, uključujući njegovo poslovanje, proizvode i usluge, poslovne odnose i lance opskrbe. U skladu s UN-ovim vodećim načelima o poslovanju i ljudskim pravima, stvarni ili potencijalni štetni učinak smatra se glavnim učinkom ako je među najvećim učincima povezanima s poslovanjem poduzeća na temelju: ozbiljnosti učinka na ljude ili okoliš; broja osoba koje jesu ili bi mogle biti pogođene ili razmjera štete za okoliš i lakoće popravljanja štete vraćanjem okoliša ili pogođenih osoba u njihovo prethodno stanje.

| (32) | Direktivom 2013/34/EU ne zahtijeva se objavljivanje informacija o nematerijalnim resursima osim o nematerijalnoj imovini navedenoj u bilanci. Poznato je da se informacije o nematerijalnoj imovini i drugim nematerijalnim čimbenicima, uključujući interno stvorene nematerijalne resurse, nedovoljno objavljuju, što onemogućava odgovarajuću procjenu razvoja, poslovnih rezultata i položaja poduzeća te praćenje ulaganja. Da bi se ulagateljima omogućilo da bolje razumiju sve veći jaz između knjigovodstvene vrijednosti mnogih poduzeća i njihove tržišne vrijednosti, koji se primjećuje u mnogim sektorima gospodarstva, trebalo bi zahtijevati odgovarajuće izvješćivanje o nematerijalnim resursima od svih velikih poduzeća i svih poduzeća, osim od mikropoduzeća, čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji. Međutim, određene informacije o nematerijalnim resursima svojstvene su pitanjima održivosti i stoga bi trebale biti dio izvješćivanja o održivosti. Na primjer, informacije o vještinama, kompetencijama, iskustvu, odanosti poduzeću i motivaciji zaposlenika za poboljšanje procesa, robe i usluga čine informacije o održivosti u pogledu društvenih pitanja koje bi se također mogle smatrati informacijama o nematerijalnim resursima. Isto tako, informacije o kvaliteti odnosa poduzeća i njegovih dionika, uključujući kupce, dobavljače i zajednice na koje utječu aktivnosti poduzeća, informacije su o održivosti relevantne za socijalna pitanja ili pitanja upravljanja koje bi se također mogle smatrati informacijama o nematerijalnim resursima. Takvi primjeri pokazuju kako u nekim slučajevima nije moguće razlikovati informacije o nematerijalnim resursima od informacija o pitanjima održivosti. |
| --- | --- |

(32)

Direktivom 2013/34/EU ne zahtijeva se objavljivanje informacija o nematerijalnim resursima osim o nematerijalnoj imovini navedenoj u bilanci. Poznato je da se informacije o nematerijalnoj imovini i drugim nematerijalnim čimbenicima, uključujući interno stvorene nematerijalne resurse, nedovoljno objavljuju, što onemogućava odgovarajuću procjenu razvoja, poslovnih rezultata i položaja poduzeća te praćenje ulaganja. Da bi se ulagateljima omogućilo da bolje razumiju sve veći jaz između knjigovodstvene vrijednosti mnogih poduzeća i njihove tržišne vrijednosti, koji se primjećuje u mnogim sektorima gospodarstva, trebalo bi zahtijevati odgovarajuće izvješćivanje o nematerijalnim resursima od svih velikih poduzeća i svih poduzeća, osim od mikropoduzeća, čiji vrijednosni papiri su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji. Međutim, određene informacije o nematerijalnim resursima svojstvene su pitanjima održivosti i stoga bi trebale biti dio izvješćivanja o održivosti. Na primjer, informacije o vještinama, kompetencijama, iskustvu, odanosti poduzeću i motivaciji zaposlenika za poboljšanje procesa, robe i usluga čine informacije o održivosti u pogledu društvenih pitanja koje bi se također mogle smatrati informacijama o nematerijalnim resursima. Isto tako, informacije o kvaliteti odnosa poduzeća i njegovih dionika, uključujući kupce, dobavljače i zajednice na koje utječu aktivnosti poduzeća, informacije su o održivosti relevantne za socijalna pitanja ili pitanja upravljanja koje bi se također mogle smatrati informacijama o nematerijalnim resursima. Takvi primjeri pokazuju kako u nekim slučajevima nije moguće razlikovati informacije o nematerijalnim resursima od informacija o pitanjima održivosti.

| (33) | U članku 19.a stavku 1. i članku 29.a stavku 1. Direktive 2013/34/EU nije određeno treba li objavljivati informacije o budućim događajima ili o prošlim poslovnim rezultatima. Trenutačno nedostaje informacija o budućim događajima koje korisnici informacija o održivosti posebno cijene. Stoga bi u člancima 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU trebalo odrediti da informacije o održivosti o kojima se izvješćuje trebaju uključivati informacije o budućim i prošlim događajima te kvalitativne i kvantitativne informacije. Informacije bi se, prema potrebi, trebale temeljiti na nepobitnim znanstvenim dokazima. Informacije bi također trebale biti usklađene, usporedive i prema potrebi utemeljene na jedinstvenim pokazateljima, istodobno omogućujući izvješćivanje koje je specifično za pojedinačna poduzeća i ne ugrožava poslovni položaj poduzeća. Objavljene informacije o održivosti trebale bi uzeti u obzir i kratkoročna, srednjoročna i dugoročna razdoblja te bi, prema potrebi, trebale sadržavati informacije o cijelom lancu vrijednosti poduzeća, uključujući njegovo poslovanje, njegove proizvode i usluge, poslovne odnose i lanac opskrbe poduzeća. Informacije o cijelom lancu vrijednosti poduzeća uključuju informacije o njegovu lancu vrijednosti unutar Unije i informacije koje obuhvaćaju treće zemlje ako se lanac vrijednosti poduzeća proteže izvan Unije. Tijekom prve tri godine primjene mjera koje države članice donesu u skladu s ovom Direktivom o izmjeni, u slučaju da nisu dostupne sve potrebne informacije u vezi s lancem vrijednosti, poduzeće bi trebalo objasniti napore koje je uložilo u pribavljanje informacija o svojem lancu vrijednosti, razloge zbog kojih nije bilo moguće pribaviti te informacije te planove pribavljanja takvih informacija u budućnosti. |
| --- | --- |

(33)

U članku 19.a stavku 1. i članku 29.a stavku 1. Direktive 2013/34/EU nije određeno treba li objavljivati informacije o budućim događajima ili o prošlim poslovnim rezultatima. Trenutačno nedostaje informacija o budućim događajima koje korisnici informacija o održivosti posebno cijene. Stoga bi u člancima 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU trebalo odrediti da informacije o održivosti o kojima se izvješćuje trebaju uključivati informacije o budućim i prošlim događajima te kvalitativne i kvantitativne informacije. Informacije bi se, prema potrebi, trebale temeljiti na nepobitnim znanstvenim dokazima. Informacije bi također trebale biti usklađene, usporedive i prema potrebi utemeljene na jedinstvenim pokazateljima, istodobno omogućujući izvješćivanje koje je specifično za pojedinačna poduzeća i ne ugrožava poslovni položaj poduzeća. Objavljene informacije o održivosti trebale bi uzeti u obzir i kratkoročna, srednjoročna i dugoročna razdoblja te bi, prema potrebi, trebale sadržavati informacije o cijelom lancu vrijednosti poduzeća, uključujući njegovo poslovanje, njegove proizvode i usluge, poslovne odnose i lanac opskrbe poduzeća. Informacije o cijelom lancu vrijednosti poduzeća uključuju informacije o njegovu lancu vrijednosti unutar Unije i informacije koje obuhvaćaju treće zemlje ako se lanac vrijednosti poduzeća proteže izvan Unije. Tijekom prve tri godine primjene mjera koje države članice donesu u skladu s ovom Direktivom o izmjeni, u slučaju da nisu dostupne sve potrebne informacije u vezi s lancem vrijednosti, poduzeće bi trebalo objasniti napore koje je uložilo u pribavljanje informacija o svojem lancu vrijednosti, razloge zbog kojih nije bilo moguće pribaviti te informacije te planove pribavljanja takvih informacija u budućnosti.

| (34) | Cilj ove Direktive o izmjeni nije zahtijevati od poduzeća otkrivanje intelektualnog kapitala, intelektualnog vlasništva, znanja i iskustva ili rezultata inovacija koji bi se smatrali poslovnom tajnom kako je definirana u Direktivi (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća (22). Zahtjevima za izvješćivanje predviđenima ovom Direktivom o izmjeni stoga se ne bi trebala dovoditi u pitanje Direktiva (EU) 2016/943. |
| --- | --- |

(34)

Cilj ove Direktive o izmjeni nije zahtijevati od poduzeća otkrivanje intelektualnog kapitala, intelektualnog vlasništva, znanja i iskustva ili rezultata inovacija koji bi se smatrali poslovnom tajnom kako je definirana u Direktivi (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća (22). Zahtjevima za izvješćivanje predviđenima ovom Direktivom o izmjeni stoga se ne bi trebala dovoditi u pitanje Direktiva (EU) 2016/943.

| (35) | Člankom 19.a stavkom 1. i člankom 29.a stavkom 1. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se da poduzeća u svoje nefinancijsko izvješćivanje uključe upućivanje na iznose iskazane u godišnjim financijskim izvještajima i njihova dodatna objašnjenja. Međutim, tim člancima ne zahtijeva se da poduzeća upućuju na druge informacije u izvješću poslovodstva ili da tim informacijama dodaju dodatna objašnjenja. Stoga nefinancijske informacije o kojima je izviješteno i druge informacije objavljene u izvješću poslovodstva zasad nisu dovoljno usklađene. Potrebno je utvrditi jasne zahtjeve u tom pogledu. |
| --- | --- |

(35)

Člankom 19.a stavkom 1. i člankom 29.a stavkom 1. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se da poduzeća u svoje nefinancijsko izvješćivanje uključe upućivanje na iznose iskazane u godišnjim financijskim izvještajima i njihova dodatna objašnjenja. Međutim, tim člancima ne zahtijeva se da poduzeća upućuju na druge informacije u izvješću poslovodstva ili da tim informacijama dodaju dodatna objašnjenja. Stoga nefinancijske informacije o kojima je izviješteno i druge informacije objavljene u izvješću poslovodstva zasad nisu dovoljno usklađene. Potrebno je utvrditi jasne zahtjeve u tom pogledu.

| (36) | Člankom 19.a stavkom 1. i člankom 29.a stavkom 1. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se da poduzeća pruže jasno i obrazloženo objašnjenje neprovođenje politika koje se odnose na jedno ili više pitanja navedenih u tim člancima, ako to poduzeće ne čini. Različit pristup poduzeća objavljivanju politika, u usporedbi s ostalim područjima izvješćivanja iz tih članaka, zbunjuje poduzeća koja izvješćuju i nije pomoglo poboljšanju kvalitete informacija koje se izvješćuju. Stoga nije potrebno zadržati takav različit pristup politikama u toj direktivi. Standardima izvješćivanja o održivosti bi se trebalo odrediti koje informacije treba objaviti u odnosu na svako područje izvješćivanja navedeno u člancima 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU kako su izmijenjeni ovom Direktivom o izmjeni. |
| --- | --- |

(36)

Člankom 19.a stavkom 1. i člankom 29.a stavkom 1. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se da poduzeća pruže jasno i obrazloženo objašnjenje neprovođenje politika koje se odnose na jedno ili više pitanja navedenih u tim člancima, ako to poduzeće ne čini. Različit pristup poduzeća objavljivanju politika, u usporedbi s ostalim područjima izvješćivanja iz tih članaka, zbunjuje poduzeća koja izvješćuju i nije pomoglo poboljšanju kvalitete informacija koje se izvješćuju. Stoga nije potrebno zadržati takav različit pristup politikama u toj direktivi. Standardima izvješćivanja o održivosti bi se trebalo odrediti koje informacije treba objaviti u odnosu na svako područje izvješćivanja navedeno u člancima 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU kako su izmijenjeni ovom Direktivom o izmjeni.

| (37) | Poduzeća obuhvaćena područjem primjene članka 19.a stavka 1. i članka 29.a stavka 1. Direktive 2013/34/EU mogu se osloniti na nacionalne okvire, okvire Unije ili međunarodne okvire za izvješćivanje, a ako to čine, dužna su navesti na koje okvire su se oslonili. Međutim, Direktivom 2013/34/EU ne zahtijeva se da poduzeća upotrebljavaju zajednički okvir ili standard izvješćivanja i ta ih direktiva ih ne sprečava da ne upotrebljavaju ni jedan okvir ili standarde izvješćivanja. U skladu s člankom 2. Direktive 2014/95/EU Komisija je 5. srpnja 2017. donijela Komunikaciju pod nazivom „Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama (metodologija za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama)” („Smjernice o nefinancijskom izvješćivanju”), u kojoj su predviđene neobvezujuće smjernice za poduzeća obuhvaćena područjem primjene te direktive.
  Komisija je 17. lipnja 2019. donijela Smjernice o izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom koje sadržavaju dodatne smjernice, posebno o izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom. Te Smjernice o izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom izričito inkorporiraju preporuke radne skupine za objavljivanje financijskih informacija o klimatskim promjenama. Dostupni dokazi pokazuju da Smjernice o nefinancijskom izvješćivanju nisu značajno utjecale na kvalitetu nefinancijskog izvješćivanja poduzeća obuhvaćenih područjem primjene članaka 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU. Dobrovoljna priroda smjernica znači da poduzeća mogu odlučiti hoće li ih primjenjivati ili neće. Stoga se samim smjernicama ne može osigurati usporedivost onih informacija koje objavljuju različita poduzeća ili objavljivanje svih informacija koje korisnici tih informacija smatraju relevantnima. Zato su potrebni obvezni zajednički standardi izvješćivanja o održivosti kako bi se osiguralo da informacije budu usporedive i da se objavljuju sve relevantne informacije. Standardi bi se trebali temeljiti na aspektu dvostruke materijalnosti i obuhvaćati sve informacije koje su bitne korisnicima tih informacija. Zajednički standardi izvješćivanja o održivosti potrebni su i kako bi se omogućila provjera i digitalizacija izvješćivanja o održivosti te olakšalo njegovo nadziranje i izvršavanje.
  Potrebno je razviti obvezne zajedničke standarde izvješćivanja o održivosti kako bi se došlo do situacije u kojoj su informacije o održivosti statusom usporedive s financijskim informacijama. Donošenjem standarda izvješćivanja o održivosti delegiranim aktima osiguralo bi se usklađeno izvješćivanje o održivosti u cijeloj Uniji. Stoga bi poduzeće ispunjavalo zahtjeve izvješćivanja o održivosti iz Direktive 2013/34/EU izvješćivanjem u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti. Pri definiranju takvih standarda ključno je u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir glavne standarde izvješćivanja o održivosti koji se upotrebljavaju diljem svijeta, ne smanjujući pritom ambicije ove Direktive o izmjeni i delegiranih akata donesenih u skladu s njom. |
| --- | --- |

(37)

Poduzeća obuhvaćena područjem primjene članka 19.a stavka 1. i članka 29.a stavka 1. Direktive 2013/34/EU mogu se osloniti na nacionalne okvire, okvire Unije ili međunarodne okvire za izvješćivanje, a ako to čine, dužna su navesti na koje okvire su se oslonili. Međutim, Direktivom 2013/34/EU ne zahtijeva se da poduzeća upotrebljavaju zajednički okvir ili standard izvješćivanja i ta ih direktiva ih ne sprečava da ne upotrebljavaju ni jedan okvir ili standarde izvješćivanja. U skladu s člankom 2. Direktive 2014/95/EU Komisija je 5. srpnja 2017. donijela Komunikaciju pod nazivom „Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama (metodologija za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama)” („Smjernice o nefinancijskom izvješćivanju”), u kojoj su predviđene neobvezujuće smjernice za poduzeća obuhvaćena područjem primjene te direktive.

Komisija je 17. lipnja 2019. donijela Smjernice o izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom koje sadržavaju dodatne smjernice, posebno o izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom. Te Smjernice o izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom izričito inkorporiraju preporuke radne skupine za objavljivanje financijskih informacija o klimatskim promjenama. Dostupni dokazi pokazuju da Smjernice o nefinancijskom izvješćivanju nisu značajno utjecale na kvalitetu nefinancijskog izvješćivanja poduzeća obuhvaćenih područjem primjene članaka 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU. Dobrovoljna priroda smjernica znači da poduzeća mogu odlučiti hoće li ih primjenjivati ili neće. Stoga se samim smjernicama ne može osigurati usporedivost onih informacija koje objavljuju različita poduzeća ili objavljivanje svih informacija koje korisnici tih informacija smatraju relevantnima. Zato su potrebni obvezni zajednički standardi izvješćivanja o održivosti kako bi se osiguralo da informacije budu usporedive i da se objavljuju sve relevantne informacije. Standardi bi se trebali temeljiti na aspektu dvostruke materijalnosti i obuhvaćati sve informacije koje su bitne korisnicima tih informacija. Zajednički standardi izvješćivanja o održivosti potrebni su i kako bi se omogućila provjera i digitalizacija izvješćivanja o održivosti te olakšalo njegovo nadziranje i izvršavanje.

Potrebno je razviti obvezne zajedničke standarde izvješćivanja o održivosti kako bi se došlo do situacije u kojoj su informacije o održivosti statusom usporedive s financijskim informacijama. Donošenjem standarda izvješćivanja o održivosti delegiranim aktima osiguralo bi se usklađeno izvješćivanje o održivosti u cijeloj Uniji. Stoga bi poduzeće ispunjavalo zahtjeve izvješćivanja o održivosti iz Direktive 2013/34/EU izvješćivanjem u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti. Pri definiranju takvih standarda ključno je u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir glavne standarde izvješćivanja o održivosti koji se upotrebljavaju diljem svijeta, ne smanjujući pritom ambicije ove Direktive o izmjeni i delegiranih akata donesenih u skladu s njom.

| (38) | Nijedan postojeći standard ili okvir sam ne odgovara potrebama Unije za izvješćivanjem o održivosti. Informacije koje zahtijeva Direktiva 2013/34/EU trebaju obuhvaćati informacije relevantne iz svakog aspekta materijalnosti, trebaju obuhvaćati sva pitanja održivosti te prema potrebi biti usklađene s ostalim obvezama objavljivanja informacija o održivosti iz prava Unije, uključujući obveze iz uredaba (EU) 2019/2088 i (EU) 2020/852. Usto, obvezni standardi izvješćivanja o održivosti za poduzeća iz Unije trebali bi biti razmjerni razini ambicije Zelenog plana i Unijinom cilju klimatske neutralnosti do 2050., kao i prijelaznim ciljevima iz Uredbe (EU) 2021/1119. Stoga je potrebno ovlastiti Komisiju za donošenje Unijinih standarda izvješćivanja o održivosti, omogućujući njihovo brzo donošenje i osiguravajući da sadržaj tih standarda izvješćivanja o održivosti bude u skladu s potrebama Unije. |
| --- | --- |

(38)

Nijedan postojeći standard ili okvir sam ne odgovara potrebama Unije za izvješćivanjem o održivosti. Informacije koje zahtijeva Direktiva 2013/34/EU trebaju obuhvaćati informacije relevantne iz svakog aspekta materijalnosti, trebaju obuhvaćati sva pitanja održivosti te prema potrebi biti usklađene s ostalim obvezama objavljivanja informacija o održivosti iz prava Unije, uključujući obveze iz uredaba (EU) 2019/2088 i (EU) 2020/852. Usto, obvezni standardi izvješćivanja o održivosti za poduzeća iz Unije trebali bi biti razmjerni razini ambicije Zelenog plana i Unijinom cilju klimatske neutralnosti do 2050., kao i prijelaznim ciljevima iz Uredbe (EU) 2021/1119. Stoga je potrebno ovlastiti Komisiju za donošenje Unijinih standarda izvješćivanja o održivosti, omogućujući njihovo brzo donošenje i osiguravajući da sadržaj tih standarda izvješćivanja o održivosti bude u skladu s potrebama Unije.

| (39) | Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG) neprofitno je udruženje osnovano u skladu s belgijskim pravom koje služi javnom interesu davanjem savjeta Komisiji o odobravanju međunarodnih standarda financijskog izvještavanja. EFRAG je stekao ugled europskog centra stručnosti za korporativno izvješćivanje i u dobrom je položaju da potakne koordinaciju između Unijinih standarda izvješćivanja o održivosti i međunarodnih inicijativa kojima se nastoje razviti standardi koji bi bili usklađeni u cijelom svijetu. Radna skupina više dionika koju je osnovao EFRAG objavila je u ožujku 2021. preporuke za mogući razvoj standarda izvješćivanja o održivosti za Uniju. Te preporuke sadržavaju prijedloge za razvoj koherentnog i sveobuhvatnog skupa standarda izvješćivanja o održivosti, koji obuhvaćaju sva pitanja održivosti s aspekta dvostruke materijalnosti. Te preporuke sadržavaju i detaljan plan za razvoj takvih standarda i prijedloge za međusobno jačanje suradnje između globalnih inicijativa za utvrđivanje standarda i inicijativa Unije za utvrđivanje standarda. Predsjednik uprave EFRAG-a objavio je u ožujku 2021. preporuke za moguće promjene upravljanja EFRAG-om ako bi se od njega zatražilo da izradi tehničke savjete o standardima izvješćivanja o održivosti. Preporuke predsjednika uprave EFRAG-a uključuju uspostavu novog stupa izvješćivanja o održivosti unutar EFRAG-a, a da se pritom postojeći stup financijskog izvještavanja znatno ne promijeni. U ožujku 2022. Opća skupština EFRAG-a imenovala je članove novoosnovanog EFRAG-ova Odbora za izvješćivanje o održivosti. Komisija bi pri donošenju standarda izvješćivanja o održivosti trebala uzeti u obzir buduće EFRAG-ove tehničke savjete.
  Kako bi se zajamčili visokokvalitetni standardi koji pridonose europskom javnom dobru i odgovaraju potrebama poduzeća i korisnika informacija o kojima je izviješteno, EFRAG bi trebao raspolagati dostatnim javnim sredstvima kako bi osigurao svoju neovisnost. Njegove tehničke savjete trebalo bi razvijati u propisanom postupku, uz javni nadzor i transparentnost te na temelju uravnotežene zastupljenosti relevantnih dionika, uključujući poduzeća, ulagatelje, organizacije civilnog društva i sindikate, te bi trebali biti popraćeni analizama troškova i koristi. Sudjelovanje u radu EFRAG-a na tehničkoj razini trebalo bi ovisiti o stručnom znanju u izvješćivanju o održivosti i ne bi trebalo biti uvjetovano financijskim doprinosom, ne dovodeći u pitanje sudjelovanje javnih tijela i nacionalnih organizacija za normizaciju u tom radu. Trebalo bi zajamčiti transparentan postupak kojim se izbjegava sukob interesa. Kako bi se osiguralo da se u standardima izvješćivanja o održivosti Unije uzmu u obzir stajališta država članica, Komisija bi se prije donošenja tih standarda o EFRAG-ovim tehničkim savjetima trebala savjetovati sa Stručnom skupinom država članica za održivo financiranje iz Uredbe (EU) 2020/852 („Stručna skupina država članica za održivo financiranje”) i računovodstvenim regulatornim odborom iz Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (23) („Računovodstveni regulatorni odbor”).
  Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) i Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) imaju ulogu u izradi regulatornih tehničkih standarda u skladu s Uredbom (EU) 2019/2088 i potrebna je koherentnost tih regulatornih tehničkih standarda i standarda izvješćivanja o održivosti. Na temelju Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (24) ESMA ima ulogu i u promicanju konvergencije nadzora u izvršavanju korporativnog izvješćivanja izdavatelja čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji i koji će biti dužni izvješćivati u skladu s tim standardima izvješćivanja o održivosti. Stoga bi se trebalo zahtijevati da ESMA, EBA i EIOPA dostave mišljenje o EFRAG-ovim tehničkim savjetima. Ta bi mišljenja trebalo dostaviti u roku od dva mjeseca od datuma primitka zahtjeva od Komisije. Usto bi se Komisija trebala savjetovati s Europskom agencijom za okoliš, Agencijom Europske unije za temeljna prava, ESB-om, Odborom europskih tijela za nadzor revizije i platformom za održivo financiranje kako bi osigurala da standardi izvješćivanja o održivosti budu u skladu s relevantnom politikom i pravom Unije. Ako neki od tih subjekata odluči dostaviti mišljenje, trebalo bi to učiniti u roku od dva mjeseca od datuma savjetovanja s Komisijom. |
| --- | --- |

(39)

Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG) neprofitno je udruženje osnovano u skladu s belgijskim pravom koje služi javnom interesu davanjem savjeta Komisiji o odobravanju međunarodnih standarda financijskog izvještavanja. EFRAG je stekao ugled europskog centra stručnosti za korporativno izvješćivanje i u dobrom je položaju da potakne koordinaciju između Unijinih standarda izvješćivanja o održivosti i međunarodnih inicijativa kojima se nastoje razviti standardi koji bi bili usklađeni u cijelom svijetu. Radna skupina više dionika koju je osnovao EFRAG objavila je u ožujku 2021. preporuke za mogući razvoj standarda izvješćivanja o održivosti za Uniju. Te preporuke sadržavaju prijedloge za razvoj koherentnog i sveobuhvatnog skupa standarda izvješćivanja o održivosti, koji obuhvaćaju sva pitanja održivosti s aspekta dvostruke materijalnosti. Te preporuke sadržavaju i detaljan plan za razvoj takvih standarda i prijedloge za međusobno jačanje suradnje između globalnih inicijativa za utvrđivanje standarda i inicijativa Unije za utvrđivanje standarda. Predsjednik uprave EFRAG-a objavio je u ožujku 2021. preporuke za moguće promjene upravljanja EFRAG-om ako bi se od njega zatražilo da izradi tehničke savjete o standardima izvješćivanja o održivosti. Preporuke predsjednika uprave EFRAG-a uključuju uspostavu novog stupa izvješćivanja o održivosti unutar EFRAG-a, a da se pritom postojeći stup financijskog izvještavanja znatno ne promijeni. U ožujku 2022. Opća skupština EFRAG-a imenovala je članove novoosnovanog EFRAG-ova Odbora za izvješćivanje o održivosti. Komisija bi pri donošenju standarda izvješćivanja o održivosti trebala uzeti u obzir buduće EFRAG-ove tehničke savjete.

Kako bi se zajamčili visokokvalitetni standardi koji pridonose europskom javnom dobru i odgovaraju potrebama poduzeća i korisnika informacija o kojima je izviješteno, EFRAG bi trebao raspolagati dostatnim javnim sredstvima kako bi osigurao svoju neovisnost. Njegove tehničke savjete trebalo bi razvijati u propisanom postupku, uz javni nadzor i transparentnost te na temelju uravnotežene zastupljenosti relevantnih dionika, uključujući poduzeća, ulagatelje, organizacije civilnog društva i sindikate, te bi trebali biti popraćeni analizama troškova i koristi. Sudjelovanje u radu EFRAG-a na tehničkoj razini trebalo bi ovisiti o stručnom znanju u izvješćivanju o održivosti i ne bi trebalo biti uvjetovano financijskim doprinosom, ne dovodeći u pitanje sudjelovanje javnih tijela i nacionalnih organizacija za normizaciju u tom radu. Trebalo bi zajamčiti transparentan postupak kojim se izbjegava sukob interesa. Kako bi se osiguralo da se u standardima izvješćivanja o održivosti Unije uzmu u obzir stajališta država članica, Komisija bi se prije donošenja tih standarda o EFRAG-ovim tehničkim savjetima trebala savjetovati sa Stručnom skupinom država članica za održivo financiranje iz Uredbe (EU) 2020/852 („Stručna skupina država članica za održivo financiranje”) i računovodstvenim regulatornim odborom iz Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (23) („Računovodstveni regulatorni odbor”).

Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) i Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) imaju ulogu u izradi regulatornih tehničkih standarda u skladu s Uredbom (EU) 2019/2088 i potrebna je koherentnost tih regulatornih tehničkih standarda i standarda izvješćivanja o održivosti. Na temelju Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (24) ESMA ima ulogu i u promicanju konvergencije nadzora u izvršavanju korporativnog izvješćivanja izdavatelja čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji i koji će biti dužni izvješćivati u skladu s tim standardima izvješćivanja o održivosti. Stoga bi se trebalo zahtijevati da ESMA, EBA i EIOPA dostave mišljenje o EFRAG-ovim tehničkim savjetima. Ta bi mišljenja trebalo dostaviti u roku od dva mjeseca od datuma primitka zahtjeva od Komisije. Usto bi se Komisija trebala savjetovati s Europskom agencijom za okoliš, Agencijom Europske unije za temeljna prava, ESB-om, Odborom europskih tijela za nadzor revizije i platformom za održivo financiranje kako bi osigurala da standardi izvješćivanja o održivosti budu u skladu s relevantnom politikom i pravom Unije. Ako neki od tih subjekata odluči dostaviti mišljenje, trebalo bi to učiniti u roku od dva mjeseca od datuma savjetovanja s Komisijom.

| (40) | Kako bi se potaknula demokratska kontrola, nadzor i transparentnost, Komisija bi se najmanje jedanput godišnje trebala savjetovati s Europskim parlamentom, te istovremeno sa Stručnom skupinom država članica za održivo financiranje i s Računovodstvenim regulatornim odborom o programu rada EFRAG-a u pogledu razvoja standarda izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(40)

Kako bi se potaknula demokratska kontrola, nadzor i transparentnost, Komisija bi se najmanje jedanput godišnje trebala savjetovati s Europskim parlamentom, te istovremeno sa Stručnom skupinom država članica za održivo financiranje i s Računovodstvenim regulatornim odborom o programu rada EFRAG-a u pogledu razvoja standarda izvješćivanja o održivosti.

| (41) | Standardi izvješćivanja o održivosti trebali bi biti u skladu s drugim pravom Unije. Te bi standarde posebno trebalo uskladiti sa zahtjevima za objavljivanje iz Uredbe (EU) 2019/2088 i trebali bi uzeti u obzir temeljne pokazatelje i metodologije utvrđene u raznim delegiranim aktima donesenima na temelju Uredbe (EU) 2020/852, zahtjeve za objavljivanje koji se primjenjuju na administratore referentnih vrijednosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (25), minimalne standarde za razvoj referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom i sav rad koji je EBA obavila u provedbi zahtjeva za objavljivanje stupa III. iz Uredbe (EU) br. 575/2013.
  U standardima bi trebalo voditi računa o pravu Unije o zaštiti okoliša, uključujući Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (26) i Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (27), te bi trebalo uzeti u obzir Preporuku Komisije 2013/179/EU (28), njezine priloge te njihova ažuriranja. Trebalo bi uzeti u obzir i drugo relevantno pravo Unije, uključujući Direktivu 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (29), te druge zahtjeve utvrđene u pravu Unije za poduzeća u pogledu dužnosti direktora i dužne pažnje. |
| --- | --- |

(41)

Standardi izvješćivanja o održivosti trebali bi biti u skladu s drugim pravom Unije. Te bi standarde posebno trebalo uskladiti sa zahtjevima za objavljivanje iz Uredbe (EU) 2019/2088 i trebali bi uzeti u obzir temeljne pokazatelje i metodologije utvrđene u raznim delegiranim aktima donesenima na temelju Uredbe (EU) 2020/852, zahtjeve za objavljivanje koji se primjenjuju na administratore referentnih vrijednosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (25), minimalne standarde za razvoj referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom i sav rad koji je EBA obavila u provedbi zahtjeva za objavljivanje stupa III. iz Uredbe (EU) br. 575/2013.

U standardima bi trebalo voditi računa o pravu Unije o zaštiti okoliša, uključujući Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (26) i Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (27), te bi trebalo uzeti u obzir Preporuku Komisije 2013/179/EU (28), njezine priloge te njihova ažuriranja. Trebalo bi uzeti u obzir i drugo relevantno pravo Unije, uključujući Direktivu 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (29), te druge zahtjeve utvrđene u pravu Unije za poduzeća u pogledu dužnosti direktora i dužne pažnje.

| (42) | U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi uzeti u obzir Smjernice o nefinancijskom izvješćivanja i Smjernice o izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom. Trebalo bi uzeti u obzir i druge zahtjeve za izvješćivanje iz Direktive 2013/34/EU koji nisu izravno povezani s održivosti, kako bi korisnici informacija o kojima je izviješteno bolje razumjeli razvoj, poslovne rezultate, položaj i učinak poduzeća maksimalnim povezivanjem informacija o održivosti i drugih informacija o kojima je izviješteno u skladu s Direktivom 2013/34/EU. |
| --- | --- |

(42)

U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi uzeti u obzir Smjernice o nefinancijskom izvješćivanja i Smjernice o izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom. Trebalo bi uzeti u obzir i druge zahtjeve za izvješćivanje iz Direktive 2013/34/EU koji nisu izravno povezani s održivosti, kako bi korisnici informacija o kojima je izviješteno bolje razumjeli razvoj, poslovne rezultate, položaj i učinak poduzeća maksimalnim povezivanjem informacija o održivosti i drugih informacija o kojima je izviješteno u skladu s Direktivom 2013/34/EU.

| (43) | Standardi izvješćivanja o održivosti trebali bi biti proporcionalni i njima ne bi trebalo nametati nepotrebno administrativno opterećenje društvima koja su ih dužna upotrebljavati. Kako bi se smanjilo opterećenje za poduzeća koja već izvješćuju o informacijama o održivosti, u standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi, prema potrebi, uzeti u obzir postojeće standarde i okvire za izvješćivanje o održivosti i računovodstveno. Takvi već postojeći standardi i okviri uključuju Globalnu inicijativu za izvještavanje, Odbor za računovodstvene standarde održivosti, Međunarodno vijeće za integrirano izvještavanje, Odbor za međunarodne računovodstvene standarde, radnu skupinu za objavljivanje financijskih informacija o klimatskim promjenama, Odbor za standarde objavljivanja informacija o emisijama ugljika i CDP, to jest nekadašnju organizaciju Carbon Disclosure Project.
  Standardi Unije trebali bi uzeti u obzir sve standarde izvješćivanja o održivosti razvijene pod pokroviteljstvom Zaklade za međunarodne standarde financijskog izvještavanja. Kako bi se izbjegla nepotrebna regulatorna fragmentacija koja može imati negativne posljedice za poduzeća koja posluju na globalnoj razini, Unijini standardi izvješćivanja o održivosti trebali bi pridonijeti procesu konvergencije standarda izvješćivanja o održivosti na globalnoj razini podupiranjem rada Međunarodnog odbora za standarde održivosti. Unijinim standardima izvješćivanja o održivosti trebao bi se smanjiti rizik od nedosljednih zahtjeva izvješćivanja za poduzeća koja posluju na globalnoj razini integriranjem sadržaja globalnih osnovnih standarda koje treba razviti Međunarodni odbor za standarde održivosti, u mjeri u kojoj je sadržaj tih osnovnih standarda u skladu s pravnim okvirom Unije i ciljevima Zelenog plana. |
| --- | --- |

(43)

Standardi izvješćivanja o održivosti trebali bi biti proporcionalni i njima ne bi trebalo nametati nepotrebno administrativno opterećenje društvima koja su ih dužna upotrebljavati. Kako bi se smanjilo opterećenje za poduzeća koja već izvješćuju o informacijama o održivosti, u standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi, prema potrebi, uzeti u obzir postojeće standarde i okvire za izvješćivanje o održivosti i računovodstveno. Takvi već postojeći standardi i okviri uključuju Globalnu inicijativu za izvještavanje, Odbor za računovodstvene standarde održivosti, Međunarodno vijeće za integrirano izvještavanje, Odbor za međunarodne računovodstvene standarde, radnu skupinu za objavljivanje financijskih informacija o klimatskim promjenama, Odbor za standarde objavljivanja informacija o emisijama ugljika i CDP, to jest nekadašnju organizaciju Carbon Disclosure Project.

Standardi Unije trebali bi uzeti u obzir sve standarde izvješćivanja o održivosti razvijene pod pokroviteljstvom Zaklade za međunarodne standarde financijskog izvještavanja. Kako bi se izbjegla nepotrebna regulatorna fragmentacija koja može imati negativne posljedice za poduzeća koja posluju na globalnoj razini, Unijini standardi izvješćivanja o održivosti trebali bi pridonijeti procesu konvergencije standarda izvješćivanja o održivosti na globalnoj razini podupiranjem rada Međunarodnog odbora za standarde održivosti. Unijinim standardima izvješćivanja o održivosti trebao bi se smanjiti rizik od nedosljednih zahtjeva izvješćivanja za poduzeća koja posluju na globalnoj razini integriranjem sadržaja globalnih osnovnih standarda koje treba razviti Međunarodni odbor za standarde održivosti, u mjeri u kojoj je sadržaj tih osnovnih standarda u skladu s pravnim okvirom Unije i ciljevima Zelenog plana.

| (44) | U svom Zelenom planu Komisija se obvezala podržati poduzeća i druge dionike u razvoju standardiziranih praksi računovodstva prirodnog kapitala unutar Unije i na međunarodnoj razini, s ciljem osiguravanja odgovarajućeg upravljanja rizicima za okoliš i prilika za ublažavanje, te smanjiti povezane transakcijske troškove.
  Projekt transparentnosti sponzoriran u okviru Programa za okoliš i djelovanje u području klime (LIFE) uspostavljen Uredbom (EU) 2021/783 Europskog parlamenta i Vijeća (30) razvija prvu metodologiju računovodstva prirodnog kapitala, čime će se olakšati usporedba i povećati transparentnost postojećih metoda te istodobno sniziti prag za trgovačka društva za donošenje i primjenu sustava kako bi njihovo poslovanje bilo spremno za buduće promjene. U području izračuna prirodnog kapitala Protokol o prirodnom kapitalu važna je referenca. Iako metode računovodstva prirodnog kapitala uglavnom služe za jačanje unutarnjih upravljačkih odluka, trebalo bi ih propisno razmotriti pri utvrđivanju standarda izvješćivanja o održivosti. Nekim metodologijama računovodstva prirodnog kapitala nastoji se dodijeliti novčana vrijednost učincima poslovanja društava na okoliš, što korisnicima informacija o održivosti može omogućiti da bolje razumiju takve učinke. Stoga je primjereno da se u standarde izvješćivanja o održivosti uključe monetizirani pokazatelji učinaka na održivost ako se to smatra potrebnim. |
| --- | --- |

(44)

U svom Zelenom planu Komisija se obvezala podržati poduzeća i druge dionike u razvoju standardiziranih praksi računovodstva prirodnog kapitala unutar Unije i na međunarodnoj razini, s ciljem osiguravanja odgovarajućeg upravljanja rizicima za okoliš i prilika za ublažavanje, te smanjiti povezane transakcijske troškove.

Projekt transparentnosti sponzoriran u okviru Programa za okoliš i djelovanje u području klime (LIFE) uspostavljen Uredbom (EU) 2021/783 Europskog parlamenta i Vijeća (30) razvija prvu metodologiju računovodstva prirodnog kapitala, čime će se olakšati usporedba i povećati transparentnost postojećih metoda te istodobno sniziti prag za trgovačka društva za donošenje i primjenu sustava kako bi njihovo poslovanje bilo spremno za buduće promjene. U području izračuna prirodnog kapitala Protokol o prirodnom kapitalu važna je referenca. Iako metode računovodstva prirodnog kapitala uglavnom služe za jačanje unutarnjih upravljačkih odluka, trebalo bi ih propisno razmotriti pri utvrđivanju standarda izvješćivanja o održivosti. Nekim metodologijama računovodstva prirodnog kapitala nastoji se dodijeliti novčana vrijednost učincima poslovanja društava na okoliš, što korisnicima informacija o održivosti može omogućiti da bolje razumiju takve učinke. Stoga je primjereno da se u standarde izvješćivanja o održivosti uključe monetizirani pokazatelji učinaka na održivost ako se to smatra potrebnim.

| (45) | U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi uzeti u obzir i međunarodno priznata načela i okvire odgovornog poslovnog ponašanja, društveno odgovornog poslovanja i održivog razvoja, uključujući UN-ove ciljeve održivog razvoja, UN-ova vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima, Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća, Smjernice OECD-a o postupanju s dužnom pažnjom za odgovorno poslovno ponašanje i povezane sektorske smjernice, Globalni sporazum UN-a, Trostranu deklaraciju Međunarodne organizacije rada (MOR) o načelima za multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku, normu ISO 26000 o društvenoj odgovornosti i UN-ova načela odgovornog ulaganja. |
| --- | --- |

(45)

U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi uzeti u obzir i međunarodno priznata načela i okvire odgovornog poslovnog ponašanja, društveno odgovornog poslovanja i održivog razvoja, uključujući UN-ove ciljeve održivog razvoja, UN-ova vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima, Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća, Smjernice OECD-a o postupanju s dužnom pažnjom za odgovorno poslovno ponašanje i povezane sektorske smjernice, Globalni sporazum UN-a, Trostranu deklaraciju Međunarodne organizacije rada (MOR) o načelima za multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku, normu ISO 26000 o društvenoj odgovornosti i UN-ova načela odgovornog ulaganja.

| (46) | Trebalo bi osigurati da informacije o kojima poduzeća izvješćuju u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti odgovaraju potrebama korisnika i ne predstavljaju nerazmjerno opterećenje u smislu napora i troška za poduzeća koja izvješćuju i ona na koja neizravno utječu kao dio lanca vrijednosti tih poduzeća. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi stoga navesti informacije koje poduzeća trebaju objavljivati o svim glavnim čimbenicima u području okoliša, uključujući njihove učinke i ovisnost o klimi, zraku, zemlji, vodi i bioraznolikosti. U Uredbi (EU) 2020/852 navodi se klasifikacija okolišnih ciljeva Unije.
  Radi usklađenosti je primjereno primijeniti sličnu klasifikaciju za utvrđivanje čimbenika u području okoliša na koja bi se trebali odnositi standardi izvješćivanja o održivosti. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi razmotriti i navesti sve zemljopisne ili druge kontekstualne informacije koje bi poduzeća trebala objavljivati kako bi se omogućilo razumijevanje njihovih glavnih učinaka na pitanja održivosti i glavnih rizika za poduzeće koji proizlaze iz pitanja održivosti. Pri određivanju informacija o čimbenicima povezanima s okolišem koje poduzeća trebaju objaviti trebala bi se osigurati koherentnost s definicijama iz članka 2. Uredbe (EU) 2020/852 i zahtjevima za izvješćivanje iz članka 8. te uredbe kao i delegiranih akata donesenih na temelju te uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Trebalo bi osigurati da informacije o kojima poduzeća izvješćuju u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti odgovaraju potrebama korisnika i ne predstavljaju nerazmjerno opterećenje u smislu napora i troška za poduzeća koja izvješćuju i ona na koja neizravno utječu kao dio lanca vrijednosti tih poduzeća. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi stoga navesti informacije koje poduzeća trebaju objavljivati o svim glavnim čimbenicima u području okoliša, uključujući njihove učinke i ovisnost o klimi, zraku, zemlji, vodi i bioraznolikosti. U Uredbi (EU) 2020/852 navodi se klasifikacija okolišnih ciljeva Unije.

Radi usklađenosti je primjereno primijeniti sličnu klasifikaciju za utvrđivanje čimbenika u području okoliša na koja bi se trebali odnositi standardi izvješćivanja o održivosti. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi razmotriti i navesti sve zemljopisne ili druge kontekstualne informacije koje bi poduzeća trebala objavljivati kako bi se omogućilo razumijevanje njihovih glavnih učinaka na pitanja održivosti i glavnih rizika za poduzeće koji proizlaze iz pitanja održivosti. Pri određivanju informacija o čimbenicima povezanima s okolišem koje poduzeća trebaju objaviti trebala bi se osigurati koherentnost s definicijama iz članka 2. Uredbe (EU) 2020/852 i zahtjevima za izvješćivanje iz članka 8. te uredbe kao i delegiranih akata donesenih na temelju te uredbe.

| (47) | Kad je riječ o informacijama povezanim s klimom, korisnike zanimaju fizički rizici i rizici tranzicije poduzeća te njihova otpornost na različite klimatske scenarije i planovi prilagođavanja na različite klimatske scenarije te planovi prilagođavanja na Unijin cilj klimatske neutralnosti do 2050. Zanima ih i razina i opseg emisija stakleničkih plinova i njihovo uklanjanje koje se pripisuje poduzeću, uključujući opseg u kojem poduzeće primjenjuje kompenzacije i izvor tih kompenzacija. Da bi se postiglo klimatski neutralno gospodarstvo nužno je uskladiti obračun stakleničkih plinova i standarda kompenzacije. Korisnicima su potrebne pouzdane informacije o kompenzacijama kojima se rješavaju problemi mogućeg dvostrukog računanja i precijenjenih vrijednosti, s obzirom na rizike za ostvarenje ciljeva povezanih s klimom koje dvostruko računanje i precijenjene vrijednosti mogu uzrokovati. Korisnici su također zainteresirani za napore koje društva ulažu za djelotvorno smanjenje apsolutnih emisija stakleničkih plinova kao dio njihovih strategija za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu klimatskim promjenama, uključujući emisije iz prvog i drugog te prema potrebi trećeg područja primjene.
  Kad je riječ o emisijama iz trećeg područja primjene, prioritet je za korisnike dobiti informacije o tome koje su kategorije trećeg područja primjene značajne u slučaju poduzeća, kao i o emisijama u svakoj od tih kategorija trećeg područja primjene. U standardima izvješćivanja o održivosti stoga bi trebalo odrediti informacije o kojima bi poduzeća trebala izvješćivati u vezi s tim pitanjima. |
| --- | --- |

(47)

Kad je riječ o informacijama povezanim s klimom, korisnike zanimaju fizički rizici i rizici tranzicije poduzeća te njihova otpornost na različite klimatske scenarije i planovi prilagođavanja na različite klimatske scenarije te planovi prilagođavanja na Unijin cilj klimatske neutralnosti do 2050. Zanima ih i razina i opseg emisija stakleničkih plinova i njihovo uklanjanje koje se pripisuje poduzeću, uključujući opseg u kojem poduzeće primjenjuje kompenzacije i izvor tih kompenzacija. Da bi se postiglo klimatski neutralno gospodarstvo nužno je uskladiti obračun stakleničkih plinova i standarda kompenzacije. Korisnicima su potrebne pouzdane informacije o kompenzacijama kojima se rješavaju problemi mogućeg dvostrukog računanja i precijenjenih vrijednosti, s obzirom na rizike za ostvarenje ciljeva povezanih s klimom koje dvostruko računanje i precijenjene vrijednosti mogu uzrokovati. Korisnici su također zainteresirani za napore koje društva ulažu za djelotvorno smanjenje apsolutnih emisija stakleničkih plinova kao dio njihovih strategija za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu klimatskim promjenama, uključujući emisije iz prvog i drugog te prema potrebi trećeg područja primjene.

Kad je riječ o emisijama iz trećeg područja primjene, prioritet je za korisnike dobiti informacije o tome koje su kategorije trećeg područja primjene značajne u slučaju poduzeća, kao i o emisijama u svakoj od tih kategorija trećeg područja primjene. U standardima izvješćivanja o održivosti stoga bi trebalo odrediti informacije o kojima bi poduzeća trebala izvješćivati u vezi s tim pitanjima.

| (48) | Da bi se postiglo klimatski neutralno i kružno gospodarstvo bez raspršenog onečišćenja, nužno je mobilizirati sve gospodarske sektore. Zato je ključno smanjiti potrošnju energije i povećati energetsku učinkovitost jer se energija koristi u svim dijelovima lanaca opskrbe. Stoga bi u standardima izvješćivanja o održivosti trebalo propisno razmotriti energetske aspekte, osobito u vezi s pitanjima okoliša, uključujući pitanja povezana s klimom. |
| --- | --- |

(48)

Da bi se postiglo klimatski neutralno i kružno gospodarstvo bez raspršenog onečišćenja, nužno je mobilizirati sve gospodarske sektore. Zato je ključno smanjiti potrošnju energije i povećati energetsku učinkovitost jer se energija koristi u svim dijelovima lanaca opskrbe. Stoga bi u standardima izvješćivanja o održivosti trebalo propisno razmotriti energetske aspekte, osobito u vezi s pitanjima okoliša, uključujući pitanja povezana s klimom.

| (49) | U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi odrediti informacije koje poduzeća trebaju objavljivati o socijalnim čimbenicima, uključujući radne uvjete, uključenost socijalnih partnera, kolektivno pregovaranje, ravnopravnost, nediskriminaciju, raznolikost i inkluzivnost te ljudska prava. Takve bi informacije trebale obuhvaćati učinke poduzeća na ljude, uključujući radnike, i ljudsko zdravlje. Informacije koje poduzeća objavljuju o ljudskim pravima trebale bi, prema potrebi, uključivati informacije o prisilnom i dječjem radu u njihovim lancima vrijednosti. Zahtjevi za izvješćivanje o održivosti koji se odnose na prisilan rad ne bi trebali osloboditi tijela javne vlasti njihove odgovornosti da trgovinskom politikom i diplomatskim sredstvima rješavaju pitanje uvoza robe proizvedene kao rezultat kršenja ljudskih prava, uključujući prisilni rad. Poduzeća bi također trebala moći izvješćivati o mogućim rizicima i trendovima u pogledu zapošljavanja i prihoda.
  U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na socijalne čimbenike trebalo bi odrediti informacije koje bi poduzeća trebala objavljivati s obzirom na načela europskog stupa socijalnih prava koja su relevantna za poduzeća, uključujući jednake mogućnosti za sve i radne uvjete. Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava koji je donijela Komisija 4. ožujka 2021. sadržava poziv za strože zahtjeve za poduzeća o izvješćivanju o socijalnim pitanjima. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi odrediti i informacije koje poduzeća trebaju objavljivati s obzirom na ljudska prava, temeljne slobode, demokratska načela i standarde utvrđene u Međunarodnoj povelji o ljudskim pravima i drugim temeljnim konvencijama UN-a o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda, Konvenciju UN-a o pravima djeteta, Deklaraciju MOR-a o temeljnim načelima i pravima na radu, temeljne konvencije MOR-a, Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Europsku socijalnu povelju i Povelju Europske unije o temeljnim pravima. Izvješćivanje o socijalnim čimbenicima, kao i okolišnim i upravljačkim čimbenicima, trebalo bi biti razmjerno području primjene i ciljevima ove Direktive o izmjeni. U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na rodnu ravnopravnost i jednaku plaću za rad jednake vrijednosti trebalo bi, među ostalim, navesti informacije o razlici u plaćama na temelju spola o kojima treba izvješćivati, uzimajući u obzir drugo relevantno pravo Unije. U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na zapošljavanje i uključivanje osoba s invaliditetom trebalo bi, među ostalim, navesti informacije o mjerama pristupačnosti koje je poduzeće poduzelo o kojima treba izvješćivati.
  U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na osposobljavanje i razvoj vještina trebalo bi, među ostalim, navesti informacije o stopi i raščlambi radnika koji sudjeluju u osposobljavanju o kojima treba izvješćivati. U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na kolektivno pregovaranje trebalo bi, među ostalim, navesti informacije koje treba objaviti o postojanju radničkih vijeća, kao i o postojanju kolektivnih ugovora i udjelu radnika obuhvaćenih takvim ugovorima. U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na sudjelovanje radnika trebalo bi, među ostalim, navesti informacije koje treba objaviti o sudjelovanju radnika u upravnim i nadzornim odborima. U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na raznolikost trebalo bi navesti, među ostalim, informacije o rodnoj raznolikosti na najvišoj rukovodećoj razini i broj članova podzastupljenog spola u njihovim odborima o kojima treba izvješćivati. |
| --- | --- |

(49)

U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi odrediti informacije koje poduzeća trebaju objavljivati o socijalnim čimbenicima, uključujući radne uvjete, uključenost socijalnih partnera, kolektivno pregovaranje, ravnopravnost, nediskriminaciju, raznolikost i inkluzivnost te ljudska prava. Takve bi informacije trebale obuhvaćati učinke poduzeća na ljude, uključujući radnike, i ljudsko zdravlje. Informacije koje poduzeća objavljuju o ljudskim pravima trebale bi, prema potrebi, uključivati informacije o prisilnom i dječjem radu u njihovim lancima vrijednosti. Zahtjevi za izvješćivanje o održivosti koji se odnose na prisilan rad ne bi trebali osloboditi tijela javne vlasti njihove odgovornosti da trgovinskom politikom i diplomatskim sredstvima rješavaju pitanje uvoza robe proizvedene kao rezultat kršenja ljudskih prava, uključujući prisilni rad. Poduzeća bi također trebala moći izvješćivati o mogućim rizicima i trendovima u pogledu zapošljavanja i prihoda.

U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na socijalne čimbenike trebalo bi odrediti informacije koje bi poduzeća trebala objavljivati s obzirom na načela europskog stupa socijalnih prava koja su relevantna za poduzeća, uključujući jednake mogućnosti za sve i radne uvjete. Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava koji je donijela Komisija 4. ožujka 2021. sadržava poziv za strože zahtjeve za poduzeća o izvješćivanju o socijalnim pitanjima. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi odrediti i informacije koje poduzeća trebaju objavljivati s obzirom na ljudska prava, temeljne slobode, demokratska načela i standarde utvrđene u Međunarodnoj povelji o ljudskim pravima i drugim temeljnim konvencijama UN-a o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda, Konvenciju UN-a o pravima djeteta, Deklaraciju MOR-a o temeljnim načelima i pravima na radu, temeljne konvencije MOR-a, Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Europsku socijalnu povelju i Povelju Europske unije o temeljnim pravima. Izvješćivanje o socijalnim čimbenicima, kao i okolišnim i upravljačkim čimbenicima, trebalo bi biti razmjerno području primjene i ciljevima ove Direktive o izmjeni. U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na rodnu ravnopravnost i jednaku plaću za rad jednake vrijednosti trebalo bi, među ostalim, navesti informacije o razlici u plaćama na temelju spola o kojima treba izvješćivati, uzimajući u obzir drugo relevantno pravo Unije. U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na zapošljavanje i uključivanje osoba s invaliditetom trebalo bi, među ostalim, navesti informacije o mjerama pristupačnosti koje je poduzeće poduzelo o kojima treba izvješćivati.

U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na osposobljavanje i razvoj vještina trebalo bi, među ostalim, navesti informacije o stopi i raščlambi radnika koji sudjeluju u osposobljavanju o kojima treba izvješćivati. U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na kolektivno pregovaranje trebalo bi, među ostalim, navesti informacije koje treba objaviti o postojanju radničkih vijeća, kao i o postojanju kolektivnih ugovora i udjelu radnika obuhvaćenih takvim ugovorima. U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na sudjelovanje radnika trebalo bi, među ostalim, navesti informacije koje treba objaviti o sudjelovanju radnika u upravnim i nadzornim odborima. U standardima izvješćivanja o održivosti koji se odnose na raznolikost trebalo bi navesti, među ostalim, informacije o rodnoj raznolikosti na najvišoj rukovodećoj razini i broj članova podzastupljenog spola u njihovim odborima o kojima treba izvješćivati.

| (50) | Korisnici trebaju informacije o upravljačkim čimbenicima. Upravljački čimbenici koji su najvažniji korisnicima popisani su u mjerodavnim okvirima za izvješćivanje kao što su Globalna inicijativa za izvještavanje i Radna skupina za objavljivanje financijskih informacija povezanih s klimatskim promjenama, kao i u mjerodavnim globalnim okvirima kao što su načela globalnog upravljanja Međunarodne mreže za korporativno upravljanje i načela OECD-a i skupine G-20 o korporativnom upravljanju. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi odrediti informacije koje bi poduzeća trebala objavljivati o upravljačkim čimbenicima. Takve informacije trebale bi obuhvaćati ulogu administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća s obzirom na pitanja održivosti, stručno znanje i vještine potrebne za ispunjavanje te uloge ili pristup takvih tijela tom stručnom znanju i vještinama, pitanje ima li društvo politiku u smislu poticaja koji se nude članovima tih tijela i koji su povezani s pitanjima održivosti te informacije o sustavima unutarnje kontrole i upravljanja rizicima poduzeća u vezi s postupkom izvješćivanja o održivosti. Korisnici trebaju informacije i o korporativnoj kulturi poduzeća i poslovnoj etici, što su priznati elementi mjerodavnih okvira za korporativno upravljanje kao što su načela globalnog upravljanja Međunarodne mreže za korporativno upravljanje, uključujući informacije o borbi protiv korupcije i podmićivanja, te o aktivnostima i naporima poduzeća usmjerenima na vršenje političkog utjecaja, uključujući njegove aktivnosti lobiranja.
  Informacije o upravljanju poduzećem i kvaliteti odnosa s klijentima, dobavljačima i zajednicama na koje utječu aktivnosti poduzeća pomažu korisnicima da razumiju rizike poduzeća i njegove učinke povezane s pitanjima održivosti. Informacije o odnosima s dobavljačima uključuju prakse plaćanja s obzirom na datum ili razdoblje plaćanja, kamatnu stopu na zakašnjelo plaćanje ili naknadu za troškove naplate iz Direktive 2011/7/EU Europskog parlamenta i Vijeća (31). Svake su godine tisuće poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća, pod administrativnim i financijskim opterećenjem jer im se plaća sa zakašnjenjem ili im se uopće ne plati. Zakašnjela plaćanja naposljetku uzrokuju nesolventnosti i stečaj, s pogubnim učincima na sve dijelove lanaca vrijednosti. Povećanje količine informacija o praksama plaćanja trebalo bi potaknuti druga poduzeća da identificiraju brze i pouzdane platitelje, otkriju nepoštene prakse plaćanja, pristupe informacijama o poduzećima s kojima posluju i pregovaraju o poštenijim uvjetima plaćanja. |
| --- | --- |

(50)

Korisnici trebaju informacije o upravljačkim čimbenicima. Upravljački čimbenici koji su najvažniji korisnicima popisani su u mjerodavnim okvirima za izvješćivanje kao što su Globalna inicijativa za izvještavanje i Radna skupina za objavljivanje financijskih informacija povezanih s klimatskim promjenama, kao i u mjerodavnim globalnim okvirima kao što su načela globalnog upravljanja Međunarodne mreže za korporativno upravljanje i načela OECD-a i skupine G-20 o korporativnom upravljanju. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi odrediti informacije koje bi poduzeća trebala objavljivati o upravljačkim čimbenicima. Takve informacije trebale bi obuhvaćati ulogu administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća s obzirom na pitanja održivosti, stručno znanje i vještine potrebne za ispunjavanje te uloge ili pristup takvih tijela tom stručnom znanju i vještinama, pitanje ima li društvo politiku u smislu poticaja koji se nude članovima tih tijela i koji su povezani s pitanjima održivosti te informacije o sustavima unutarnje kontrole i upravljanja rizicima poduzeća u vezi s postupkom izvješćivanja o održivosti. Korisnici trebaju informacije i o korporativnoj kulturi poduzeća i poslovnoj etici, što su priznati elementi mjerodavnih okvira za korporativno upravljanje kao što su načela globalnog upravljanja Međunarodne mreže za korporativno upravljanje, uključujući informacije o borbi protiv korupcije i podmićivanja, te o aktivnostima i naporima poduzeća usmjerenima na vršenje političkog utjecaja, uključujući njegove aktivnosti lobiranja.

Informacije o upravljanju poduzećem i kvaliteti odnosa s klijentima, dobavljačima i zajednicama na koje utječu aktivnosti poduzeća pomažu korisnicima da razumiju rizike poduzeća i njegove učinke povezane s pitanjima održivosti. Informacije o odnosima s dobavljačima uključuju prakse plaćanja s obzirom na datum ili razdoblje plaćanja, kamatnu stopu na zakašnjelo plaćanje ili naknadu za troškove naplate iz Direktive 2011/7/EU Europskog parlamenta i Vijeća (31). Svake su godine tisuće poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća, pod administrativnim i financijskim opterećenjem jer im se plaća sa zakašnjenjem ili im se uopće ne plati. Zakašnjela plaćanja naposljetku uzrokuju nesolventnosti i stečaj, s pogubnim učincima na sve dijelove lanaca vrijednosti. Povećanje količine informacija o praksama plaćanja trebalo bi potaknuti druga poduzeća da identificiraju brze i pouzdane platitelje, otkriju nepoštene prakse plaćanja, pristupe informacijama o poduzećima s kojima posluju i pregovaraju o poštenijim uvjetima plaćanja.

| (51) | Standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi promicati cjelovitiji pogled na sve informacije koje poduzeća objavljuju u izvješću poslovodstva kako bi korisnici tih informacija bolje razumjeli razvoj, poslovne rezultate, položaj i utjecaj poduzeća. Standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi, prema potrebi, razlikovati informacije koje bi poduzeća trebala objaviti pri izvješćivanju na pojedinačnoj razini i informacije koje bi poduzeća trebala objaviti na razini grupe. Standardi izvješćivanja o održivosti trebali bi sadržavati i smjernice za poduzeća o provedenom postupku utvrđivanja informacija o održivosti koje bi trebalo uključiti u izvješće poslovodstva jer bi se od poduzeća trebalo zahtijevati da objavljuje samo informacije koje su relevantne za razumijevanje njegovih učinaka na pitanja održivosti i informacije koje su relevantne za razumijevanje načina na koji pitanja održivosti utječu na njegov razvoj, poslovne rezultate i položaj. |
| --- | --- |

(51)

Standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi promicati cjelovitiji pogled na sve informacije koje poduzeća objavljuju u izvješću poslovodstva kako bi korisnici tih informacija bolje razumjeli razvoj, poslovne rezultate, položaj i utjecaj poduzeća. Standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi, prema potrebi, razlikovati informacije koje bi poduzeća trebala objaviti pri izvješćivanju na pojedinačnoj razini i informacije koje bi poduzeća trebala objaviti na razini grupe. Standardi izvješćivanja o održivosti trebali bi sadržavati i smjernice za poduzeća o provedenom postupku utvrđivanja informacija o održivosti koje bi trebalo uključiti u izvješće poslovodstva jer bi se od poduzeća trebalo zahtijevati da objavljuje samo informacije koje su relevantne za razumijevanje njegovih učinaka na pitanja održivosti i informacije koje su relevantne za razumijevanje načina na koji pitanja održivosti utječu na njegov razvoj, poslovne rezultate i položaj.

| (52) | Države članice trebale bi osigurati da se izvješćivanje o održivosti provodi u skladu s pravima radnika na obavještavanje i savjetovanje. Uprava poduzeća trebala bi stoga obavještavati predstavnike radnika na odgovarajućoj razini te s njima raspravljati relevantne informacije i načine pribavljanja i provjere informacija o održivosti. Za potrebu ove Direktive o izmjeni to podrazumijeva uspostavu dijaloga i razmjenu mišljenja između predstavnika radnika i središnje razine upravljanja ili bilo koje druge razine upravljanja koja bi mogla biti primjerenija, i to u takvo vrijeme, na takav način i s takvim sadržajem koji bi predstavnicima radnika omogućio da izraze svoje mišljenje. Njihovo mišljenje trebalo bi se priopćiti, ako je primjenjivo, relevantnim administrativnim, upravljačkim ili nadzornim tijelima. |
| --- | --- |

(52)

Države članice trebale bi osigurati da se izvješćivanje o održivosti provodi u skladu s pravima radnika na obavještavanje i savjetovanje. Uprava poduzeća trebala bi stoga obavještavati predstavnike radnika na odgovarajućoj razini te s njima raspravljati relevantne informacije i načine pribavljanja i provjere informacija o održivosti. Za potrebu ove Direktive o izmjeni to podrazumijeva uspostavu dijaloga i razmjenu mišljenja između predstavnika radnika i središnje razine upravljanja ili bilo koje druge razine upravljanja koja bi mogla biti primjerenija, i to u takvo vrijeme, na takav način i s takvim sadržajem koji bi predstavnicima radnika omogućio da izraze svoje mišljenje. Njihovo mišljenje trebalo bi se priopćiti, ako je primjenjivo, relevantnim administrativnim, upravljačkim ili nadzornim tijelima.

| (53) | Poduzeća u istom sektoru često su izložena sličnim rizicima povezanim s održivosti i često slično utječu na društvo i okoliš. Usporedbe poduzeća iz istog sektora posebno su korisne ulagateljima i drugim korisnicima informacija o održivosti. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi stoga odrediti informacije koje bi trebala objavljivati poduzeća u svim sektorima i informacije koje bi trebala objavljivati poduzeća ovisno o sektoru u kojem posluju. Sektorski standardi izvješćivanja o održivosti posebno su važni u slučaju sektora koji su povezani s visokim rizicima održivost za okoliš ili učincima na okoliš, ljudska prava i upravljanje, uključujući sektore navedene u odjeljcima od A do H i odjeljku L Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (32), te relevantne aktivnosti u tim sektorima. Pri donošenju sektorskih standarda izvješćivanja o održivosti Komisija bi trebala osigurati da su informacije određene tim standardima izvješćivanja o održivosti razmjerne opsegu rizika i učinaka povezanih s pitanjima održivosti specifičnima za svaki sektor, uzimajući u obzir činjenicu da su rizici i učinci nekih sektora veći nego drugih. Komisija bi također trebala uzeti u obzir činjenicu da nisu sve djelatnosti u takvim sektorima nužno povezane s visokim rizicima ili učincima održivosti. Za poduzeća koja posluju u sektorima koji se posebno oslanjaju na prirodne resurse sektorski standardi izvješćivanja o održivosti zahtijevali bi otkrivanje učinaka povezanih s prirodom i rizika za biološku raznolikost i ekosustave.
  U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi uzeti u obzir poteškoće na koje poduzeća mogu naići pri prikupljanju informacija od aktera u cijelom njihovom lancu vrijednosti, posebno od dobavljača koji pripadaju kategoriji malih ili srednjih poduzeća te dobavljača na tržištima i gospodarstvima u nastajanju. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi odrediti objave o lancima vrijednosti koje su razmjerne i relevantne s obzirom na opseg i složenost djelatnosti poduzeća te kapacitete i značajke poduzeća u lancima vrijednosti, što se osobito odnosi na one kapacitete i značajke poduzeća koja ne podliježu zahtjevima izvješćivanja o održivosti iz ove Direktive o izmjeni. U standardima izvješćivanja o održivosti ne bi trebalo odrediti objave kojima bi se od poduzeća zahtijevalo da od malih i srednjih poduzeća u svojem lancu vrijednosti pribave informacije koje nadilaze informacije koje se objavljuju u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća. Time se ne bi trebali dovoditi u pitanje zahtjevi Unije da poduzeća provode postupak dubinske analize. |
| --- | --- |

(53)

Poduzeća u istom sektoru često su izložena sličnim rizicima povezanim s održivosti i često slično utječu na društvo i okoliš. Usporedbe poduzeća iz istog sektora posebno su korisne ulagateljima i drugim korisnicima informacija o održivosti. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi stoga odrediti informacije koje bi trebala objavljivati poduzeća u svim sektorima i informacije koje bi trebala objavljivati poduzeća ovisno o sektoru u kojem posluju. Sektorski standardi izvješćivanja o održivosti posebno su važni u slučaju sektora koji su povezani s visokim rizicima održivost za okoliš ili učincima na okoliš, ljudska prava i upravljanje, uključujući sektore navedene u odjeljcima od A do H i odjeljku L Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (32), te relevantne aktivnosti u tim sektorima. Pri donošenju sektorskih standarda izvješćivanja o održivosti Komisija bi trebala osigurati da su informacije određene tim standardima izvješćivanja o održivosti razmjerne opsegu rizika i učinaka povezanih s pitanjima održivosti specifičnima za svaki sektor, uzimajući u obzir činjenicu da su rizici i učinci nekih sektora veći nego drugih. Komisija bi također trebala uzeti u obzir činjenicu da nisu sve djelatnosti u takvim sektorima nužno povezane s visokim rizicima ili učincima održivosti. Za poduzeća koja posluju u sektorima koji se posebno oslanjaju na prirodne resurse sektorski standardi izvješćivanja o održivosti zahtijevali bi otkrivanje učinaka povezanih s prirodom i rizika za biološku raznolikost i ekosustave.

U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi uzeti u obzir poteškoće na koje poduzeća mogu naići pri prikupljanju informacija od aktera u cijelom njihovom lancu vrijednosti, posebno od dobavljača koji pripadaju kategoriji malih ili srednjih poduzeća te dobavljača na tržištima i gospodarstvima u nastajanju. U standardima izvješćivanja o održivosti trebalo bi odrediti objave o lancima vrijednosti koje su razmjerne i relevantne s obzirom na opseg i složenost djelatnosti poduzeća te kapacitete i značajke poduzeća u lancima vrijednosti, što se osobito odnosi na one kapacitete i značajke poduzeća koja ne podliježu zahtjevima izvješćivanja o održivosti iz ove Direktive o izmjeni. U standardima izvješćivanja o održivosti ne bi trebalo odrediti objave kojima bi se od poduzeća zahtijevalo da od malih i srednjih poduzeća u svojem lancu vrijednosti pribave informacije koje nadilaze informacije koje se objavljuju u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća. Time se ne bi trebali dovoditi u pitanje zahtjevi Unije da poduzeća provode postupak dubinske analize.

| (54) | Kako bi se pravodobno odgovorilo na potrebe korisnika za informacijama, a osobito na hitne potrebe za informacijama sudionika na financijskim tržištima koji podliježu zahtjevima iz delegiranih akata donesenih na temelju članka 4. stavaka 6. i 7. Uredbe (EU) 2019/2088, Komisija bi trebala donijeti prvi skup standarda izvješćivanja o održivosti delegiranim aktima do 30. lipnja 2023. U tom bi skupu standarda izvješćivanja o održivosti trebalo odrediti informacije koje bi poduzeća trebala objavljivati u pogledu svih područja izvješćivanja i pitanja održivosti i koje sudionici na financijskom tržištu trebaju kako bi ispunili obveze objavljivanja iz Uredbe (EU) 2019/2088. Komisija bi delegiranim aktima do 30. lipnja 2024. trebala donijeti drugi skup standarda izvješćivanja o održivosti, u kojem bi se odredile dodatne informacije koje bi poduzeća prema potrebi trebala objavljivati o pitanjima održivosti i područjima izvješćivanja te informacije specifične za sektor u kojem poduzeće posluje. Komisija bi trebala preispitati te standarde izvješćivanja o održivosti , uključujući standarde izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća, svake tri godine kako bi uzela u obzir relevantne promjene, uključujući promjene međunarodnih standarda. |
| --- | --- |

(54)

Kako bi se pravodobno odgovorilo na potrebe korisnika za informacijama, a osobito na hitne potrebe za informacijama sudionika na financijskim tržištima koji podliježu zahtjevima iz delegiranih akata donesenih na temelju članka 4. stavaka 6. i 7. Uredbe (EU) 2019/2088, Komisija bi trebala donijeti prvi skup standarda izvješćivanja o održivosti delegiranim aktima do 30. lipnja 2023. U tom bi skupu standarda izvješćivanja o održivosti trebalo odrediti informacije koje bi poduzeća trebala objavljivati u pogledu svih područja izvješćivanja i pitanja održivosti i koje sudionici na financijskom tržištu trebaju kako bi ispunili obveze objavljivanja iz Uredbe (EU) 2019/2088. Komisija bi delegiranim aktima do 30. lipnja 2024. trebala donijeti drugi skup standarda izvješćivanja o održivosti, u kojem bi se odredile dodatne informacije koje bi poduzeća prema potrebi trebala objavljivati o pitanjima održivosti i područjima izvješćivanja te informacije specifične za sektor u kojem poduzeće posluje. Komisija bi trebala preispitati te standarde izvješćivanja o održivosti , uključujući standarde izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća, svake tri godine kako bi uzela u obzir relevantne promjene, uključujući promjene međunarodnih standarda.

| (55) | Direktivom 2013/34/EU nije propisano da poduzeća dostavljaju svoja izvješća poslovodstva u digitalnom formatu, što otežava pronalaženje i iskoristivost objavljenih informacija. Korisnici informacija o održivosti sve češće očekuju da će takve informacije biti lako dostupne, usporedive i strojno čitljive u digitalnim formatima. Države članice trebale bi moći zahtijevati da poduzeća koja podliježu zahtjevima izvješćivanja o održivosti iz Direktive 2013/34/EU svoja izvješća poslovodstva besplatno stave na raspolaganje javnosti na svojim internetskim stranicama. Digitalizacija stvara prilike za učinkovitije iskorištavanje informacija i potencijal za značajne uštede i za korisnike i za poduzeća. Digitalizacija isto tako omogućuje centralizaciju podataka na razini Unije i država članica u otvorenom i pristupačnom formatu koji olakšava čitanje i omogućuje usporedbu podataka. Stoga bi trebalo zahtijevati da poduzeća svoje izvješće poslovodstva sastavljaju u elektroničkom formatu za izvještavanje kako se navodi u članku 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/815 (33) i da opisno označavaju svoje izvješćivanje o održivosti, uključujući informacije iz članka 8. Uredbe (EU) 2020/852, u skladu s elektroničkim formatom za izvještavanje iz Delegirane uredbe (EU) 2019/815 nakon što se to utvrdi.
  Bit će potrebna digitalna taksonomija za Unijine standarde izvješćivanja o održivosti kako bi se omogućilo označavanje objavljenih informacija u skladu s tim standardima izvješćivanja o održivosti. Te bi zahtjeve trebalo uključiti u rad na digitalizaciji koji je Komisija najavila u svojoj Komunikaciji od 19. veljače 2020. naslovljenoj „Europska strategija za podatke” i u svojoj Komunikaciji od 24. rujna 2020. naslovljenoj „Strategija za digitalne financije za EU”. Tim bi se zahtjevima dopunjavalo i stvaranje europske jedinstvene pristupne točke (ESAP) za javne korporativne informacije kako je predviđeno u Komunikaciji Komisije od 24. rujna 2020. naslovljenoj „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan”, u kojoj se također razmatra potreba pružanja usporedivih informacija u digitalnom formatu. |
| --- | --- |

(55)

Direktivom 2013/34/EU nije propisano da poduzeća dostavljaju svoja izvješća poslovodstva u digitalnom formatu, što otežava pronalaženje i iskoristivost objavljenih informacija. Korisnici informacija o održivosti sve češće očekuju da će takve informacije biti lako dostupne, usporedive i strojno čitljive u digitalnim formatima. Države članice trebale bi moći zahtijevati da poduzeća koja podliježu zahtjevima izvješćivanja o održivosti iz Direktive 2013/34/EU svoja izvješća poslovodstva besplatno stave na raspolaganje javnosti na svojim internetskim stranicama. Digitalizacija stvara prilike za učinkovitije iskorištavanje informacija i potencijal za značajne uštede i za korisnike i za poduzeća. Digitalizacija isto tako omogućuje centralizaciju podataka na razini Unije i država članica u otvorenom i pristupačnom formatu koji olakšava čitanje i omogućuje usporedbu podataka. Stoga bi trebalo zahtijevati da poduzeća svoje izvješće poslovodstva sastavljaju u elektroničkom formatu za izvještavanje kako se navodi u članku 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/815 (33) i da opisno označavaju svoje izvješćivanje o održivosti, uključujući informacije iz članka 8. Uredbe (EU) 2020/852, u skladu s elektroničkim formatom za izvještavanje iz Delegirane uredbe (EU) 2019/815 nakon što se to utvrdi.

Bit će potrebna digitalna taksonomija za Unijine standarde izvješćivanja o održivosti kako bi se omogućilo označavanje objavljenih informacija u skladu s tim standardima izvješćivanja o održivosti. Te bi zahtjeve trebalo uključiti u rad na digitalizaciji koji je Komisija najavila u svojoj Komunikaciji od 19. veljače 2020. naslovljenoj „Europska strategija za podatke” i u svojoj Komunikaciji od 24. rujna 2020. naslovljenoj „Strategija za digitalne financije za EU”. Tim bi se zahtjevima dopunjavalo i stvaranje europske jedinstvene pristupne točke (ESAP) za javne korporativne informacije kako je predviđeno u Komunikaciji Komisije od 24. rujna 2020. naslovljenoj „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan”, u kojoj se također razmatra potreba pružanja usporedivih informacija u digitalnom formatu.

| (56) | Da bi se omogućilo uključivanje informacija o održivosti o kojima se izvješćuje u europsku jedinstvenu pristupnu točku, države članice trebale bi se pobrinuti da poduzeća čiji vrijednosni papiri nisu uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji objavljuju svoje izvješće poslovodstva, uključujući izvješćivanje o održivosti, u elektroničkom formatu za izvještavanje predviđenom člankom 3. Delegirane uredbe (EU) 2019/815. |
| --- | --- |

(56)

Da bi se omogućilo uključivanje informacija o održivosti o kojima se izvješćuje u europsku jedinstvenu pristupnu točku, države članice trebale bi se pobrinuti da poduzeća čiji vrijednosni papiri nisu uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji objavljuju svoje izvješće poslovodstva, uključujući izvješćivanje o održivosti, u elektroničkom formatu za izvještavanje predviđenom člankom 3. Delegirane uredbe (EU) 2019/815.

| (57) | Člankom 19.a stavkom 4. Direktive 2013/34/EU državama članicama je omogućeno da izuzmu poduzeća od obveze uključivanja nefinancijskog izvješća propisanog člankom 19.a stavkom 1. te direktive u izvješće poslovodstva. Države članice to smiju učiniti ako predmetno poduzeće sastavlja zasebno izvješće koji se objavljuje zajedno s izvješćem poslovodstva u skladu s člankom 30. te direktive ili ako je to izvješće javno dostupno na internetskim stranicama poduzeća u razumnom roku koji ne premašuje šest mjeseci nakon datuma bilance i ako se na njega upućuje u izvješću poslovodstva. Ista mogućnost postoji za konsolidirano nefinancijsko izvješće iz Direktive 2013/34/EU. Dvadeset država članica iskoristilo je tu mogućnost. Međutim, mogućnost objavljivanja zasebnog izvješća ograničava dostupnost informacija koje povezuju financijske informacije i informacije o pitanjima održivosti. Ograničava i mogućnost pronalaženja i pristupačnost informacija korisnicima, osobito ulagateljima, koje zanimaju i financijske informacije i informacije o održivosti. Taj problem pogoršava moguće različito vrijeme objavljivanja financijskih informacija i informacija o održivosti. Objava u zasebnom izvješću ujedno može stvoriti dojam, interno i eksterno, da informacije o održivosti pripadaju kategoriji manje relevantnih informacija, što može negativno utjecati na percipiranu pouzdanost informacija. Stoga bi poduzeća trebala izvješćivati o informacijama o održivosti u jasno prepoznatljivom posebnom odjeljku izvješća poslovodstva, a državama članicama više ne bi trebalo dopustiti da izuzimaju poduzeća od obveze uključivanja informacija o održivosti u izvješće poslovodstva.
  Takva obveza pridonijela bi pojašnjenju uloge nadležnih nacionalnih tijela u nadzoru izvješćivanja o održivosti u okviru izvješća poslovodstva sastavljenog u skladu s Direktivom 2004/109/EZ. Osim toga, poduzeća koja su dužna izvješćivati o informacijama o održivosti ni u kojem slučaju ne bi trebala biti izuzeta od obveze objavljivanja izvješća poslovodstva jer je važno osigurati da informacije o održivosti budu javno dostupne. |
| --- | --- |

(57)

Člankom 19.a stavkom 4. Direktive 2013/34/EU državama članicama je omogućeno da izuzmu poduzeća od obveze uključivanja nefinancijskog izvješća propisanog člankom 19.a stavkom 1. te direktive u izvješće poslovodstva. Države članice to smiju učiniti ako predmetno poduzeće sastavlja zasebno izvješće koji se objavljuje zajedno s izvješćem poslovodstva u skladu s člankom 30. te direktive ili ako je to izvješće javno dostupno na internetskim stranicama poduzeća u razumnom roku koji ne premašuje šest mjeseci nakon datuma bilance i ako se na njega upućuje u izvješću poslovodstva. Ista mogućnost postoji za konsolidirano nefinancijsko izvješće iz Direktive 2013/34/EU. Dvadeset država članica iskoristilo je tu mogućnost. Međutim, mogućnost objavljivanja zasebnog izvješća ograničava dostupnost informacija koje povezuju financijske informacije i informacije o pitanjima održivosti. Ograničava i mogućnost pronalaženja i pristupačnost informacija korisnicima, osobito ulagateljima, koje zanimaju i financijske informacije i informacije o održivosti. Taj problem pogoršava moguće različito vrijeme objavljivanja financijskih informacija i informacija o održivosti. Objava u zasebnom izvješću ujedno može stvoriti dojam, interno i eksterno, da informacije o održivosti pripadaju kategoriji manje relevantnih informacija, što može negativno utjecati na percipiranu pouzdanost informacija. Stoga bi poduzeća trebala izvješćivati o informacijama o održivosti u jasno prepoznatljivom posebnom odjeljku izvješća poslovodstva, a državama članicama više ne bi trebalo dopustiti da izuzimaju poduzeća od obveze uključivanja informacija o održivosti u izvješće poslovodstva.

Takva obveza pridonijela bi pojašnjenju uloge nadležnih nacionalnih tijela u nadzoru izvješćivanja o održivosti u okviru izvješća poslovodstva sastavljenog u skladu s Direktivom 2004/109/EZ. Osim toga, poduzeća koja su dužna izvješćivati o informacijama o održivosti ni u kojem slučaju ne bi trebala biti izuzeta od obveze objavljivanja izvješća poslovodstva jer je važno osigurati da informacije o održivosti budu javno dostupne.

| (58) | Člankom 20. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se da poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji u svoje izvješće poslovodstva uključe izvješće o korporativnom upravljanju, koje među ostalim informacijama mora sadržavati opis politike raznolikosti koju poduzeće primjenjuje na svoja administrativna, upravljačka i nadzorna tijela. Člankom 20. Direktive 2013/34/EU poduzećima se omogućuje fleksibilnost odlučivanja o kojim će aspektima raznolikosti izvješćivati. Poduzeća nisu izričito obvezana na uključivanje informacija o nekom određenom aspektu raznolikosti. Kako bi se napredovalo prema ravnopravnoj zastupljenosti spolova u donošenju odluka u području gospodarstva, potrebno je osigurati da poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji uvijek izvješćuju o svojim politikama raznolikosti spolova i njihovoj provedbi. Međutim, kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, takva bi poduzeća trebala imati mogućnost izvješćivanja o nekim informacijama iz članka 20. Direktive 2013/34/EU zajedno s drugim informacijama o održivosti. Odluče li tako postupiti, izvješće o korporativnom upravljanju trebalo bi uključivati upućivanje na izvješćivanje poduzeća o održivosti, a informacije koje se zahtijevaju u skladu s člankom 20. Direktive 2013/34/EU trebale bi i dalje podlijegati zahtjevima o provjeri izvješća o korporativnom upravljanju. |
| --- | --- |

(58)

Člankom 20. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se da poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji u svoje izvješće poslovodstva uključe izvješće o korporativnom upravljanju, koje među ostalim informacijama mora sadržavati opis politike raznolikosti koju poduzeće primjenjuje na svoja administrativna, upravljačka i nadzorna tijela. Člankom 20. Direktive 2013/34/EU poduzećima se omogućuje fleksibilnost odlučivanja o kojim će aspektima raznolikosti izvješćivati. Poduzeća nisu izričito obvezana na uključivanje informacija o nekom određenom aspektu raznolikosti. Kako bi se napredovalo prema ravnopravnoj zastupljenosti spolova u donošenju odluka u području gospodarstva, potrebno je osigurati da poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji uvijek izvješćuju o svojim politikama raznolikosti spolova i njihovoj provedbi. Međutim, kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, takva bi poduzeća trebala imati mogućnost izvješćivanja o nekim informacijama iz članka 20. Direktive 2013/34/EU zajedno s drugim informacijama o održivosti. Odluče li tako postupiti, izvješće o korporativnom upravljanju trebalo bi uključivati upućivanje na izvješćivanje poduzeća o održivosti, a informacije koje se zahtijevaju u skladu s člankom 20. Direktive 2013/34/EU trebale bi i dalje podlijegati zahtjevima o provjeri izvješća o korporativnom upravljanju.

| (59) | Člankom 33. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se da države članice osiguravaju da su članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća kolektivno odgovorni da se godišnji financijski izvještaji, konsolidirani financijski izvještaji, izvješće poslovodstva, konsolidirano izvješće poslovodstva, izvješće o korporativnom upravljanju i konsolidirano izvješće o korporativnom upravljanju sastavljaju i objavljuju u skladu sa zahtjevima iz te direktive. Tu kolektivnu odgovornost trebalo bi proširiti na zahtjeve za digitalizaciju iz Delegirane uredbe (EU) 2019/815, na zahtjev za poštovanje standarda izvješćivanja o održivosti Unije i na zahtjev za opisno označavanje izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(59)

Člankom 33. Direktive 2013/34/EU zahtijeva se da države članice osiguravaju da su članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća kolektivno odgovorni da se godišnji financijski izvještaji, konsolidirani financijski izvještaji, izvješće poslovodstva, konsolidirano izvješće poslovodstva, izvješće o korporativnom upravljanju i konsolidirano izvješće o korporativnom upravljanju sastavljaju i objavljuju u skladu sa zahtjevima iz te direktive. Tu kolektivnu odgovornost trebalo bi proširiti na zahtjeve za digitalizaciju iz Delegirane uredbe (EU) 2019/815, na zahtjev za poštovanje standarda izvješćivanja o održivosti Unije i na zahtjev za opisno označavanje izvješćivanja o održivosti.

| (60) | Profesija provjere razlikuje angažmane za ograničenu provjeru i razumnu provjeru. Zaključak angažmana za ograničenu provjeru obično se izražava negativno tako da se navodi da revizor nije utvrdio ništa zbog čega bi zaključio da je predmet ispitivanja značajno pogrešno prikazan. U okviru angažmana za ograničenu provjeru revizor provodi manje testova nego u angažmanu razumne provjere. Opseg posla u okviru angažmana ograničene provjere stoga je manji nego u okviru angažmana razumne provjere. Opseg posla u okviru angažmana razumne provjere podrazumijeva opsežne postupke, uključujući razmatranje unutarnjih kontrola poduzeća koje izvješćuje i znatna ispitivanja, te je stoga znatno veći nego u okviru angažmana ograničene provjere.
  Zaključak angažmana razumne provjere obično se izražava potvrdno i u njemu se pruža mišljenje o mjeri predmeta ispitivanja u odnosu na prethodno utvrđene kriterije. Direktivom 2013/34/EU zahtijeva se da države članice osiguravaju da ovlašteni revizor ili revizorsko društvo provjeri je li dostavljeno nefinancijsko izvješće ili zasebno izvješće. Ne zahtijeva da neovisni pružatelj usluga provjere provjeri informacije iako je državama članicama dopušteno da zatraže takvu provjeru ako to žele. Nedostatak zahtjeva za provjeru u pogledu izvješćivanja o održivosti, za razliku od zahtjeva da ovlašteni revizor obavlja zakonske revizije na temelju angažmana razumne provjere, ugrozio bi vjerodostojnost objavljenih informacija o održivosti pa se stoga ne bi odgovorilo na potrebe predviđenih korisnika tih informacija. Iako je cilj slična razina provjere za financijsko izvještavanje i za izvješćivanje o održivosti, nedostatak zajednički dogovorenog standarda za provjeru izvješćivanja o održivosti stvara rizik različitog razumijevanja od čega bi se sastojao angažman razumne provjere za različite kategorije informacija o održivosti, i očekivanja u tom smislu, posebno s obzirom na informacije o budućim događajima i kvalitativne informacije.
  Stoga bi trebalo razmotriti progresivan pristup poboljšanju potrebne razine provjere informacija o održivosti, počevši od obveze ovlaštenog revizora ili revizorskog društva da izrazi mišljenje o usklađenosti izvješćivanja o održivosti sa zahtjevima Unije na temelju angažmana ograničene provjere. To bi mišljenje trebalo obuhvatiti usklađenost izvješćivanja o održivosti sa standardima izvješćivanja o održivosti Unije, postupak koji poduzeće provodi kako bi utvrdilo informacije o kojima se izvješćuje u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti i usklađenost sa zahtjevom za opisno označavanje izvješćivanja o održivosti. Revizor bi trebao procijeniti i je li izvješćivanje poduzeća u skladu sa zahtjevima za izvješćivanje iz članka 8. Uredbe (EU) 2020/852. Da bi se osiguralo zajedničko razumijevanje od čega se sastoji angažman razumne provjere, i očekivanja u tom smislu, trebalo bi zahtijevati da ovlašteni revizor ili revizorsko društvo na temelju angažmana razumne provjere izražava mišljenje o usklađenosti izvješćivanja o održivosti sa zahtjevima Unije kada Komisija delegiranim aktima donese standarde za razumnu provjeru izvješćivanja o održivosti najkasnije do 1. listopada 2028., nakon procjene kojom se utvrđuje je li razumna provjera izvediva za revizore i poduzeća.
  Postupnim prelaskom s ograničene provjere na razumnu provjeru omogućio bi se i progresivan razvoj tržišta provjere informacija o održivosti i prakse izvješćivanja poduzeća. Naposljetku, tim postupnim prelaskom postupno bi se povećavali troškovi poduzeća koja podnose izvještaje jer je provjera izvješćivanja o održivosti na temelju angažmana razumne provjere skuplja od provjere izvješćivanja o održivosti na temelju angažmana ograničene provjere. Ako to žele, poduzeća koja podliježu zahtjevima za izvješćivanje o održivosti trebala bi moći odlučiti o tome da se mišljenje o provjeri njihova izvješćivanja o održivosti temelji na postupku razumne provjere te bi se u takvim slučajevima smatralo da su ispunila obvezu da dobiju mišljenje na temelju angažmana ograničene provjere. Mišljenje na temelju angažmana razumne provjere u vezi s informacijama usmjerenima na budućnost isključivo je jamstvo da su takve informacije pripremljene u skladu s primjenjivim standardima. |
| --- | --- |

(60)

Profesija provjere razlikuje angažmane za ograničenu provjeru i razumnu provjeru. Zaključak angažmana za ograničenu provjeru obično se izražava negativno tako da se navodi da revizor nije utvrdio ništa zbog čega bi zaključio da je predmet ispitivanja značajno pogrešno prikazan. U okviru angažmana za ograničenu provjeru revizor provodi manje testova nego u angažmanu razumne provjere. Opseg posla u okviru angažmana ograničene provjere stoga je manji nego u okviru angažmana razumne provjere. Opseg posla u okviru angažmana razumne provjere podrazumijeva opsežne postupke, uključujući razmatranje unutarnjih kontrola poduzeća koje izvješćuje i znatna ispitivanja, te je stoga znatno veći nego u okviru angažmana ograničene provjere.

Zaključak angažmana razumne provjere obično se izražava potvrdno i u njemu se pruža mišljenje o mjeri predmeta ispitivanja u odnosu na prethodno utvrđene kriterije. Direktivom 2013/34/EU zahtijeva se da države članice osiguravaju da ovlašteni revizor ili revizorsko društvo provjeri je li dostavljeno nefinancijsko izvješće ili zasebno izvješće. Ne zahtijeva da neovisni pružatelj usluga provjere provjeri informacije iako je državama članicama dopušteno da zatraže takvu provjeru ako to žele. Nedostatak zahtjeva za provjeru u pogledu izvješćivanja o održivosti, za razliku od zahtjeva da ovlašteni revizor obavlja zakonske revizije na temelju angažmana razumne provjere, ugrozio bi vjerodostojnost objavljenih informacija o održivosti pa se stoga ne bi odgovorilo na potrebe predviđenih korisnika tih informacija. Iako je cilj slična razina provjere za financijsko izvještavanje i za izvješćivanje o održivosti, nedostatak zajednički dogovorenog standarda za provjeru izvješćivanja o održivosti stvara rizik različitog razumijevanja od čega bi se sastojao angažman razumne provjere za različite kategorije informacija o održivosti, i očekivanja u tom smislu, posebno s obzirom na informacije o budućim događajima i kvalitativne informacije.

Stoga bi trebalo razmotriti progresivan pristup poboljšanju potrebne razine provjere informacija o održivosti, počevši od obveze ovlaštenog revizora ili revizorskog društva da izrazi mišljenje o usklađenosti izvješćivanja o održivosti sa zahtjevima Unije na temelju angažmana ograničene provjere. To bi mišljenje trebalo obuhvatiti usklađenost izvješćivanja o održivosti sa standardima izvješćivanja o održivosti Unije, postupak koji poduzeće provodi kako bi utvrdilo informacije o kojima se izvješćuje u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti i usklađenost sa zahtjevom za opisno označavanje izvješćivanja o održivosti. Revizor bi trebao procijeniti i je li izvješćivanje poduzeća u skladu sa zahtjevima za izvješćivanje iz članka 8. Uredbe (EU) 2020/852. Da bi se osiguralo zajedničko razumijevanje od čega se sastoji angažman razumne provjere, i očekivanja u tom smislu, trebalo bi zahtijevati da ovlašteni revizor ili revizorsko društvo na temelju angažmana razumne provjere izražava mišljenje o usklađenosti izvješćivanja o održivosti sa zahtjevima Unije kada Komisija delegiranim aktima donese standarde za razumnu provjeru izvješćivanja o održivosti najkasnije do 1. listopada 2028., nakon procjene kojom se utvrđuje je li razumna provjera izvediva za revizore i poduzeća.

Postupnim prelaskom s ograničene provjere na razumnu provjeru omogućio bi se i progresivan razvoj tržišta provjere informacija o održivosti i prakse izvješćivanja poduzeća. Naposljetku, tim postupnim prelaskom postupno bi se povećavali troškovi poduzeća koja podnose izvještaje jer je provjera izvješćivanja o održivosti na temelju angažmana razumne provjere skuplja od provjere izvješćivanja o održivosti na temelju angažmana ograničene provjere. Ako to žele, poduzeća koja podliježu zahtjevima za izvješćivanje o održivosti trebala bi moći odlučiti o tome da se mišljenje o provjeri njihova izvješćivanja o održivosti temelji na postupku razumne provjere te bi se u takvim slučajevima smatralo da su ispunila obvezu da dobiju mišljenje na temelju angažmana ograničene provjere. Mišljenje na temelju angažmana razumne provjere u vezi s informacijama usmjerenima na budućnost isključivo je jamstvo da su takve informacije pripremljene u skladu s primjenjivim standardima.

| (61) | Ovlašteni revizori ili revizorska društva već provjeravaju financijske izvještaje i izvješća poslovodstva. Provjera izvješćivanja o održivosti koju bi obavljali ovlašteni revizori ili revizorska društva pridonijela bi povezanosti i usklađenosti financijskih informacija i informacija o održivosti, što je posebno važno za korisnike informacija o održivosti. Međutim, postoji rizik daljnje koncentracije revizorskog tržišta, što bi moglo ugroziti neovisnost revizora i povećati naknade za reviziju ili naknade povezane s provjerom izvješćivanja o održivosti.
  S obzirom na ključnu ulogu ovlaštenih revizora u pružanju provjere izvješćivanja o održivosti i osiguravanju pouzdanih informacija o održivosti, Komisija je najavila da će djelovati kako bi dodatno poboljšala kvalitetu revizije i stvorila otvorenije i raznolikije tržište revizije, što su uvjeti za uspješnu primjenu ove Direktive o izmjeni. Osim toga, poželjno je poduzećima ponuditi veći izbor neovisnih pružatelja usluga provjere za provjeru izvješćivanja o održivosti. Stoga bi državama članicama trebalo omogućiti da akreditiraju neovisne pružatelje usluga provjere u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (34) za davanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti, koje bi trebalo objaviti zajedno s izvješćem poslovodstva. Osim toga, državama članicama trebalo bi dati mogućnost da dopuste ovlaštenom revizoru (ili više njih), osim onome (odnosno onima) koji obavlja (odnosno obavljaju) zakonsku reviziju financijskih izvještaja, da izrazi (odnosno izraze) mišljenje o izvješćivanju o održivosti. Nadalje, dopuste li neovisnim pružateljima usluga provjere da obavljaju provjeru izvješćivanja o održivosti, države članice trebale bi dopustiti i ovlaštenom revizoru, osim onom (odnosno onima) koji obavlja (odnosno obavljaju) zakonsku reviziju financijskih izvještaja, da izrazi (odnosno izraze) mišljenje o provjeri izvješćivanja o održivosti.
  Države članice trebale bi utvrditi zahtjeve kojima se osiguravaju kvaliteta provjere izvješćivanja o održivosti koju obavljaju neovisni pružatelji usluga provjere i dosljedni ishodi u provjeri izvješćivanja o održivosti. Stoga bi svi neovisni pružatelji usluga provjere trebali podlijegati zahtjevima koji su ekvivalentni zahtjevima iz Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (35) u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti, uz istodobnu prilagodbu značajkama neovisnih pružatelja usluga provjere koji ne obavljaju zakonske revizije. Konkretno, države članice trebale bi utvrditi ekvivalentne zahtjeve u pogledu osposobljavanja i ispita, stalnog obrazovanja, sustava osiguranja kvalitete, profesionalne etike, neovisnosti, objektivnosti, povjerljivosti i službene tajne, imenovanja i razrješenja, organizacije rada neovisnih pružatelja usluga provjere, istražnih radnji i sankcija te izvješćivanja o nepravilnostima. Time bi se zajamčili i jednaki uvjeti za sve osobe i društva kojima države članice dopuste izražavanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti, uključujući ovlaštene revizore. Poduzeće koje zatraži mišljenje o svojem izvješćivanju o održivosti od akreditiranog neovisnog pružatelja usluga provjere koji nije ovlašteni revizor ne bi trebalo tražiti mišljenje o provjeri izvješćivanja o održivosti i od ovlaštenog revizora.
  Neovisnim pružateljima usluga provjere koji su već akreditirani u državi članici za provjeru izvješćivanja o održivosti trebalo bi i dalje dopustiti da to čine. Isto tako, države članice trebale bi osigurati da neovisni pružatelji usluga provjere koji do datuma primjene novih zahtjeva o osposobljavanju i ispitu prolaze kroz postupak akreditacije ne podliježu tim novim zahtjevima za akreditaciju, pod uvjetom da taj postupak završe u roku od dvije godine od datuma početka primjene tih novih zahtjeva. Međutim, države članice trebale bi osigurati da svi neovisni pružatelji usluga provjere koje je država članica akreditirala za provjeru izvješćivanja o održivosti u roku od dvije godine od datuma primjene novih zahtjeva za akreditaciju steknu potrebno znanje o izvješćivanju o održivosti i provjeri izvješćivanja o održivosti provođenjem stalnog stručnog obrazovanja. |
| --- | --- |

(61)

Ovlašteni revizori ili revizorska društva već provjeravaju financijske izvještaje i izvješća poslovodstva. Provjera izvješćivanja o održivosti koju bi obavljali ovlašteni revizori ili revizorska društva pridonijela bi povezanosti i usklađenosti financijskih informacija i informacija o održivosti, što je posebno važno za korisnike informacija o održivosti. Međutim, postoji rizik daljnje koncentracije revizorskog tržišta, što bi moglo ugroziti neovisnost revizora i povećati naknade za reviziju ili naknade povezane s provjerom izvješćivanja o održivosti.

S obzirom na ključnu ulogu ovlaštenih revizora u pružanju provjere izvješćivanja o održivosti i osiguravanju pouzdanih informacija o održivosti, Komisija je najavila da će djelovati kako bi dodatno poboljšala kvalitetu revizije i stvorila otvorenije i raznolikije tržište revizije, što su uvjeti za uspješnu primjenu ove Direktive o izmjeni. Osim toga, poželjno je poduzećima ponuditi veći izbor neovisnih pružatelja usluga provjere za provjeru izvješćivanja o održivosti. Stoga bi državama članicama trebalo omogućiti da akreditiraju neovisne pružatelje usluga provjere u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (34) za davanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti, koje bi trebalo objaviti zajedno s izvješćem poslovodstva. Osim toga, državama članicama trebalo bi dati mogućnost da dopuste ovlaštenom revizoru (ili više njih), osim onome (odnosno onima) koji obavlja (odnosno obavljaju) zakonsku reviziju financijskih izvještaja, da izrazi (odnosno izraze) mišljenje o izvješćivanju o održivosti. Nadalje, dopuste li neovisnim pružateljima usluga provjere da obavljaju provjeru izvješćivanja o održivosti, države članice trebale bi dopustiti i ovlaštenom revizoru, osim onom (odnosno onima) koji obavlja (odnosno obavljaju) zakonsku reviziju financijskih izvještaja, da izrazi (odnosno izraze) mišljenje o provjeri izvješćivanja o održivosti.

Države članice trebale bi utvrditi zahtjeve kojima se osiguravaju kvaliteta provjere izvješćivanja o održivosti koju obavljaju neovisni pružatelji usluga provjere i dosljedni ishodi u provjeri izvješćivanja o održivosti. Stoga bi svi neovisni pružatelji usluga provjere trebali podlijegati zahtjevima koji su ekvivalentni zahtjevima iz Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (35) u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti, uz istodobnu prilagodbu značajkama neovisnih pružatelja usluga provjere koji ne obavljaju zakonske revizije. Konkretno, države članice trebale bi utvrditi ekvivalentne zahtjeve u pogledu osposobljavanja i ispita, stalnog obrazovanja, sustava osiguranja kvalitete, profesionalne etike, neovisnosti, objektivnosti, povjerljivosti i službene tajne, imenovanja i razrješenja, organizacije rada neovisnih pružatelja usluga provjere, istražnih radnji i sankcija te izvješćivanja o nepravilnostima. Time bi se zajamčili i jednaki uvjeti za sve osobe i društva kojima države članice dopuste izražavanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti, uključujući ovlaštene revizore. Poduzeće koje zatraži mišljenje o svojem izvješćivanju o održivosti od akreditiranog neovisnog pružatelja usluga provjere koji nije ovlašteni revizor ne bi trebalo tražiti mišljenje o provjeri izvješćivanja o održivosti i od ovlaštenog revizora.

Neovisnim pružateljima usluga provjere koji su već akreditirani u državi članici za provjeru izvješćivanja o održivosti trebalo bi i dalje dopustiti da to čine. Isto tako, države članice trebale bi osigurati da neovisni pružatelji usluga provjere koji do datuma primjene novih zahtjeva o osposobljavanju i ispitu prolaze kroz postupak akreditacije ne podliježu tim novim zahtjevima za akreditaciju, pod uvjetom da taj postupak završe u roku od dvije godine od datuma početka primjene tih novih zahtjeva. Međutim, države članice trebale bi osigurati da svi neovisni pružatelji usluga provjere koje je država članica akreditirala za provjeru izvješćivanja o održivosti u roku od dvije godine od datuma primjene novih zahtjeva za akreditaciju steknu potrebno znanje o izvješćivanju o održivosti i provjeri izvješćivanja o održivosti provođenjem stalnog stručnog obrazovanja.

| (62) | Kako bi se potaknulo slobodno kretanje usluga, države članice trebale bi omogućiti neovisnim pružateljima usluga provjere s poslovnim nastanom u drugoj državi članici da provode provjeru izvješćivanja o održivosti na njihovu državnom području. To bi također pogodovalo otvaranju tržišta provjere čak i ako sve države članice ne dopuštaju akreditaciju neovisnih pružatelja usluga provjere na svojem državnom području. Ako neovisni pružatelji usluga provjere izvješćivanja o održivosti provode provjeru izvješćivanja o održivosti na državnom području države članice domaćina, ta država članica domaćin treba moći odlučiti nadzirati neovisne pružatelje usluga provjere s obzirom na mogućnost utjecaja na provedeni okvir za nadzor revizora koji provode provjeru izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(62)

Kako bi se potaknulo slobodno kretanje usluga, države članice trebale bi omogućiti neovisnim pružateljima usluga provjere s poslovnim nastanom u drugoj državi članici da provode provjeru izvješćivanja o održivosti na njihovu državnom području. To bi također pogodovalo otvaranju tržišta provjere čak i ako sve države članice ne dopuštaju akreditaciju neovisnih pružatelja usluga provjere na svojem državnom području. Ako neovisni pružatelji usluga provjere izvješćivanja o održivosti provode provjeru izvješćivanja o održivosti na državnom području države članice domaćina, ta država članica domaćin treba moći odlučiti nadzirati neovisne pružatelje usluga provjere s obzirom na mogućnost utjecaja na provedeni okvir za nadzor revizora koji provode provjeru izvješćivanja o održivosti.

| (63) | Države članice trebale bi se pobrinuti za to da se, ako se pravom Unije zahtijeva da elemente izvješćivanja o održivosti poduzeća verificira akreditirana neovisna treća strana, izvješće akreditirane neovisne treće strane stavi na raspolaganje kao prilog izvješću poslovodstva ili na drugi javno dostupan način. Takvo stavljanje na raspolaganje ne bi trebalo prejudicirati ishod mišljenja o provjeri, u odnosu na koje bi verifikacija treće strane trebala ostati neovisna. To ne bi smjelo podrazumijevati dupliciranje posla između revizora ili neovisnog pružatelja usluga provjere koje izražava mišljenje o provjeri i akreditirane neovisne treće strane. |
| --- | --- |

(63)

Države članice trebale bi se pobrinuti za to da se, ako se pravom Unije zahtijeva da elemente izvješćivanja o održivosti poduzeća verificira akreditirana neovisna treća strana, izvješće akreditirane neovisne treće strane stavi na raspolaganje kao prilog izvješću poslovodstva ili na drugi javno dostupan način. Takvo stavljanje na raspolaganje ne bi trebalo prejudicirati ishod mišljenja o provjeri, u odnosu na koje bi verifikacija treće strane trebala ostati neovisna. To ne bi smjelo podrazumijevati dupliciranje posla između revizora ili neovisnog pružatelja usluga provjere koje izražava mišljenje o provjeri i akreditirane neovisne treće strane.

| (64) | Direktivom 2006/43/EZ utvrđuju se pravila koja se odnose na zakonsku reviziju godišnjih i konsolidiranih financijskih izvještaja. Potrebno je osigurati da se na reviziju financijskih izvještaja i provjeru izvješćivanja o održivosti koju obavlja ovlašteni revizor primjenjuju usklađena pravila. Direktiva 2006/43/EZ trebala bi se primjenjivati kad mišljenje o izvješćivanju o održivosti izražava ovlašteni revizor ili revizorsko društvo. |
| --- | --- |

(64)

Direktivom 2006/43/EZ utvrđuju se pravila koja se odnose na zakonsku reviziju godišnjih i konsolidiranih financijskih izvještaja. Potrebno je osigurati da se na reviziju financijskih izvještaja i provjeru izvješćivanja o održivosti koju obavlja ovlašteni revizor primjenjuju usklađena pravila. Direktiva 2006/43/EZ trebala bi se primjenjivati kad mišljenje o izvješćivanju o održivosti izražava ovlašteni revizor ili revizorsko društvo.

| (65) | Pravilima o odobravanju i priznavanju ovlaštenih revizora i revizorskih društava trebalo bi omogućiti kvalificiranje ovlaštenih revizora i za provjeru izvješćivanja o održivosti. Države članice trebale bi osigurati da ovlašteni revizori koji žele steći kvalifikaciju za provjeru izvješćivanja o održivosti imaju potrebnu razinu teorijskog znanja o predmetima relevantnima za provjeru izvješćivanja o održivosti i sposobnost primjene takvih znanja u praksi.
  Stoga bi ovlašteni revizori trebali završiti praktično osposobljavanje u trajanju od najmanje osam mjeseci u provjeri godišnjeg i konsolidiranog izvješćivanja o održivosti ili u drugim uslugama povezanim s održivosti, uzimajući u obzir prethodno radno iskustvo. Međutim, ovlašteni revizori koje je država članica već odobrila ili priznala trebali bi i dalje moći obavljati provjere izvješćivanja o održivosti. Jednako tako, države članice trebale bi osigurati da fizičke osobe koje se nalaze u postupku odobrenja u trenutku početka primjene zahtjeva za provjeru izvješćivanja o održivosti utvrđenih ovom Direktivom o izmjeni ne podliježu tim zahtjevima pod uvjetom da taj postupak dovrše u roku od sljedeće dvije godine. Međutim, države članice trebale bi osigurati da ovlašteni revizori kojima je izdano odobrenje za rad u roku od dvije godine nakon datuma primjene tih zahtjeva i koji žele obavljati provjere izvješćivanja o održivosti steknu potrebno znanje o izvješćivanju o održivosti i provjeri izvještaja o održivosti provođenjem stalnog stručnog obrazovanja. Fizičke osobe koje odluče zatražiti izdavanje odobrenja za rad samo kao ovlašteni revizori za financijsku reviziju trebali bi moći naknadno odlučiti steći kvalifikaciju i za provjeru izvješćivanja o održivosti. Kako bi to učinili, te bi osobe trebale ispuniti potrebne zahtjeve koje su utvrdile države članice kako bi se osiguralo da imaju i potrebnu razinu teorijskog znanja o temama relevantnima za provjeru izvješćivanja o održivosti i sposobnost primjene tog znanja u praksi. |
| --- | --- |

(65)

Pravilima o odobravanju i priznavanju ovlaštenih revizora i revizorskih društava trebalo bi omogućiti kvalificiranje ovlaštenih revizora i za provjeru izvješćivanja o održivosti. Države članice trebale bi osigurati da ovlašteni revizori koji žele steći kvalifikaciju za provjeru izvješćivanja o održivosti imaju potrebnu razinu teorijskog znanja o predmetima relevantnima za provjeru izvješćivanja o održivosti i sposobnost primjene takvih znanja u praksi.

Stoga bi ovlašteni revizori trebali završiti praktično osposobljavanje u trajanju od najmanje osam mjeseci u provjeri godišnjeg i konsolidiranog izvješćivanja o održivosti ili u drugim uslugama povezanim s održivosti, uzimajući u obzir prethodno radno iskustvo. Međutim, ovlašteni revizori koje je država članica već odobrila ili priznala trebali bi i dalje moći obavljati provjere izvješćivanja o održivosti. Jednako tako, države članice trebale bi osigurati da fizičke osobe koje se nalaze u postupku odobrenja u trenutku početka primjene zahtjeva za provjeru izvješćivanja o održivosti utvrđenih ovom Direktivom o izmjeni ne podliježu tim zahtjevima pod uvjetom da taj postupak dovrše u roku od sljedeće dvije godine. Međutim, države članice trebale bi osigurati da ovlašteni revizori kojima je izdano odobrenje za rad u roku od dvije godine nakon datuma primjene tih zahtjeva i koji žele obavljati provjere izvješćivanja o održivosti steknu potrebno znanje o izvješćivanju o održivosti i provjeri izvještaja o održivosti provođenjem stalnog stručnog obrazovanja. Fizičke osobe koje odluče zatražiti izdavanje odobrenja za rad samo kao ovlašteni revizori za financijsku reviziju trebali bi moći naknadno odlučiti steći kvalifikaciju i za provjeru izvješćivanja o održivosti. Kako bi to učinili, te bi osobe trebale ispuniti potrebne zahtjeve koje su utvrdile države članice kako bi se osiguralo da imaju i potrebnu razinu teorijskog znanja o temama relevantnima za provjeru izvješćivanja o održivosti i sposobnost primjene tog znanja u praksi.

| (66) | Trebalo bi osigurati usklađenost zahtjeva uvedenih za revizore u pogledu zakonskih revizija i provjera izvješćivanja o održivosti koje obavljaju. Stoga bi trebala postojati barem jedna određena osoba koja aktivno sudjeluje u obavljanju provjere izvješćivanja o održivosti („glavni partner za održivost”). Trebalo bi zahtijevati da su ovlašteni revizori pri provjeri izvješćivanja o održivosti dužni posvetiti dovoljno vremena i dodijeliti dovoljno resursa i stručnog znanja kako bi primjereno obavljali svoje dužnosti. U evidenciji računa klijenta trebalo bi iskazivati naknade naplaćene za provjeru izvješćivanja o održivosti i otvoriti spis o provjeri koji bi sadržavao informacije o provjeri izvješćivanja o održivosti. Ako isti ovlašteni revizor provodi zakonsku reviziju godišnjih financijskih izvještaja i provjeru izvješćivanja o održivosti, trebalo bi biti moguće uključiti spis o provjeri u revizorski spis. Međutim, zahtjevi uvedeni za ovlaštene revizore u vezi s provjerom izvješćivanja o održivosti trebali bi se primjenjivati samo na one ovlaštene revizore koji provode provjeru izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(66)

Trebalo bi osigurati usklađenost zahtjeva uvedenih za revizore u pogledu zakonskih revizija i provjera izvješćivanja o održivosti koje obavljaju. Stoga bi trebala postojati barem jedna određena osoba koja aktivno sudjeluje u obavljanju provjere izvješćivanja o održivosti („glavni partner za održivost”). Trebalo bi zahtijevati da su ovlašteni revizori pri provjeri izvješćivanja o održivosti dužni posvetiti dovoljno vremena i dodijeliti dovoljno resursa i stručnog znanja kako bi primjereno obavljali svoje dužnosti. U evidenciji računa klijenta trebalo bi iskazivati naknade naplaćene za provjeru izvješćivanja o održivosti i otvoriti spis o provjeri koji bi sadržavao informacije o provjeri izvješćivanja o održivosti. Ako isti ovlašteni revizor provodi zakonsku reviziju godišnjih financijskih izvještaja i provjeru izvješćivanja o održivosti, trebalo bi biti moguće uključiti spis o provjeri u revizorski spis. Međutim, zahtjevi uvedeni za ovlaštene revizore u vezi s provjerom izvješćivanja o održivosti trebali bi se primjenjivati samo na one ovlaštene revizore koji provode provjeru izvješćivanja o održivosti.

| (67) | Ovlašteni revizori ili revizorska društva koji provode provjeru izvješćivanja o održivosti trebali bi imati visoku razinu tehničkog i specijaliziranog stručnog znanja u području održivosti. |
| --- | --- |

(67)

Ovlašteni revizori ili revizorska društva koji provode provjeru izvješćivanja o održivosti trebali bi imati visoku razinu tehničkog i specijaliziranog stručnog znanja u području održivosti.

| (68) | Direktivom 2006/43/EZ zahtijeva se da države članice uvedu odgovarajuća pravila kako bi se izbjeglo da na naknade za zakonsku reviziju utječe ili ih određuje činjenica pružanja dodatnih usluga subjektu koji je predmet revizije ili da se naknade na bilo koji način uvjetuju. Tom direktivom također se zahtijeva da države članice osiguraju da se ovlašteni revizori koji obavljaju zakonsku reviziju pridržavaju pravila o profesionalnoj etici, neovisnosti, objektivnosti, povjerljivosti i službenoj tajni. Radi usklađenosti primjereno je ta pravila proširiti na ovlaštene revizore koji obavljaju provjeru izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(68)

Direktivom 2006/43/EZ zahtijeva se da države članice uvedu odgovarajuća pravila kako bi se izbjeglo da na naknade za zakonsku reviziju utječe ili ih određuje činjenica pružanja dodatnih usluga subjektu koji je predmet revizije ili da se naknade na bilo koji način uvjetuju. Tom direktivom također se zahtijeva da države članice osiguraju da se ovlašteni revizori koji obavljaju zakonsku reviziju pridržavaju pravila o profesionalnoj etici, neovisnosti, objektivnosti, povjerljivosti i službenoj tajni. Radi usklađenosti primjereno je ta pravila proširiti na ovlaštene revizore koji obavljaju provjeru izvješćivanja o održivosti.

| (69) | Kako bi se osigurala ujednačena praksa provjere i visokokvalitetna provjera izvješćivanja o održivosti u cijeloj Uniji, Komisiju bi trebalo ovlastiti da delegiranim aktima donese standarde provjere održivosti. Države članice trebale bi imati mogućnost primjenjivati nacionalne standarde, postupke ili zahtjeve za provjeru dok Komisija delegiranim aktima ne donese standard provjere kojim se uređuje isto pitanje. Tim standardima provjere trebalo bi utvrditi postupke koje revizor slijedi kako bi donio zaključke o provjeri izvješćivanja o održivosti. Stoga bi Komisija delegiranim aktima do 1. listopada 2026. trebala donijeti standarde za provjeru za ograničene provjere. Kako bi se olakšalo usklađivanje provjere izvješćivanja o održivosti u svim državama članicama, trebalo bi potaknuti Odbor europskih tijela za nadzor revizije (CEAOB) da donese neobvezujuće smjernice za utvrđivanje postupaka koje treba slijediti pri izražavanju mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti dok Komisija ne donese standard provjere kojim se uređuje to pitanje. |
| --- | --- |

(69)

Kako bi se osigurala ujednačena praksa provjere i visokokvalitetna provjera izvješćivanja o održivosti u cijeloj Uniji, Komisiju bi trebalo ovlastiti da delegiranim aktima donese standarde provjere održivosti. Države članice trebale bi imati mogućnost primjenjivati nacionalne standarde, postupke ili zahtjeve za provjeru dok Komisija delegiranim aktima ne donese standard provjere kojim se uređuje isto pitanje. Tim standardima provjere trebalo bi utvrditi postupke koje revizor slijedi kako bi donio zaključke o provjeri izvješćivanja o održivosti. Stoga bi Komisija delegiranim aktima do 1. listopada 2026. trebala donijeti standarde za provjeru za ograničene provjere. Kako bi se olakšalo usklađivanje provjere izvješćivanja o održivosti u svim državama članicama, trebalo bi potaknuti Odbor europskih tijela za nadzor revizije (CEAOB) da donese neobvezujuće smjernice za utvrđivanje postupaka koje treba slijediti pri izražavanju mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti dok Komisija ne donese standard provjere kojim se uređuje to pitanje.

| (70) | Direktivom 2006/43/EZ utvrđuju se pravila o zakonskoj reviziji grupe poduzeća. Slična pravila trebala bi se utvrditi za provjeru konsolidiranog izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(70)

Direktivom 2006/43/EZ utvrđuju se pravila o zakonskoj reviziji grupe poduzeća. Slična pravila trebala bi se utvrditi za provjeru konsolidiranog izvješćivanja o održivosti.

| (71) | Direktivom 2006/43/EZ zahtijeva se da ovlašteni revizori ili revizorska društva u revizorskom izvješću prikazuju rezultate svoje zakonske revizije. Slična pravila trebala bi se utvrditi za provjeru izvješćivanja o održivosti. Rezultati provjere izvješćivanja o održivosti trebali bi biti predstavljeni u izvješću o provjeri. Ako isti ovlašteni revizor provodi zakonsku reviziju godišnjih financijskih izvještaja i provjeru izvješćivanja o održivosti, trebalo bi biti moguće predstaviti informacije o provjeri izvješćivanja o održivosti u revizorskom izvješću. |
| --- | --- |

(71)

Direktivom 2006/43/EZ zahtijeva se da ovlašteni revizori ili revizorska društva u revizorskom izvješću prikazuju rezultate svoje zakonske revizije. Slična pravila trebala bi se utvrditi za provjeru izvješćivanja o održivosti. Rezultati provjere izvješćivanja o održivosti trebali bi biti predstavljeni u izvješću o provjeri. Ako isti ovlašteni revizor provodi zakonsku reviziju godišnjih financijskih izvještaja i provjeru izvješćivanja o održivosti, trebalo bi biti moguće predstaviti informacije o provjeri izvješćivanja o održivosti u revizorskom izvješću.

| (72) | Direktivom 2006/43/EZ zahtijeva se da države članice uspostavljaju sustav ispitivanja osiguranja kvalitete ovlaštenih revizora i revizorskih društava. Da bi se osiguralo obavljanje ispitivanja osiguranja kvalitete i za provjere izvješćivanja o održivosti i da osobe koje obavljaju ispitivanje osiguranja kvalitete imaju odgovarajuće stručno obrazovanje i iskustvo u izvješćivanju o održivosti i u provjeri izvješćivanja o održivosti, taj zahtjev za uspostavljanje sustava ispitivanja osiguranja kvalitete trebalo bi proširiti i na provjeru izvješćivanja o održivosti. Kao prijelazna mjera, do 31. prosinca 2025., osobe koje obavljaju ispitivanja osiguranja kvalitete povezana s provjerom izvješćivanja o održivosti trebale bi biti izuzete od zahtjeva da posjeduju relevantno iskustvo u izvješćivanju o održivosti i u provjeri izvješćivanja o održivosti ili u drugim uslugama povezanima s održivosti. |
| --- | --- |

(72)

Direktivom 2006/43/EZ zahtijeva se da države članice uspostavljaju sustav ispitivanja osiguranja kvalitete ovlaštenih revizora i revizorskih društava. Da bi se osiguralo obavljanje ispitivanja osiguranja kvalitete i za provjere izvješćivanja o održivosti i da osobe koje obavljaju ispitivanje osiguranja kvalitete imaju odgovarajuće stručno obrazovanje i iskustvo u izvješćivanju o održivosti i u provjeri izvješćivanja o održivosti, taj zahtjev za uspostavljanje sustava ispitivanja osiguranja kvalitete trebalo bi proširiti i na provjeru izvješćivanja o održivosti. Kao prijelazna mjera, do 31. prosinca 2025., osobe koje obavljaju ispitivanja osiguranja kvalitete povezana s provjerom izvješćivanja o održivosti trebale bi biti izuzete od zahtjeva da posjeduju relevantno iskustvo u izvješćivanju o održivosti i u provjeri izvješćivanja o održivosti ili u drugim uslugama povezanima s održivosti.

| (73) | Direktivom 2006/43/EZ zahtijeva se da države članice uspostavljaju režim istražnih radnji i sankcija za ovlaštene revizore i revizorska društva koja obavljaju zakonske revizije. Tom direktivom zahtijeva se i da države članice uspostave djelotvoran sustav javnog nadzora te osiguraju da se regulatornim aranžmanima za sustave javnog nadzora omogući djelotvorna suradnja na razini Unije u vezi s aktivnostima nadzora država članica. Takve bi zahtjeve trebalo proširiti na ovlaštene revizore i revizorska društva koja provode provjere izvješćivanja o održivosti kako bi se osigurala usklađenost istražnih radnji, sankcija i nadzornih okvira uspostavljenih za rad revizora u okviru zakonske revizije i provjere izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(73)

Direktivom 2006/43/EZ zahtijeva se da države članice uspostavljaju režim istražnih radnji i sankcija za ovlaštene revizore i revizorska društva koja obavljaju zakonske revizije. Tom direktivom zahtijeva se i da države članice uspostave djelotvoran sustav javnog nadzora te osiguraju da se regulatornim aranžmanima za sustave javnog nadzora omogući djelotvorna suradnja na razini Unije u vezi s aktivnostima nadzora država članica. Takve bi zahtjeve trebalo proširiti na ovlaštene revizore i revizorska društva koja provode provjere izvješćivanja o održivosti kako bi se osigurala usklađenost istražnih radnji, sankcija i nadzornih okvira uspostavljenih za rad revizora u okviru zakonske revizije i provjere izvješćivanja o održivosti.

| (74) | U Direktivi 2006/43/EZ navode se pravila o postavljanju i razrješavanju ovlaštenih revizora i revizorskih društava koja obavljaju zakonsku reviziju. Ta bi pravila trebalo proširiti na provjeru izvješćivanja o održivosti kako bi se osigurala usklađenost pravila uvedenih za revizore u pogledu njihova rada u okviru zakonske revizije i provjere izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(74)

U Direktivi 2006/43/EZ navode se pravila o postavljanju i razrješavanju ovlaštenih revizora i revizorskih društava koja obavljaju zakonsku reviziju. Ta bi pravila trebalo proširiti na provjeru izvješćivanja o održivosti kako bi se osigurala usklađenost pravila uvedenih za revizore u pogledu njihova rada u okviru zakonske revizije i provjere izvješćivanja o održivosti.

| (75) | Na temelju članka 6. Direktive 2007/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (36) države članice dužne su osigurati da dioničari poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji, djelujući pojedinačno ili skupno, imaju pravo staviti točke na dnevni red glavne skupštine, pod uvjetom da je uz svaku takvu točku priloženo obrazloženje ili prijedlog odluke za usvajanje na glavnoj skupštini te da imaju pravo izložiti prijedloge odluka o točkama koje su uključene ili koje će se uključiti na dnevni red glavne skupštine, ovisno o slučaju. Ako ta prava podliježu uvjetu da relevantni dioničar ili dioničari drže minimalni udio u poduzeću, taj minimalni udio ne smije prelaziti 5 % dioničkog kapitala. Kad je riječ o provjeri izvješćivanja o održivosti, dioničari bi trebali moći ostvarivati prava iz članka 6. Direktive 2007/36/EZ radi podnošenja prijedloga odluka za usvajanje na glavnoj skupštini kojima se zahtijeva da, kao prvo, akreditirana treća strana koja ne pripada istom revizorskom društvu ili mreži kao ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koje obavlja zakonsku reviziju pripremi izvješće o određenim elementima izvješćivanja o održivosti i da, kao drugo, takvo izvješće bude dostupno glavnoj skupštini.
  Za poduzeća koja podliježu zahtjevima o izvješćivanju o održivosti uvedenima ovom Direktivom o izmjeni i koja nisu obuhvaćena područjem primjene članka 6. Direktive 2007/36/EZ dioničari koji predstavljaju više od 5 % glasačkih prava ili 5 % kapitala poduzeća, djelujući pojedinačno ili skupno, trebali bi imati i pravo na podnošenje prijedloga odluke za usvajanje na glavnoj skupštini kojim se zahtijeva da, prvo, akreditirana treća strana koja ne pripada istom revizorskom društvu ili mreži kao ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koji obavljaju zakonsku reviziju pripremi izvješće o određenim elementima izvješćivanja o održivosti i, drugo, da se takvo izvješće stavi na raspolaganje glavnoj skupštini. |
| --- | --- |

(75)

Na temelju članka 6. Direktive 2007/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (36) države članice dužne su osigurati da dioničari poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji, djelujući pojedinačno ili skupno, imaju pravo staviti točke na dnevni red glavne skupštine, pod uvjetom da je uz svaku takvu točku priloženo obrazloženje ili prijedlog odluke za usvajanje na glavnoj skupštini te da imaju pravo izložiti prijedloge odluka o točkama koje su uključene ili koje će se uključiti na dnevni red glavne skupštine, ovisno o slučaju. Ako ta prava podliježu uvjetu da relevantni dioničar ili dioničari drže minimalni udio u poduzeću, taj minimalni udio ne smije prelaziti 5 % dioničkog kapitala. Kad je riječ o provjeri izvješćivanja o održivosti, dioničari bi trebali moći ostvarivati prava iz članka 6. Direktive 2007/36/EZ radi podnošenja prijedloga odluka za usvajanje na glavnoj skupštini kojima se zahtijeva da, kao prvo, akreditirana treća strana koja ne pripada istom revizorskom društvu ili mreži kao ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koje obavlja zakonsku reviziju pripremi izvješće o određenim elementima izvješćivanja o održivosti i da, kao drugo, takvo izvješće bude dostupno glavnoj skupštini.

Za poduzeća koja podliježu zahtjevima o izvješćivanju o održivosti uvedenima ovom Direktivom o izmjeni i koja nisu obuhvaćena područjem primjene članka 6. Direktive 2007/36/EZ dioničari koji predstavljaju više od 5 % glasačkih prava ili 5 % kapitala poduzeća, djelujući pojedinačno ili skupno, trebali bi imati i pravo na podnošenje prijedloga odluke za usvajanje na glavnoj skupštini kojim se zahtijeva da, prvo, akreditirana treća strana koja ne pripada istom revizorskom društvu ili mreži kao ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koji obavljaju zakonsku reviziju pripremi izvješće o određenim elementima izvješćivanja o održivosti i, drugo, da se takvo izvješće stavi na raspolaganje glavnoj skupštini.

| (76) | Direktivom 2006/43/EZ zahtijeva se da države članice osiguraju da svaki subjekt od javnog interesa ima revizorski odbor i utvrđuje njegove zadaće s obzirom na zakonsku reviziju. Tom revizorskom odboru trebalo bi dodijeliti određene zadaće u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti. Te bi zadaće trebale uključivati obvezu da se upravno ili nadzorno tijelo subjekta od javnog interesa obavijesti o ishodu provjere izvješćivanja o održivosti i da mu se objasni kako je revizorski odbor pridonio integritetu izvješćivanja o održivosti i koja je bila njegova uloga u tom postupku. Državama članicama trebalo bi omogućiti da dopuste da funkcije dodijeljene revizorskom odboru koje se odnose na izvješćivanje o održivosti i koje se odnose na provjeru izvješćivanja o održivosti obavlja upravno ili nadzorno tijelo kao cjelina ili posebno tijelo koje je osnovalo upravno ili nadzorno tijelo. |
| --- | --- |

(76)

Direktivom 2006/43/EZ zahtijeva se da države članice osiguraju da svaki subjekt od javnog interesa ima revizorski odbor i utvrđuje njegove zadaće s obzirom na zakonsku reviziju. Tom revizorskom odboru trebalo bi dodijeliti određene zadaće u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti. Te bi zadaće trebale uključivati obvezu da se upravno ili nadzorno tijelo subjekta od javnog interesa obavijesti o ishodu provjere izvješćivanja o održivosti i da mu se objasni kako je revizorski odbor pridonio integritetu izvješćivanja o održivosti i koja je bila njegova uloga u tom postupku. Državama članicama trebalo bi omogućiti da dopuste da funkcije dodijeljene revizorskom odboru koje se odnose na izvješćivanje o održivosti i koje se odnose na provjeru izvješćivanja o održivosti obavlja upravno ili nadzorno tijelo kao cjelina ili posebno tijelo koje je osnovalo upravno ili nadzorno tijelo.

| (77) | Direktiva 2006/43/EZ sadržava zahtjeve za registraciju i nadzor revizora i revizorskih subjekata iz trećih zemalja. Da bi se osigurao usklađen okvir za rad revizora pri obavljanju i zakonske revizije i provjere izvješćivanja o održivosti, nužno je te zahtjeve proširiti na provjeru izvješćivanja o održivosti. |
| --- | --- |

(77)

Direktiva 2006/43/EZ sadržava zahtjeve za registraciju i nadzor revizora i revizorskih subjekata iz trećih zemalja. Da bi se osigurao usklađen okvir za rad revizora pri obavljanju i zakonske revizije i provjere izvješćivanja o održivosti, nužno je te zahtjeve proširiti na provjeru izvješćivanja o održivosti.

| (78) | Uredba (EU) br. 537/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (37) primjenjuje se na ovlaštene revizore i revizorska društva koja obavljaju zakonske revizije subjekata od javnog interesa. Kako bi se osigurala neovisnost ovlaštenog revizora pri obavljanju zakonske revizije, tom se uredbom uspostavlja ograničenje u pogledu naknada koje ovlašteni revizor može primiti za druge usluge. Važno je pojasniti da se provjera izvješćivanja o održivosti ne bi trebala uzimati u obzir pri izračunu tog ograničenja. Nadalje, Uredbom (EU) br. 537/2014 zabranjuje se pružanje određenih nerevizorskih usluga u određenim razdobljima kada ovlašteni revizor obavlja financijsku reviziju. Usluge povezane s pripremom izvješćivanja o održivosti, uključujući sve usluge savjetovanja, trebalo bi smatrati zabranjenim uslugama tijekom razdoblja propisanog u Uredbi (EU) br. 537/2014. Zabrana pružanja takvih usluga trebala bi se primjenjivati u svim slučajevima u kojima ovlašteni revizor obavlja zakonsku reviziju financijskih izvještaja.
  Kako bi se osigurala neovisnost ovlaštenog revizora, određene nerevizorske usluge također bi trebale biti zabranjene kada ovlašteni revizor obavlja provjeru izvješćivanja o održivosti. Uredbom (EU) br. 537/2014 zahtijeva se da ovlašteni revizori priopćuju nepravilnosti subjektu koji je predmet revizije i, pod određenim okolnostima, tijelima koja su države članice odredile za istraživanje takvih nepravilnosti. Tu bi obvezu trebalo prema potrebi proširiti na ovlaštene revizore i revizorska društva u pogledu njihova rad na provjeri izvješćivanja o održivosti subjekata od javnog interesa. |
| --- | --- |

(78)

Uredba (EU) br. 537/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (37) primjenjuje se na ovlaštene revizore i revizorska društva koja obavljaju zakonske revizije subjekata od javnog interesa. Kako bi se osigurala neovisnost ovlaštenog revizora pri obavljanju zakonske revizije, tom se uredbom uspostavlja ograničenje u pogledu naknada koje ovlašteni revizor može primiti za druge usluge. Važno je pojasniti da se provjera izvješćivanja o održivosti ne bi trebala uzimati u obzir pri izračunu tog ograničenja. Nadalje, Uredbom (EU) br. 537/2014 zabranjuje se pružanje određenih nerevizorskih usluga u određenim razdobljima kada ovlašteni revizor obavlja financijsku reviziju. Usluge povezane s pripremom izvješćivanja o održivosti, uključujući sve usluge savjetovanja, trebalo bi smatrati zabranjenim uslugama tijekom razdoblja propisanog u Uredbi (EU) br. 537/2014. Zabrana pružanja takvih usluga trebala bi se primjenjivati u svim slučajevima u kojima ovlašteni revizor obavlja zakonsku reviziju financijskih izvještaja.

Kako bi se osigurala neovisnost ovlaštenog revizora, određene nerevizorske usluge također bi trebale biti zabranjene kada ovlašteni revizor obavlja provjeru izvješćivanja o održivosti. Uredbom (EU) br. 537/2014 zahtijeva se da ovlašteni revizori priopćuju nepravilnosti subjektu koji je predmet revizije i, pod određenim okolnostima, tijelima koja su države članice odredile za istraživanje takvih nepravilnosti. Tu bi obvezu trebalo prema potrebi proširiti na ovlaštene revizore i revizorska društva u pogledu njihova rad na provjeri izvješćivanja o održivosti subjekata od javnog interesa.

| (79) | Direktivom 2004/109/EZ nacionalnim nadzornim tijelima dodijeljena je zadaća osiguranja usklađenosti poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji sa zahtjevima za korporativno izvješćivanje. U članku 4. te direktive navodi se sadržaj koji treba uključiti u godišnje financijske izvještaje, ali nedostaje izričito upućivanje na članke 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU, kojima je propisano sastavljanje nefinancijskog izvješća i konsolidiranog nefinancijskog izvješća. Posljedično, nadležna nacionalna tijela nekih država članica nemaju zakonske ovlasti za nadziranje tih nefinancijskih izvješća, posebno ako su ta nefinancijska izvješća objavljena zasebno, izvan godišnjeg financijskog izvještaja, što države članice zasad mogu dopustiti. Stoga je u članak 4. stavak 5. Direktive 2004/109/EZ potrebno umetnuti upućivanje na izvješćivanje o održivosti. Potrebno je zahtijevati i da odgovorne osobe izdavatelja u godišnjem financijskom izvještaju potvrde da je prema njihovu saznanju izvješće poslovodstva sastavljeno u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti.
  Osim toga, s obzirom na to da su zahtjevi za izvješćivanje o održivosti novi, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) trebalo bi izdati smjernice za nadležna nacionalna tijela radi promicanja konvergentnog nadzora izvješćivanja o održivosti izdavatelja na koje se primjenjuje Direktiva 2004/109/EZ. Te bi se smjernice trebale primjenjivati samo na nadzor poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji. |
| --- | --- |

(79)

Direktivom 2004/109/EZ nacionalnim nadzornim tijelima dodijeljena je zadaća osiguranja usklađenosti poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji sa zahtjevima za korporativno izvješćivanje. U članku 4. te direktive navodi se sadržaj koji treba uključiti u godišnje financijske izvještaje, ali nedostaje izričito upućivanje na članke 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU, kojima je propisano sastavljanje nefinancijskog izvješća i konsolidiranog nefinancijskog izvješća. Posljedično, nadležna nacionalna tijela nekih država članica nemaju zakonske ovlasti za nadziranje tih nefinancijskih izvješća, posebno ako su ta nefinancijska izvješća objavljena zasebno, izvan godišnjeg financijskog izvještaja, što države članice zasad mogu dopustiti. Stoga je u članak 4. stavak 5. Direktive 2004/109/EZ potrebno umetnuti upućivanje na izvješćivanje o održivosti. Potrebno je zahtijevati i da odgovorne osobe izdavatelja u godišnjem financijskom izvještaju potvrde da je prema njihovu saznanju izvješće poslovodstva sastavljeno u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti.

Osim toga, s obzirom na to da su zahtjevi za izvješćivanje o održivosti novi, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) trebalo bi izdati smjernice za nadležna nacionalna tijela radi promicanja konvergentnog nadzora izvješćivanja o održivosti izdavatelja na koje se primjenjuje Direktiva 2004/109/EZ. Te bi se smjernice trebale primjenjivati samo na nadzor poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji.

| (80) | Kako bi se odredili zahtjevi navedeni u ovoj Direktivi o izmjeni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s utvrđivanjem standarda izvješćivanja o održivosti i utvrđivanjem standarda za provjeru izvješćivanja o održivosti. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (38) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(80)

Kako bi se odredili zahtjevi navedeni u ovoj Direktivi o izmjeni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s utvrđivanjem standarda izvješćivanja o održivosti i utvrđivanjem standarda za provjeru izvješćivanja o održivosti. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (38) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (81) | Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Direktive o izmjeni i u njemu obuhvatiti, među ostalim: ocjenu ostvarenja ciljeva ove Direktive o izmjeni, uključujući konvergenciju praksi izvješćivanja među državama članicama; procjenu broja malih i srednjih poduzeća koja dobrovoljno primjenjuju standarde izvješćivanja o održivosti; procjenu toga treba li i na koji način područje primjene zahtjeva za izvješćivanje dodatno proširiti, posebno u odnosu na mala i srednja poduzeća te na poduzeća iz trećih zemalja koja posluju izravno na unutarnjem tržištu Unije bez poduzeća kćeri ili podružnice na teritoriju Unije; procjenu provedbe zahtjeva za izvješćivanje za poduzeća kćeri i podružnice poduzeća iz trećih zemalja koji su uvedeni ovom Direktivom o izmjeni, uključujući procjenu broja poduzeća iz trećih zemalja s poduzećem kćeri ili podružnicom koje podliježu zahtjevima za izvješćivanje u skladu s Direktivom 2013/34/EU; procjenu mehanizma za izvršavanje i relevantnih pragova utvrđenih Direktivom 2013/34/EU; procjenu toga treba li se i kako za osobe s invaliditetom osigurati pristupačnost izvješća o održivosti koja objavljuju poduzeća obuhvaćena područjem primjene ove Direktive o izmjeni.
  To izvješće o provedbi ove Direktive o izmjeni trebalo bi se objaviti do 30. travnja 2029. i svake tri godine nakon toga te mu se prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi. Komisija bi do 31. prosinca 2028. trebala preispitati razinu koncentracije tržišta provjera održivosti i izvijestiti o njoj. Tim bi se preispitivanjem trebali uzeti u obzir nacionalni režimi koji se primjenjuju na neovisne pružatelje usluga provjere i procijeniti pridonose li ti nacionalni režimi i u kojoj mjeri otvaranju tržišta provjere. Komisija bi do 31. prosinca 2028. trebala procijeniti moguće pravne mjere kako bi se osigurala dostatna diversifikacija tržišta za provjeru održivosti i odgovarajuća kvaliteta izvješćivanja o održivosti. Izvješće o razini koncentracije tržišta provjere održivosti trebalo bi se dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2028. i prema potrebi mu se prilažu zakonodavni prijedlozi. |
| --- | --- |

(81)

Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Direktive o izmjeni i u njemu obuhvatiti, među ostalim: ocjenu ostvarenja ciljeva ove Direktive o izmjeni, uključujući konvergenciju praksi izvješćivanja među državama članicama; procjenu broja malih i srednjih poduzeća koja dobrovoljno primjenjuju standarde izvješćivanja o održivosti; procjenu toga treba li i na koji način područje primjene zahtjeva za izvješćivanje dodatno proširiti, posebno u odnosu na mala i srednja poduzeća te na poduzeća iz trećih zemalja koja posluju izravno na unutarnjem tržištu Unije bez poduzeća kćeri ili podružnice na teritoriju Unije; procjenu provedbe zahtjeva za izvješćivanje za poduzeća kćeri i podružnice poduzeća iz trećih zemalja koji su uvedeni ovom Direktivom o izmjeni, uključujući procjenu broja poduzeća iz trećih zemalja s poduzećem kćeri ili podružnicom koje podliježu zahtjevima za izvješćivanje u skladu s Direktivom 2013/34/EU; procjenu mehanizma za izvršavanje i relevantnih pragova utvrđenih Direktivom 2013/34/EU; procjenu toga treba li se i kako za osobe s invaliditetom osigurati pristupačnost izvješća o održivosti koja objavljuju poduzeća obuhvaćena područjem primjene ove Direktive o izmjeni.

To izvješće o provedbi ove Direktive o izmjeni trebalo bi se objaviti do 30. travnja 2029. i svake tri godine nakon toga te mu se prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi. Komisija bi do 31. prosinca 2028. trebala preispitati razinu koncentracije tržišta provjera održivosti i izvijestiti o njoj. Tim bi se preispitivanjem trebali uzeti u obzir nacionalni režimi koji se primjenjuju na neovisne pružatelje usluga provjere i procijeniti pridonose li ti nacionalni režimi i u kojoj mjeri otvaranju tržišta provjere. Komisija bi do 31. prosinca 2028. trebala procijeniti moguće pravne mjere kako bi se osigurala dostatna diversifikacija tržišta za provjeru održivosti i odgovarajuća kvaliteta izvješćivanja o održivosti. Izvješće o razini koncentracije tržišta provjere održivosti trebalo bi se dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2028. i prema potrebi mu se prilažu zakonodavni prijedlozi.

| (82) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive o izmjeni ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva o izmjeni ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(82)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive o izmjeni ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva o izmjeni ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (83) | Uredbu (EU) br. 537/2014, Direktivu 2004/109/EZ, Direktivu 2006/43/EZ i Direktivu 2013/34/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(83)

Uredbu (EU) br. 537/2014, Direktivu 2004/109/EZ, Direktivu 2006/43/EZ i Direktivu 2013/34/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (84) | Provedeno je savjetovanje s ESB-om koji je donio mišljenje 7. rujna 2021., |
| --- | --- |

(84)

Provedeno je savjetovanje s ESB-om koji je donio mišljenje 7. rujna 2021.,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Izmjene Direktive 2013/34/EU

Direktiva 2013/34/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 1. dodaju se sljedeći stavci:

  „3.   Mjere za usklađenje propisane člancima 19.a, 29.a, 29.d, 30. i 33., člankom 34. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (aa), člankom 34. stavcima 2. i 3. te člankom 51. ove Direktive primjenjuju se i na zakone i druge propise država članica koji se odnose na sljedeća poduzeća neovisno o njihovu pravnom obliku, pod uvjetom da su ta poduzeća velika poduzeća ili mala i srednja poduzeća, osim mikropoduzeća, koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (a) ove Direktive:






  (a) | društva za osiguranje u smislu članka 2. stavka 1. Direktive Vijeća 91/674/EEZ (*1) |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 1. dodaju se sljedeći stavci:

„3.   Mjere za usklađenje propisane člancima 19.a, 29.a, 29.d, 30. i 33., člankom 34. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (aa), člankom 34. stavcima 2. i 3. te člankom 51. ove Direktive primjenjuju se i na zakone i druge propise država članica koji se odnose na sljedeća poduzeća neovisno o njihovu pravnom obliku, pod uvjetom da su ta poduzeća velika poduzeća ili mala i srednja poduzeća, osim mikropoduzeća, koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (a) ove Direktive:

(a)

društva za osiguranje u smislu članka 2. stavka 1. Direktive Vijeća 91/674/EEZ (*1)

| (b) | kreditne institucije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).
  Države članice mogu odlučiti ne primjenjivati mjere za usklađenje iz prvog podstavka ovog stavka na poduzeća navedena u članku 2. stavku 5. točkama od 2. do 23. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*3) |
| --- | --- |

(b)

kreditne institucije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).

Države članice mogu odlučiti ne primjenjivati mjere za usklađenje iz prvog podstavka ovog stavka na poduzeća navedena u članku 2. stavku 5. točkama od 2. do 23. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*3)

4.   Mjere za usklađenje propisane člancima 19.a, 29.a i 29.d ne primjenjuju se na financijske proizvode navedene u članku 2. točki 12. podtočkama (b) i (f) Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća (*4).

5.   Mjere za usklađenje propisane člancima od 40.a do 40.d primjenjuju se i na zakone i druge propise država članica koji se odnose na poduzeća kćeri i podružnice poduzeća na koje se ne primjenjuje pravo određene države članice, ali čiji je pravni oblik usporediv s vrstama poduzeća navedenim u Prilogu I.

(*1)  Direktiva Vijeća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima društava za osiguranje (SL L 374, 31.12.1991., str. 7.)."

*1

(*2)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.)."

*2

(*3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.)."

*3

(*4)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).”;"

*4

| 2. | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 5. zamjenjuje se sljedećim:






  „(5) | „neto prihod” znači iznosi koji proizlaze iz prodaje proizvoda i pružanja usluga nakon što se odbiju rabati prodaje i porez na dodanu vrijednost i ostali porezi izravno povezani s prihodom; međutim, za društva za osiguranje iz članka 1. stavka 3. podstavka 1. točke (a) ove Direktive „neto prihod” definira se u skladu s člankom 35. i člankom 66. točkom 2. Direktive Vijeća 91/674/EEZ (*5) za kreditne institucije iz članka 1. stavka 3. podstavka 1. točke (b) ove Direktive „neto prihod” definira se u skladu s člankom 43. stavkom 2. točkom (c) Direktive Vijeća 86/635/EEZ (*6); i za poduzeća obuhvaćena područjem primjene članka 40.a stavka 1. ove Direktive, „neto prihod” znači prihod kako je definiran okvirom za financijsko izvještavanje ili u smislu tog okvira na temelju kojeg se pripremaju financijski izvještaji poduzeća; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„(5)

„neto prihod” znači iznosi koji proizlaze iz prodaje proizvoda i pružanja usluga nakon što se odbiju rabati prodaje i porez na dodanu vrijednost i ostali porezi izravno povezani s prihodom; međutim, za društva za osiguranje iz članka 1. stavka 3. podstavka 1. točke (a) ove Direktive „neto prihod” definira se u skladu s člankom 35. i člankom 66. točkom 2. Direktive Vijeća 91/674/EEZ (*5) za kreditne institucije iz članka 1. stavka 3. podstavka 1. točke (b) ove Direktive „neto prihod” definira se u skladu s člankom 43. stavkom 2. točkom (c) Direktive Vijeća 86/635/EEZ (*6); i za poduzeća obuhvaćena područjem primjene članka 40.a stavka 1. ove Direktive, „neto prihod” znači prihod kako je definiran okvirom za financijsko izvještavanje ili u smislu tog okvira na temelju kojeg se pripremaju financijski izvještaji poduzeća;

*5

*6

(*5)  Direktiva Vijeća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima društava za osiguranje (SL L 374, 31.12.1991., str. 7.)."

*5

(*6)  Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372, 31.12.1986., str. 1.).”;"

*6

| (b) | dodaju se sljedeće točke:






  „(17) | „pitanja održivosti” znači okolišni čimbenici, socijalni čimbenici i čimbenici u području ljudskih prava te upravljački čimbenici, uključujući čimbenike održivosti definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodaju se sljedeće točke:

„(17)

„pitanja održivosti” znači okolišni čimbenici, socijalni čimbenici i čimbenici u području ljudskih prava te upravljački čimbenici, uključujući čimbenike održivosti definirani u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2019/2088;

| (18) | „izvješćivanje o održivosti” znači izvješćivanje o informacijama povezanim s pitanjima održivosti u skladu s člancima 19.a, 29.a i 29.d; |
| --- | --- |

(18)

„izvješćivanje o održivosti” znači izvješćivanje o informacijama povezanim s pitanjima održivosti u skladu s člancima 19.a, 29.a i 29.d;

| (19) | „ključni nematerijalni resursi” znači resursi bez fizičkog sadržaja o kojima u osnovi ovisi poslovni model poduzeća i koji su izvor stvaranja vrijednosti za poduzeće; |
| --- | --- |

(19)

„ključni nematerijalni resursi” znači resursi bez fizičkog sadržaja o kojima u osnovi ovisi poslovni model poduzeća i koji su izvor stvaranja vrijednosti za poduzeće;

| (20) | „neovisni pružatelj usluga provjere” znači tijelo za ocjenjivanje sukladnosti akreditirano u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (*7)za određenu djelatnost za ocjenjivanja sukladnosti iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) ove Direktive. |
| --- | --- |

(20)

„neovisni pružatelj usluga provjere” znači tijelo za ocjenjivanje sukladnosti akreditirano u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (*7)za određenu djelatnost za ocjenjivanja sukladnosti iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) ove Direktive.

*7

(*7)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.).”;"

*7

| 3. | U članku 19. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Velika poduzeća te mala i srednja poduzeća, osim mikropoduzeća, koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) izvješćuju o informacijama o ključnim nematerijalnim resursima i objašnjavaju kako poslovni model poduzeća u osnovi ovisi o takvim resursima i kako su takvi resursi izvor stvaranja vrijednosti za poduzeće.”; |
| --- | --- |

3.

U članku 19. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Velika poduzeća te mala i srednja poduzeća, osim mikropoduzeća, koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) izvješćuju o informacijama o ključnim nematerijalnim resursima i objašnjavaju kako poslovni model poduzeća u osnovi ovisi o takvim resursima i kako su takvi resursi izvor stvaranja vrijednosti za poduzeće.”;

| 4. | Članak 19.a zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 19.a
  Izvješćivanje o održivosti

  1.   Velika poduzeća te mala i srednja poduzeća, osim mikropoduzeća, koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a), dužna su u izvješće poslovodstva uključiti informacije potrebne za razumijevanje učinka poduzeća na pitanja održivosti te informacije potrebne za razumijevanje kako pitanja održivosti utječu na razvoj, poslovne rezultate i položaj poduzeća.
  Informacije iz prvog podstavka jasno su prepoznatljive u izvješću poslovodstva tako što se navode u posebnom odjeljku.


  2.   Informacije iz stavka 1. sadržavaju:






  (a) | kratak opis poslovnog modela i strategije poduzeća, uključujući:






  i. | otpornost poslovnog modela i strategije poduzeća u odnosu na rizike povezane s pitanjima održivosti; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Članak 19.a zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 19.a

Izvješćivanje o održivosti

1.   Velika poduzeća te mala i srednja poduzeća, osim mikropoduzeća, koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a), dužna su u izvješće poslovodstva uključiti informacije potrebne za razumijevanje učinka poduzeća na pitanja održivosti te informacije potrebne za razumijevanje kako pitanja održivosti utječu na razvoj, poslovne rezultate i položaj poduzeća.

Informacije iz prvog podstavka jasno su prepoznatljive u izvješću poslovodstva tako što se navode u posebnom odjeljku.

2.   Informacije iz stavka 1. sadržavaju:

(a)

kratak opis poslovnog modela i strategije poduzeća, uključujući:

i.

otpornost poslovnog modela i strategije poduzeća u odnosu na rizike povezane s pitanjima održivosti;

| ii. | prilike za poduzeće povezane s pitanjima održivosti; |
| --- | --- |

ii.

prilike za poduzeće povezane s pitanjima održivosti;

| iii. | planove poduzeća, uključujući provedbene mjere i s time povezane financijske i investicijske planove, kojima se osigurava usklađenost njegova poslovnog modela i strategije s prijelazom na održivo gospodarstvo i ograničenjem globalnog zatopljenja na 1,5 °C u skladu s Pariškim sporazumom u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama donesene 12. prosinca 2015. („Pariški sporazum”) i ciljem postizanja klimatske neutralnosti do 2050. kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (*8)te, prema potrebi, izloženost poduzeća aktivnostima povezanima s ugljenom, naftom i plinom; |
| --- | --- |

iii.

planove poduzeća, uključujući provedbene mjere i s time povezane financijske i investicijske planove, kojima se osigurava usklađenost njegova poslovnog modela i strategije s prijelazom na održivo gospodarstvo i ograničenjem globalnog zatopljenja na 1,5 °C u skladu s Pariškim sporazumom u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama donesene 12. prosinca 2015. („Pariški sporazum”) i ciljem postizanja klimatske neutralnosti do 2050. kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (*8)te, prema potrebi, izloženost poduzeća aktivnostima povezanima s ugljenom, naftom i plinom;

| iv. | način na koji poslovni model i strategija poduzeća u uzima u obzir interese dionika poduzeća i učinak poduzeća na pitanja održivosti; |
| --- | --- |

iv.

način na koji poslovni model i strategija poduzeća u uzima u obzir interese dionika poduzeća i učinak poduzeća na pitanja održivosti;

| v. | način provedbe strategije poduzeća s obzirom na pitanja održivosti; |
| --- | --- |

v.

način provedbe strategije poduzeća s obzirom na pitanja održivosti;

| (b) | opis ciljeva s rokovima koji su povezani s pitanjima održivosti koje je poduzeće utvrdilo, uključujući, prema potrebi, apsolutne ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova barem za 2030. i 2050., opis napretka koji je postiglo u postizanju tih ciljeva te izjavu o tome temelje li se ciljevi poduzeća povezani s okolišnim čimbenicima na nepobitnim znanstvenim dokazima; |
| --- | --- |

(b)

opis ciljeva s rokovima koji su povezani s pitanjima održivosti koje je poduzeće utvrdilo, uključujući, prema potrebi, apsolutne ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova barem za 2030. i 2050., opis napretka koji je postiglo u postizanju tih ciljeva te izjavu o tome temelje li se ciljevi poduzeća povezani s okolišnim čimbenicima na nepobitnim znanstvenim dokazima;

| (c) | opis uloge administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela s obzirom na pitanja održivosti, te njihovog stručnog znanja i vještina u odnosu na ispunjavanje te uloge ili pristupa koji takva tijela imaju takvom stručnom znanju i vještinama; |
| --- | --- |

(c)

opis uloge administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela s obzirom na pitanja održivosti, te njihovog stručnog znanja i vještina u odnosu na ispunjavanje te uloge ili pristupa koji takva tijela imaju takvom stručnom znanju i vještinama;

| (d) | opis politika poduzeća povezanih s pitanjima održivosti; |
| --- | --- |

(d)

opis politika poduzeća povezanih s pitanjima održivosti;

| (e) | informacije o postojanju programa poticaja povezanih s pitanjima održivosti koji se nude članovima administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela; |
| --- | --- |

(e)

informacije o postojanju programa poticaja povezanih s pitanjima održivosti koji se nude članovima administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela;

| (f) | opis:






  i. | postupka dubinske analize koji je poduzeće provelo u pogledu pitanja održivosti te, ako je to primjenjivo, koji je u skladu sa zahtjevima Unije da poduzeća provedu postupak dubinske analize; |
| --- | --- | --- |

(f)

opis:

i.

postupka dubinske analize koji je poduzeće provelo u pogledu pitanja održivosti te, ako je to primjenjivo, koji je u skladu sa zahtjevima Unije da poduzeća provedu postupak dubinske analize;

| ii. | glavnih stvarnih ili potencijalnih štetnih učinaka povezanih s vlastitim poslovanjem poduzeća i njegovim lancem vrijednosti, uključujući njegove proizvode i usluge, poslovne odnose i lanac opskrbe, mjera poduzetih za utvrđivanje i praćenje tih učinaka, te drugih štetnih učinaka koje poduzeće mora utvrditi na temelju drugih zahtjeva Unije prema kojima poduzeća trebaju provoditi postupak dubinske analize; |
| --- | --- |

ii.

glavnih stvarnih ili potencijalnih štetnih učinaka povezanih s vlastitim poslovanjem poduzeća i njegovim lancem vrijednosti, uključujući njegove proizvode i usluge, poslovne odnose i lanac opskrbe, mjera poduzetih za utvrđivanje i praćenje tih učinaka, te drugih štetnih učinaka koje poduzeće mora utvrditi na temelju drugih zahtjeva Unije prema kojima poduzeća trebaju provoditi postupak dubinske analize;

| iii. | svih mjera koje je poduzeće poduzelo radi sprečavanja, ublažavanja, otklanjanja ili okončavanja stvarnih ili potencijalnih štetnih učinaka, te rezultata takvih mjera; |
| --- | --- |

iii.

svih mjera koje je poduzeće poduzelo radi sprečavanja, ublažavanja, otklanjanja ili okončavanja stvarnih ili potencijalnih štetnih učinaka, te rezultata takvih mjera;

| (g) | opis glavnih rizika za poduzeće povezanih s pitanjima održivosti, uključujući opis glavnih ovisnosti poduzeća kada je riječ o tim pitanjima i način njegova upravljanja tim rizicima; |
| --- | --- |

(g)

opis glavnih rizika za poduzeće povezanih s pitanjima održivosti, uključujući opis glavnih ovisnosti poduzeća kada je riječ o tim pitanjima i način njegova upravljanja tim rizicima;

| (h) | pokazatelje relevantne za objave iz točaka od (a) do (g). |
| --- | --- |

(h)

pokazatelje relevantne za objave iz točaka od (a) do (g).

Poduzeća izvješćuju o postupku koji su provela radi utvrđivanja informacija koje su uključila u izvješće poslovodstva u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Informacije navedene u prvom podstavku ovog stavka uključuju informacije koje se odnose na kratkoročna, srednjoročna i dugoročna razdoblja, ovisno o slučaju.

3.   Ako je primjenjivo, informacije iz stavaka 1. i 2. sadržavaju informacije o vlastitom poslovanju poduzeća i njegovom lancu vrijednosti, uključujući njegove proizvode i usluge, njegove poslovne odnose i njegov lanac opskrbe.

Tijekom prve tri godine primjene mjera koje države članice donose u skladu s člankom 5. stavkom 2. Direktive (EU) 2022/2464 Europskog parlamenta i Vijeća (*9), te u slučaju da nisu dostupne sve potrebne informacije u vezi s njegovim lancem vrijednosti, poduzeće opisuje napore koje je uložilo u pribavljanje potrebnih informacija o svojem lancu vrijednosti, razloge zbog kojih nije bilo moguće pribaviti sve potrebne informacije te svoje planove za pribavljanje svih potrebnih informacija u budućnosti.

Ako je primjenjivo, informacije iz stavaka 1. i 2. sadržavaju i upućivanja na druge informacije u izvješću poslovodstva u skladu s člankom 19. i njihova dodatna objašnjenja te iznose iskazane u godišnjim financijskim izvještajima.

Države članice mogu dopustiti da se u iznimnim slučajevima izostave informacije o predstojećim događajima ili pitanjima o kojima se pregovara ako bi, prema propisno obrazloženom mišljenju članova administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela koji djeluju u okviru nadležnosti koje su im dodijeljene nacionalnim pravom i koji snose kolektivnu odgovornost za to mišljenje, objavljivanje takvih informacija moglo ozbiljno štetiti poslovnom položaju poduzeća, pod uvjetom da takvo izostavljanje ne sprečava pošteno i uravnoteženo razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja poduzeća te učinka njegova poslovanja.

4.   Poduzeća izvješćuju o informacijama iz stavaka od 1. do 3. ovog članka u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti donesenima u skladu s člankom 29.b.

5.   Poslovodstvo poduzeća obavješćuje predstavnike radnika na odgovarajućoj razini te s njima raspravlja o relevantnim informacijama i načinima pribavljanja i provjere informacija o održivosti. Mišljenje predstavnika radnika priopćava se, ako je primjenjivo, relevantnim administrativnim, upravljačkim ili nadzornim tijelima.

6.   Odstupajući od stavaka od 2. do 4. ovog članka te ne dovodeći u pitanje stavke 9. i 10. ovog članka, mala i srednja poduzeća iz stavka 1. ovog članka, male i jednostavne institucije definirane u članku 4. stavku 1. točki 145. Uredbe (EU) br. 575/2013, vlastita društva za osiguranje definirana u članku 13. točki 2. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*10)i vlastita društva za reosiguranje definirana u članku 13. točki 5. te direktive mogu ograničiti svoje izvješćivanje o održivosti na sljedeće informacije:

| (a) | kratak opis poslovnog modela i strategije poduzeća; |
| --- | --- |

(a)

kratak opis poslovnog modela i strategije poduzeća;

| (b) | opis politika poduzeća povezanih s pitanjima održivosti; |
| --- | --- |

(b)

opis politika poduzeća povezanih s pitanjima održivosti;

| (c) | glavne stvarne ili potencijalne štetne učinke poduzeća na pitanja održivosti, kao i sve radnje koje su poduzete s ciljem utvrđivanja, praćenja, sprečavanja, ublažavanja ili otklanjanja takvih stvarnih ili potencijalnih štetnih učinaka; |
| --- | --- |

(c)

glavne stvarne ili potencijalne štetne učinke poduzeća na pitanja održivosti, kao i sve radnje koje su poduzete s ciljem utvrđivanja, praćenja, sprečavanja, ublažavanja ili otklanjanja takvih stvarnih ili potencijalnih štetnih učinaka;

| (d) | glavne rizike za poduzeće povezane s pitanjima održivosti i način na koji poduzeće upravlja tim rizicima; |
| --- | --- |

(d)

glavne rizike za poduzeće povezane s pitanjima održivosti i način na koji poduzeće upravlja tim rizicima;

| (e) | ključne pokazatelje potrebne za objave iz točaka od (a) do (d). |
| --- | --- |

(e)

ključne pokazatelje potrebne za objave iz točaka od (a) do (d).

Mala i srednja poduzeća, male i jednostavne institucije te vlastita društva za osiguranje i vlastita društva za reosiguranje koji se oslanjaju na odstupanje iz prvog podstavka izvješćuju u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća iz članka 29.c.

7.   Odstupajući od stavka 1. ovog članka, za financijske godine koje započinju prije 1. siječnja 2028., mala i srednja poduzeća koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) mogu odlučiti da u svoje izvješće poslovodstva neće uključiti informacije iz stavka 1. ovog članka. U takvim slučajevima poduzeće u svojem izvješću poslovodstva ipak kratko navodi zašto izvješće o održivosti nije pruženo.

8.   Smatra se da su poduzeća koja ispunjavaju zahtjeve utvrđene u stavcima od 1. do 4. ovog članka i poduzeća koja se oslanjaju na odstupanje iz stavka 6. ovog članka ispunila zahtjev utvrđen u članku 19. stavku 1. trećem podstavku.

9.   Pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz drugog podstavka ovog članka, poduzeće koje je poduzeće kći izuzima se od obveza utvrđenih u stavcima od 1. do 4. ovog članka („izuzeto poduzeće kći“) ako su to poduzeće i njegova poduzeća kćeri uključeni u konsolidirano izvješće poslovodstva matičnog poduzeća koje je sastavljeno u skladu s člancima 29. i 29.a. Poduzeće koje je poduzeće kći matičnog poduzeća koje ima poslovni nastan u trećoj zemlji također se izuzima od obveza utvrđenih u stavcima od 1. do 4. ovog članka ako su to poduzeće i njegova poduzeća kćeri uključeni u konsolidirano izvješćivanje o održivosti tog matičnog poduzeća koje je osnovano u trećoj zemlji i ako je to konsolidirano izvješćivanje o održivosti obavljeno u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti donesenima u skladu s člankom 29.b ili na način koji je ekvivalentan tim standardima izvješćivanja o održivosti, kako je utvrđeno u skladu s provedbenim aktom o ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti donesenom na temelju članka 23. stavka 4. trećeg podstavka Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*11)

Izuzeće iz prvog podstavka podliježe sljedećim uvjetima:

| (a) | izvješće poslovodstva izuzetog poduzeća kćeri sadržava sve sljedeće informacije:






  i. | naziv i registrirano sjedište matičnog poduzeća koje izvješćuje o informacijama na razini grupe u skladu s ovim člankom ili na način koji je ekvivalentan standardima izvješćivanja o održivosti donesenima na temelju članka 29.b ove Direktive, kako je utvrđeno u skladu s provedbenim aktom o ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti donesenom na temelju članka 23. stavka 4. trećeg podstavka Direktive 2004/109/EZ; |
| --- | --- | --- |

(a)

izvješće poslovodstva izuzetog poduzeća kćeri sadržava sve sljedeće informacije:

i.

naziv i registrirano sjedište matičnog poduzeća koje izvješćuje o informacijama na razini grupe u skladu s ovim člankom ili na način koji je ekvivalentan standardima izvješćivanja o održivosti donesenima na temelju članka 29.b ove Direktive, kako je utvrđeno u skladu s provedbenim aktom o ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti donesenom na temelju članka 23. stavka 4. trećeg podstavka Direktive 2004/109/EZ;

| ii. | internetske poveznice na konsolidirano izvješće poslovodstva matičnog poduzeća ili, ako je primjenjivo, na konsolidirano izvješćivanje o održivosti matičnog poduzeća, kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka, i na mišljenje o provjeri iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) ove Direktive ili na mišljenje o provjeri iz točke (b) ovog podstavka; |
| --- | --- |

ii.

internetske poveznice na konsolidirano izvješće poslovodstva matičnog poduzeća ili, ako je primjenjivo, na konsolidirano izvješćivanje o održivosti matičnog poduzeća, kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka, i na mišljenje o provjeri iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) ove Direktive ili na mišljenje o provjeri iz točke (b) ovog podstavka;

| iii. | informaciju da je poduzeće izuzeto od obveza utvrđenih u stavcima od 1. do 4. ovog članka; |
| --- | --- |

iii.

informaciju da je poduzeće izuzeto od obveza utvrđenih u stavcima od 1. do 4. ovog članka;

| (b) | ako matično poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji, njegovo konsolidirano izvješćivanje o održivosti i mišljenje o provjeri konsolidiranog izvješćivanja o održivosti, koje je dala jedna ili više osoba ili jedno ili više društava koji su ovlašteni za izražavanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti na temelju prava kojim je uređeno to matično poduzeće, objavljuju se u skladu s člankom 30. ove Direktive i u skladu s pravom države članice koje se primjenjuje na izuzeto poduzeće kći; |
| --- | --- |

(b)

ako matično poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji, njegovo konsolidirano izvješćivanje o održivosti i mišljenje o provjeri konsolidiranog izvješćivanja o održivosti, koje je dala jedna ili više osoba ili jedno ili više društava koji su ovlašteni za izražavanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti na temelju prava kojim je uređeno to matično poduzeće, objavljuju se u skladu s člankom 30. ove Direktive i u skladu s pravom države članice koje se primjenjuje na izuzeto poduzeće kći;

| (c) | ako matično poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji, objave iz članka 8. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (*12), koje obuhvaćaju djelatnosti koje obavlja izuzeto poduzeće kći s poslovnim nastanom u Uniji i njegova poduzeća kćeri, uključuju se u izvješće poslovodstva izuzetog poduzeća kćeri ili u konsolidirano izvješćivanje o održivosti koje obavlja matično poduzeće s poslovnim nastanom u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(c)

ako matično poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji, objave iz članka 8. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (*12), koje obuhvaćaju djelatnosti koje obavlja izuzeto poduzeće kći s poslovnim nastanom u Uniji i njegova poduzeća kćeri, uključuju se u izvješće poslovodstva izuzetog poduzeća kćeri ili u konsolidirano izvješćivanje o održivosti koje obavlja matično poduzeće s poslovnim nastanom u trećoj zemlji.

Država članica čije nacionalno pravo je primjenjivo na izuzeto poduzeće kći može zahtijevati da se konsolidirano izvješće poslovodstva ili, ako je primjenjivo, konsolidirano izvješće o održivosti matičnog poduzeća objavi na jeziku koji ta država članica prihvaća te da se dostavi svaki potreban prijevod na taj jezik. Svaki prijevod koji nije ovjeren sadržava izjavu o tome.

Poduzeća koja su izuzeta od obveze izrade izvješća poslovodstva u skladu s člankom 37. nisu obvezna pružiti informacije iz drugog podstavka točke (a) podtočaka od i. do iii. ovog stavka, pod uvjetom da takva poduzeća objave konsolidirano izvješće poslovodstva u skladu s člankom 37.

Za potrebe prvog podstavka ovog stavka, i kad se primjenjuje članak 10. Uredbe (EU) br. 575/2013, s kreditnim institucijama iz članka 1. stavka 3. prvog podstavka točke (b) ove Direktive koje su stalno povezane sa središnjim tijelom koje ih nadzire pod uvjetima utvrđenima u članku 10. Uredbe (EU) br. 575/2013 postupa se kao s poduzećima kćerima tog središnjeg tijela.

Za potrebe prvog podstavka ovog stavka, s društvima za osiguranje iz članka 1. stavka 3. prvog podstavka točke (a) ove Direktive koja su dio grupe na temelju financijskih veza iz članka 212. stavka 1. točke (c) podtočke ii. Direktive 2009/138/EZ i koja podliježu nadzoru grupe u skladu s člankom 213. stavkom 2. točkama od (a) do (c) te direktive, postupa se kao s poduzećima kćerima matičnog poduzeća te grupe.

10.   Izuzeće utvrđeno u stavku 9. primjenjuje se i na subjekte od javnog interesa koji podliježu zahtjevima iz ovog članka, uz iznimku velikih poduzeća koja su subjekti od javnog interesa definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) ove Direktive.

(*8)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.)."

*8

(*9)  Direktiva (EU) 2022/2464 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o izmjeni Uredbe (EU) br. 537/2014, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2006/43/EZ i Direktive 2013/34/EU u pogledu korporativnog izvješćivanja o održivosti (SL L 322, 16.12.2022., str. 15..)."

*9

(*10)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.)."

*10

(*11)  Direktiva 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu i o izmjeni Direktive 2001/34/EZ (SL L 390, 31.12.2004., str. 38.)."

*11

(*12)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13).”;"

*12

| 5. | članak 20. stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka (g) zamjenjuje se sljedećim:






  „(g) | opis politike raznolikosti koja se primjenjuje u vezi s administrativnim, upravljačkim i nadzornim tijelima poduzeća s obzirom na rod i druge aspekte kao što su dob, invaliditet ili obrazovanje i struka, ciljeve te politike raznolikosti, način na koji se ona provodi i rezultate u izvještajnom razdoblju. Ako se takva politika ne provodi, u izvješću se navodi obrazloženje.”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

članak 20. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

„(g)

opis politike raznolikosti koja se primjenjuje u vezi s administrativnim, upravljačkim i nadzornim tijelima poduzeća s obzirom na rod i druge aspekte kao što su dob, invaliditet ili obrazovanje i struka, ciljeve te politike raznolikosti, način na koji se ona provodi i rezultate u izvještajnom razdoblju. Ako se takva politika ne provodi, u izvješću se navodi obrazloženje.”;

| (b) | dodaje se sljedeći podstavak:

  „Smatra se da su poduzeća koja podliježu članku 19.a ispunila obvezu utvrđenu u točki (g) prvog podstavka ovog stavka ako informacije koje se zahtijevaju pod tom točkom uključe u svoje izvješćivanje o održivosti i ako se upućivanje na to izvješćivanje uključi u izvješće o korporativnom upravljanju.”; |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći podstavak:

„Smatra se da su poduzeća koja podliježu članku 19.a ispunila obvezu utvrđenu u točki (g) prvog podstavka ovog stavka ako informacije koje se zahtijevaju pod tom točkom uključe u svoje izvješćivanje o održivosti i ako se upućivanje na to izvješćivanje uključi u izvješće o korporativnom upravljanju.”;

| 6. | članak 23. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 4. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | konsolidirane financijske izvještaje iz točke (a) i konsolidirano izvješće poslovodstva veće grupe poduzeća sastavlja matično poduzeće te grupe, u skladu s pravom države članice koje se primjenjuje na to matično poduzeće, u skladu s ovom Direktivom, osim zahtjeva utvrđenih u članku 29.a, ili u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima donesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002;”; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

članak 23. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 4. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

konsolidirane financijske izvještaje iz točke (a) i konsolidirano izvješće poslovodstva veće grupe poduzeća sastavlja matično poduzeće te grupe, u skladu s pravom države članice koje se primjenjuje na to matično poduzeće, u skladu s ovom Direktivom, osim zahtjeva utvrđenih u članku 29.a, ili u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima donesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002;”;

| (b) | u stavku 8. točka (b) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „(i) | u skladu s ovom Direktivom, osim zahtjeva utvrđenih u članku 29.a;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 8. točka (b) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„(i)

u skladu s ovom Direktivom, osim zahtjeva utvrđenih u članku 29.a;”;

| (c) | u stavku 8., točka (b) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim:






  „iii. | na način jednak konsolidiranim financijskim izvještajima i konsolidiranim izvješćima poslovodstva sastavljenima u skladu s ovom Direktivom, osim zahtjeva utvrđenih u članku 29.a ili”; |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 8., točka (b) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim:

„iii.

na način jednak konsolidiranim financijskim izvještajima i konsolidiranim izvješćima poslovodstva sastavljenima u skladu s ovom Direktivom, osim zahtjeva utvrđenih u članku 29.a ili”;

| 7. | članak 29.a zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 29.a
  Konsolidirano izvješćivanje o održivosti

  1.   Matična poduzeća velike grupe iz članka 3. stavka 7. uključuju u konsolidirano izvješće poslovodstva informacije potrebne kako bi se razumjeli učinci grupe na pitanja održivosti i informacije potrebne kako bi se razumjelo na koji način pitanja održivosti utječu na razvoj, poslovne rezultate i položaj grupe.
  Informacije iz prvog podstavka jasno su prepoznatljive u konsolidiranom izvješću poslovodstva tako što su navedene u posebnom odjeljku konsolidiranog izvješća poslovodstva.


  2.   Informacije iz stavka 1. sadržavaju:






  (a) | kratak opis poslovnog modela i strategije grupe, uključujući:






  i. | otpornost poslovnog modela i strategije grupe u vezi s rizicima povezanima s pitanjima održivosti; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

članak 29.a zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 29.a

Konsolidirano izvješćivanje o održivosti

1.   Matična poduzeća velike grupe iz članka 3. stavka 7. uključuju u konsolidirano izvješće poslovodstva informacije potrebne kako bi se razumjeli učinci grupe na pitanja održivosti i informacije potrebne kako bi se razumjelo na koji način pitanja održivosti utječu na razvoj, poslovne rezultate i položaj grupe.

Informacije iz prvog podstavka jasno su prepoznatljive u konsolidiranom izvješću poslovodstva tako što su navedene u posebnom odjeljku konsolidiranog izvješća poslovodstva.

2.   Informacije iz stavka 1. sadržavaju:

(a)

kratak opis poslovnog modela i strategije grupe, uključujući:

i.

otpornost poslovnog modela i strategije grupe u vezi s rizicima povezanima s pitanjima održivosti;

| ii. | prilike za grupu povezane s pitanjima održivosti; |
| --- | --- |

ii.

prilike za grupu povezane s pitanjima održivosti;

| iii. | planove grupe, uključujući provedbene mjere i s time povezane financijske i investicijske planove, kojima se osigurava usklađenost njezinog poslovnog modela i strategije s prijelazom na održivo gospodarstvo i ograničenjem globalnog zatopljenja na 1,5 °C u skladu s Pariškim sporazumom i s ciljem postizanja klimatske neutralnosti do 2050. kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1119 te, ako je relevantno, izloženost grupe aktivnostima povezanima s ugljenom, naftom i plinom; |
| --- | --- |

iii.

planove grupe, uključujući provedbene mjere i s time povezane financijske i investicijske planove, kojima se osigurava usklađenost njezinog poslovnog modela i strategije s prijelazom na održivo gospodarstvo i ograničenjem globalnog zatopljenja na 1,5 °C u skladu s Pariškim sporazumom i s ciljem postizanja klimatske neutralnosti do 2050. kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1119 te, ako je relevantno, izloženost grupe aktivnostima povezanima s ugljenom, naftom i plinom;

| iv. | način na koji se u okviru poslovnog modela i strategije grupe uzimaju u obzir interesi dionika grupe i učinci grupe na pitanja održivosti; |
| --- | --- |

iv.

način na koji se u okviru poslovnog modela i strategije grupe uzimaju u obzir interesi dionika grupe i učinci grupe na pitanja održivosti;

| v. | način na koji je provedena strategija grupe s obzirom na pitanja održivosti; |
| --- | --- |

v.

način na koji je provedena strategija grupe s obzirom na pitanja održivosti;

| (b) | opis vremenski ograničenih ciljeva povezanih s pitanjima održivosti koje je grupa utvrdila, uključujući, ako je primjereno, apsolutne ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova barem za 2030. i 2050., opis napretka koji je postigla u postizanju tih ciljeva te izjavu o tome temelje li se ciljevi grupe povezani s pitanjima okoliša na nepobitnim znanstvenim dokazima; |
| --- | --- |

(b)

opis vremenski ograničenih ciljeva povezanih s pitanjima održivosti koje je grupa utvrdila, uključujući, ako je primjereno, apsolutne ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova barem za 2030. i 2050., opis napretka koji je postigla u postizanju tih ciljeva te izjavu o tome temelje li se ciljevi grupe povezani s pitanjima okoliša na nepobitnim znanstvenim dokazima;

| (c) | opis uloge administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela u pogledu pitanja održivosti, te njihovog stručnog znanja i vještina u pogledu ispunjavanja te uloge ili pristupa koji takva tijela imaju takvom stručnom znanju i vještinama; |
| --- | --- |

(c)

opis uloge administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela u pogledu pitanja održivosti, te njihovog stručnog znanja i vještina u pogledu ispunjavanja te uloge ili pristupa koji takva tijela imaju takvom stručnom znanju i vještinama;

| (d) | opis politika grupe u vezi s pitanjima održivosti; |
| --- | --- |

(d)

opis politika grupe u vezi s pitanjima održivosti;

| (e) | informacije o postojanju programa poticaja povezanih s pitanjima održivosti koji se nude članovima administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela; |
| --- | --- |

(e)

informacije o postojanju programa poticaja povezanih s pitanjima održivosti koji se nude članovima administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela;

| (f) | opis:






  i. | postupka dubinske analize koji je grupa provela u pogledu pitanja održivosti i, ako je primjenjivo, u skladu sa zahtjevima Unije da poduzeća provedu postupak dubinske analize; |
| --- | --- | --- |

(f)

opis:

i.

postupka dubinske analize koji je grupa provela u pogledu pitanja održivosti i, ako je primjenjivo, u skladu sa zahtjevima Unije da poduzeća provedu postupak dubinske analize;

| ii. | glavnih stvarnih ili potencijalnih štetnih učinaka povezanih s vlastitim poslovanjem grupe i njezinim lancem vrijednosti, uključujući njezine proizvode i usluge, poslovne odnose i lanac opskrbe, mjera poduzetih za utvrđivanje i praćenje tih učinaka, te drugih štetnih učinaka koje matično poduzeće treba utvrditi na temelju drugih zahtjeva Unije o provođenju postupka dubinske analize; |
| --- | --- |

ii.

glavnih stvarnih ili potencijalnih štetnih učinaka povezanih s vlastitim poslovanjem grupe i njezinim lancem vrijednosti, uključujući njezine proizvode i usluge, poslovne odnose i lanac opskrbe, mjera poduzetih za utvrđivanje i praćenje tih učinaka, te drugih štetnih učinaka koje matično poduzeće treba utvrditi na temelju drugih zahtjeva Unije o provođenju postupka dubinske analize;

| iii. | svih mjera koje je grupa poduzela radi sprečavanja, ublažavanja, otklanjanja ili okončavanja stvarnih ili potencijalnih štetnih učinaka, te rezultata takvih mjera; |
| --- | --- |

iii.

svih mjera koje je grupa poduzela radi sprečavanja, ublažavanja, otklanjanja ili okončavanja stvarnih ili potencijalnih štetnih učinaka, te rezultata takvih mjera;

| (g) | opis glavnih rizika za grupu povezanih s pitanjima održivosti, uključujući glavne ovisnosti grupe u vezi s tim pitanjima, i načina na koji grupa upravlja tim rizicima; |
| --- | --- |

(g)

opis glavnih rizika za grupu povezanih s pitanjima održivosti, uključujući glavne ovisnosti grupe u vezi s tim pitanjima, i načina na koji grupa upravlja tim rizicima;

| (h) | pokazatelje relevantne za objave iz točaka od (a) do (g). |
| --- | --- |

(h)

pokazatelje relevantne za objave iz točaka od (a) do (g).

Matična poduzeća izvješćuju o postupku provedenom radi utvrđivanja informacija koje su uključila u konsolidirano izvješće poslovodstva u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Informacije navedene u prvom podstavku ovog stavka uključuju informacije koje se odnose na kratkoročna, srednjoročna i dugoročna razdoblja, ovisno o slučaju.

3.   Ako je primjenjivo, informacije iz stavaka 1. i 2. sadržavaju informacije o vlastitom poslovanju grupe i njezinom lancu vrijednosti, uključujući njezine proizvode i usluge, poslovne odnose i lanac opskrbe.

Tijekom prve tri godine primjene mjera koje države članice donosu u skladu člankom 5. stavkom 2. Direktive (EU) 2022/2464, te u slučaju da nisu dostupne sve potrebne informacije u vezi s njegovim lancem vrijednosti, matično poduzeće opisuje napore koje je uložilo u pribavljanje informacija o svojem lancu vrijednosti, razloge zbog kojih nije bilo moguće pribaviti sve potrebne informacije te svoje planove pribavljanja potrebnih informacija u budućnosti.

Ako je primjenjivo, informacije iz stavaka 1. i 2. uključuju i upućivanja na druge informacije u konsolidiranom izvješću poslovodstva u skladu s člankom 29. ove Direktive i njihova dodatna objašnjenja te iznose iskazane u konsolidiranim financijskim izvještajima.

Države članice mogu dopustiti da se u iznimnim slučajevima izostave informacije o predstojećim događajima ili pitanjima o kojima se pregovara ako bi, prema propisno obrazloženom mišljenju članova administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela koji djeluju u okviru nadležnosti koje su im dodijeljene nacionalnim pravom i snose kolektivnu odgovornost za to mišljenje, objavljivanje takvih informacija moglo ozbiljno štetiti poslovnom položaju grupe, pod uvjetom da takvo izostavljanje ne sprečava pošteno i uravnoteženo razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja grupe te učinka njezina poslovanja.

4.   Ako poduzeće koje izvješćuje utvrdi znatne razlike između rizika za grupu ili njezinih učinaka te rizika za jedno ili više njezinih poduzeća kćeri ili njihovih učinaka, poduzeće pruža adekvatno obrazloženje za, ovisno o slučaju, rizike za jedno ili više dotičnih poduzeća kćeri te njihove učinke.

Poduzeća navode koja su poduzeća kćeri koja su uključena u konsolidaciju izuzeta od obveze godišnjeg ili konsolidiranog izvješćivanja u skladu s člankom 19.a stavkom 9. odnosno člankom 29.a stavkom 8.

5.   Matična poduzeća izvješćuju o informacijama iz stavaka od 1. do 3. ovog članka u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti donesenima u skladu s člankom 29.b.

6.   Poslovodstvo matičnog poduzeća obavješćuje predstavnike radnika na odgovarajućoj razini te s njima raspravlja o relevantnim informacijama i načinima pribavljanja i provjere informacija o održivosti. Mišljenje predstavnika radnika priopćava se, ako je primjenjivo, relevantnim administrativnim, upravljačkim ili nadzornim tijelima.

7.   Smatra se da matično poduzeće koje ispunjava zahtjeve utvrđene u stavcima od 1. do 5. ovog članka ispunjava i zahtjeve utvrđene u članku 19. stavku 1. trećem podstavku i članku 19.a.

8.   Pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz drugog podstavka ovog stavka, matično poduzeće koje je poduzeće kći izuzima se od obveza utvrđenih u stavcima od 1. do 5. ovog članka („izuzeto matično poduzeće“) ako su to matično poduzeće i njegova poduzeća kćeri uključeni u konsolidirano izvješće poslovodstva drugog poduzeća koje je sastavljeno u skladu s člankom 29. i s ovim člankom. Matično poduzeće koje je poduzeće kći matičnog poduzeća koje ima poslovni nastan u trećoj zemlji također je izuzeto od obveza utvrđenih u stavcima od 1. do 5. ovog članka ako su to matično poduzeće i njegova poduzeća kćeri uključeni u konsolidirano izvješćivanje o održivosti tog matičnog poduzeća koje je osnovano u trećoj zemlji i ako je to konsolidirano izvješćivanje o održivosti provedeno u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti donesenima u skladu s člankom 29.b ili na način koji je ekvivalentan tim standardima izvješćivanja o održivosti, kako je utvrđeno u skladu s provedbenim aktom o ekvivalentnosti standarda za izvješćivanje o održivosti donesenom na temelju članka 23. stavka 4. trećeg podstavka Direktive 2004/109/EZ.

Izuzeće iz prvog podstavka podliježe sljedećim uvjetima:

| (a) | izvješće poslovodstva izuzetog matičnog poduzeća sadržava sve sljedeće informacije:






  i. | naziv i registrirano sjedište matičnog poduzeća koje izvješćuje o informacijama na razini grupe u skladu s ovim člankom ili na način koji je ekvivalentan standardima izvješćivanja o održivosti donesenima na temelju članka 29.b ove Direktive, kako je utvrđeno u skladu s provedbenim aktom o ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti donesenom na temelju članka 23. stavka 4. trećeg podstavka Direktive 2004/109/EZ; |
| --- | --- | --- |

(a)

izvješće poslovodstva izuzetog matičnog poduzeća sadržava sve sljedeće informacije:

i.

naziv i registrirano sjedište matičnog poduzeća koje izvješćuje o informacijama na razini grupe u skladu s ovim člankom ili na način koji je ekvivalentan standardima izvješćivanja o održivosti donesenima na temelju članka 29.b ove Direktive, kako je utvrđeno u skladu s provedbenim aktom o ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti donesenom na temelju članka 23. stavka 4. trećeg podstavka Direktive 2004/109/EZ;

| ii. | internetske poveznice na konsolidirano izvješće poslovodstva matičnog poduzeća ili, ako je primjenjivo, na konsolidirano izvješćivanje o održivosti matičnog poduzeća, kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka, i na mišljenje iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) ove Direktive ili na mišljenje iz točke (b) ovog podstavka; |
| --- | --- |

ii.

internetske poveznice na konsolidirano izvješće poslovodstva matičnog poduzeća ili, ako je primjenjivo, na konsolidirano izvješćivanje o održivosti matičnog poduzeća, kako je navedeno u prvom podstavku ovog stavka, i na mišljenje iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) ove Direktive ili na mišljenje iz točke (b) ovog podstavka;

| iii. | informaciju da je matično poduzeće izuzeto od obveza utvrđenih u stavcima od 1. do 5. ovog članka; |
| --- | --- |

iii.

informaciju da je matično poduzeće izuzeto od obveza utvrđenih u stavcima od 1. do 5. ovog članka;

| (b) | ako matično poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji, njegovo konsolidirano izvješćivanje o održivosti i mišljenje o provjeri, koje je izrazila jedna ili više osoba ili jedno ili više društava koji su ovlašteni za izražavanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti na temelju nacionalnog prava koje se primjenjuje na matično poduzeće, objavljuju se u skladu s člankom 30. i u skladu s pravom države članice koje se primjenjuje na izuzeto matično poduzeće; |
| --- | --- |

(b)

ako matično poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji, njegovo konsolidirano izvješćivanje o održivosti i mišljenje o provjeri, koje je izrazila jedna ili više osoba ili jedno ili više društava koji su ovlašteni za izražavanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti na temelju nacionalnog prava koje se primjenjuje na matično poduzeće, objavljuju se u skladu s člankom 30. i u skladu s pravom države članice koje se primjenjuje na izuzeto matično poduzeće;

| (c) | ako matično poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji, objavljivanje utvrđeno u članku 8. Uredbe (EU) 2020/852, koje obuhvaća djelatnosti koje obavlja poduzeće kći koje ima poslovni nastan u Uniji i koje je izuzeto od izvješćivanja o održivosti na temelju članka 19.a stavka 9. ove Direktive uključuju se u izvješće poslovodstva izuzetog matičnog poduzeća ili u konsolidirano izvješće o održivosti koje sastavlja matično poduzeće s poslovnim nastanom u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(c)

ako matično poduzeće ima poslovni nastan u trećoj zemlji, objavljivanje utvrđeno u članku 8. Uredbe (EU) 2020/852, koje obuhvaća djelatnosti koje obavlja poduzeće kći koje ima poslovni nastan u Uniji i koje je izuzeto od izvješćivanja o održivosti na temelju članka 19.a stavka 9. ove Direktive uključuju se u izvješće poslovodstva izuzetog matičnog poduzeća ili u konsolidirano izvješće o održivosti koje sastavlja matično poduzeće s poslovnim nastanom u trećoj zemlji.

Država članica čije se nacionalno pravo primjenjuje na izuzeto matično poduzeće može zahtijevati da se konsolidirano izvješće poslovodstva ili, ako je primjenjivo, konsolidirano izvješće o održivosti matičnog poduzeća, objavi na jeziku koji ta država članica prihvaća te da se dostavi svaki potreban prijevod na taj jezik. Svaki prijevod koji nije ovjeren sadržava izjavu o tome.

Matična poduzeća koja su izuzeta od obveze izrade izvješća poslovodstva u skladu s člankom 37. nisu dužna dostaviti informacije iz drugog podstavka od točke (a) podtočke i. do točke (a) podtočke iii. ovog stavka pod uvjetom da takva poduzeća objave konsolidirano izvješće poslovodstva u skladu s člankom 37.

Za potrebe prvog podstavka ovog stavka, i kad se primjenjuje članak 10. Uredbe (EU) br. 575/2013, s kreditnim institucijama iz članka 1. stavka 3. prvog podstavka točke (b) ove Direktive koje su stalno povezane sa središnjim tijelom koje ih nadzire pod uvjetima utvrđenima u članku 10. Uredbe (EU) br. 575/2013 postupa se kao s poduzećima kćerima tog središnjeg tijela.

Za potrebe prvog podstavka ovog stavka, s društvima za osiguranje iz članka 1. stavka 3. prvog podstavka točke (a) ove Direktive koja su dio grupe na temelju financijskih veza iz članka 212. stavka 1. točke (c) podtočke ii. Direktive 2009/138/EZ i koja podliježu nadzoru grupe u skladu s člankom 213. stavkom 2. točkama od (a) do (c) te direktive, postupa se kao s poduzećima kćerima matičnog poduzeća te grupe.

9.   Izuzeće utvrđeno u stavku 8. primjenjuje se i na subjekte od javnog interesa koji podliježu zahtjevima iz ovog članka, uz iznimku velikih poduzeća koja su subjekti od javnog interesa definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) ove Direktive.”;

| 8. | Umeće se sljedeće poglavlje:


  „POGLAVLJE 6.a


  STANDARDI IZVJEŠĆIVANJA O ODRŽIVOSTI



  Članak 29.b
  Standardi izvješćivanja o održivosti

  1.   Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 49. za dopunu ove Direktive radi utvrđivanja standarda izvješćivanja o održivosti. U tim standardima izvješćivanja o održivosti navode se informacije o kojima poduzeća izvješćuju u skladu s člancima 19.a i 29.a i, prema potrebi, navodi se struktura za iskazivanje tih informacija.
  Komisija do 30. lipnja 2023. u delegiranim aktima iz prvog podstavka ovog stavka navodi informacije o kojima poduzeća izvješćuju u skladu s člankom 19.a stavcima 1. i 2. te, prema potrebi, člankom 29.a stavcima 1. i 2., a koje uključuju barem informacije koje su sudionicima na financijskim tržištima koji podliježu obvezama objave iz Uredbe (EU) 2019/2088 potrebne za ispunjavanje tih obveza.
  Komisija do 30. lipnja 2024. u delegiranim aktima iz prvog podstavka navodi:






  i. | dodatne informacije o kojima poduzeća izvješćuju u pogledu pitanja održivosti i područja izvješćivanja iz članka 19.a stavka 2., ako je potrebno; |
| --- | --- | --- |

8.

Umeće se sljedeće poglavlje:

„POGLAVLJE 6.a

STANDARDI IZVJEŠĆIVANJA O ODRŽIVOSTI

Članak 29.b

Standardi izvješćivanja o održivosti

1.   Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 49. za dopunu ove Direktive radi utvrđivanja standarda izvješćivanja o održivosti. U tim standardima izvješćivanja o održivosti navode se informacije o kojima poduzeća izvješćuju u skladu s člancima 19.a i 29.a i, prema potrebi, navodi se struktura za iskazivanje tih informacija.

Komisija do 30. lipnja 2023. u delegiranim aktima iz prvog podstavka ovog stavka navodi informacije o kojima poduzeća izvješćuju u skladu s člankom 19.a stavcima 1. i 2. te, prema potrebi, člankom 29.a stavcima 1. i 2., a koje uključuju barem informacije koje su sudionicima na financijskim tržištima koji podliježu obvezama objave iz Uredbe (EU) 2019/2088 potrebne za ispunjavanje tih obveza.

Komisija do 30. lipnja 2024. u delegiranim aktima iz prvog podstavka navodi:

i.

dodatne informacije o kojima poduzeća izvješćuju u pogledu pitanja održivosti i područja izvješćivanja iz članka 19.a stavka 2., ako je potrebno;

| ii. | informacije o kojima poduzeća izvješćuju, a koje su specifične za sektor u kojem ona posluju. |
| --- | --- |

ii.

informacije o kojima poduzeća izvješćuju, a koje su specifične za sektor u kojem ona posluju.

Zahtjevi za izvješćivanje utvrđeni u delegiranim aktima iz prvog podstavka stupaju na snagu najranije četiri mjeseca nakon što ih Komisija donese.

Komisija pri donošenju delegiranih akata radi navođenja informacija koje se zahtijevaju na temelju trećeg podstavka točke ii. posebnu pozornost posvećuje opsegu rizikâ i učinaka povezanih s pitanjima održivosti za svaki sektor, uzimajući u obzir činjenicu da su rizici i učinci veći za neke sektore nego za druge.

Komisija najmanje svake tri godine nakon datuma početka njihove primjene preispituje delegirane akte donesene u skladu s ovim člankom, uzimajući u obzir tehničke savjete Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje (EFRAG), i prema potrebi mijenja te delegirane akte kako bi se uzele u obzir relevantne promjene, uključujući promjene međunarodnih standarda.

Komisija se najmanje jedanput godišnje savjetuje s Europskim parlamentom i te se savjetuje zajednički sa Stručnom skupinom država članica za održivo financiranje iz članka 24. Uredbe (EU) 2020/852 i računovodstvenim regulatornim odborom iz članka 6. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 o programu rada EFRAG-a u pogledu razvoja standarda izvješćivanja o održivosti.

2.   Standardima izvješćivanja o održivosti osigurava se kvaliteta informacija o kojima se izvješćuje, i to zahtijevanjem da one moraju biti razumljive, relevantne, provjerljive, usporedive i vjerno predstavljene. Standardima izvješćivanja o održivosti izbjegava se nametanje nerazmjernog administrativnog opterećenja poduzećima, među ostalim tako da se u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir rad globalnih inicijativa za utvrđivanje standarda izvješćivanja o održivosti kako je propisano stavkom 5. točkom (a).

Standardima izvješćivanja o održivosti, uzimajući u obzir predmet određenog standarda izvješćivanja o održivosti:

| (a) | navode se informacije koje poduzeća trebaju objavljivati o sljedećim okolišnim čimbenicima:






  i. | ublažavanju klimatskih promjena, uključujući u pogledu područja primjene 1, područja primjene 2 i područja primjene 3 emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- | --- |

(a)

navode se informacije koje poduzeća trebaju objavljivati o sljedećim okolišnim čimbenicima:

i.

ublažavanju klimatskih promjena, uključujući u pogledu područja primjene 1, područja primjene 2 i područja primjene 3 emisija stakleničkih plinova;

| ii. | prilagodbi klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

ii.

prilagodbi klimatskim promjenama;

| iii. | vodenim i morskim resursima; |
| --- | --- |

iii.

vodenim i morskim resursima;

| iv. | iskorištavanju resursa i kružnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

iv.

iskorištavanju resursa i kružnom gospodarstvu;

| v. | onečišćenju; |
| --- | --- |

v.

onečišćenju;

| vi. | bioraznolikosti i ekosustavima; |
| --- | --- |

vi.

bioraznolikosti i ekosustavima;

| (b) | određuju se informacije koje poduzeća trebaju objavljivati o sljedećim socijalnim čimbenicima i čimbenicima u području ljudskih prava:






  i. | jednakom postupanju i jednakim mogućnostima za sve, uključujući rodnu ravnopravnost i jednaku plaću za rad jednake vrijednosti, osposobljavanje i razvoj vještina, zapošljavanje i uključivanje osoba s invaliditetom, mjere protiv nasilja i uznemiravanja na radnom mjestu te raznolikost; |
| --- | --- | --- |

(b)

određuju se informacije koje poduzeća trebaju objavljivati o sljedećim socijalnim čimbenicima i čimbenicima u području ljudskih prava:

i.

jednakom postupanju i jednakim mogućnostima za sve, uključujući rodnu ravnopravnost i jednaku plaću za rad jednake vrijednosti, osposobljavanje i razvoj vještina, zapošljavanje i uključivanje osoba s invaliditetom, mjere protiv nasilja i uznemiravanja na radnom mjestu te raznolikost;

| ii. | radnim uvjetima, uključujući sigurno zaposlenje, radno vrijeme, primjerene plaće, socijalni dijalog, slobodu udruživanja, postojanje radničkih vijeća, kolektivno pregovaranje, uključujući udio radnika obuhvaćenih kolektivnim ugovorima, prava radnika na informiranje, savjetovanje i sudjelovanje, ravnoteža između poslovnog i privatnog života te zdravlje i sigurnost; |
| --- | --- |

ii.

radnim uvjetima, uključujući sigurno zaposlenje, radno vrijeme, primjerene plaće, socijalni dijalog, slobodu udruživanja, postojanje radničkih vijeća, kolektivno pregovaranje, uključujući udio radnika obuhvaćenih kolektivnim ugovorima, prava radnika na informiranje, savjetovanje i sudjelovanje, ravnoteža između poslovnog i privatnog života te zdravlje i sigurnost;

| iii. | poštovanju ljudskih prava, temeljnih sloboda, demokratskih načela i standarda utvrđenih u Međunarodnoj povelji o ljudskim pravima i drugim temeljnim konvencijama UN-a o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, Deklaraciji UN-a o pravima autohtonih naroda, Deklaraciji Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima na radu te temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada, Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Europskoj socijalnoj povelji i Povelji Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

iii.

poštovanju ljudskih prava, temeljnih sloboda, demokratskih načela i standarda utvrđenih u Međunarodnoj povelji o ljudskim pravima i drugim temeljnim konvencijama UN-a o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, Deklaraciji UN-a o pravima autohtonih naroda, Deklaraciji Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima na radu te temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada, Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Europskoj socijalnoj povelji i Povelji Europske unije o temeljnim pravima;

| (c) | navode se informacije koje poduzeća trebaju objavljivati o sljedećim upravljačkim čimbenicima:






  i. | ulozi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća u pogledu pitanja održivosti, te njihovom sastavu, kao i njihovom stručnom znanju i vještinama u vezi s ispunjavanjem te uloge ili pristupu koji takva tijela imaju takvom stručnom znanju i vještinama; |
| --- | --- | --- |

(c)

navode se informacije koje poduzeća trebaju objavljivati o sljedećim upravljačkim čimbenicima:

i.

ulozi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća u pogledu pitanja održivosti, te njihovom sastavu, kao i njihovom stručnom znanju i vještinama u vezi s ispunjavanjem te uloge ili pristupu koji takva tijela imaju takvom stručnom znanju i vještinama;

| ii. | glavnim značajkama sustavâ unutarnje kontrole i upravljanja rizicima poduzeća, u vezi s postupkom izvješćivanja o održivosti i odlučivanja; |
| --- | --- |

ii.

glavnim značajkama sustavâ unutarnje kontrole i upravljanja rizicima poduzeća, u vezi s postupkom izvješćivanja o održivosti i odlučivanja;

| iii. | poslovnoj etici i korporativnoj kulturi, uključujući borbu protiv korupcije i podmićivanja, zaštitu zviždača te dobrobit životinja; |
| --- | --- |

iii.

poslovnoj etici i korporativnoj kulturi, uključujući borbu protiv korupcije i podmićivanja, zaštitu zviždača te dobrobit životinja;

| iv. | aktivnostima i naporima poduzeća povezanim s izvršavanjem političkog utjecaja, uključujući njegove aktivnosti lobiranja; |
| --- | --- |

iv.

aktivnostima i naporima poduzeća povezanim s izvršavanjem političkog utjecaja, uključujući njegove aktivnosti lobiranja;

| v. | upravljanju i kvaliteti odnosa s klijentima, dobavljačima i zajednicama na koje utječu djelatnosti poduzeća, uključujući prakse plaćanja, posebno kada je riječ o zakašnjelim plaćanjima malim i srednjim poduzećima. |
| --- | --- |

v.

upravljanju i kvaliteti odnosa s klijentima, dobavljačima i zajednicama na koje utječu djelatnosti poduzeća, uključujući prakse plaćanja, posebno kada je riječ o zakašnjelim plaćanjima malim i srednjim poduzećima.

3.   Standardima izvješćivanja o održivosti navode se informacije usmjerene na budućnost, retrospektivne informacije, kvalitativne i kvantitativne informacije, prema potrebi, o kojima poduzeća trebaju izvješćivati.

4.   U standardima izvješćivanja o održivosti uzimaju se u obzir poteškoće na koje poduzeća mogu naići pri prikupljanju informacija od aktera u cijelom njihovom lancu vrijednosti, posebno od onih koji ne podliježu zahtjevima izvješćivanja o održivosti utvrđenim člankom 19.a ili člankom 29.a te od dobavljača na tržištima u nastajanju i u gospodarstvima u usponu. U standardima izvješćivanja o održivosti utvrđuju se objave o lancima vrijednosti koje su razmjerne i relevantne za kapacitete i značajke poduzeća u lancima vrijednosti te za opseg i složenost djelatnosti, osobito one koje se odnose na poduzeća koja ne podliježu zahtjevima izvješćivanja o održivosti iz članka 19.a ili članka 29.a. U standardima izvješćivanja o održivosti ne utvrđuju se objave kojima bi se od poduzeća zahtijevalo da od malih i srednjih poduzeća u svojem lancu vrijednosti pribave informacije koje nadilaze informacije koje se objavljuju u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća iz članka 29.c.

Prvim podstavkom ne dovode se u pitanje zahtjevi Unije da poduzeća provode postupak dubinske analize.

5.   Komisija pri donošenju delegiranih akata u skladu sa stavkom 1. u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir:

| (a) | rad globalnih inicijativa za utvrđivanje standarda izvješćivanja o održivosti i postojeće standarde i okvire za računovodstvo prirodnog kapitala i obračun stakleničkih plinova, odgovorno poslovno ponašanje, društveno odgovorno poslovanje i održivi razvoj; |
| --- | --- |

(a)

rad globalnih inicijativa za utvrđivanje standarda izvješćivanja o održivosti i postojeće standarde i okvire za računovodstvo prirodnog kapitala i obračun stakleničkih plinova, odgovorno poslovno ponašanje, društveno odgovorno poslovanje i održivi razvoj;

| (b) | informacije koje sudionici na financijskom tržištu trebaju kako bi poštovali svoje obveze objavljivanja utvrđene Uredbom (EU) 2019/2088 i delegiranim aktima donesenima na temelju te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

informacije koje sudionici na financijskom tržištu trebaju kako bi poštovali svoje obveze objavljivanja utvrđene Uredbom (EU) 2019/2088 i delegiranim aktima donesenima na temelju te uredbe;

| (c) | kriterije, pokazatelje i metodologije utvrđene u delegiranim aktima donesenima na temelju Uredbe (EU) 2020/852, uključujući kriterije tehničke provjere utvrđene u skladu s člankom 10. stavkom 3., člankom 11. stavkom 3., člankom 12. stavkom 2., člankom 13. stavkom 2., člankom 14. stavkom 2. i člankom 15. stavkom 2. te uredbe te zahtjeve za izvješćivanje utvrđene u delegiranom aktu donesenom na temelju članka 8. te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

kriterije, pokazatelje i metodologije utvrđene u delegiranim aktima donesenima na temelju Uredbe (EU) 2020/852, uključujući kriterije tehničke provjere utvrđene u skladu s člankom 10. stavkom 3., člankom 11. stavkom 3., člankom 12. stavkom 2., člankom 13. stavkom 2., člankom 14. stavkom 2. i člankom 15. stavkom 2. te uredbe te zahtjeve za izvješćivanje utvrđene u delegiranom aktu donesenom na temelju članka 8. te uredbe;

| (d) | zahtjeve za objavu koji se primjenjuju na administratore referentnih vrijednosti u izjavi o referentnoj vrijednosti i u metodologiji referentnih vrijednosti te minimalne standarde za razvoj referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom u skladu s delegiranim uredbama Komisije (EU) 2020/1816 (*13) (EU) 2020/1817 (*14) i (EU) 2020/1818 (*15) |
| --- | --- |

(d)

zahtjeve za objavu koji se primjenjuju na administratore referentnih vrijednosti u izjavi o referentnoj vrijednosti i u metodologiji referentnih vrijednosti te minimalne standarde za razvoj referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom u skladu s delegiranim uredbama Komisije (EU) 2020/1816 (*13) (EU) 2020/1817 (*14) i (EU) 2020/1818 (*15)

| (e) | informacije određene u provedbenim aktima donesenima na temelju članka 434.a Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(e)

informacije određene u provedbenim aktima donesenima na temelju članka 434.a Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (f) | Preporuku Komisije 2013/179/EU (*16); |
| --- | --- |

(f)

Preporuku Komisije 2013/179/EU (*16);

| (g) | Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*17) |
| --- | --- |

(g)

Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*17)

| (h) | Uredbu (EU) 2021/1119; |
| --- | --- |

(h)

Uredbu (EU) 2021/1119;

| (i) | Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*18); |
| --- | --- |

(i)

Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*18);

| (j) | Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća (*19) |
| --- | --- |

(j)

Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća (*19)

Članak 29.c

Standardi izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća

1.   Komisija do 30. lipnja 2024. donosi delegirane akte u skladu s člankom 49. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem standarda izvješćivanja o održivosti koji su proporcionalni i relevantni za kapacitete i značajke malih i srednjih poduzeća te za opseg i složenost njihovih aktivnosti. Tim standardima izvješćivanja o održivosti navode se informacije o kojima se za mala i srednja poduzeća iz članka 2. točke 1. podtočke (a) izvješćuje u skladu s člankom 19.a stavkom 6.

Zahtjevi za izvješćivanje utvrđeni u delegiranim aktima iz prvog podstavka stupaju na snagu najranije četiri mjeseca nakon što ih Komisija donese.

2.   U standardima izvješćivanja o održivosti za mala i srednja poduzeća uzimaju se u obzir kriteriji utvrđeni u članku 29.b od stavka 2. do stavka 5. Njima se, u mjeri u kojoj je to moguće, navodi i struktura za iskazivanje tih informacija.

3.   Komisija najmanje svake tri godine nakon datuma početka njihove primjene preispituje delegirane akte donesene u skladu s ovim člankom, uzimajući u obzir tehničke savjete EFRAG-a, i prema potrebi mijenja te delegirane akte kako bi se uzele u obzir relevantne promjene, uključujući promjene u pogledu međunarodnih standarda.

(*13)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1816 od 17. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu objašnjenja u izjavi o referentnoj vrijednosti o načinu na koji se okolišni, socijalni i upravljački čimbenici uzimaju u obzir u svakoj pruženoj i objavljenoj referentnoj vrijednosti (SL L 406, 3.12.2020., str. 1.)."

*13

(*14)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1817 od 17. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu minimalnog sadržaja objašnjenja o načinu na koji se okolišni, socijalni i upravljački čimbenici uzimaju u obzir u metodologiji referentnih vrijednosti (SL L 406, 3.12.2020., str. 12.)."

*14

(*15)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1818 od 17. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu minimalnih standarda za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom (SL L 406, 3.12.2020., str. 17.)."

*15

(*16)  Preporuka Komisije 2013/179/EU od 9. travnja 2013. o uporabi zajedničkih metoda za mjerenje i priopćavanje rezultata o utjecaju proizvoda i organizacija na okoliš za vrijeme njihova životnog vijeka (SL L 124, 4.5.2013., str. 1.)."

*16

(*17)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.)."

*17

(*18)  Uredba (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 761/2001 i odluka Komisije 2001/681/EZ i 2006/193/EZ (SL L 342, 22.12.2009., str. 1.)."

*18

(*19)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).”;"

*19

| 9. | umeće se sljedeće poglavlje:


  „POGLAVLJE 6.b


  JEDINSTVENI ELEKTRONIČKI FORMAT ZA IZVJEŠTAVANJE



  Članak 29.d
  Jedinstveni elektronički format za izvještavanje

  1.   Poduzeća koja podliježu zahtjevima iz članka 19.a ove Direktive izrađuju svoje izvješće poslovodstva u elektroničkom formatu za izvještavanje utvrđenom u članku 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/815 (*20)i opisno označavaju svoje izvješćivanje o održivosti, što uključuje objave utvrđene u članku 8. Uredbe (EU) 2020/852, u skladu s elektroničkim formatom za izvještavanje iz te delegirane uredbe.


  2.   Matična poduzeća koja podliježu zahtjevima iz članka 29.a pripremaju svoje konsolidirano izvješće poslovodstva u elektroničkom formatu za izvještavanje utvrđenom u članku 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/815 i opisno označavaju svoje izvješćivanje o održivosti, što uključuje objave utvrđene u članku 8. Uredbe (EU) 2020/852, u skladu s elektroničkim formatom za izvještavanje utvrđenim u toj delegiranoj uredbi.




  (*20)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/815 оd 17. prosinca 2018. o dopuni Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za specifikaciju jedinstvenog elektroničkog formata za izvještavanje (SL L 143, 29.5.2019., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

9.

umeće se sljedeće poglavlje:

„POGLAVLJE 6.b

JEDINSTVENI ELEKTRONIČKI FORMAT ZA IZVJEŠTAVANJE

Članak 29.d

Jedinstveni elektronički format za izvještavanje

1.   Poduzeća koja podliježu zahtjevima iz članka 19.a ove Direktive izrađuju svoje izvješće poslovodstva u elektroničkom formatu za izvještavanje utvrđenom u članku 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/815 (*20)i opisno označavaju svoje izvješćivanje o održivosti, što uključuje objave utvrđene u članku 8. Uredbe (EU) 2020/852, u skladu s elektroničkim formatom za izvještavanje iz te delegirane uredbe.

2.   Matična poduzeća koja podliježu zahtjevima iz članka 29.a pripremaju svoje konsolidirano izvješće poslovodstva u elektroničkom formatu za izvještavanje utvrđenom u članku 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/815 i opisno označavaju svoje izvješćivanje o održivosti, što uključuje objave utvrđene u članku 8. Uredbe (EU) 2020/852, u skladu s elektroničkim formatom za izvještavanje utvrđenim u toj delegiranoj uredbi.

(*20)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/815 оd 17. prosinca 2018. o dopuni Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za specifikaciju jedinstvenog elektroničkog formata za izvještavanje (SL L 143, 29.5.2019., str. 1.).”;"

*20

| 10. | u članku 30. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Države članice osiguravaju da poduzeća u razumnom roku, koji ne prelazi 12 mjeseci od datuma bilance, objavljuju propisno odobrene godišnje financijske izvještaje i izvješće poslovodstva u elektroničkom formatu za izvještavanje iz članka 29.d ove Direktive ako je primjenjivo, zajedno s mišljenjem i izjavom koje je dostavio ovlašteni revizor ili revizorsko društvo iz članka 34. ove Direktive, kako je utvrđeno pravom svake države članice u skladu s glavom I. poglavljem III. Direktive (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća (*21)

  Države članice mogu zahtijevati od poduzeća koja podliježu člancima 19.a i 29.a da izvješće poslovodstva besplatno stave na raspolaganje javnosti na svojim internetskim stranicama. Ako poduzeće nema internetsku stranicu, države članice mogu od njega zahtijevati da na zahtjev stavi na raspolaganje pisani primjerak svojeg izvješća poslovodstva.
  Ako neovisni pružatelj usluga provjere izrazi mišljenje iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa), to se mišljenje objavljuje zajedno s dokumentima iz prvog podstavka ovog stavka.
  Države članice mogu, međutim, izuzeti poduzeća od obveze objavljivanja izvješća poslovodstva ako je primjerak cijelog takvog izvješća ili njegova dijela lako dostupan na zahtjev po cijeni koja nije viša od njegova administrativnog troška.
  Izuzeće utvrđeno u četvrtom podstavku ovog stavka ne primjenjuje se na poduzeća koja podliježu zahtjevima za izvješćivanje o održivosti iz članaka 19.a i 29.a.


  (*21)  Direktiva (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o određenim aspektima prava društava (SL L 169, 30.6.2017., str. 46.).”;" |
| --- | --- |

10.

u članku 30. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice osiguravaju da poduzeća u razumnom roku, koji ne prelazi 12 mjeseci od datuma bilance, objavljuju propisno odobrene godišnje financijske izvještaje i izvješće poslovodstva u elektroničkom formatu za izvještavanje iz članka 29.d ove Direktive ako je primjenjivo, zajedno s mišljenjem i izjavom koje je dostavio ovlašteni revizor ili revizorsko društvo iz članka 34. ove Direktive, kako je utvrđeno pravom svake države članice u skladu s glavom I. poglavljem III. Direktive (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća (*21)

Države članice mogu zahtijevati od poduzeća koja podliježu člancima 19.a i 29.a da izvješće poslovodstva besplatno stave na raspolaganje javnosti na svojim internetskim stranicama. Ako poduzeće nema internetsku stranicu, države članice mogu od njega zahtijevati da na zahtjev stavi na raspolaganje pisani primjerak svojeg izvješća poslovodstva.

Ako neovisni pružatelj usluga provjere izrazi mišljenje iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa), to se mišljenje objavljuje zajedno s dokumentima iz prvog podstavka ovog stavka.

Države članice mogu, međutim, izuzeti poduzeća od obveze objavljivanja izvješća poslovodstva ako je primjerak cijelog takvog izvješća ili njegova dijela lako dostupan na zahtjev po cijeni koja nije viša od njegova administrativnog troška.

Izuzeće utvrđeno u četvrtom podstavku ovog stavka ne primjenjuje se na poduzeća koja podliježu zahtjevima za izvješćivanje o održivosti iz članaka 19.a i 29.a.

(*21)  Direktiva (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o određenim aspektima prava društava (SL L 169, 30.6.2017., str. 46.).”;"

*21

| 11. | u članku 33. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Države članice osiguravaju da članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća, djelujući u okviru nadležnosti koje su im dodijeljene na temelju nacionalnog prava, budu kolektivno obvezni osigurati da se sljedeći dokumenti sastavljaju i objavljuju u skladu sa zahtjevima ove Direktive i, prema potrebi, u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima donesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002, Delegiranom uredbom (EU) 2019/815, standardima izvješćivanja o održivosti iz članka 29.b ili članka 29.c ove Direktive i u skladu sa zahtjevima iz članka 29.d ove Direktive:






  (a) | godišnji financijski izvještaji, izvješće poslovodstva i izvješće o korporativnom upravljanju kad se dostavljaju zasebno; i |
| --- | --- | --- |

11.

u članku 33. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice osiguravaju da članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća, djelujući u okviru nadležnosti koje su im dodijeljene na temelju nacionalnog prava, budu kolektivno obvezni osigurati da se sljedeći dokumenti sastavljaju i objavljuju u skladu sa zahtjevima ove Direktive i, prema potrebi, u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima donesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002, Delegiranom uredbom (EU) 2019/815, standardima izvješćivanja o održivosti iz članka 29.b ili članka 29.c ove Direktive i u skladu sa zahtjevima iz članka 29.d ove Direktive:

(a)

godišnji financijski izvještaji, izvješće poslovodstva i izvješće o korporativnom upravljanju kad se dostavljaju zasebno; i

| (b) | konsolidirani financijski izvještaji, konsolidirana izvješća poslovodstva i konsolidirano izvješće o korporativnom upravljanju kad se dostavljaju zasebno.”; |
| --- | --- |

(b)

konsolidirani financijski izvještaji, konsolidirana izvješća poslovodstva i konsolidirano izvješće o korporativnom upravljanju kad se dostavljaju zasebno.”;

| 12. | naslov poglavlja 8. zamjenjuje se sljedećim:

  „Revizija i provjera izvješćivanja o održivosti”; |
| --- | --- |

12.

naslov poglavlja 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Revizija i provjera izvješćivanja o održivosti”;

| 13. | članak 34. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. drugi podstavak mijenja se kako slijedi:






  i. | točka (a) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:






  „ii. | je li izvješće poslovodstva sastavljeno u skladu s primjenjivim pravnim odredbama, isključujući zahtjeve za izvješćivanju o održivosti utvrđene u članku 19.a ove Direktive;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

13.

članak 34. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. drugi podstavak mijenja se kako slijedi:

i.

točka (a) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:

„ii.

je li izvješće poslovodstva sastavljeno u skladu s primjenjivim pravnim odredbama, isključujući zahtjeve za izvješćivanju o održivosti utvrđene u članku 19.a ove Direktive;”;

| ii. | umeće se sljedeća točka:






  „(aa) | ako je primjenjivo, temelju postupka ograničene provjere daju mišljenje o usklađenosti izvješćivanja o održivosti sa zahtjevima iz ove Direktive, uključujući usklađenost izvješćivanja o održivosti sa standardima izvješćivanja o održivosti donesenima na temelju članka 29.b ili članka 29.c, postupak koji poduzeće provodi kako bi utvrdilo informacije u skladu s tim standardima izvješćivanja o održivosti i usklađenost sa zahtjevom za opisno označavanje izvješćivanja o održivosti u skladu s člankom 29.d, kao i o usklađenosti sa zahtjevima za izvješćivanje iz članka 8. Uredbe (EU) 2020/852;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

umeće se sljedeća točka:

„(aa)

ako je primjenjivo, temelju postupka ograničene provjere daju mišljenje o usklađenosti izvješćivanja o održivosti sa zahtjevima iz ove Direktive, uključujući usklađenost izvješćivanja o održivosti sa standardima izvješćivanja o održivosti donesenima na temelju članka 29.b ili članka 29.c, postupak koji poduzeće provodi kako bi utvrdilo informacije u skladu s tim standardima izvješćivanja o održivosti i usklađenost sa zahtjevom za opisno označavanje izvješćivanja o održivosti u skladu s člankom 29.d, kao i o usklađenosti sa zahtjevima za izvješćivanje iz članka 8. Uredbe (EU) 2020/852;”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Države članice mogu dopustiti da ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koji nisu oni koji obavljaju zakonsku reviziju financijskih izvještaja daju mišljenje iz stavka 1. drugog podstavka točke (aa).”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Države članice mogu dopustiti da ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koji nisu oni koji obavljaju zakonsku reviziju financijskih izvještaja daju mišljenje iz stavka 1. drugog podstavka točke (aa).”;

| (c) | dodaju se sljedeći stavci:

  „4.   Države članice mogu neovisnom pružatelju usluga provjere s poslovnim nastanom na njihovom državnom području dopustiti da dâ mišljenje iz stavka 1. drugog podstavka točke (aa), pod uvjetom da takav neovisni pružatelj usluga provjere podliježe zahtjevima koji su ekvivalentni onima utvrđenima u Direktivi 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*22)u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti kako je definirano u članku 2. točki 22. te direktive, a posebno zahtjevima u pogledu:






  (a) | osposobljavanja i ispita, čime se osigurava da neovisni pružatelji usluga provjere steknu potrebno stručno znanje o izvješćivanju o održivosti i provjeri izvješćivanja o održivosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaju se sljedeći stavci:

„4.   Države članice mogu neovisnom pružatelju usluga provjere s poslovnim nastanom na njihovom državnom području dopustiti da dâ mišljenje iz stavka 1. drugog podstavka točke (aa), pod uvjetom da takav neovisni pružatelj usluga provjere podliježe zahtjevima koji su ekvivalentni onima utvrđenima u Direktivi 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*22)u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti kako je definirano u članku 2. točki 22. te direktive, a posebno zahtjevima u pogledu:

(a)

osposobljavanja i ispita, čime se osigurava da neovisni pružatelji usluga provjere steknu potrebno stručno znanje o izvješćivanju o održivosti i provjeri izvješćivanja o održivosti;

| (b) | stalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

(b)

stalnog obrazovanja;

| (c) | sustava osiguranja kvalitete; |
| --- | --- |

(c)

sustava osiguranja kvalitete;

| (d) | profesionalne etike, neovisnosti, objektivnosti, povjerljivosti i službene tajne; |
| --- | --- |

(d)

profesionalne etike, neovisnosti, objektivnosti, povjerljivosti i službene tajne;

| (e) | postavljanja i razrješavanja; |
| --- | --- |

(e)

postavljanja i razrješavanja;

| (f) | istražnih radnji i sankcija |
| --- | --- |

(f)

istražnih radnji i sankcija

| (g) | organizacije rada neovisnog pružatelja usluga provjere, osobito u pogledu dostatnih resursa i osoblja te održavanja evidencije klijenata i spisa; i |
| --- | --- |

(g)

organizacije rada neovisnog pružatelja usluga provjere, osobito u pogledu dostatnih resursa i osoblja te održavanja evidencije klijenata i spisa; i

| (h) | izvješćivanja o nepravilnostima. |
| --- | --- |

(h)

izvješćivanja o nepravilnostima.

Ako neovisni pružatelj usluga provjere daje mišljenje iz stavka 1. drugog podstavka točke (aa), države članice osiguravaju da to mišljenje bude sastavljeno u skladu s člancima 26.a, 27.a i 28.a Direktive 2006/43/EZ i da, ako je primjenjivo, revizorski odbor ili poseban odbor ispituje i prati neovisnost neovisnog pružatelja usluga provjere u skladu s člankom 39. stavkom 6. točkom (e) Direktive 2006/43/EZ.

Države članice osiguravaju da neovisni pružatelji usluga provjere akreditirani prije 1. siječnja 2024. za provjeru izvješćivanja o održivosti u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 ne podliježu zahtjevima u pogledu osposobljavanja i ispita iz prvog podstavka točke (a) ovog stavka.

Države članice osiguravaju da neovisni pružatelji usluga provjere koji se 1. siječnja 2024. nalaze u postupku akreditacije u skladu s relevantnim nacionalnim zahtjevima ne podliježu zahtjevima u pogledu osposobljavanja i ispita iz prvog podstavka točke (a) s obzirom na provjeru izvješćivanja o održivosti pod uvjetom da dovrše taj postupak do 1. siječnja 2026.

Države članice osiguravaju da neovisni pružatelji usluga provjere iz trećeg i četvrtog podstavka steknu potrebno znanje o izvješćivanju o održivosti i provjeri izvješćivanja o održivosti i to putem zahtjeva o stalnom obrazovanju iz prvog podstavka točke (b).

Ako država članica u skladu s prvim podstavkom odluči dopustiti neovisnom pružatelju usluga provjere da dâ mišljenje iz stavka 1. drugog podstavka točke (aa), ona to dopušta i ovlaštenom revizoru koji nije revizor (odnosno više njih) koji obavlja zakonsku reviziju financijskih izvještaja, kako je predviđeno u stavku 3.

5.   Država članica koja je iskoristila mogućnost predviđenu u stavku 4. („država članica domaćin”) od 6. siječnja 2027. dopušta neovisnom pružatelju usluga provjere s poslovnim nastanom u državi članici koja nije država članica domaćin („matična država članica”) da obavljaju provjere izvješćivanja o održivosti.

Matična država članica odgovorna je za nadzor neovisnih pružatelja usluga provjere s poslovnim nastanom na njezinom državnom području, osim u slučaju da se država članica domaćin odlučila nadzirati provjeru izvješćivanja o održivosti koju obavljaju neovisni pružatelji usluga provjere na njezinu državnom području.

Ako država članica domaćin odluči nadzirati provjeru izvješćivanja o održivosti koju na njezinu državnom području obavljaju neovisni pružatelji usluga provjere registrirani u drugoj državi članici, država članica domaćin:

| (a) | ne nameće takvim neovisnim pružateljima usluga provjere strože zahtjeve ili odgovornosti od onih koji se na temelju nacionalnih zakona zahtijevaju za provjeru izvješćivanja o održivosti koju provode neovisni pružatelji usluga provjere ili revizori s poslovnim nastanom u toj državi članici domaćinu; i |
| --- | --- |

(a)

ne nameće takvim neovisnim pružateljima usluga provjere strože zahtjeve ili odgovornosti od onih koji se na temelju nacionalnih zakona zahtijevaju za provjeru izvješćivanja o održivosti koju provode neovisni pružatelji usluga provjere ili revizori s poslovnim nastanom u toj državi članici domaćinu; i

| (b) | obavješćuje druge države članice o svojoj odluci da nadzire provjeru izvješćivanja o održivosti koju obavljaju neovisni pružatelji usluga provjere s poslovnim nastanom u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(b)

obavješćuje druge države članice o svojoj odluci da nadzire provjeru izvješćivanja o održivosti koju obavljaju neovisni pružatelji usluga provjere s poslovnim nastanom u drugim državama članicama.

6.   Države članice osiguravaju da se, ako se pravom Unije zahtijeva da elemente izvješćivanja o održivosti poduzeća verificira akreditirana neovisna treća strana, izvješće akreditirane neovisne treće strane stavi na raspolaganje kao prilog izvješću poslovodstva ili na drugi javno dostupan način.

(*22)  Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).”;"

*22

| 14. | umeće se sljedeće poglavlje:


  „POGLAVLJE 9.a


  IZVJEŠĆIVANJE U ODNOSU NA PODUZEĆA IZ TREĆIH ZEMALJA



  Članak 40.a
  Izvješća o održivosti u odnosu na poduzeća iz trećih zemalja

  1.   Država članica zahtijeva da poduzeće kći s poslovnim nastanom na njezinom državnom području, na čije se krajnje matično poduzeće primjenjuje pravo treće zemlje, objavi i stavi na raspolaganje izvješće o održivosti koje obuhvaća informacije navedene u članku 29.a stavku 2. točki (a) podtočkama od iii. do vi., točkama od (b) do (f) i, prema potrebi, točki (h) na razini grupe tog krajnjeg matičnog poduzeća iz treće zemlje.
  Prvi podstavak primjenjuje se samo na velika poduzeća kćeri i na mala i srednja poduzeća kćeri, osim mikropoduzeća, koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a).
  Država članica zahtijeva da podružnica koja se nalazi na njezinom državnom području i koja je podružnica poduzeća na koje se primjenjuje pravo treće zemlje te koja nije dio grupe ili je u konačnici drži poduzeće osnovano u skladu s pravom treće zemlje objavljuje i stavlja na raspolaganje izvješće o održivosti koje obuhvaća informacije navedene u članku 29.a stavku 2. točki (a) podtočkama od iii. do vi., točkama od (b) do (f) i, prema potrebi, točki (h), na razini grupe ili, ako to nije primjenjivo, na pojedinačnoj razini poduzeća iz treće zemlje.
  Pravilo iz trećeg podstavka primjenjuje se na podružnicu samo ako poduzeće iz treće zemlje nema poduzeće kći kako je navedeno u prvom podstavku i ako je podružnica ostvarila neto prihod veći od 40 milijuna EUR u prethodnoj financijskoj godini.
  Prvi i treći podstavak primjenjuju se na poduzeća kćeri ili podružnice navedene u tim podstavcima samo ako je poduzeće iz treće zemlje na svojoj razini grupe ili, ako to nije primjenjivo, na pojedinačnoj razini, ostvarilo neto prihod veći od 150 milijuna EUR u Uniji u svakoj od posljednje dvije uzastopne financijske godine.
  Države članice mogu zahtijevati od poduzeća kćeri ili podružnica iz prvog i trećeg podstavka da im dostave informacije o neto prihodu koji su poduzeća iz trećih zemalja ostvarila na njihovom državnom području i u Uniji.


  2.   Države članice zahtijevaju da izvješće o održivosti koje dostavlja poduzeće kći ili podružnica iz stavka 1. bude sastavljeno u skladu sa standardima donesenima na temelju članka 40.b.
  Odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, izvješće o održivosti iz stavka 1. ovog članka može se sastaviti u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti donesenima u skladu s člankom 29.b ili na način jednak tim standardima izvješćivanja o održivosti, kako je utvrđeno u skladu s provedbenim aktom o ekvivalentnosti standarda izvješćivanja donesenim u skladu s člankom 23. stavkom 4. trećim podstavkom Direktive 2004/109/EZ.
  Ako informacije koje su potrebne za sastavljanje izvješća o održivosti iz prvog podstavka ovog stavka nisu dostupne, poduzeće kći ili podružnica iz stavka 1. traže od poduzeća iz treće zemlje da im pruži sve informacije koje su im potrebne za ispunjavanje njihovih obveza.
  U slučaju da sve tražene informacije ne budu dostavljene, poduzeće kći ili podružnica iz stavka 1. sastavlja, objavljuje i stavlja na raspolaganje izvješće o održivosti iz stavka 1. koje sadržava sve informacije koje posjeduje, koje je pribavila ili prikupila te daje izjavu u kojoj navodi da poduzeće iz treće zemlje nije stavilo na raspolaganje potrebne informacije.


  3.   Države članice zahtijevaju da se izvješće o održivosti iz stavka 1. objavi s priloženim mišljenjem o provjeri koje je dala jedna ili više osoba ili jedno ili više društava koji su ovlašteni za davanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti na temelju nacionalnog prava poduzeća iz treće zemlje ili nacionalnog prava države članice.
  U slučaju da poduzeće iz treće zemlje ne dostavi mišljenje o provjeri u skladu s prvim podstavkom, poduzeće kći ili podružnica daje izjavu u kojoj navodi da poduzeće iz treće zemlje nije stavilo na raspolaganje potrebno mišljenje o provjeri.


  4.   Države članice mogu na godišnjoj razini obavješćivati Komisiju o poduzećima kćerima ili podružnicama poduzeća iz trećih zemalja koje su ispunile zahtjev za objavljivanje iz članka 40.d te o slučajevima u kojima je izvješće objavljeno, ali je poduzeće kći ili podružnica postupilo u skladu sa stavkom 2. četvrtim podstavkom ovog članka. Komisija na svojoj internetskoj stranici objavljuje popis poduzeća iz trećih zemalja koja objave izvješće o održivosti.



  Članak 40.b
  Standardi izvješćivanja o održivosti za poduzeća iz trećih zemalja
  Komisija do 30. lipnja 2024. donosi delegirani akt u skladu s člankom 49. za dopunu ove Direktive radi utvrđivanja standarda izvješćivanja o održivosti za poduzeća iz trećih zemalja kojima se navode informacije koje se uključuju u izvješća o održivosti iz članka 40.a.


  Članak 40.c
  Odgovornost za sastavljanje, objavljivanje i stavljanje na raspolaganje izvješća o održivosti u odnosu na poduzeća iz trećih zemalja
  Države članice osiguravaju da su podružnice poduzeća iz trećih zemalja odgovorne za osiguravanje da, u skladu s njihovim saznanjima i sposobnostima, njihovo izvješće o održivosti bude sastavljeno u skladu s člankom 40.a i da se to izvješće objavi i stavi na raspolaganje u skladu s člankom 40.d.
  Države članice osiguravaju da članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća kćeri iz članka 40.a budu kolektivno odgovorni za osiguravanje, u skladu s njihovim saznanjima i sposobnostima, da je njihovo izvješće o održivosti sastavljeno u skladu s člankom 40.a i da se to izvješće objavi i stavi na raspolaganje u skladu s člankom 40.d.


  Članak 40.d
  Objava

  1.   Poduzeća kćeri i podružnice iz članka 40.a stavka 1. ove Direktive objavljuju svoje izvješće o održivosti, zajedno s mišljenjem o provjeri i, ako je primjenjivo, izjavom iz članka 40.a stavka 2. četvrtog podstavka ove Direktive u roku od 12 mjeseci od datuma bilance za financijsku godinu za koju se izvješće sastavlja, kako je predvidjela svaka država članica, u skladu s člancima od 14. do 28. Direktive (EU) 2017/1132 i, prema potrebi, u skladu s člankom 36. te direktive.


  2.   Ako izvješće o održivosti zajedno s mišljenjem o provjeri i, ako je primjenjivo, izjavom, koji su objavljeni u skladu sa stavkom 1. ovog članka, nisu besplatno dostupni javnosti na internetskim stranicama registra iz članka 16. Direktive (EU) 2017/1132, države članice osiguravaju da izvješće o održivosti zajedno s mišljenjem o provjeri i, ako je primjenjivo, zajedno s izjavom koje objavljuju poduzeća u skladu sa stavkom 1. ovog članka, budu besplatno dostupni javnosti na barem jednom službenom jeziku Unije najkasnije 12 mjeseci nakon datuma bilance za financijsku godinu za koju je izvješće sastavljeno, na internetskoj stranici poduzeća kćeri ili podružnice kako je navedeno u članku 40.a stavku 1. ove Direktive.”; |
| --- | --- |

14.

umeće se sljedeće poglavlje:

„POGLAVLJE 9.a

IZVJEŠĆIVANJE U ODNOSU NA PODUZEĆA IZ TREĆIH ZEMALJA

Članak 40.a

Izvješća o održivosti u odnosu na poduzeća iz trećih zemalja

1.   Država članica zahtijeva da poduzeće kći s poslovnim nastanom na njezinom državnom području, na čije se krajnje matično poduzeće primjenjuje pravo treće zemlje, objavi i stavi na raspolaganje izvješće o održivosti koje obuhvaća informacije navedene u članku 29.a stavku 2. točki (a) podtočkama od iii. do vi., točkama od (b) do (f) i, prema potrebi, točki (h) na razini grupe tog krajnjeg matičnog poduzeća iz treće zemlje.

Prvi podstavak primjenjuje se samo na velika poduzeća kćeri i na mala i srednja poduzeća kćeri, osim mikropoduzeća, koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a).

Država članica zahtijeva da podružnica koja se nalazi na njezinom državnom području i koja je podružnica poduzeća na koje se primjenjuje pravo treće zemlje te koja nije dio grupe ili je u konačnici drži poduzeće osnovano u skladu s pravom treće zemlje objavljuje i stavlja na raspolaganje izvješće o održivosti koje obuhvaća informacije navedene u članku 29.a stavku 2. točki (a) podtočkama od iii. do vi., točkama od (b) do (f) i, prema potrebi, točki (h), na razini grupe ili, ako to nije primjenjivo, na pojedinačnoj razini poduzeća iz treće zemlje.

Pravilo iz trećeg podstavka primjenjuje se na podružnicu samo ako poduzeće iz treće zemlje nema poduzeće kći kako je navedeno u prvom podstavku i ako je podružnica ostvarila neto prihod veći od 40 milijuna EUR u prethodnoj financijskoj godini.

Prvi i treći podstavak primjenjuju se na poduzeća kćeri ili podružnice navedene u tim podstavcima samo ako je poduzeće iz treće zemlje na svojoj razini grupe ili, ako to nije primjenjivo, na pojedinačnoj razini, ostvarilo neto prihod veći od 150 milijuna EUR u Uniji u svakoj od posljednje dvije uzastopne financijske godine.

Države članice mogu zahtijevati od poduzeća kćeri ili podružnica iz prvog i trećeg podstavka da im dostave informacije o neto prihodu koji su poduzeća iz trećih zemalja ostvarila na njihovom državnom području i u Uniji.

2.   Države članice zahtijevaju da izvješće o održivosti koje dostavlja poduzeće kći ili podružnica iz stavka 1. bude sastavljeno u skladu sa standardima donesenima na temelju članka 40.b.

Odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, izvješće o održivosti iz stavka 1. ovog članka može se sastaviti u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti donesenima u skladu s člankom 29.b ili na način jednak tim standardima izvješćivanja o održivosti, kako je utvrđeno u skladu s provedbenim aktom o ekvivalentnosti standarda izvješćivanja donesenim u skladu s člankom 23. stavkom 4. trećim podstavkom Direktive 2004/109/EZ.

Ako informacije koje su potrebne za sastavljanje izvješća o održivosti iz prvog podstavka ovog stavka nisu dostupne, poduzeće kći ili podružnica iz stavka 1. traže od poduzeća iz treće zemlje da im pruži sve informacije koje su im potrebne za ispunjavanje njihovih obveza.

U slučaju da sve tražene informacije ne budu dostavljene, poduzeće kći ili podružnica iz stavka 1. sastavlja, objavljuje i stavlja na raspolaganje izvješće o održivosti iz stavka 1. koje sadržava sve informacije koje posjeduje, koje je pribavila ili prikupila te daje izjavu u kojoj navodi da poduzeće iz treće zemlje nije stavilo na raspolaganje potrebne informacije.

3.   Države članice zahtijevaju da se izvješće o održivosti iz stavka 1. objavi s priloženim mišljenjem o provjeri koje je dala jedna ili više osoba ili jedno ili više društava koji su ovlašteni za davanje mišljenja o provjeri izvješćivanja o održivosti na temelju nacionalnog prava poduzeća iz treće zemlje ili nacionalnog prava države članice.

U slučaju da poduzeće iz treće zemlje ne dostavi mišljenje o provjeri u skladu s prvim podstavkom, poduzeće kći ili podružnica daje izjavu u kojoj navodi da poduzeće iz treće zemlje nije stavilo na raspolaganje potrebno mišljenje o provjeri.

4.   Države članice mogu na godišnjoj razini obavješćivati Komisiju o poduzećima kćerima ili podružnicama poduzeća iz trećih zemalja koje su ispunile zahtjev za objavljivanje iz članka 40.d te o slučajevima u kojima je izvješće objavljeno, ali je poduzeće kći ili podružnica postupilo u skladu sa stavkom 2. četvrtim podstavkom ovog članka. Komisija na svojoj internetskoj stranici objavljuje popis poduzeća iz trećih zemalja koja objave izvješće o održivosti.

Članak 40.b

Standardi izvješćivanja o održivosti za poduzeća iz trećih zemalja

Komisija do 30. lipnja 2024. donosi delegirani akt u skladu s člankom 49. za dopunu ove Direktive radi utvrđivanja standarda izvješćivanja o održivosti za poduzeća iz trećih zemalja kojima se navode informacije koje se uključuju u izvješća o održivosti iz članka 40.a.

Članak 40.c

Odgovornost za sastavljanje, objavljivanje i stavljanje na raspolaganje izvješća o održivosti u odnosu na poduzeća iz trećih zemalja

Države članice osiguravaju da su podružnice poduzeća iz trećih zemalja odgovorne za osiguravanje da, u skladu s njihovim saznanjima i sposobnostima, njihovo izvješće o održivosti bude sastavljeno u skladu s člankom 40.a i da se to izvješće objavi i stavi na raspolaganje u skladu s člankom 40.d.

Države članice osiguravaju da članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća kćeri iz članka 40.a budu kolektivno odgovorni za osiguravanje, u skladu s njihovim saznanjima i sposobnostima, da je njihovo izvješće o održivosti sastavljeno u skladu s člankom 40.a i da se to izvješće objavi i stavi na raspolaganje u skladu s člankom 40.d.

Članak 40.d

Objava

1.   Poduzeća kćeri i podružnice iz članka 40.a stavka 1. ove Direktive objavljuju svoje izvješće o održivosti, zajedno s mišljenjem o provjeri i, ako je primjenjivo, izjavom iz članka 40.a stavka 2. četvrtog podstavka ove Direktive u roku od 12 mjeseci od datuma bilance za financijsku godinu za koju se izvješće sastavlja, kako je predvidjela svaka država članica, u skladu s člancima od 14. do 28. Direktive (EU) 2017/1132 i, prema potrebi, u skladu s člankom 36. te direktive.

2.   Ako izvješće o održivosti zajedno s mišljenjem o provjeri i, ako je primjenjivo, izjavom, koji su objavljeni u skladu sa stavkom 1. ovog članka, nisu besplatno dostupni javnosti na internetskim stranicama registra iz članka 16. Direktive (EU) 2017/1132, države članice osiguravaju da izvješće o održivosti zajedno s mišljenjem o provjeri i, ako je primjenjivo, zajedno s izjavom koje objavljuju poduzeća u skladu sa stavkom 1. ovog članka, budu besplatno dostupni javnosti na barem jednom službenom jeziku Unije najkasnije 12 mjeseci nakon datuma bilance za financijsku godinu za koju je izvješće sastavljeno, na internetskoj stranici poduzeća kćeri ili podružnice kako je navedeno u članku 40.a stavku 1. ove Direktive.”;

| 15. | naslov poglavlja 11. zamjenjuje se sljedećim:


  „POGLAVLJE 11.


  PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
  ”; |
| --- | --- |

15.

naslov poglavlja 11. zamjenjuje se sljedećim:

„POGLAVLJE 11.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
  ”;

| 16. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 48.i
  Prijelazne odredbe

  1.   Države članice do 6. siječnja 2030. dozvoljavaju poduzeću kćeri u Uniji koje podliježe članku 19.a ili članku 29.a i na čije se matično poduzeće ne primjenjuje pravo države članice, da izradi konsolidirano izvješćivanje o održivosti, u skladu sa zahtjevima iz članka 29.a, koje uključuje sva poduzeća kćeri u Uniji takvog matičnog poduzeća, koja podliježu članku 19.a ili članku 29.a.
  Države članice do 6. siječnja 2030. dozvoljavaju da konsolidirano izvješćivanje o održivosti iz prvog podstavka ovog stavka uključuje objave utvrđene u članku 8. Uredbe (EU) 2020/852, koje obuhvaćaju aktivnosti koje obavljaju sva poduzeća kćeri u Uniji relevantnog matičnog poduzeća iz prvog podstavka ovog stavka koja podliježu članku 19.a ili članku 29.a ove Direktive.


  2.   Poduzeće kći u Uniji iz stavka 1. jedno je od poduzeća kćeri u Uniji grupe koje je ostvarilo najveći prihod u Uniji tijekom najmanje jedne od prethodnih pet financijskih godina, ako je primjenjivo na konsolidiranoj osnovi.


  3.   Konsolidirano izvješćivanje o održivosti iz stavka 1. ovog članka objavljuje se u skladu s člankom 30.


  4.   Za potrebe izuzeća utvrđenog u članku 19.a stavku 9. i članku 29.a stavku 8., izvješćivanje u skladu sa stavkom 1. ovog članka smatra se izvješćivanjem matičnog poduzeća na razini grupe u pogledu poduzeća uključenih u konsolidaciju. Smatra se da izvješćivanje u skladu sa stavkom 1. drugim podstavkom ovog članka ispunjava uvjete iz članka 19.a stavka 9. drugog podstavka točke (c) odnosno članka 29.a stavka 8. drugog podstavka točke (c).”; |
| --- | --- |

16.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 48.i

Prijelazne odredbe

1.   Države članice do 6. siječnja 2030. dozvoljavaju poduzeću kćeri u Uniji koje podliježe članku 19.a ili članku 29.a i na čije se matično poduzeće ne primjenjuje pravo države članice, da izradi konsolidirano izvješćivanje o održivosti, u skladu sa zahtjevima iz članka 29.a, koje uključuje sva poduzeća kćeri u Uniji takvog matičnog poduzeća, koja podliježu članku 19.a ili članku 29.a.

Države članice do 6. siječnja 2030. dozvoljavaju da konsolidirano izvješćivanje o održivosti iz prvog podstavka ovog stavka uključuje objave utvrđene u članku 8. Uredbe (EU) 2020/852, koje obuhvaćaju aktivnosti koje obavljaju sva poduzeća kćeri u Uniji relevantnog matičnog poduzeća iz prvog podstavka ovog stavka koja podliježu članku 19.a ili članku 29.a ove Direktive.

2.   Poduzeće kći u Uniji iz stavka 1. jedno je od poduzeća kćeri u Uniji grupe koje je ostvarilo najveći prihod u Uniji tijekom najmanje jedne od prethodnih pet financijskih godina, ako je primjenjivo na konsolidiranoj osnovi.

3.   Konsolidirano izvješćivanje o održivosti iz stavka 1. ovog članka objavljuje se u skladu s člankom 30.

4.   Za potrebe izuzeća utvrđenog u članku 19.a stavku 9. i članku 29.a stavku 8., izvješćivanje u skladu sa stavkom 1. ovog članka smatra se izvješćivanjem matičnog poduzeća na razini grupe u pogledu poduzeća uključenih u konsolidaciju. Smatra se da izvješćivanje u skladu sa stavkom 1. drugim podstavkom ovog članka ispunjava uvjete iz članka 19.a stavka 9. drugog podstavka točke (c) odnosno članka 29.a stavka 8. drugog podstavka točke (c).”;

| 17. | članak 49. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

  „2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 1. stavka 2., članka 3. stavka 13., članaka 29.b, 29.c i 40.b i članka 46. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 5. siječnja 2023. Komisija izrađuje izvještaj o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.


  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 2., članka 3. stavka 13., članaka 29.b, 29.c i 40.b i članka 46. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.”; |
| --- | --- | --- |

17.

članak 49. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 1. stavka 2., članka 3. stavka 13., članaka 29.b, 29.c i 40.b i članka 46. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 5. siječnja 2023. Komisija izrađuje izvještaj o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 2., članka 3. stavka 13., članaka 29.b, 29.c i 40.b i članka 46. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak:

  „3.b   Pri donošenju delegiranih akata na temelju članaka 29.b i 29.c Komisija uzima u obzir tehničke savjete EFRAG-a, pod sljedećim uvjetima:






  (a) | takvi su savjeti razvijeni uz odgovarajući propisani postupak, javni nadzor i transparentnost, uz stručno znanje i uravnoteženo sudjelovanje relevantnih dionika te uz dostatno javno financiranje kako bi se osigurala njihova neovisnost, te na temelju programa rada o kojem se savjetovalo s Komisijom; |
| --- | --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„3.b   Pri donošenju delegiranih akata na temelju članaka 29.b i 29.c Komisija uzima u obzir tehničke savjete EFRAG-a, pod sljedećim uvjetima:

(a)

takvi su savjeti razvijeni uz odgovarajući propisani postupak, javni nadzor i transparentnost, uz stručno znanje i uravnoteženo sudjelovanje relevantnih dionika te uz dostatno javno financiranje kako bi se osigurala njihova neovisnost, te na temelju programa rada o kojem se savjetovalo s Komisijom;

| (b) | takvi savjeti popraćeni su analizama troškova i koristi koje uključuju analize učinaka tehničkih savjeta na pitanja održivosti; |
| --- | --- |

(b)

takvi savjeti popraćeni su analizama troškova i koristi koje uključuju analize učinaka tehničkih savjeta na pitanja održivosti;

| (c) | takvi savjeti popraćeni su pojašnjenjem o tome na koji način uzimaju u obzir elemente navedene u članku 29.b stavku 5.; |
| --- | --- |

(c)

takvi savjeti popraćeni su pojašnjenjem o tome na koji način uzimaju u obzir elemente navedene u članku 29.b stavku 5.;

| (d) | sudjelovanje u radu EFRAG-a na tehničkoj razini temelji se na stručnom znanju u području izvješćivanja o održivosti i nije uvjetovano financijskim doprinosom. |
| --- | --- |

(d)

sudjelovanje u radu EFRAG-a na tehničkoj razini temelji se na stručnom znanju u području izvješćivanja o održivosti i nije uvjetovano financijskim doprinosom.

Točkama (a) i (d) ne dovodi se u pitanje sudjelovanje javnih tijela i nacionalnih organizacija za utvrđivanje normi u tehničkom radu EFRAG-a.

Popratni dokumenti za tehničke savjete EFRAG-a dostavljaju se zajedno s tim tehničkim savjetima.

Komisija se savjetuje zajednički sa Stručnom skupinom država članica za održivo financiranje iz članka 24. Uredbe (EU) 2020/852 i računovodstvenim regulatornim odborom iz članka 6. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 o nacrtima delegiranih akata prije njihova donošenja kako je navedeno u člancima 29.b i 29.c ove Direktive.

Komisija traži mišljenje Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) i Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) o tehničkim savjetima koje dostavi EFRAG, posebno u pogledu njihove usklađenosti s Uredbom (EU) 2019/2088 i delegiranim aktima donesenima na temelju te uredbe. ESMA, EBA i EIOPA dostavljaju svoja mišljenja u roku od dva mjeseca od dana primitka zahtjeva Komisije.

Komisija se savjetuje i s Europskom agencijom za okoliš, Agencijom Europske unije za temeljna prava, Europskom središnjom bankom (ESB), Odborom europskih tijela za nadzor revizije (CEAOB) i Platformom za održivo financiranje uspostavljenom na temelju članka 20. Uredbe (EU) 2020/852 o tehničkim savjetima koje dostavi EFRAG prije donošenja delegiranih akata iz članaka 29.b i 29.c ove Direktive. Ako neko od tih tijela odluči dostaviti mišljenje, dužno je to učiniti u roku od dva mjeseca od datuma savjetovanja Komisije.”;

| (c) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 1. stavka 2., članka 3. stavka 13., članaka 29.b, 29.c ili 40.b ili članka 46. stavka 2. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”. |
| --- | --- |

(c)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 1. stavka 2., članka 3. stavka 13., članaka 29.b, 29.c ili 40.b ili članka 46. stavka 2. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”.

Članak 2.

Izmjene Direktive 2004/109/EZ

Direktiva 2004/109/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 2. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(r) | „izvješćivanje o održivosti” znači izvješćivanje o održivosti kako je definirano u članku 2. točki 18. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*23) |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 2. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(r)

„izvješćivanje o održivosti” znači izvješćivanje o održivosti kako je definirano u članku 2. točki 18. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*23)

*23

(*23)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).”;"

*23

| 2. | članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | izjava odgovornih osoba izdavatelja, čija su imena i funkcije koje obnašaju jasno navedeni, kojima potvrđuju da, prema njihovim saznanjima, financijski izvještaji, sastavljeni uz primjenu odgovarajućih računovodstvenih standarda, pružaju istinit i pošten prikaz imovine, obveza, financijskog položaja i dobiti ili gubitaka izdavatelja i svih društava uključenih u konsolidaciju te da izvješće poslovodstva uključuje pošten pregled razvoja i rezultata poslovanja te položaj izdavatelja i svih društava uključenih u konsolidaciju, zajedno s opisom osnovnih rizika i neizvjesnosti kojima su izloženi i, prema potrebi, da je sastavljeno u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti iz članka 29.b Direktive 2013/34/EU i specifikacijama donesenima na temelju članka 8. stavka 4. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (*24) |
| --- | --- | --- | --- |

2.

članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

izjava odgovornih osoba izdavatelja, čija su imena i funkcije koje obnašaju jasno navedeni, kojima potvrđuju da, prema njihovim saznanjima, financijski izvještaji, sastavljeni uz primjenu odgovarajućih računovodstvenih standarda, pružaju istinit i pošten prikaz imovine, obveza, financijskog položaja i dobiti ili gubitaka izdavatelja i svih društava uključenih u konsolidaciju te da izvješće poslovodstva uključuje pošten pregled razvoja i rezultata poslovanja te položaj izdavatelja i svih društava uključenih u konsolidaciju, zajedno s opisom osnovnih rizika i neizvjesnosti kojima su izloženi i, prema potrebi, da je sastavljeno u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti iz članka 29.b Direktive 2013/34/EU i specifikacijama donesenima na temelju članka 8. stavka 4. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (*24)

*24

(*24)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13).”;"

*24

| (b) | stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

  „4.   Revizija financijskih izvještaja provodi se u skladu s člankom 34. stavkom 1. prvim podstavkom i člankom 34. stavkom 2. Direktive 2013/34/EU.
  Ovlašteni revizor dostavlja mišljenje i izjavu o izvješću poslovodstva iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točaka (a) i (b) i članka 34. stavka 2. Direktive 2013/34/EU.
  Revizorsko izvješće iz članka 28. Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*25) koje je potpisala osoba odnosno osobe odgovorne za obavljanje rada iz članka 34. stavaka 1. i 2. Direktive 2013/34/EU, u cijelosti se javno objavljuje zajedno s godišnjim financijskim izvještajem.
  Ako je primjenjivo, mišljenje o provjeri izvješćivanju o održivosti daje se u skladu s člankom 34. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (aa) i člankom 34. stavcima od 2. do 5. Direktive 2013/34/EU.
  Izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti iz članka 28.a Direktive 2006/43/EZ se u cijelosti se javno objavljuje zajedno s godišnjim financijskim izvještajem.


  5.   Izvješće poslovodstva sastavlja se u skladu s člancima 19., 19.a, 20. i člankom 29.d stavkom 1. Direktive 2013/34/EU te uključuje specifikacije donesene u skladu s člankom 8. stavkom 4. Uredbe (EU) 2020/852, kada ga sastavljaju poduzeća navedena u tim odredbama.
  U slučajevima kad je izdavatelj obvezan sastavljati konsolidirane financijske izvještaje, konsolidirano izvješće poslovodstva sastavlja se u skladu s člancima 29. i 29.a te člankom 29.d stavkom 2. Direktive 2013/34/EU te uključuje specifikacije donesene u skladu s člankom 8. stavkom 4. Uredbe (EU) 2020/852, kada ga sastavljaju poduzeća navedena u tim odredbama.


  (*25)  Direktiva 2006/43/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).”;" |
| --- | --- |

(b)

stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

„4.   Revizija financijskih izvještaja provodi se u skladu s člankom 34. stavkom 1. prvim podstavkom i člankom 34. stavkom 2. Direktive 2013/34/EU.

Ovlašteni revizor dostavlja mišljenje i izjavu o izvješću poslovodstva iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točaka (a) i (b) i članka 34. stavka 2. Direktive 2013/34/EU.

Revizorsko izvješće iz članka 28. Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*25) koje je potpisala osoba odnosno osobe odgovorne za obavljanje rada iz članka 34. stavaka 1. i 2. Direktive 2013/34/EU, u cijelosti se javno objavljuje zajedno s godišnjim financijskim izvještajem.

Ako je primjenjivo, mišljenje o provjeri izvješćivanju o održivosti daje se u skladu s člankom 34. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (aa) i člankom 34. stavcima od 2. do 5. Direktive 2013/34/EU.

Izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti iz članka 28.a Direktive 2006/43/EZ se u cijelosti se javno objavljuje zajedno s godišnjim financijskim izvještajem.

5.   Izvješće poslovodstva sastavlja se u skladu s člancima 19., 19.a, 20. i člankom 29.d stavkom 1. Direktive 2013/34/EU te uključuje specifikacije donesene u skladu s člankom 8. stavkom 4. Uredbe (EU) 2020/852, kada ga sastavljaju poduzeća navedena u tim odredbama.

U slučajevima kad je izdavatelj obvezan sastavljati konsolidirane financijske izvještaje, konsolidirano izvješće poslovodstva sastavlja se u skladu s člancima 29. i 29.a te člankom 29.d stavkom 2. Direktive 2013/34/EU te uključuje specifikacije donesene u skladu s člankom 8. stavkom 4. Uredbe (EU) 2020/852, kada ga sastavljaju poduzeća navedena u tim odredbama.

(*25)  Direktiva 2006/43/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).”;"

*25

| 3. | članak 23. stavak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | treći i četvrti podstavak zamjenjuju se sljedećim:

  „Komisija u skladu s postupkom iz članka 27. stavka 2. ove Direktive donosi potrebne odluke o ekvivalentnosti računovodstvenih standarda pod uvjetima utvrđenima u članku 30. stavku 3. ove Direktive i ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti kako je navedeno u članku 29.b Direktive 2013/34/EU koje primjenjuju izdavatelji iz trećih zemalja. Ako odluči da računovodstveni standardi ili standardi izvješćivanja o održivosti treće zemlje nisu ekvivalentni, Komisija dotičnim izdavateljima može dopustiti da nastave upotrebljavati takve standarde tijekom odgovarajućeg prijelaznog razdoblja.
  U kontekstu trećeg podstavka ovog stavka, Komisija delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 27. stavcima 2.a, 2.b i 2.c i podložno uvjetima utvrđenima u člancima 27.a i 27.b donosi mjere za uspostavljanje općih kriterija ekvivalentnosti u pogledu računovodstvenih standarda i standarda izvješćivanja o održivosti koji su relevantni za izdavatelje iz više od jedne zemlje.”; |
| --- | --- | --- |

3.

članak 23. stavak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

treći i četvrti podstavak zamjenjuju se sljedećim:

„Komisija u skladu s postupkom iz članka 27. stavka 2. ove Direktive donosi potrebne odluke o ekvivalentnosti računovodstvenih standarda pod uvjetima utvrđenima u članku 30. stavku 3. ove Direktive i ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti kako je navedeno u članku 29.b Direktive 2013/34/EU koje primjenjuju izdavatelji iz trećih zemalja. Ako odluči da računovodstveni standardi ili standardi izvješćivanja o održivosti treće zemlje nisu ekvivalentni, Komisija dotičnim izdavateljima može dopustiti da nastave upotrebljavati takve standarde tijekom odgovarajućeg prijelaznog razdoblja.

U kontekstu trećeg podstavka ovog stavka, Komisija delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 27. stavcima 2.a, 2.b i 2.c i podložno uvjetima utvrđenima u člancima 27.a i 27.b donosi mjere za uspostavljanje općih kriterija ekvivalentnosti u pogledu računovodstvenih standarda i standarda izvješćivanja o održivosti koji su relevantni za izdavatelje iz više od jedne zemlje.”;

| (b) | dodaje se sljedeći podstavak:

  „Kriterijima koje Komisija primjenjuje pri ocjeni ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti koje upotrebljavaju izdavatelji iz trećih zemalja iz trećeg podstavka osigurava se barem sljedeće:






  (a) | da standardi izvješćivanja o održivosti zahtijevaju da poduzeća objavljuju informacije o pitanjima u području okoliša, socijalnim i čimbenicima upravljanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći podstavak:

„Kriterijima koje Komisija primjenjuje pri ocjeni ekvivalentnosti standarda izvješćivanja o održivosti koje upotrebljavaju izdavatelji iz trećih zemalja iz trećeg podstavka osigurava se barem sljedeće:

(a)

da standardi izvješćivanja o održivosti zahtijevaju da poduzeća objavljuju informacije o pitanjima u području okoliša, socijalnim i čimbenicima upravljanja;

| (b) | da standardi izvješćivanja o održivosti zahtijevaju da poduzeća objavljuju informacije potrebne za razumijevanje učinaka na pitanja održivosti i informacije potrebne za razumijevanje učinaka pitanja održivosti na razvoj, poslovne rezultate i položaj.”; |
| --- | --- |

(b)

da standardi izvješćivanja o održivosti zahtijevaju da poduzeća objavljuju informacije potrebne za razumijevanje učinaka na pitanja održivosti i informacije potrebne za razumijevanje učinaka pitanja održivosti na razvoj, poslovne rezultate i položaj.”;

| 4. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 28.d
  Smjernice ESMA-e
  Nakon savjetovanja s Europskom agencijom za okoliš i Agencijom Europske unije za temeljna prava, ESMA izdaje smjernice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 o nadzoru izvješćivanja o održivosti koji provode nadležna nacionalna tijela.”. |
| --- | --- |

4.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 28.d

Smjernice ESMA-e

Nakon savjetovanja s Europskom agencijom za okoliš i Agencijom Europske unije za temeljna prava, ESMA izdaje smjernice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 o nadzoru izvješćivanja o održivosti koji provode nadležna nacionalna tijela.”.

Članak 3.

Izmjene Direktive 2006/43/EZ

Direktiva 2006/43/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Predmet
  Ovom se Direktivom utvrđuju pravila o zakonskoj reviziji godišnjih i konsolidiranih financijskih izvještaja te provjeri godišnjeg i konsolidiranog izvješćivanja o održivosti.”; |
| --- | --- |

1.

članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Predmet

Ovom se Direktivom utvrđuju pravila o zakonskoj reviziji godišnjih i konsolidiranih financijskih izvještaja te provjeri godišnjeg i konsolidiranog izvješćivanja o održivosti.”;

| 2. | članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točke od 2. do 6. zamjenjuju se sljedećim:






  „2. | „ovlašteni revizor” znači fizička osoba kojoj je u skladu s ovom Direktivom izdano odobrenje nadležnih tijela države članice za obavljanje zakonskih revizija i, ako je primjenjivo, provjere izvješćivanja o održivosti; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točke od 2. do 6. zamjenjuju se sljedećim:

„2.

„ovlašteni revizor” znači fizička osoba kojoj je u skladu s ovom Direktivom izdano odobrenje nadležnih tijela države članice za obavljanje zakonskih revizija i, ako je primjenjivo, provjere izvješćivanja o održivosti;

| 3. | „revizorsko društvo” znači pravna osoba ili neki drugi subjekt, bez obzira na njegov pravni oblik, kojem je u skladu s ovom Direktivom izdano odobrenje nadležnih tijela države članice za obavljanje zakonskih revizija i, ako je primjenjivo, provjere izvješćivanja o održivosti; |
| --- | --- |

3.

„revizorsko društvo” znači pravna osoba ili neki drugi subjekt, bez obzira na njegov pravni oblik, kojem je u skladu s ovom Direktivom izdano odobrenje nadležnih tijela države članice za obavljanje zakonskih revizija i, ako je primjenjivo, provjere izvješćivanja o održivosti;

| 4. | „subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama” znači subjekt, bez obzira na njegov pravni oblik, koji obavlja revizije godišnjih ili konsolidiranih financijskih izvještaja ili, ako je primjenjivo, provjeru izvješćivanja o održivosti poduzeća osnovanog u trećoj zemlji, osim subjekta koji je registriran kao revizorsko društvo u bilo kojoj državi članici kao rezultat odobrenja u skladu s člankom 3.; |
| --- | --- |

4.

„subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama” znači subjekt, bez obzira na njegov pravni oblik, koji obavlja revizije godišnjih ili konsolidiranih financijskih izvještaja ili, ako je primjenjivo, provjeru izvješćivanja o održivosti poduzeća osnovanog u trećoj zemlji, osim subjekta koji je registriran kao revizorsko društvo u bilo kojoj državi članici kao rezultat odobrenja u skladu s člankom 3.;

| 5. | „revizor iz treće zemlje” znači fizička osoba koja obavlja revizije godišnjih ili konsolidiranih financijskih izvještaja ili, ako je primjenjivo, provjeru izvješćivanja o održivosti poduzeća osnovanog u trećoj zemlji, osim osobe koja je registrirana kao ovlašteni revizor u bilo kojoj državi članici kao rezultat odobrenja u skladu s člancima 3. i 44.; |
| --- | --- |

5.

„revizor iz treće zemlje” znači fizička osoba koja obavlja revizije godišnjih ili konsolidiranih financijskih izvještaja ili, ako je primjenjivo, provjeru izvješćivanja o održivosti poduzeća osnovanog u trećoj zemlji, osim osobe koja je registrirana kao ovlašteni revizor u bilo kojoj državi članici kao rezultat odobrenja u skladu s člancima 3. i 44.;

| 6. | „revizor grupe” znači ovlašteni revizor ili revizori odnosno revizorsko društvo ili revizorska društva koji obavljaju zakonsku reviziju konsolidiranih financijskih izvještaja ili, ako je primjenjivo, provjeru konsolidiranog izvješćivanja o održivosti;”; |
| --- | --- |

6.

„revizor grupe” znači ovlašteni revizor ili revizori odnosno revizorsko društvo ili revizorska društva koji obavljaju zakonsku reviziju konsolidiranih financijskih izvještaja ili, ako je primjenjivo, provjeru konsolidiranog izvješćivanja o održivosti;”;

| (b) | umeće se sljedeća točka:






  „16.a | „glavni partner(i) za održivost” znači:






  (a) | ovlašteni revizor(i) koje(g) revizorsko društvo odredi za sudjelovanje u obavljanju određenog postupka provjere u pogledu izvješćivanja o održivosti kao glavnu odgovornu osobu za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti u ime revizorskog društva; ili |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

umeće se sljedeća točka:

„16.a

„glavni partner(i) za održivost” znači:

(a)

ovlašteni revizor(i) koje(g) revizorsko društvo odredi za sudjelovanje u obavljanju određenog postupka provjere u pogledu izvješćivanja o održivosti kao glavnu odgovornu osobu za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti u ime revizorskog društva; ili

| (b) | u slučaju provjere konsolidiranog izvješćivanja o održivosti, barem ovlašteni revizor(i) koje(g) revizorsko društvo odredi kao glavne odgovorne za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti na razini grupe i ovlašteni revizor(i) koji su određeni kao glavni odgovorni na razini glavnih ovisnih društava; ili |
| --- | --- |

(b)

u slučaju provjere konsolidiranog izvješćivanja o održivosti, barem ovlašteni revizor(i) koje(g) revizorsko društvo odredi kao glavne odgovorne za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti na razini grupe i ovlašteni revizor(i) koji su određeni kao glavni odgovorni na razini glavnih ovisnih društava; ili

| (c) | ovlašteni revizor(i) koji potpisuje (potpisuju) izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti iz članka 28.a;”; |
| --- | --- |

(c)

ovlašteni revizor(i) koji potpisuje (potpisuju) izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti iz članka 28.a;”;

| (c) | dodaju se sljedeće točke:






  „21. | „izvješćivanje o održivosti” znači izvješćivanje o održivosti kako je definirano u članku 2. točki 18. Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaju se sljedeće točke:

„21.

„izvješćivanje o održivosti” znači izvješćivanje o održivosti kako je definirano u članku 2. točki 18. Direktive 2013/34/EU;

| 22. | „provjera izvješćivanja o održivosti” znači provođenje postupaka čiji je rezultat mišljenje koje daje ovlašteni revizor ili revizorsko društvo u skladu s člankom 34. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (aa) i člankom 34. stavkom 2. Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- |

22.

„provjera izvješćivanja o održivosti” znači provođenje postupaka čiji je rezultat mišljenje koje daje ovlašteni revizor ili revizorsko društvo u skladu s člankom 34. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (aa) i člankom 34. stavkom 2. Direktive 2013/34/EU;

| 23. | „neovisni pružatelj usluga provjere” znači tijelo za ocjenjivanje sukladnosti akreditirano u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (*26)za određenu djelatnost ocjene sukladnosti iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) Direktive 2013/34/EU. |
| --- | --- |

23.

„neovisni pružatelj usluga provjere” znači tijelo za ocjenjivanje sukladnosti akreditirano u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (*26)za određenu djelatnost ocjene sukladnosti iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) Direktive 2013/34/EU.

*26

(*26)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.).”;"

*26

| 3. | članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 6.
  Obrazovne kvalifikacije

  1.   Ne dovodeći u pitanje članak 11., fizičkoj se osobi može odobriti obavljanje zakonske revizije samo ako je završila stupanj obrazovanja potreban za upis na sveučilište ili postigla ekvivalentnu razinu obrazovanja, a potom završila tečaj teorijskog osposobljavanja, zaključila praktično osposobljavanje i položila stručni ispit koji odgovara završnom ispitu na sveučilištu ili ispitu ekvivalentne razine, a koji je organizirala ili koji priznaje država članica o kojoj je riječ.


  2.   Fizička osoba može, uz odobrenje za obavljanje zakonskih revizija iz stavka 1. ovog članka, dobiti odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti ako su ispunjeni dodatni posebni zahtjevi iz članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 3., članka 10. stavka 1. drugog podstavka i članka 14. stavka 2. četvrtog podstavka ove Direktive.


  3.   Nadležna tijela iz članka 32. međusobno surađuju s ciljem postizanja usklađenja zahtjeva određenih u ovom članku. Pri takvoj suradnji nadležna tijela uzimaju u obzir kretanja u obavljanju revizije i revizorskoj struci te posebno usklađenje koje je već postignuto u struci. Ona surađuju s Odborom europskih tijela za nadzor revizije (CEAOB) i nadležnim tijelima iz članka 20. Uredbe (EU) br. 537/2014 ako je takvo usklađenje povezano sa zakonskom revizijom i provjerom izvješćivanja o održivosti subjekata od javnog interesa.”; |
| --- | --- |

3.

članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 6.

Obrazovne kvalifikacije

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 11., fizičkoj se osobi može odobriti obavljanje zakonske revizije samo ako je završila stupanj obrazovanja potreban za upis na sveučilište ili postigla ekvivalentnu razinu obrazovanja, a potom završila tečaj teorijskog osposobljavanja, zaključila praktično osposobljavanje i položila stručni ispit koji odgovara završnom ispitu na sveučilištu ili ispitu ekvivalentne razine, a koji je organizirala ili koji priznaje država članica o kojoj je riječ.

2.   Fizička osoba može, uz odobrenje za obavljanje zakonskih revizija iz stavka 1. ovog članka, dobiti odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti ako su ispunjeni dodatni posebni zahtjevi iz članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 3., članka 10. stavka 1. drugog podstavka i članka 14. stavka 2. četvrtog podstavka ove Direktive.

3.   Nadležna tijela iz članka 32. međusobno surađuju s ciljem postizanja usklađenja zahtjeva određenih u ovom članku. Pri takvoj suradnji nadležna tijela uzimaju u obzir kretanja u obavljanju revizije i revizorskoj struci te posebno usklađenje koje je već postignuto u struci. Ona surađuju s Odborom europskih tijela za nadzor revizije (CEAOB) i nadležnim tijelima iz članka 20. Uredbe (EU) br. 537/2014 ako je takvo usklađenje povezano sa zakonskom revizijom i provjerom izvješćivanja o održivosti subjekata od javnog interesa.”;

| 4. | članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 7.
  Stručni ispit

  1.   Stručni ispit iz članka 6. jamči potrebnu razinu teorijskog znanja o područjima relevantnim za zakonsku reviziju te sposobnost primjene tog znanja u praksi. Barem dio tog ispita provodi se u pisanom obliku.


  2.   Kako bi ovlašteni revizor dobio odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti, stručni ispit iz članka 6. jamči potrebnu razinu teorijskog znanja o područjima relevantnima za provjeru izvješćivanja o održivosti te sposobnost primjene tog znanja u praksi. Barem dio tog ispita provodi se u pisanom obliku.”; |
| --- | --- |

4.

članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.

Stručni ispit

1.   Stručni ispit iz članka 6. jamči potrebnu razinu teorijskog znanja o područjima relevantnim za zakonsku reviziju te sposobnost primjene tog znanja u praksi. Barem dio tog ispita provodi se u pisanom obliku.

2.   Kako bi ovlašteni revizor dobio odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti, stručni ispit iz članka 6. jamči potrebnu razinu teorijskog znanja o područjima relevantnima za provjeru izvješćivanja o održivosti te sposobnost primjene tog znanja u praksi. Barem dio tog ispita provodi se u pisanom obliku.”;

| 5. | u članku 8. dodaje se sljedeći stavak:

  „3.   Kako bi ovlašteni revizor dobio odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti, provjera teorijskog znanja iz stavka 1. također obuhvaća barem sljedeća područja:






  (a) | pravne zahtjeve i standarde izvješćivanja vezane uz pripremu godišnjeg i konsolidiranog izvješćivanja o održivosti; |
| --- | --- | --- |

5.

u članku 8. dodaje se sljedeći stavak:

„3.   Kako bi ovlašteni revizor dobio odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti, provjera teorijskog znanja iz stavka 1. također obuhvaća barem sljedeća područja:

(a)

pravne zahtjeve i standarde izvješćivanja vezane uz pripremu godišnjeg i konsolidiranog izvješćivanja o održivosti;

| (b) | analizu održivosti; |
| --- | --- |

(b)

analizu održivosti;

| (c) | postupke dubinske analize u pogledu pitanjâ održivosti; |
| --- | --- |

(c)

postupke dubinske analize u pogledu pitanjâ održivosti;

| (d) | pravne zahtjeve i standarde provjere za izvješćivanje o održivosti iz članka 26.a.”; |
| --- | --- |

(d)

pravne zahtjeve i standarde provjere za izvješćivanje o održivosti iz članka 26.a.”;

| 6. | u članku 10. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Kako bi ovlašteni revizor ili polaznik dobio odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti, najmanje osam mjeseci praktičnog osposobljavanja navedenog u prvom podstavku mora biti u području provjere godišnjeg i konsolidiranog izvješćivanja o održivosti ili drugih usluga povezanih s održivosti.”; |
| --- | --- |

6.

u članku 10. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Kako bi ovlašteni revizor ili polaznik dobio odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti, najmanje osam mjeseci praktičnog osposobljavanja navedenog u prvom podstavku mora biti u području provjere godišnjeg i konsolidiranog izvješćivanja o održivosti ili drugih usluga povezanih s održivosti.”;

| 7. | članak 12. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 12.
  Kombinacija praktičnog osposobljavanja i teorijske izobrazbe

  1.   Države članice mogu predvidjeti da se vrijeme teorijske izobrazbe u područjima iz članka 8. stavaka 1. i 2. smatra razdobljem rada u struci iz članka 11. pod uvjetom da je takva izobrazba potvrđena ispitom koji država članica priznaje. Takva izobrazba ne smije trajati kraće od jedne godine te se na istoj osnovi razdoblju rada u struci smiju pribrojiti najviše četiri godine rada.


  2.   Razdoblje rada u struci i praktičnog osposobljavanja ne smije biti kraće od trajanja tečaja teorijske izobrazbe zajedno s praktičnim osposobljavanjem iz članka 10. stavka 1. prvog podstavka.”; |
| --- | --- |

7.

članak 12. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 12.

Kombinacija praktičnog osposobljavanja i teorijske izobrazbe

1.   Države članice mogu predvidjeti da se vrijeme teorijske izobrazbe u područjima iz članka 8. stavaka 1. i 2. smatra razdobljem rada u struci iz članka 11. pod uvjetom da je takva izobrazba potvrđena ispitom koji država članica priznaje. Takva izobrazba ne smije trajati kraće od jedne godine te se na istoj osnovi razdoblju rada u struci smiju pribrojiti najviše četiri godine rada.

2.   Razdoblje rada u struci i praktičnog osposobljavanja ne smije biti kraće od trajanja tečaja teorijske izobrazbe zajedno s praktičnim osposobljavanjem iz članka 10. stavka 1. prvog podstavka.”;

| 8. | u članku 14. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Kako bi ovlašteni revizor dobio odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti, provjera osposobljenosti iz prvog podstavka obuhvaća odgovarajuće znanje ovlaštenog revizora o zakonima i propisima države članice domaćina u mjeri u kojoj je to relevantno za provjeru izvješćivanja o održivosti.”; |
| --- | --- |

8.

u članku 14. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Kako bi ovlašteni revizor dobio odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti, provjera osposobljenosti iz prvog podstavka obuhvaća odgovarajuće znanje ovlaštenog revizora o zakonima i propisima države članice domaćina u mjeri u kojoj je to relevantno za provjeru izvješćivanja o održivosti.”;

| 9. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 14.a
  Ovlašteni revizori kojima je izdano odobrenje ili su priznati prije 1. siječnja 2024. i osobe koje prolaze postupak odobrenja za ovlaštene revizore 1. siječnja 2024.
  Države članice osiguravaju da ovlašteni revizori kojima je izdano odobrenje ili su priznati za obavljanje zakonskih revizija prije 1. siječnja 2024. ne podliježu zahtjevima iz članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 3., članka 10. stavka 1. drugog podstavka i članka 14. stavka 2. četvrtog podstavka.
  Države članice osiguravaju da osobe u odnosu na koje je 1. siječnja 2024. u tijeku postupak odobravanja koji je predviđen u člancima od 6. do 14. ne podliježu zahtjevima iz članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 3., članka 10. stavka 1. drugog podstavka i članka 14. stavka 2. četvrtog podstavka, pod uvjetom da taj postupak dovrše do 1. siječnja 2026.
  Države članice osiguravaju da ovlašteni revizori kojima je odobrenje izdano prije 1. siječnja 2026., a koji žele obavljati provjere izvješćivanja o održivosti, steknu potrebno znanje o izvješćivanju o održivosti i provjeri izvješćivanja o održivosti, uključujući područja navedena u članku 8. stavku 3., primjenom zahtjeva o stalnom obrazovanju iz članka 13.”; |
| --- | --- |

9.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 14.a

Ovlašteni revizori kojima je izdano odobrenje ili su priznati prije 1. siječnja 2024. i osobe koje prolaze postupak odobrenja za ovlaštene revizore 1. siječnja 2024.

Države članice osiguravaju da ovlašteni revizori kojima je izdano odobrenje ili su priznati za obavljanje zakonskih revizija prije 1. siječnja 2024. ne podliježu zahtjevima iz članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 3., članka 10. stavka 1. drugog podstavka i članka 14. stavka 2. četvrtog podstavka.

Države članice osiguravaju da osobe u odnosu na koje je 1. siječnja 2024. u tijeku postupak odobravanja koji je predviđen u člancima od 6. do 14. ne podliježu zahtjevima iz članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 3., članka 10. stavka 1. drugog podstavka i članka 14. stavka 2. četvrtog podstavka, pod uvjetom da taj postupak dovrše do 1. siječnja 2026.

Države članice osiguravaju da ovlašteni revizori kojima je odobrenje izdano prije 1. siječnja 2026., a koji žele obavljati provjere izvješćivanja o održivosti, steknu potrebno znanje o izvješćivanju o održivosti i provjeri izvješćivanja o održivosti, uključujući područja navedena u članku 8. stavku 3., primjenom zahtjeva o stalnom obrazovanju iz članka 13.”;

| 10. | članak 16. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Što se tiče ovlaštenih revizora, javni registar, kao minimum, mora sadržavati sljedeće informacije:






  (a) | ime, adresu i broj registracije; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

članak 16. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Što se tiče ovlaštenih revizora, javni registar, kao minimum, mora sadržavati sljedeće informacije:

(a)

ime, adresu i broj registracije;

| (b) | ako je primjenjivo, ime, adresu, adresu internetske stranice i broj registracije revizorskog društva (društava) kod koje (kojih) je zaposlen ovlašteni revizor ili s kojim (kojima) je povezan partnerskim odnosom ili na neki drugi način; |
| --- | --- |

(b)

ako je primjenjivo, ime, adresu, adresu internetske stranice i broj registracije revizorskog društva (društava) kod koje (kojih) je zaposlen ovlašteni revizor ili s kojim (kojima) je povezan partnerskim odnosom ili na neki drugi način;

| (c) | je li ovlaštenom revizoru izdano odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti; |
| --- | --- |

(c)

je li ovlaštenom revizoru izdano odobrenje i za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti;

| (d) | sve ostale registracije kao ovlašteni revizor pri nadležnim tijelima drugih država članica i kao revizor u trećim zemljama, uključujući naziv (nazive) tijela (tijelâ) za registraciju i, ako je primjenjivo, broj (brojeve) registracije, te naznaku odnosi li se dotična registracija na financijsku reviziju, provjeru izvješćivanja o održivosti ili oboje.”; |
| --- | --- |

(d)

sve ostale registracije kao ovlašteni revizor pri nadležnim tijelima drugih država članica i kao revizor u trećim zemljama, uključujući naziv (nazive) tijela (tijelâ) za registraciju i, ako je primjenjivo, broj (brojeve) registracije, te naznaku odnosi li se dotična registracija na financijsku reviziju, provjeru izvješćivanja o održivosti ili oboje.”;

| (b) | u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

  „U registru se navodi jesu li revizori iz trećih zemalja navedeni u prvom podstavku registrirani za obavljanje financijske revizije, provjeru izvješćivanja o održivosti ili oboje.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„U registru se navodi jesu li revizori iz trećih zemalja navedeni u prvom podstavku registrirani za obavljanje financijske revizije, provjeru izvješćivanja o održivosti ili oboje.”;

| 11. | članak 17. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | ime i broj registracije svih ovlaštenih revizora koji su zaposleni u revizorskom društvu ili povezani partnerskim odnosom ili na neki drugi način s revizorskim društvom te naznaku je li im izdano i odobrenje za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti;”; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

članak 17. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

ime i broj registracije svih ovlaštenih revizora koji su zaposleni u revizorskom društvu ili povezani partnerskim odnosom ili na neki drugi način s revizorskim društvom te naznaku je li im izdano i odobrenje za obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti;”;

| (b) | u stavku 1., točka (i) zamjenjuje se sljedećim:






  „(i) | sve ostale registracije kao revizorsko društvo pri nadležnim tijelima drugih država članica i kao subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama, uključujući naziv (nazive) tijela (tijelâ) za registraciju i, ako je primjenjivo, broj (brojeve) registracije, te naznaku odnosi li se dotična registracija na financijsku reviziju, provjeru izvješćivanja o održivosti ili oboje.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 1., točka (i) zamjenjuje se sljedećim:

„(i)

sve ostale registracije kao revizorsko društvo pri nadležnim tijelima drugih država članica i kao subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama, uključujući naziv (nazive) tijela (tijelâ) za registraciju i, ako je primjenjivo, broj (brojeve) registracije, te naznaku odnosi li se dotična registracija na financijsku reviziju, provjeru izvješćivanja o održivosti ili oboje.”;

| (c) | u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

  „U registru se navodi jesu li subjekti za obavljanje revizije u trećim zemljama koji su navedeni u prvom podstavku registrirani za obavljanje zakonske revizije, provjeru izvješćivanja o održivosti ili oboje.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„U registru se navodi jesu li subjekti za obavljanje revizije u trećim zemljama koji su navedeni u prvom podstavku registrirani za obavljanje zakonske revizije, provjeru izvješćivanja o održivosti ili oboje.”;

| 12. | članak 24.b mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Države članice dužne su osigurati da revizorsko društvo pri obavljanju zakonske revizije odredi barem jednog glavnog partnera za reviziju. Revizorsko društvo glavnom partneru ili partnerima za reviziju stavlja na raspolaganje dostatne resurse i osoblje koje posjeduje potrebnu stručnosti i vještine kako bi na primjeren način moglo obavljati svoje dužnosti.
  Države članice osiguravaju da revizorsko društvo koje obavlja provjeru izvješćivanja o održivosti odredi najmanje jednog glavnog partnera za održivost, koji smije biti glavni partner za reviziju ili jedan od tih partnera. Revizorsko društvo glavnom partneru ili partnerima za održivost stavlja na raspolaganje dostatne resurse i osoblje koje posjeduje potrebnu stručnost i vještine kako bi na primjeren način moglo obavljati svoje dužnosti.
  Osiguranje kvalitete revizije i kvalitete provjere, neovisnost i stručnost glavni su kriteriji na temelju kojih revizorsko društvo bira glavnog partnera ili partnere za reviziju i, ako je to primjenjivo, glavnog partnera ili partnere za održivost koje treba odrediti.
  Glavni partner ili partneri za reviziju aktivno sudjeluju u obavljanju zakonske revizije. Glavni partner za održivost aktivno sudjeluje u obavljanju provjere izvješćivanja o održivosti.”; |
| --- | --- | --- |

12.

članak 24.b mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice dužne su osigurati da revizorsko društvo pri obavljanju zakonske revizije odredi barem jednog glavnog partnera za reviziju. Revizorsko društvo glavnom partneru ili partnerima za reviziju stavlja na raspolaganje dostatne resurse i osoblje koje posjeduje potrebnu stručnosti i vještine kako bi na primjeren način moglo obavljati svoje dužnosti.

Države članice osiguravaju da revizorsko društvo koje obavlja provjeru izvješćivanja o održivosti odredi najmanje jednog glavnog partnera za održivost, koji smije biti glavni partner za reviziju ili jedan od tih partnera. Revizorsko društvo glavnom partneru ili partnerima za održivost stavlja na raspolaganje dostatne resurse i osoblje koje posjeduje potrebnu stručnost i vještine kako bi na primjeren način moglo obavljati svoje dužnosti.

Osiguranje kvalitete revizije i kvalitete provjere, neovisnost i stručnost glavni su kriteriji na temelju kojih revizorsko društvo bira glavnog partnera ili partnere za reviziju i, ako je to primjenjivo, glavnog partnera ili partnere za održivost koje treba odrediti.

Glavni partner ili partneri za reviziju aktivno sudjeluju u obavljanju zakonske revizije. Glavni partner za održivost aktivno sudjeluje u obavljanju provjere izvješćivanja o održivosti.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak:

  „2.a   Pri obavljanju provjere izvješćivanja o održivosti ovlašteni revizor dužan je tome posvetiti dovoljno vremena i angažirati dovoljno resursa za omogućavanje primjerenog obavljanja dužnosti.”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„2.a   Pri obavljanju provjere izvješćivanja o održivosti ovlašteni revizor dužan je tome posvetiti dovoljno vremena i angažirati dovoljno resursa za omogućavanje primjerenog obavljanja dužnosti.”;

| (c) | u stavku 4. točke (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:






  „(b) | u slučaju revizorskog društva, ime odnosno imena glavnog partnera ili partnerâ za reviziju i, ako je to primjenjivo, ime odnosno imena glavnog partnera ili partnerâ za održivost; |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 4. točke (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:

„(b)

u slučaju revizorskog društva, ime odnosno imena glavnog partnera ili partnerâ za reviziju i, ako je to primjenjivo, ime odnosno imena glavnog partnera ili partnerâ za održivost;

| (c) | naknade zaračunate za usluge zakonske revizije, naknade zaračunate za provjeru izvješćivanja o održivosti te naknade zaračunate za druge usluge u svakoj financijskoj godini.”; |
| --- | --- |

(c)

naknade zaračunate za usluge zakonske revizije, naknade zaračunate za provjeru izvješćivanja o održivosti te naknade zaračunate za druge usluge u svakoj financijskoj godini.”;

| (d) | umeće se sljedeći stavak:

  „5.a   Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo otvaraju spis o provjeri za svaki postupak provjere u pogledu izvješćivanja o održivosti.
  Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo evidentiraju barem podatke zabilježene na temelju članka 22.b u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti.
  Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo zadržavaju sve druge podatke i dokumente koji su važni za izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti iz članka 28.a i za praćenje usklađenosti s ovom Direktivom i drugim primjenjivim pravnim zahtjevima u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti.
  Spis o provjeri zatvara se najkasnije 60 dana nakon datuma potpisivanja izvješća o provjeri izvješćivanja o održivosti iz članka 28.a.
  Ako isti ovlašteni revizor obavlja zakonsku reviziju godišnjih financijskih izvještaja i provjeru izvješćivanja o održivosti, spis o provjeri može se uključiti u revizorski spis.”; |
| --- | --- |

(d)

umeće se sljedeći stavak:

„5.a   Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo otvaraju spis o provjeri za svaki postupak provjere u pogledu izvješćivanja o održivosti.

Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo evidentiraju barem podatke zabilježene na temelju članka 22.b u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti.

Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo zadržavaju sve druge podatke i dokumente koji su važni za izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti iz članka 28.a i za praćenje usklađenosti s ovom Direktivom i drugim primjenjivim pravnim zahtjevima u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti.

Spis o provjeri zatvara se najkasnije 60 dana nakon datuma potpisivanja izvješća o provjeri izvješćivanja o održivosti iz članka 28.a.

Ako isti ovlašteni revizor obavlja zakonsku reviziju godišnjih financijskih izvještaja i provjeru izvješćivanja o održivosti, spis o provjeri može se uključiti u revizorski spis.”;

| (e) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo vode evidenciju o svim pisanim pritužbama o obavljanju provedenih zakonskih revizija i o obavljanju angažmana provjere u pogledu izvješćivanja o održivosti .”; |
| --- | --- |

(e)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo vode evidenciju o svim pisanim pritužbama o obavljanju provedenih zakonskih revizija i o obavljanju angažmana provjere u pogledu izvješćivanja o održivosti .”;

| 13. | članak 25. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 25.
  Naknade za reviziju i provjeru
  Države članice osiguravaju primjerena pravila kojima se za naknade za zakonske revizije i provjeru izvješćivanja o održivosti predviđa da:






  (a) | na njih ne utječe niti ih određuje pružanje dodatnih usluga subjektu koji je predmet zakonske revizije ili provjere izvješćivanja o održivosti; i |
| --- | --- | --- |

13.

članak 25. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 25.

Naknade za reviziju i provjeru

Države članice osiguravaju primjerena pravila kojima se za naknade za zakonske revizije i provjeru izvješćivanja o održivosti predviđa da:

(a)

na njih ne utječe niti ih određuje pružanje dodatnih usluga subjektu koji je predmet zakonske revizije ili provjere izvješćivanja o održivosti; i

| (b) | ne smiju biti ničim uvjetovane.”; |
| --- | --- |

(b)

ne smiju biti ničim uvjetovane.”;

| 14. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 25.b
  Profesionalna etika, neovisnost, objektivnost, povjerljivost i službena tajna pri provjeri izvješćivanja o održivosti
  Zahtjevi iz članaka od 21. do 24.a koji se odnose na zakonsku reviziju financijskih izvještaja primjenjuju se mutatis mutandis na provjeru izvješćivanja o održivosti.


  Članak 25.c
  Zabranjene nerevizorske usluge u slučajevima u kojima ovlašteni revizor obavlja provjeru izvješćivanja o održivosti subjekta od javnog interesa

  1.   Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koji obavljaju provjeru izvješćivanja o održivosti subjekta od javnog interesa ili bilo koji član mreže kojoj ovlašteni revizor ili revizorsko društvo pripadaju, ne smiju pružati izravno ili neizravno subjektu od javnog interesa koji je predmet provjere izvješćivanja o održivosti, njegovu matičnom poduzeću ili poduzećima koja su pod njegovom kontrolom unutar Unije zabranjene nerevizorske usluge navedene u članku 5. stavku 1. drugom podstavku točkama (b) i (c) i od (e) do (k) Uredbe (EU) br. 537/2014 u:






  (a) | razdoblju između početka razdoblja koje je podliježe provjeri izvješćivanja o održivosti i izdavanja izvješća o provjeri izvješćivanja o održivosti; i |
| --- | --- | --- |

14.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 25.b

Profesionalna etika, neovisnost, objektivnost, povjerljivost i službena tajna pri provjeri izvješćivanja o održivosti

Zahtjevi iz članaka od 21. do 24.a koji se odnose na zakonsku reviziju financijskih izvještaja primjenjuju se mutatis mutandis na provjeru izvješćivanja o održivosti.

Članak 25.c

Zabranjene nerevizorske usluge u slučajevima u kojima ovlašteni revizor obavlja provjeru izvješćivanja o održivosti subjekta od javnog interesa

1.   Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koji obavljaju provjeru izvješćivanja o održivosti subjekta od javnog interesa ili bilo koji član mreže kojoj ovlašteni revizor ili revizorsko društvo pripadaju, ne smiju pružati izravno ili neizravno subjektu od javnog interesa koji je predmet provjere izvješćivanja o održivosti, njegovu matičnom poduzeću ili poduzećima koja su pod njegovom kontrolom unutar Unije zabranjene nerevizorske usluge navedene u članku 5. stavku 1. drugom podstavku točkama (b) i (c) i od (e) do (k) Uredbe (EU) br. 537/2014 u:

(a)

razdoblju između početka razdoblja koje je podliježe provjeri izvješćivanja o održivosti i izdavanja izvješća o provjeri izvješćivanja o održivosti; i

| (b) | financijskoj godini koja neposredno prethodi razdoblju iz točke (a) ovog stavka u vezi s uslugama iz članka 5. stavka 1. drugog podstavka točke (e) Uredbe (EU) br. 537/2014. |
| --- | --- |

(b)

financijskoj godini koja neposredno prethodi razdoblju iz točke (a) ovog stavka u vezi s uslugama iz članka 5. stavka 1. drugog podstavka točke (e) Uredbe (EU) br. 537/2014.

2.   Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koji obavljaju provjeru izvješćivanja o održivosti subjekata od javnog interesa i, ako ovlašteni revizor ili revizorsko društvo pripadaju mreži, svi članovi takve mreže, mogu subjektu od javnog interesa koji je predmet izvješćivanja o održivosti, njegovu matičnom poduzeću ili poduzećima koja su pod njegovom kontrolom pružati nerevizorske usluge osim zabranjenih nerevizorskih usluga iz stavka 1. ovog članka, ili ako je to primjenjivo, zabranjene nerevizorske usluge iz članka 5. stavka 1. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 537/2014 ili usluge koje države članice smatraju prijetnjom za neovisnost iz članka 5. stavka 2. te uredbe, podložno odobrenju revizorskog odbora nakon što je on adekvatno procijenio prijetnje neovisnosti i primijenjene zaštitne mehanizme u skladu s člankom 22.b ove Direktive.

3.   Ako član mreže kojoj pripada ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koji obavlja provjeru izvješćivanja o održivosti subjekta od javnog interesa pruža zabranjene nerevizorske usluge iz stavka 1. ovog članka poduzeću osnovanom u trećoj zemlji koje kontrolira subjekt od javnog interesa koji je predmet izvješćivanja o održivosti, dotični ovlašteni revizor ili revizorsko društvo procjenjuju bi li njihova neovisnost bila dovedena u pitanje time što član mreže pruža takve usluge.

Ako postoji utjecaj na njihovu neovisnost, ovlašteni revizor ili revizorsko društvo upotrebljavaju zaštitne mehanizme kako bi se ublažile prijetnje uzrokovane pružanjem zabranjenih nerevizorskih usluga iz stavka 1. ovog članka u trećoj zemlji. Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo mogu nastaviti obavljati provjeru izvješćivanja o održivosti subjekta od javnog interesa samo ako mogu opravdati, u skladu s člankom 22.b, da pružanje takvih usluga ne utječe na njihovu stručnu prosudbu i izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti.

Članak 25.d

Nepravilnosti

Članak 7. Uredbe (EU) br. 537/2014 primjenjuje se mutatis mutandis na ovlaštenog revizora ili revizorsko društvo koji obavlja provjeru izvješćivanja o održivosti subjekta od javnog interesa.”;

| 15. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 26.a
  Standardi provjere u pogledu izvješćivanja o održivosti

  1.   Države članice zahtijevaju da ovlašteni revizori i revizorska društva obavljaju provjeru izvješćivanja o održivosti u skladu sa standardima provjere koje Komisija donese u skladu sa stavkom 3.


  2.   Države članice mogu primjenjivati nacionalne standarde provjere, postupke ili zahtjeve dok Komisija ne donese standard provjere kojim se uređuje isti predmet.
  Države članice priopćuju Komisiji nacionalne standarde provjere, postupke ili zahtjeve najmanje tri mjeseca prije njihova stupanja na snagu.


  3.   Komisija najkasnije do 1. listopada 2026. donosi delegirane akte u skladu s člankom 48.a radi dopune ove Direktive kako bi se predvidjeli standardi ograničene provjere koji utvrđuju postupke koje revizor ili revizori i revizorsko društvo ili društva provode kako bi donijeli svoje zaključke o provjeri izvješćivanja o održivosti, uključujući planiranje angažmana, razmatranje rizika i odgovor na rizike, te vrste zaključaka koje treba uključiti u izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti ili, ako je relevantno, u revizorsko izvješće.
  Komisija najkasnije do 1. listopada 2028. donosi delegirane akte u skladu s člankom 48.a radi dopune ove Direktive kako bi se predvidjeli standardi razumne provjere, nakon procjene kojom se utvrđuje je li razumna provjera izvediva za revizore i poduzeća. Uzimajući u obzir rezultate te procjene i, ako je stoga to primjereno, u tim delegiranim aktima navodi se datum od kojeg se mišljenje iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) temelji na angažmanu razumne provjere koji se temelji na tim standardima razumne provjere.
  Komisija može donijeti standarde provjere iz prvog i drugog podstavka samo ako:






  (a) | su razvijeni u odgovarajućem propisnom postupku, uz javni nadzor i transparentnost; |
| --- | --- | --- |

15.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 26.a

Standardi provjere u pogledu izvješćivanja o održivosti

1.   Države članice zahtijevaju da ovlašteni revizori i revizorska društva obavljaju provjeru izvješćivanja o održivosti u skladu sa standardima provjere koje Komisija donese u skladu sa stavkom 3.

2.   Države članice mogu primjenjivati nacionalne standarde provjere, postupke ili zahtjeve dok Komisija ne donese standard provjere kojim se uređuje isti predmet.

Države članice priopćuju Komisiji nacionalne standarde provjere, postupke ili zahtjeve najmanje tri mjeseca prije njihova stupanja na snagu.

3.   Komisija najkasnije do 1. listopada 2026. donosi delegirane akte u skladu s člankom 48.a radi dopune ove Direktive kako bi se predvidjeli standardi ograničene provjere koji utvrđuju postupke koje revizor ili revizori i revizorsko društvo ili društva provode kako bi donijeli svoje zaključke o provjeri izvješćivanja o održivosti, uključujući planiranje angažmana, razmatranje rizika i odgovor na rizike, te vrste zaključaka koje treba uključiti u izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti ili, ako je relevantno, u revizorsko izvješće.

Komisija najkasnije do 1. listopada 2028. donosi delegirane akte u skladu s člankom 48.a radi dopune ove Direktive kako bi se predvidjeli standardi razumne provjere, nakon procjene kojom se utvrđuje je li razumna provjera izvediva za revizore i poduzeća. Uzimajući u obzir rezultate te procjene i, ako je stoga to primjereno, u tim delegiranim aktima navodi se datum od kojeg se mišljenje iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) temelji na angažmanu razumne provjere koji se temelji na tim standardima razumne provjere.

Komisija može donijeti standarde provjere iz prvog i drugog podstavka samo ako:

(a)

su razvijeni u odgovarajućem propisnom postupku, uz javni nadzor i transparentnost;

| (b) | doprinose visokoj razini vjerodostojnosti i kvalitete godišnjem ili konsolidiranom izvješćivanju o održivosti; i |
| --- | --- |

(b)

doprinose visokoj razini vjerodostojnosti i kvalitete godišnjem ili konsolidiranom izvješćivanju o održivosti; i

| (c) | pridonose javnom dobru Unije.”; |
| --- | --- |

(c)

pridonose javnom dobru Unije.”;

| 16. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 27.a
  Provjera konsolidiranog izvješćivanja o održivosti

  1.   Države članice osiguravaju da u slučaju provjere konsolidiranog izvješćivanja o održivosti grupe poduzeća:






  (a) | u vezi s konsolidiranim izvješćivanjem o održivosti revizor grupe snosi punu odgovornost za izvješće o provjeri iz članka 28.a; |
| --- | --- | --- |

16.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 27.a

Provjera konsolidiranog izvješćivanja o održivosti

1.   Države članice osiguravaju da u slučaju provjere konsolidiranog izvješćivanja o održivosti grupe poduzeća:

(a)

u vezi s konsolidiranim izvješćivanjem o održivosti revizor grupe snosi punu odgovornost za izvješće o provjeri iz članka 28.a;

| (b) | revizor grupe evaluira rad na provjeri koju obavljaju neovisni pružatelj ili pružatelji usluga provjere, revizor ili revizori iz trećih zemalja, ovlašteni revizor ili revizori, subjekt ili subjekti za obavljanje revizije u trećim zemljama ili revizorsko društvo ili društva za potrebe provjere konsolidiranog izvješćivanja o održivosti i bilježi prirodu, vrijeme i opseg posla koji su obavili ti revizori, uključujući, ako je primjenjivo, preispitivanje relevantnih dijelova dokumentacije o provjeri tih revizora koje obavlja revizor grupe; i |
| --- | --- |

(b)

revizor grupe evaluira rad na provjeri koju obavljaju neovisni pružatelj ili pružatelji usluga provjere, revizor ili revizori iz trećih zemalja, ovlašteni revizor ili revizori, subjekt ili subjekti za obavljanje revizije u trećim zemljama ili revizorsko društvo ili društva za potrebe provjere konsolidiranog izvješćivanja o održivosti i bilježi prirodu, vrijeme i opseg posla koji su obavili ti revizori, uključujući, ako je primjenjivo, preispitivanje relevantnih dijelova dokumentacije o provjeri tih revizora koje obavlja revizor grupe; i

| (c) | revizor grupe preispita rad na provjeri koji obavljaju neovisni pružatelj ili pružatelji usluga provjere, revizor ili revizori iz trećih zemalja, ovlašteni revizor ili revizori, subjekt ili subjekti za obavljanje revizije u trećim zemljama odnosno revizorsko društvo ili društva za potrebe provjere konsolidiranih izvješćivanja o održivosti te to bilježi. |
| --- | --- |

(c)

revizor grupe preispita rad na provjeri koji obavljaju neovisni pružatelj ili pružatelji usluga provjere, revizor ili revizori iz trećih zemalja, ovlašteni revizor ili revizori, subjekt ili subjekti za obavljanje revizije u trećim zemljama odnosno revizorsko društvo ili društva za potrebe provjere konsolidiranih izvješćivanja o održivosti te to bilježi.

Dokumentacija koju zadržava revizor grupe mora biti takva da omogućava relevantnom nadležnom tijelu da preispita rad revizora grupe.

Za potrebe ovog stavka prvog podstavka točke (c), revizor grupe traži suglasnost dotičnog neovisnog pružatelja ili pružateljâ usluga provjere, revizora ili revizorâ iz treće zemlje, ovlaštenog revizora ili revizorâ, subjekta ili subjekata za obavljanje revizije u trećim zemljama odnosno revizorskog društva ili društava za prosljeđivanje relevantne dokumentacije tijekom provođenja provjere konsolidiranog izvješćivanja o održivosti, kao uvjet za oslanjanje revizora grupe na rad tog neovisnog pružatelja ili pružateljâ usluga provjere, revizora ili revizorâ iz trećih zemalja, ovlaštenog revizora ili revizorâ, subjekta ili subjekata za obavljanje revizije u trećim zemljama odnosno revizorskog društva ili društava.

2.   Ako revizor grupe ne može poštovati stavak 1. prvi podstavak točku (c), on poduzima primjerene mjere i obavješćuje relevantno nadležno tijelo.

Takve mjere prema potrebi uključuju obavljanje dodatnog rada na provjeri, izravno ili povjeravanjem takvih zadaća vanjskim izvršiteljima, u relevantnom poduzeću kćeri.

3.   Ako revizor grupe podliježe ispitivanju osiguranja kvalitete ili istrazi u vezi s provjerom konsolidiranog izvješćivanja o održivosti grupe poduzeća, revizor grupe, na zahtjev, nadležnom tijelu stavlja na raspolaganje relevantnu dokumentaciju koju posjeduje u vezi s radom na provjeri koji su obavili dotični neovisni pružatelj ili pružatelji usluga provjere, revizor ili revizori iz trećih zemalja, ovlašteni revizor ili revizori, subjekt ili subjekti za obavljanje revizije u trećim zemljama odnosno revizorsko društvo ili društva za potrebe provjere konsolidiranog izvješćivanja o održivosti, uključujući sve radne dokumente relevantne za provjeru konsolidiranog izvješćivanja o održivosti.

Nadležno tijelo može od relevantnih nadležnih tijela na temelju članka 36. zatražiti dodatnu dokumentaciju o radu na provjeri koji su obavili ovlašteni revizor ili revizori odnosno revizorsko društvo ili društva u svrhu provjere konsolidiranog izvješćivanja o održivosti.

Ako provjeru izvješćivanja o održivosti matičnog poduzeća ili poduzeća kćeri grupe poduzeća obavlja bilo koji revizor ili revizori odnosno subjekt ili subjekti za obavljanje revizije iz treće zemlje, nadležno tijelo može, od relevantnih nadležnih tijela trećih zemalja putem praktičnih dogovora, zatražiti dodatnu dokumentaciju o radu na provjeri koji su obavili revizor ili revizori iz trećih zemalja odnosno subjekt ili subjekti za obavljanje revizije u trećim zemljama.

Odstupajući od trećeg podstavka, ako bilo koji neovisni pružatelj ili pružatelji usluga provjere, revizor ili revizori, subjekt ili subjekti za obavljanje revizije iz trećih zemalja koje nemaju praktične dogovore obavi provjeru izvješćivanja o održivosti matičnog poduzeća ili poduzeća kćeri grupe poduzeća, revizor grupe odgovoran je, na zahtjev, i za osiguravanje pravilne dostave dodatne dokumentacije o radu na provjeri koji su obavili takvi neovisni pružatelj ili pružatelji usluga provjere, revizor ili revizori odnosno subjekt ili subjekti za obavljanje revizije u trećim zemljama, uključujući radne dokumente relevantne za provjeru konsolidiranog izvješćivanja o održivosti. Kako bi se osigurala takva dostava, revizor grupe zadržava primjerak takve dokumentacije ili, alternativno, dogovara s neovisnim pružateljem ili pružateljima usluga provjere, revizorom ili revizorima iz trećih zemalja odnosno subjektom ili subjektima za obavljanje revizije u trećim zemljama da mu se na zahtjev dozvoli neograničen pristup takvoj dokumentaciji ili poduzima bilo koju drugu primjerenu mjeru. Ako pravni ili neki drugi razlozi onemogućuju da se radna dokumentacija za provjeru prenese iz treće zemlje revizoru grupe, dokumentacija koju zadržava revizor grupe sadržava dokaz da je on poduzeo primjerene postupke za ostvarivanje pristupa dokumentaciji provjere i, u slučaju prepreka koje nisu pravne prepreke koje proizlaze iz zakonodavstva dotične treće zemlje, dokaze kojima se podupire postojanje takvih prepreka.”;

| 17. | u članku 28. stavku 2. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | mora sadržavati mišljenje i izjavu koji moraju biti utemeljeni na poduzetim aktivnostima tijekom revizije, u skladu s člankom 34. stavkom 1. drugim podstavkom točkama (a) i (b) Direktive 2013/34/EU;”; |
| --- | --- | --- |

17.

u članku 28. stavku 2. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

mora sadržavati mišljenje i izjavu koji moraju biti utemeljeni na poduzetim aktivnostima tijekom revizije, u skladu s člankom 34. stavkom 1. drugim podstavkom točkama (a) i (b) Direktive 2013/34/EU;”;

| 18. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 28.a
  Izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti

  1.   Ovlašteni revizor ili revizori odnosno revizorsko društvo ili društva u izvješću o provjeri izvješćivanja o održivosti predstavljaju rezultate provjere izvješćivanja o održivosti. To izvješće se priprema u skladu sa zahtjevima standarda provjere koje je Komisija donijela delegiranim aktima donesenim na temelju članka 26.a stavka 3. ili, dok Komisija ne donese te standarde, u skladu s nacionalnim standardima provjere kako je navedeno u članku 26.a stavku 2.


  2.   Izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti u pisanom je obliku i u njemu se:






  (a) | utvrđuje subjekt čije je godišnje ili konsolidirano izvješćivanje o održivosti predmet postupka provjere; pobliže navodi godišnje ili konsolidirano izvješćivanje o održivosti te datum i razdoblje koje obuhvaćaju; te se utvrđuje okvir za izvješćivanje o održivosti koji je primijenjen u njegovoj pripremi; |
| --- | --- | --- |

18.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 28.a

Izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti

1.   Ovlašteni revizor ili revizori odnosno revizorsko društvo ili društva u izvješću o provjeri izvješćivanja o održivosti predstavljaju rezultate provjere izvješćivanja o održivosti. To izvješće se priprema u skladu sa zahtjevima standarda provjere koje je Komisija donijela delegiranim aktima donesenim na temelju članka 26.a stavka 3. ili, dok Komisija ne donese te standarde, u skladu s nacionalnim standardima provjere kako je navedeno u članku 26.a stavku 2.

2.   Izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti u pisanom je obliku i u njemu se:

(a)

utvrđuje subjekt čije je godišnje ili konsolidirano izvješćivanje o održivosti predmet postupka provjere; pobliže navodi godišnje ili konsolidirano izvješćivanje o održivosti te datum i razdoblje koje obuhvaćaju; te se utvrđuje okvir za izvješćivanje o održivosti koji je primijenjen u njegovoj pripremi;

| (b) | navodi opis područja primjene provjere izvješćivanja o održivosti u kojem se utvrđuju barem standardi provjere u skladu s kojima je provedena provjera izvješćivanja o održivosti; |
| --- | --- |

(b)

navodi opis područja primjene provjere izvješćivanja o održivosti u kojem se utvrđuju barem standardi provjere u skladu s kojima je provedena provjera izvješćivanja o održivosti;

| (c) | uključuje mišljenje iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) Direktive 2013/34/EU. |
| --- | --- |

(c)

uključuje mišljenje iz članka 34. stavka 1. drugog podstavka točke (aa) Direktive 2013/34/EU.

3.   Ako je provjeru izvješćivanja o održivosti obavilo više ovlaštenih revizora ili revizorskih društava, ovlašteni revizor ili revizori odnosno revizorsko društvo ili društva usuglašavaju se o rezultatima provjere izvješćivanja o održivosti te podnose zajedničko izvješće i mišljenje. U slučaju neslaganja svaki ovlašteni revizor ili revizorsko društvo podnosi svoje mišljenje u zasebnom stavku izvješća o provjeri izvješćivanja o održivosti i navodi razlog neslaganja.

4.   Ovlašteni revizor koji obavlja provjeru izvješćivanja o održivosti potpisuje i datira izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti. Ako revizorsko društvo obavlja provjeru izvješćivanja o održivosti, izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti sadržava potpis barem ovlaštenog revizora ili revizorâ koji obavljaju provjeru izvješćivanja o održivosti u ime revizorskog društva. Ako je istodobno angažirano više ovlaštenih revizora ili revizorskih društava, izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti potpisuju svi ovlašteni revizori ili barem ovlašteni revizori koji provode provjeru izvješćivanja o održivosti u ime svakog revizorskog društva. U iznimnim okolnostima države članice mogu predvidjeti da taj potpis odnosno potpise ne treba javno objaviti ako bi takva objava mogla dovesti do neposredne i znatne prijetnje za osobnu sigurnost bilo koje osobe.

U svakom slučaju, ime te osobe ili imena tih osoba moraju biti poznata relevantnim nadležnim tijelima.

5.   Ako isti ovlašteni revizor provodi zakonsku reviziju godišnjih financijskih izvještaja i provjeru izvješćivanja o održivosti, države članice mogu zahtijevati da se izvješće o provjeri može uključiti u zaseban odjeljak u revizorskom izvješću.

6.   Izvješće ovlaštenog revizora ili revizorskog društva o konsolidiranom izvješćivanju o održivosti u skladu je sa zahtjevima određenima u stavcima od 1. do 5.”;

| 19. | članak 29. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | osobe koje provode ispitivanje osiguranja kvalitete posjeduju odgovarajuću stručnu naobrazbu i relevantno iskustvo u području zakonske revizije i financijskog izvještavanja te, ako je to primjenjivo, u području provjere izvješćivanja o održivosti i izvješćivanja o održivosti ili drugih usluga povezanih s održivosti, zajedno s posebnim osposobljavanjem za ispitivanje osiguranja kvalitete;”; |
| --- | --- | --- | --- |

19.

članak 29. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

osobe koje provode ispitivanje osiguranja kvalitete posjeduju odgovarajuću stručnu naobrazbu i relevantno iskustvo u području zakonske revizije i financijskog izvještavanja te, ako je to primjenjivo, u području provjere izvješćivanja o održivosti i izvješćivanja o održivosti ili drugih usluga povezanih s održivosti, zajedno s posebnim osposobljavanjem za ispitivanje osiguranja kvalitete;”;

| (b) | u stavku 1. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:






  „(f) | opseg ispitivanja osiguranja kvalitete, potkrijepljen odgovarajućim testiranjem odabranih revizorskih spisa i, ako je to primjenjivo, spisa o provjeri, uključuje procjenu usklađenosti s primjenjivim revizijskim standardima i zahtjevima neovisnosti i, ako je to primjenjivo, standardima provjere, te procjenu kvantitete i kvalitete utrošenih resursa, procjenu naknada za reviziju i naknada zaračunatih za provjeru izvješćivanja o održivosti te procjenu unutarnjeg sustava kontrole kvalitete revizorskog društva;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 1. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

„(f)

opseg ispitivanja osiguranja kvalitete, potkrijepljen odgovarajućim testiranjem odabranih revizorskih spisa i, ako je to primjenjivo, spisa o provjeri, uključuje procjenu usklađenosti s primjenjivim revizijskim standardima i zahtjevima neovisnosti i, ako je to primjenjivo, standardima provjere, te procjenu kvantitete i kvalitete utrošenih resursa, procjenu naknada za reviziju i naknada zaračunatih za provjeru izvješćivanja o održivosti te procjenu unutarnjeg sustava kontrole kvalitete revizorskog društva;”;

| (c) | u stavku 1. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:






  „(h) | provjere osiguranja kvalitete provode se na temelju analize rizika, a u slučaju ovlaštenih revizora i revizorskih društava koji obavljaju zakonske revizije kako je definirano u članku 2. točki 1. podtočki (a) i, ovisno o slučaju, provjere izvješćivanja o održivosti, provode se najmanje svakih šest godina;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 1. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

„(h)

provjere osiguranja kvalitete provode se na temelju analize rizika, a u slučaju ovlaštenih revizora i revizorskih društava koji obavljaju zakonske revizije kako je definirano u članku 2. točki 1. podtočki (a) i, ovisno o slučaju, provjere izvješćivanja o održivosti, provode se najmanje svakih šest godina;”;

| (d) | u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | nadzornici posjeduju odgovarajuću stručnu naobrazbu i relevantno iskustvo u području zakonske revizije i financijskog izvještavanja te, ako je to primjenjivo, u području provjere izvješćivanja o održivosti i izvješćivanja o održivosti te drugih usluga povezanih s održivosti, zajedno s posebnim osposobljavanjem za ispitivanje osiguranja kvalitete;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

nadzornici posjeduju odgovarajuću stručnu naobrazbu i relevantno iskustvo u području zakonske revizije i financijskog izvještavanja te, ako je to primjenjivo, u području provjere izvješćivanja o održivosti i izvješćivanja o održivosti te drugih usluga povezanih s održivosti, zajedno s posebnim osposobljavanjem za ispitivanje osiguranja kvalitete;”;

| (e) | umeće se sljedeći stavak:

  „2.a   Države članice mogu do 31. prosinca 2025. izuzeti osobe koje obavljaju ispitivanja osiguranja kvalitete povezana s provjerom izvješćivanja o održivosti od zahtjeva da posjeduju relevantno iskustvo u području provjere izvješćivanja o održivosti i izvješćivanja o održivosti ili drugih usluga povezanih s održivosti.”; |
| --- | --- |

(e)

umeće se sljedeći stavak:

„2.a   Države članice mogu do 31. prosinca 2025. izuzeti osobe koje obavljaju ispitivanja osiguranja kvalitete povezana s provjerom izvješćivanja o održivosti od zahtjeva da posjeduju relevantno iskustvo u području provjere izvješćivanja o održivosti i izvješćivanja o održivosti ili drugih usluga povezanih s održivosti.”;

| 20. | u članku 30. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

  „1.   Države članice osiguravaju postojanje djelotvornih sustava istraga i sankcija za otkrivanje, ispravljanje i sprečavanje neodgovarajućeg izvršavanja zakonske revizije i provjere izvješćivanja o održivosti.


  2.   Ne dovodeći u pitanje svoje sustave građanskopravne odgovornosti, države članice predviđaju učinkovite, razmjerne i odvraćajuće sankcije u pogledu ovlaštenih revizora i revizorskih društava ako se zakonske revizije i provjere izvješćivanja o održivosti ne obavljaju u skladu s odredbama donesenima u provedbi ove Direktive i, ako je to primjenjivo, u skladu s Uredbom (EU) br. 537/2014.
  Države članice mogu odlučiti da neće utvrditi pravila za administrativne sankcije u slučaju kršenja koja već podliježu nacionalnom kaznenom pravu. U tom slučaju one dostavljaju Komisiji relevantne odredbe kaznenog prava.”; |
| --- | --- |

20.

u članku 30. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Države članice osiguravaju postojanje djelotvornih sustava istraga i sankcija za otkrivanje, ispravljanje i sprečavanje neodgovarajućeg izvršavanja zakonske revizije i provjere izvješćivanja o održivosti.

2.   Ne dovodeći u pitanje svoje sustave građanskopravne odgovornosti, države članice predviđaju učinkovite, razmjerne i odvraćajuće sankcije u pogledu ovlaštenih revizora i revizorskih društava ako se zakonske revizije i provjere izvješćivanja o održivosti ne obavljaju u skladu s odredbama donesenima u provedbi ove Direktive i, ako je to primjenjivo, u skladu s Uredbom (EU) br. 537/2014.

Države članice mogu odlučiti da neće utvrditi pravila za administrativne sankcije u slučaju kršenja koja već podliježu nacionalnom kaznenom pravu. U tom slučaju one dostavljaju Komisiji relevantne odredbe kaznenog prava.”;

| 21. | u članku 30.a stavku 1. umeće se sljedeća točka:






  „(ca) | privremena zabrana, u trajanju do tri godine, kojom se ovlaštenom revizoru, revizorskom društvu ili glavnom partneru za održivost zabranjuje obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti i/ili potpisivanje izvješća o provjeri izvješćivanja o održivosti;”; |
| --- | --- | --- |

21.

u članku 30.a stavku 1. umeće se sljedeća točka:

„(ca)

privremena zabrana, u trajanju do tri godine, kojom se ovlaštenom revizoru, revizorskom društvu ili glavnom partneru za održivost zabranjuje obavljanje provjere izvješćivanja o održivosti i/ili potpisivanje izvješća o provjeri izvješćivanja o održivosti;”;

| 22. | u članku 30.a stavku 1. umeće se sljedeća točka:






  „(da) | izjava da izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti ne zadovoljava zahtjeve iz članka 28.a ove Direktive;”; |
| --- | --- | --- |

22.

u članku 30.a stavku 1. umeće se sljedeća točka:

„(da)

izjava da izvješće o provjeri izvješćivanja o održivosti ne zadovoljava zahtjeve iz članka 28.a ove Direktive;”;

| 23. | članak 32. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Nadležnim tijelom upravljaju osobe koji ne obavljaju revizorsku djelatnost, a koje raspolažu znanjem u područjima relevantnima za zakonsku reviziju i, ako je primjenjivo, za provjeru izvješćivanja o održivosti. Oni se biraju u skladu s neovisnim i transparentnim postupkom imenovanja.”; |
| --- | --- | --- |

23.

članak 32. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Nadležnim tijelom upravljaju osobe koji ne obavljaju revizorsku djelatnost, a koje raspolažu znanjem u područjima relevantnima za zakonsku reviziju i, ako je primjenjivo, za provjeru izvješćivanja o održivosti. Oni se biraju u skladu s neovisnim i transparentnim postupkom imenovanja.”;

| (b) | u stavku 4. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | donošenja standarda o profesionalnoj etici, unutarnjem nadzoru kontrole kvalitete revizorskih društava, reviziji i provjeri izvješćivanja o održivosti, osim ako su te standarde donijela ili odobrila tijela druge države članice;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 4. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

donošenja standarda o profesionalnoj etici, unutarnjem nadzoru kontrole kvalitete revizorskih društava, reviziji i provjeri izvješćivanja o održivosti, osim ako su te standarde donijela ili odobrila tijela druge države članice;”;

| 24. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 36.a
  Regulatorni aranžmani među državama članicama u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti
  Zahtjevi iz članaka 34. i 36. u pogledu zakonske revizije financijskih izvještaja primjenjuju se mutatis mutandis na provjeru izvješćivanja o održivosti.”; |
| --- | --- |

24.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 36.a

Regulatorni aranžmani među državama članicama u pogledu provjere izvješćivanja o održivosti

Zahtjevi iz članaka 34. i 36. u pogledu zakonske revizije financijskih izvještaja primjenjuju se mutatis mutandis na provjeru izvješćivanja o održivosti.”;

| 25. | članak 37. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Prvi podstavak primjenjuje se na postavljanje ovlaštenog revizora ili revizorskog društva za potrebe provjere izvješćivanja o održivosti.”; |
| --- | --- | --- |

25.

članak 37. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Prvi podstavak primjenjuje se na postavljanje ovlaštenog revizora ili revizorskog društva za potrebe provjere izvješćivanja o održivosti.”;

| (b) | u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Prvi podstavak primjenjuje se na postavljanje ovlaštenog revizora ili revizorskog društva za potrebe provjere izvješćivanja o održivosti.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Prvi podstavak primjenjuje se na postavljanje ovlaštenog revizora ili revizorskog društva za potrebe provjere izvješćivanja o održivosti.”;

| (c) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Zabranjuje se svaka ugovorna klauzula kojom se glavnu skupštinu dioničara ili članove subjekta koji je predmet revizije na temelju stavka 1. ograničava na određene kategorije ili popise ovlaštenih revizora ili revizorskih društava u pogledu postavljanja određenog ovlaštenog revizora ili revizorskog društva za obavljanje zakonske revizije i, ako je to primjenjivo, provjere izvješćivanja o održivosti tog subjekta. Sve takve postojeće klauzule ništavne su.
  Države članice osiguravaju da dioničari ili članovi velikih poduzeća koja podliježu člancima 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU, osim poduzeća navedenih u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive, i koji predstavljaju više od 5 % glasačkih prava ili 5 % kapitala poduzeća, djelujući pojedinačno ili skupno, imaju pravo na dnevni red glavne skupštine dioničara ili članova podnijeti prijedlog odluke za usvajanje kojim se zahtijeva da akreditirana treća strana koja ne pripada istom revizorskom društvu ili mreži kao ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koji obavljaju zakonsku reviziju pripremi izvješće o određenim elementima izvješćivanja o održivosti i da se takvo izvješće stavi na raspolaganje glavnoj skupštini dioničara ili članova.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Zabranjuje se svaka ugovorna klauzula kojom se glavnu skupštinu dioničara ili članove subjekta koji je predmet revizije na temelju stavka 1. ograničava na određene kategorije ili popise ovlaštenih revizora ili revizorskih društava u pogledu postavljanja određenog ovlaštenog revizora ili revizorskog društva za obavljanje zakonske revizije i, ako je to primjenjivo, provjere izvješćivanja o održivosti tog subjekta. Sve takve postojeće klauzule ništavne su.

Države članice osiguravaju da dioničari ili članovi velikih poduzeća koja podliježu člancima 19.a i 29.a Direktive 2013/34/EU, osim poduzeća navedenih u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive, i koji predstavljaju više od 5 % glasačkih prava ili 5 % kapitala poduzeća, djelujući pojedinačno ili skupno, imaju pravo na dnevni red glavne skupštine dioničara ili članova podnijeti prijedlog odluke za usvajanje kojim se zahtijeva da akreditirana treća strana koja ne pripada istom revizorskom društvu ili mreži kao ovlašteni revizor ili revizorsko društvo koji obavljaju zakonsku reviziju pripremi izvješće o određenim elementima izvješćivanja o održivosti i da se takvo izvješće stavi na raspolaganje glavnoj skupštini dioničara ili članova.”;

| 26. | članak 38. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Države članice osiguravaju da ovlašteni revizori ili revizorska društva mogu biti razriješeni samo u slučaju opravdanih razloga. Razilaženja u mišljenjima o računovodstvenom postupanju, postupcima revizije ili, ako je primjenjivo, izvješćivanju o održivosti ili postupcima provjere nisu opravdani razlozi za razrješenje.”; |
| --- | --- | --- |

26.

članak 38. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice osiguravaju da ovlašteni revizori ili revizorska društva mogu biti razriješeni samo u slučaju opravdanih razloga. Razilaženja u mišljenjima o računovodstvenom postupanju, postupcima revizije ili, ako je primjenjivo, izvješćivanju o održivosti ili postupcima provjere nisu opravdani razlozi za razrješenje.”;

| (b) | u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Obveza obavješćivanja iz prvog podstavka primjenjuje se i na provjeru izvješćivanja o održivosti.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Obveza obavješćivanja iz prvog podstavka primjenjuje se i na provjeru izvješćivanja o održivosti.”;

| (c) | u stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Prvi podstavak primjenjuje se i na provjeru izvješćivanja o održivosti.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak:

„Prvi podstavak primjenjuje se i na provjeru izvješćivanja o održivosti.”;

| 27. | članak 39. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak:

  „4.a   Države članice mogu dopustiti da funkcije dodijeljene revizorskom odboru koje se odnose na izvješćivanje o održivosti i koje se odnose na provjeru izvješćivanja o održivosti obavlja upravno ili nadzorno tijelo kao cjelina ili posebno tijelo koje je osnovalo upravno ili nadzorno tijelo.”; |
| --- | --- | --- |

27.

članak 39. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak:

„4.a   Države članice mogu dopustiti da funkcije dodijeljene revizorskom odboru koje se odnose na izvješćivanje o održivosti i koje se odnose na provjeru izvješćivanja o održivosti obavlja upravno ili nadzorno tijelo kao cjelina ili posebno tijelo koje je osnovalo upravno ili nadzorno tijelo.”;

| (b) | u stavku 6. točke od (a) do (e) zamjenjuju se sljedećim:






  „(a) | obavješćuje upravno ili nadzorno tijelo subjekta koji je predmet revizije o ishodu zakonske revizije i, ako je to primjenjivo, ishodu provjere izvješćivanja o održivosti i objašnjava na koji su način zakonska revizija i provjera izvješćivanja o održivosti doprinijele integritetu financijskog izvještavanja odnosno izvješćivanja o održivosti te koja je bila uloga revizorskog odbora u tom postupku; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 6. točke od (a) do (e) zamjenjuju se sljedećim:

„(a)

obavješćuje upravno ili nadzorno tijelo subjekta koji je predmet revizije o ishodu zakonske revizije i, ako je to primjenjivo, ishodu provjere izvješćivanja o održivosti i objašnjava na koji su način zakonska revizija i provjera izvješćivanja o održivosti doprinijele integritetu financijskog izvještavanja odnosno izvješćivanja o održivosti te koja je bila uloga revizorskog odbora u tom postupku;

| (b) | prati postupak financijskog izvještavanja i, ako je to primjenjivo, izvješćivanja o održivosti, uključujući postupak elektroničkog izvješćivanja iz članka 29.d Direktive 2013/34/EU i postupak koji provodi poduzeće radi utvrđivanja informacija o kojima izvještava u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti donesenima na temelju članka 29.b te direktive te daje preporuke ili prijedloge za osiguravanje njihova integriteta; |
| --- | --- |

(b)

prati postupak financijskog izvještavanja i, ako je to primjenjivo, izvješćivanja o održivosti, uključujući postupak elektroničkog izvješćivanja iz članka 29.d Direktive 2013/34/EU i postupak koji provodi poduzeće radi utvrđivanja informacija o kojima izvještava u skladu sa standardima izvješćivanja o održivosti donesenima na temelju članka 29.b te direktive te daje preporuke ili prijedloge za osiguravanje njihova integriteta;

| (c) | prati djelotvornost unutarnjih sustava kontrole kvalitete i upravljanja rizicima poduzeća te, ako je to primjenjivo, njegovu unutarnju reviziju, u pogledu financijskog izvještavanja i, ako je to primjenjivo, izvješćivanja o održivosti poduzeća, uključujući postupak elektroničkog izvješćivanja iz članka 29.d Direktive 2013/34/EU, bez narušavanja svoje neovisnosti; |
| --- | --- |

(c)

prati djelotvornost unutarnjih sustava kontrole kvalitete i upravljanja rizicima poduzeća te, ako je to primjenjivo, njegovu unutarnju reviziju, u pogledu financijskog izvještavanja i, ako je to primjenjivo, izvješćivanja o održivosti poduzeća, uključujući postupak elektroničkog izvješćivanja iz članka 29.d Direktive 2013/34/EU, bez narušavanja svoje neovisnosti;

| (d) | prati zakonsku reviziju godišnjih i konsolidiranih financijskih izvještaja te, ako je to primjenjivo, provjeru godišnjeg i konsolidiranog izvješćivanja o održivosti, a posebno njezino obavljanje, uzimajući u obzir sve nalaze i zaključke nadležnog tijela na temelju članka 26. stavka 6. Uredbe (EU) br. 537/2014; |
| --- | --- |

(d)

prati zakonsku reviziju godišnjih i konsolidiranih financijskih izvještaja te, ako je to primjenjivo, provjeru godišnjeg i konsolidiranog izvješćivanja o održivosti, a posebno njezino obavljanje, uzimajući u obzir sve nalaze i zaključke nadležnog tijela na temelju članka 26. stavka 6. Uredbe (EU) br. 537/2014;

| (e) | preispituje i prati neovisnost ovlaštenih revizora ili revizorskih društava u skladu s člancima 22., 22.a, 22.b, 24.a, 24.b, 25.b, 25.c i 25.d ove Direktive te s člankom 6. Uredbe (EU) br. 537/2014, a posebno primjerenost pružanja nerevizorskih usluga subjektu koji je predmet revizije u skladu s člankom 5. te uredbe;”; |
| --- | --- |

(e)

preispituje i prati neovisnost ovlaštenih revizora ili revizorskih društava u skladu s člancima 22., 22.a, 22.b, 24.a, 24.b, 25.b, 25.c i 25.d ove Direktive te s člankom 6. Uredbe (EU) br. 537/2014, a posebno primjerenost pružanja nerevizorskih usluga subjektu koji je predmet revizije u skladu s člankom 5. te uredbe;”;

| 28. | članak 45. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Nadležna tijela države članice, u skladu s člancima 15., 16. i 17. ove Direktive, registriraju svakog revizora iz treće zemlje i subjekta za obavljanje revizije u trećim zemljama ako taj revizor ili subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama dostavljaju revizorsko izvješće o godišnjim ili konsolidiranim financijskim izvještajima ili, ako je to primjenjivo, izvješću o provjeri u vezi s godišnjim ili konsolidiranim izvješćivanjem o održivosti poduzeća osnovanog izvan Unije, čiji su prenosivi vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu te države članice, kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 21. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*27) osim ako je dotično poduzeće samo izdavatelj dužničkih vrijednosnih papira na koje se primjenjuje jedno od sljedećeg:






  (a) | takvi su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u državi članici, definiranom člankom 4. stavkom 1. točkom 21. Direktive 2014/65/EU prije 31. prosinca 2010. s jediničnom denominacijom od najmanje 50 000 EUR na dan izdavanja ili, u slučaju dužničkih vrijednosnih papira u drugoj valuti, čiji je ekvivalent, na dan izdavanja, najmanje 50 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

28.

članak 45. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Nadležna tijela države članice, u skladu s člancima 15., 16. i 17. ove Direktive, registriraju svakog revizora iz treće zemlje i subjekta za obavljanje revizije u trećim zemljama ako taj revizor ili subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama dostavljaju revizorsko izvješće o godišnjim ili konsolidiranim financijskim izvještajima ili, ako je to primjenjivo, izvješću o provjeri u vezi s godišnjim ili konsolidiranim izvješćivanjem o održivosti poduzeća osnovanog izvan Unije, čiji su prenosivi vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu te države članice, kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 21. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*27) osim ako je dotično poduzeće samo izdavatelj dužničkih vrijednosnih papira na koje se primjenjuje jedno od sljedećeg:

(a)

takvi su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u državi članici, definiranom člankom 4. stavkom 1. točkom 21. Direktive 2014/65/EU prije 31. prosinca 2010. s jediničnom denominacijom od najmanje 50 000 EUR na dan izdavanja ili, u slučaju dužničkih vrijednosnih papira u drugoj valuti, čiji je ekvivalent, na dan izdavanja, najmanje 50 000 EUR;

| (b) | takvi su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u državi članici, definiranom u članku 4. stavku 1. točki 21. Direktive 2014/65/EU od 31. prosinca 2010. s jediničnom denominacijom od najmanje 100 000 EUR na dan izdavanja ili, u slučaju dužničkih vrijednosnih papira u drugoj valuti, čiji je ekvivalent, na dan izdavanja, najmanje 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

takvi su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu u državi članici, definiranom u članku 4. stavku 1. točki 21. Direktive 2014/65/EU od 31. prosinca 2010. s jediničnom denominacijom od najmanje 100 000 EUR na dan izdavanja ili, u slučaju dužničkih vrijednosnih papira u drugoj valuti, čiji je ekvivalent, na dan izdavanja, najmanje 100 000 EUR.

(*27)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).”;"

*27

| (b) | stavci od 4. do 6. zamjenjuju se sljedećim:

  „4.   Ne dovodeći u pitanje članak 46., revizorska izvješća koja se odnose na godišnje financijske izvještaje ili konsolidirane financijske izvještaje ili, ako je to primjenjivo, izvješća o provjeri godišnjih ili konsolidiranih izvješćivanja o održivosti iz stavka 1. ovog članka koja izdaju revizori ili subjekti za obavljanje revizije iz trećih zemalja koji nisu registrirani u državi članici nemaju pravni učinak u toj državi članici.


  5.   Država članica može registrirati subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama za potrebe revizije financijskih izvještaja samo ako:






  (a) | većina članova upravnog ili upravljačkog tijela subjekta za obavljanje revizije u trećim zemljama ispunjava zahtjeve koji su ekvivalentni onima utvrđenim u člancima od 4. do 10. ove Direktive, uz iznimku članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 3. i članka 10. stavka 1. drugog podstavka; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavci od 4. do 6. zamjenjuju se sljedećim:

„4.   Ne dovodeći u pitanje članak 46., revizorska izvješća koja se odnose na godišnje financijske izvještaje ili konsolidirane financijske izvještaje ili, ako je to primjenjivo, izvješća o provjeri godišnjih ili konsolidiranih izvješćivanja o održivosti iz stavka 1. ovog članka koja izdaju revizori ili subjekti za obavljanje revizije iz trećih zemalja koji nisu registrirani u državi članici nemaju pravni učinak u toj državi članici.

5.   Država članica može registrirati subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama za potrebe revizije financijskih izvještaja samo ako:

(a)

većina članova upravnog ili upravljačkog tijela subjekta za obavljanje revizije u trećim zemljama ispunjava zahtjeve koji su ekvivalentni onima utvrđenim u člancima od 4. do 10. ove Direktive, uz iznimku članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 3. i članka 10. stavka 1. drugog podstavka;

| (b) | revizor iz treće zemlje koji obavlja reviziju u ime subjekta za obavljanje revizije u trećim zemljama ispunjava zahtjeve koji su ekvivalentni onima utvrđenim u člancima od 4. do 10. ove Direktive, uz iznimku članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 3. i članka 10. stavka 1. drugog podstavka; |
| --- | --- |

(b)

revizor iz treće zemlje koji obavlja reviziju u ime subjekta za obavljanje revizije u trećim zemljama ispunjava zahtjeve koji su ekvivalentni onima utvrđenim u člancima od 4. do 10. ove Direktive, uz iznimku članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 3. i članka 10. stavka 1. drugog podstavka;

| (c) | revizije godišnjih ili konsolidiranih financijskih izvještaja iz stavka 1. ovog članka obavljaju se u skladu s međunarodnim revizijskim standardima, kako su navedeni u članku 26., te u skladu sa zahtjevima utvrđenima u člancima 22., 22.b i 25. ili u skladu s ekvivalentnim standardima i zahtjevima; |
| --- | --- |

(c)

revizije godišnjih ili konsolidiranih financijskih izvještaja iz stavka 1. ovog članka obavljaju se u skladu s međunarodnim revizijskim standardima, kako su navedeni u članku 26., te u skladu sa zahtjevima utvrđenima u člancima 22., 22.b i 25. ili u skladu s ekvivalentnim standardima i zahtjevima;

| (d) | subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama na svojim internetskim stranicama objavljuje godišnje izvješće o transparentnosti koje obuhvaća informacije iz članka 13. Uredbe (EU) br. 537/2014 ili se pridržava ekvivalentnih zahtjeva za objavu. |
| --- | --- |

(d)

subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama na svojim internetskim stranicama objavljuje godišnje izvješće o transparentnosti koje obuhvaća informacije iz članka 13. Uredbe (EU) br. 537/2014 ili se pridržava ekvivalentnih zahtjeva za objavu.

Država članica može registrirati subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama za potrebe provjere izvješćivanja o održivosti samo ako:

| (a) | većina članova upravnog ili upravljačkog tijela subjekta za obavljanje revizije u trećim zemljama ispunjava zahtjeve koji su ekvivalentni onima utvrđenima u člancima od 4. do 10.; |
| --- | --- |

(a)

većina članova upravnog ili upravljačkog tijela subjekta za obavljanje revizije u trećim zemljama ispunjava zahtjeve koji su ekvivalentni onima utvrđenima u člancima od 4. do 10.;

| (b) | revizor iz treće zemlje koji obavlja provjeru u ime subjekta za obavljanje revizije u trećim zemljama ispunjava zahtjeve koji su ekvivalentni onima utvrđenima u člancima od 4. do 10.; |
| --- | --- |

(b)

revizor iz treće zemlje koji obavlja provjeru u ime subjekta za obavljanje revizije u trećim zemljama ispunjava zahtjeve koji su ekvivalentni onima utvrđenima u člancima od 4. do 10.;

| (c) | provjera godišnjeg ili konsolidiranog izvješćivanja o održivosti iz stavka 1. obavlja se u skladu sa standardima provjere iz članka 26.a, te sa zahtjevima iz članaka 22., 22.b, 25. i 25.b ili s ekvivalentnim standardima i zahtjevima; |
| --- | --- |

(c)

provjera godišnjeg ili konsolidiranog izvješćivanja o održivosti iz stavka 1. obavlja se u skladu sa standardima provjere iz članka 26.a, te sa zahtjevima iz članaka 22., 22.b, 25. i 25.b ili s ekvivalentnim standardima i zahtjevima;

| (d) | subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama na svojim internetskim stranicama objavljuje godišnje izvješće o transparentnosti koje obuhvaća informacije iz članka 13. Uredbe (EU) br. 537/2014 ili se pridržava ekvivalentnih zahtjeva za objavu. |
| --- | --- |

(d)

subjekt za obavljanje revizije u trećim zemljama na svojim internetskim stranicama objavljuje godišnje izvješće o transparentnosti koje obuhvaća informacije iz članka 13. Uredbe (EU) br. 537/2014 ili se pridržava ekvivalentnih zahtjeva za objavu.

5.a   Država članica može registrirati revizora iz treće zemlje za potrebe revizije financijskih izvještaja samo ako taj revizor ispunjava zahtjeve određene u stavku 5. prvom podstavku točkama (b), (c) i (d) ovog članka.

Država članica može registrirati revizora iz treće zemlje za potrebe provjere izvješćivanja o održivosti samo ako taj revizor ispunjava zahtjeve iz stavka 5. drugog podstavka točaka (b), (c) i (d) ovog članka.

6.   Kako bi se osigurali jednaki uvjeti primjene stavka 5. prvog podstavka točke (d) i stavka 5. drugog podstavka točke (d) ovog članka, Komisija je ovlaštena provedbenim aktima odlučiti o ekvivalentnosti koja se u tim točkama navodi. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 48. stavka 2.

Države članice mogu procjenjivati ekvivalentnost iz stavka 5. prvog podstavka točke (c) i stavka 5. drugog podstavka točke (d) ovog članka sve dok Komisija ne donese takvu odluku.

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 48.a radi dopune ove Direktive u svrhu utvrđivanja općih kriterija ekvivalentnosti koji se upotrebljavaju pri procjeni provode li se revizije financijskih izvještaja i, ako je to primjenjivo, provjere izvješćivanja o održivosti iz stavka 1. ovog članka u skladu s međunarodnim revizijskim standardima definiranim u članku 26. odnosno standardima provjere u pogledu izvješćivanja o održivosti iz članka 26.a te u skladu sa zahtjevima utvrđenima u člancima 22., 24. i 25. Pri procjeni ekvivalentnosti na nacionalnoj razini države članice upotrebljavaju takve kriterije koji su primjenjivi na sve treće zemlje.”;

| 29. | članak 48.a mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 26.a stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme.”; |
| --- | --- | --- |

29.

članak 48.a mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 26.a stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme.”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 26. stavka 3., članka 26.a stavka 3., članka 45. stavka 6., članka 46. stavka 2. i članka 47. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 26. stavka 3., članka 26.a stavka 3., članka 45. stavka 6., članka 46. stavka 2. i članka 47. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.”;

| (c) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 26. stavka 3., članka 26.a stavka 3., članka 45. stavka 6., članka 46. stavka 2. i članka 47. stavka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od četiri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”. |
| --- | --- |

(c)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 26. stavka 3., članka 26.a stavka 3., članka 45. stavka 6., članka 46. stavka 2. i članka 47. stavka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od četiri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”.

Članak 4.

Izmjene Uredbe (EU) br. 537/2014

Uredba (EU) br. 537/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 4. stavku 2. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Za potrebe ograničenja navedenih u prvom podstavku ovog stavka, isključuju se provjera izvješćivanja o održivosti i nerevizorske usluge, koje su različite od onih iz članka 5. stavka 1., a koji zahtijeva zakonodavstvo Unije ili nacionalno zakonodavstvo.”; |
| --- | --- |

1.

u članku 4. stavku 2. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Za potrebe ograničenja navedenih u prvom podstavku ovog stavka, isključuju se provjera izvješćivanja o održivosti i nerevizorske usluge, koje su različite od onih iz članka 5. stavka 1., a koji zahtijeva zakonodavstvo Unije ili nacionalno zakonodavstvo.”;

| 2. | članak 5. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. drugom podstavku točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | knjigovodstvene usluge te sastavljanje računovodstvenih evidencija i financijskih izvještaja, kao i priprema izvješćivanja o održivosti;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

članak 5. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. drugom podstavku točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

knjigovodstvene usluge te sastavljanje računovodstvenih evidencija i financijskih izvještaja, kao i priprema izvješćivanja o održivosti;”;

| (b) | u stavku 4., nakon prvog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

  „Odobrenje revizorskog odbora iz prvog podstavka nije potrebno za pružanje provjere izvješćivanja o održivosti.”. |
| --- | --- |

(b)

u stavku 4., nakon prvog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

„Odobrenje revizorskog odbora iz prvog podstavka nije potrebno za pružanje provjere izvješćivanja o održivosti.”.

Članak 5.

Prenošenje

1.   Države članice stavljaju donose zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člancima od 1. do 3. ove Direktive do 6. srpnja 2024. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih mjera.

2.   Države članice primjenjuju mjere potrebne za usklađivanje s člankom 1., osim točke 14.:

| (a) | za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2024. ili nakon tog datuma:






  i. | na velika poduzeća, u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU, koja su subjekti od javnog interesa, kako su definirani u članku 2. točki 1. te direktive, koja na datume bilance premašuju prosječan broj od 500 zaposlenika tijekom financijske godine; |
| --- | --- | --- |

(a)

za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2024. ili nakon tog datuma:

i.

na velika poduzeća, u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU, koja su subjekti od javnog interesa, kako su definirani u članku 2. točki 1. te direktive, koja na datume bilance premašuju prosječan broj od 500 zaposlenika tijekom financijske godine;

| ii. | na subjekte od javnog interesa, kako su definirani u članku 2. točki 1. Direktive 2013/34/EU, koji su matična poduzeća velike grupe u smislu članka 3. stavka 7. te direktive, koji na datume bilance na konsolidiranoj osnovi premašuju prosječan broj od 500 zaposlenika tijekom financijske godine; |
| --- | --- |

ii.

na subjekte od javnog interesa, kako su definirani u članku 2. točki 1. Direktive 2013/34/EU, koji su matična poduzeća velike grupe u smislu članka 3. stavka 7. te direktive, koji na datume bilance na konsolidiranoj osnovi premašuju prosječan broj od 500 zaposlenika tijekom financijske godine;

| (b) | za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2025. ili nakon tog datuma:






  i. | na velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU, osim onih iz točke (a) podtočke i. ovog podstavka; |
| --- | --- | --- |

(b)

za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2025. ili nakon tog datuma:

i.

na velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU, osim onih iz točke (a) podtočke i. ovog podstavka;

| ii. | na matična poduzeća velike grupe u smislu članka 3. stavka 7. Direktive 2013/34/EU, osim onih iz točke (a) podtočke ii. ovog podstavka; |
| --- | --- |

ii.

na matična poduzeća velike grupe u smislu članka 3. stavka 7. Direktive 2013/34/EU, osim onih iz točke (a) podtočke ii. ovog podstavka;

| (c) | za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2026. ili nakon tog datuma:






  i. | na mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. Direktive 2013/34/EU koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive i koja nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. te direktive; |
| --- | --- | --- |

(c)

za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2026. ili nakon tog datuma:

i.

na mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. Direktive 2013/34/EU koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive i koja nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. te direktive;

| ii. | na male i jednostavne institucije, kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 145. Uredbe (EU) br. 575/2013 pod uvjetom da su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU ili da su mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. te direktive koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive i koja nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. te direktive ; |
| --- | --- |

ii.

na male i jednostavne institucije, kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 145. Uredbe (EU) br. 575/2013 pod uvjetom da su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU ili da su mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. te direktive koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive i koja nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. te direktive ;

| iii. | na vlastita društva za osiguranje definirana u članku 13. točki 2. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (39) i vlastita društva za reosiguranje definirana u članku 13. točki 5. te Direktive, pod uvjetom da su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU ili da su mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. te direktive koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive i koja nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. te direktive. |
| --- | --- |

iii.

na vlastita društva za osiguranje definirana u članku 13. točki 2. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (39) i vlastita društva za reosiguranje definirana u članku 13. točki 5. te Direktive, pod uvjetom da su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU ili da su mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. te direktive koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive i koja nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. te direktive.

Države članice primjenjuju mjere potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkom 14. za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2028. ili nakon tog datuma.

Države članice primjenjuju mjere potrebne za usklađivanje s člankom 2.:

| (a) | za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2024. ili nakon tog datuma:






  i. | na izdavatelje kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (d) Direktive 2004/109/EZ koji su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU, koji na datume bilance premašuju prosječni broj od 500 zaposlenika tijekom financijske godine; |
| --- | --- | --- |

(a)

za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2024. ili nakon tog datuma:

i.

na izdavatelje kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (d) Direktive 2004/109/EZ koji su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU, koji na datume bilance premašuju prosječni broj od 500 zaposlenika tijekom financijske godine;

| ii. | na izdavatelje kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (d) Direktive 2004/109/EZ koji su matična poduzeća velike grupe u smislu članka 3. stavka 7. Direktive 2013/34/EU, koji na datume bilance na konsolidiranoj osnovi premašuju prosječni broj od 500 zaposlenika tijekom financijske godine; |
| --- | --- |

ii.

na izdavatelje kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (d) Direktive 2004/109/EZ koji su matična poduzeća velike grupe u smislu članka 3. stavka 7. Direktive 2013/34/EU, koji na datume bilance na konsolidiranoj osnovi premašuju prosječni broj od 500 zaposlenika tijekom financijske godine;

| (b) | za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2025. ili nakon tog datuma:






  i. | na izdavatelje kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (d) Direktive 2004/109/EZ koji su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU, osim onih iz točke (a) podtočke i. ovog podstavka; |
| --- | --- | --- |

(b)

za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2025. ili nakon tog datuma:

i.

na izdavatelje kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (d) Direktive 2004/109/EZ koji su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU, osim onih iz točke (a) podtočke i. ovog podstavka;

| ii. | na izdavatelje kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (d) Direktive 2004/109/EZ koji su matična poduzeća velike grupe u smislu članka 3. stavka 7. Direktive 2013/34/EU, osim onih iz točke (a) podtočke ii. ovog podstavka; |
| --- | --- |

ii.

na izdavatelje kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (d) Direktive 2004/109/EZ koji su matična poduzeća velike grupe u smislu članka 3. stavka 7. Direktive 2013/34/EU, osim onih iz točke (a) podtočke ii. ovog podstavka;

| (c) | za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2026. ili nakon tog datuma:






  i. | na izdavatelje kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (d) Direktive 2004/109/EZ koji su mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. Direktive 2013/34/EU i koji nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- | --- |

(c)

za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2026. ili nakon tog datuma:

i.

na izdavatelje kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (d) Direktive 2004/109/EZ koji su mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. Direktive 2013/34/EU i koji nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. Direktive 2013/34/EU;

| ii. | na izdavatelje definirane kao male i jednostavne institucije u članku 4. stavku 1. točki 145. Uredbe (EU) br. 575/2013, pod uvjetom da su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU ili da su mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. te Direktive koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive i koji nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. te direktive; |
| --- | --- |

ii.

na izdavatelje definirane kao male i jednostavne institucije u članku 4. stavku 1. točki 145. Uredbe (EU) br. 575/2013, pod uvjetom da su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU ili da su mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. te Direktive koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive i koji nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. te direktive;

| iii. | na izdavatelje definirane kao vlastita društva za osiguranje u članku 13. točki 2. Direktive 2009/138/EZ ili kao vlastita društva za reosiguranje u članku 13. točki 5. te Direktive, pod uvjetom da su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU ili da su mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. te Direktive koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive i koji nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. te direktive. |
| --- | --- |

iii.

na izdavatelje definirane kao vlastita društva za osiguranje u članku 13. točki 2. Direktive 2009/138/EZ ili kao vlastita društva za reosiguranje u članku 13. točki 5. te Direktive, pod uvjetom da su velika poduzeća u smislu članka 3. stavka 4. Direktive 2013/34/EU ili da su mala i srednja poduzeća u smislu članka 3. stavka 2. i stavka 3. te Direktive koja su subjekti od javnog interesa kako su definirani u članku 2. točki 1. podtočki (a) te direktive i koji nisu mikropoduzeća kako su definirana člankom 3. stavkom 1. te direktive.

Države članice primjenjuju mjere potrebne za usklađivanje s člankom 3. za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2024. ili nakon tog datuma.

3.   Kada države članice donose mjere iz stavka 1., one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju način tog upućivanja i oblik te izjave.

4.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 6.

Preispitivanje i izvješćivanje

1.   Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Direktive o izmjeni i u njemu obuhvaća, među ostalim:

| (a) | ocjenu ostvarenja ciljeva ove Direktive o izmjeni, uključujući konvergenciju praksi izvještavanja među državama članicama; |
| --- | --- |

(a)

ocjenu ostvarenja ciljeva ove Direktive o izmjeni, uključujući konvergenciju praksi izvještavanja među državama članicama;

| (b) | procjenu broja malih i srednjih poduzeća koja dobrovoljno primjenjuju standarde izvješćivanja o održivosti iz članka 29.c Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- |

(b)

procjenu broja malih i srednjih poduzeća koja dobrovoljno primjenjuju standarde izvješćivanja o održivosti iz članka 29.c Direktive 2013/34/EU;

| (c) | procjenu toga treba li i na koji način područje primjene odredaba izmijenjenih ovom Direktivom o izmjeni dodatno proširiti, posebno u odnosu na mala i srednja poduzeća te na poduzeća iz trećih zemalja koja posluju izravno na unutarnjem tržištu Unije bez poduzeća kćeri ili podružnice na području Unije; |
| --- | --- |

(c)

procjenu toga treba li i na koji način područje primjene odredaba izmijenjenih ovom Direktivom o izmjeni dodatno proširiti, posebno u odnosu na mala i srednja poduzeća te na poduzeća iz trećih zemalja koja posluju izravno na unutarnjem tržištu Unije bez poduzeća kćeri ili podružnice na području Unije;

| (d) | procjenu provedbe zahtjeva o izvješćivanju za poduzeća kćeri i podružnice poduzeća iz trećih zemalja koji su uvedeni ovom Direktivom o izmjeni, uključujući procjenu broja poduzeća iz trećih zemalja koja imaju poduzeće kći ili podružnicu koja podnosi izvješće u skladu s člankom 40.a Direktive 2013/34/EU; ocjenu provedbenog mehanizma i pragova utvrđenih u tom članku; |
| --- | --- |

(d)

procjenu provedbe zahtjeva o izvješćivanju za poduzeća kćeri i podružnice poduzeća iz trećih zemalja koji su uvedeni ovom Direktivom o izmjeni, uključujući procjenu broja poduzeća iz trećih zemalja koja imaju poduzeće kći ili podružnicu koja podnosi izvješće u skladu s člankom 40.a Direktive 2013/34/EU; ocjenu provedbenog mehanizma i pragova utvrđenih u tom članku;

| (e) | procjenu toga treba li se i na koji način za osobe s invaliditetom osigurati pristupačnost izvješća o održivosti koja objavljuju poduzeća obuhvaćena područjem primjene ove Direktive o izmjeni. |
| --- | --- |

(e)

procjenu toga treba li se i na koji način za osobe s invaliditetom osigurati pristupačnost izvješća o održivosti koja objavljuju poduzeća obuhvaćena područjem primjene ove Direktive o izmjeni.

Izvješće se objavljuje do 30. travnja 2029. i svake tri godine nakon toga te mu se prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi.

2.   Komisija do 31. prosinca 2028. preispituje razinu koncentracije na tržištu provjere održivosti i izvješćuje o njoj. Tim se preispitivanjem uzimaju u obzir nacionalni režimi koji se primjenjuju na neovisne pružatelje usluga provjere i procjenjuje se pridonose li ti nacionalni režimi i u kojoj mjeri otvaranju tržišta provjere.

Komisija do 31. prosinca 2028. procjenjuje moguće pravne mjere kako bi se osigurala dostatna diversifikacija tržišta provjere održivosti i odgovarajuća kvaliteta izvješćivanja o održivosti. Komisija preispituje mjere predviđene člankom 34. Direktive 2013/34/EU i procjenjuje je li ih potrebno proširiti na druga velika poduzeća.

Izvješće se dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2028. i prema potrebi mu se prilažu zakonodavni prijedlozi.

Članak 7.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 4. ove Direktive primjenjuje se od 1. siječnja 2024. na financijske godine koje počinju 1. siječnja 2024. ili nakon tog datuma.

Članak 8.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Članak 4. u cijelosti je obvezujući i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 14. prosinca 2022.

Za Europski parlament

Predsjednica

R. METSOLA

Za Vijeće

Predsjednik

M. BEK

---

(1)  
  SL C 517, 22.12.2021., str. 51.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 10. studenoga 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 28. studenoga 2022.

2

(3)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13).

6

(7)  Uredba (EU) 2019/2089 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu referentnih vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentnih vrijednosti EU-a usklađenih s Pariškim sporazumom te objavama u vezi s održivošću za referentne vrijednosti (SL L 317, 9.12.2019., str. 17.).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1816 od 17. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu objašnjenja u izjavi o referentnoj vrijednosti o načinu na koji se okolišni, socijalni i upravljački čimbenici uzimaju u obzir u svakoj pruženoj i objavljenoj referentnoj vrijednosti (SL L 406, 3.12.2020., str. 1.).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1817 od 17. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu minimalnog sadržaja objašnjenja o načinu na koji se okolišni, socijalni i upravljački čimbenici uzimaju u obzir u metodologiji referentnih vrijednosti (SL L 406, 3.12.2020., str. 12.).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1818 od 17. srpnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu minimalnih standarda za referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom (SL L 406, 3.12.2020., str. 17.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

11

(12)  Uredba (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnim zahtjevima za investicijska društva i o izmjeni uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 575/2013, (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 806/2014 (SL L 314, 5.12.2019., str. 1.).

12

(13)  Direktiva (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2002/87/EZ, 2009/65/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU i 2014/65/EU (SL L 314, 5.12.2019., str. 64.).

13

(14)  
  SL C 76, 9.3.2020., str. 23.

14

(15)  
  SL C 445, 29.10.2021., str. 94.

15

(16)  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (SL L 330, 15.11.2014., str. 1.).

16

(17)  Direktiva 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu i o izmjeni Direktive 2001/34/EZ (SL L 390, 31.12.2004., str. 38.).

17

(18)  Uredba Komisije (EZ) br. 1569/2007 od 21. prosinca 2007. o uspostavi mehanizma za utvrđivanje istovjetnosti računovodstvenih standarda koje primjenjuju izdavatelji vrijednosnih papira iz trećih zemalja u skladu s direktivama 2003/71/EZ i 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 340, 22.12.2007., str. 66.).

18

(19)  Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372, 31.12.1986., str. 1.).

19

(20)  Direktiva Vijeća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima društava za osiguranje (SL L 374, 31.12.1991., str. 7.).

20

(21)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

21

(22)  Direktiva (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne) od nezakonitog pribavljanja, korištenja i otkrivanja (SL L 157, 15.6.2016., str. 1.).

22

(23)  Uredba (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (SL L 243, 11.9.2002., str. 1.).

23

(24)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).

25

(26)  Uredba (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 761/2001 i odluka Komisije 2001/681/EZ i 2006/193/EZ (SL L 342, 22.12.2009., str. 1.).

26

(27)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

27

(28)  Preporuka Komisije 2013/179/EU od 9. travnja 2013. o uporabi zajedničkih metoda za mjerenje i priopćavanje rezultata o utjecaju proizvoda i organizacija na okoliš za vrijeme njihova životnog vijeka (SL L 124, 4.5.2013., str. 1.).

28

(29)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

29

(30)  Uredba (EU) 2021/783 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Programa za okoliš i djelovanje u području klime (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013, (SL L 172, 17.5.2021., str. 53.).

30

(31)  Direktiva 2011/7/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama (SL L 48, 23.2.2011., str. 1.).

31

(32)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

32

(33)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/815 od 17. prosinca 2018. o dopuni Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za specifikaciju jedinstvenog elektroničkog formata za izvještavanje (SL L 143, 29.5.2019., str. 1.).

33

(34)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.).

34

(35)  Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).

35

(36)  Direktiva 2007/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o izvršavanju pojedinih prava dioničara trgovačkih društava uvrštenih na burzu (SL L 184, 14.7.2007., str. 17.).

36

(37)  Uredba (EU) br. 537/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o posebnim zahtjevima u vezi zakonske revizije subjekata od javnog interesa i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2005/909/EZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 77.).

37

(38)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

38

(39)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

39

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 322/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 322/81

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2022/2465

od 12. prosinca 2022.

o izmjeni Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 31.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Tržište Unije za ulazne elemente za određena dušična gnojiva znatno ovisi o uvozu iz trećih zemalja. Unija je u 2021. uvezla 2,9 milijuna tona amonijaka i 4,7 milijuna tona uree za proizvodnju dušičnih gnojiva. Cijene tih proizvoda znatno su se povećale 2021., a ove su godine dodatno narasle. |
| --- | --- |

(1)

Tržište Unije za ulazne elemente za određena dušična gnojiva znatno ovisi o uvozu iz trećih zemalja. Unija je u 2021. uvezla 2,9 milijuna tona amonijaka i 4,7 milijuna tona uree za proizvodnju dušičnih gnojiva. Cijene tih proizvoda znatno su se povećale 2021., a ove su godine dodatno narasle.

| (2) | U ovom se trenutku velik dio ulaznih elemenata za dušična gnojiva uvozi u Uniju iz trećih zemalja koje imaju povlašteni pristup tržištu Unije i stoga je taj uvoz oslobođen carina. Neovisno o tome, Unija uvozi veliku količinu ulaznih elemenata za dušična gnojiva koji su podrijetlom iz zemalja koje podliježu Zajedničkoj carinskoj tarifi utvrđenoj u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1), a carinske se stope sada kreću od 5,5 % do 6,5 %. |
| --- | --- |

(2)

U ovom se trenutku velik dio ulaznih elemenata za dušična gnojiva uvozi u Uniju iz trećih zemalja koje imaju povlašteni pristup tržištu Unije i stoga je taj uvoz oslobođen carina. Neovisno o tome, Unija uvozi veliku količinu ulaznih elemenata za dušična gnojiva koji su podrijetlom iz zemalja koje podliježu Zajedničkoj carinskoj tarifi utvrđenoj u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1), a carinske se stope sada kreću od 5,5 % do 6,5 %.

| (3) | U Komunikaciji Komisije od 23. ožujka 2022. pod naslovom „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” Komisija navodi da je na tržištima robe znatan porast cijena zabilježen i prije ruske invazije na Ukrajinu, a na poljoprivrednim tržištima očitovao se povećanjem troškova energije i gnojiva te posljedičnim povećanjem cijena poljoprivredne robe. Komisija navodi da su invazija na Ukrajinu i globalni rast cijena robe uzrokovali dodatan porast cijena na poljoprivrednim tržištima i da su razotkrili slabosti prehrambenog sustava Unije, koji djelomično ovisi o uvozu gnojiva. To povećava troškove za proizvođače i utječe na cijenu hrane, što izaziva zabrinutost za kupovnu moć potrošača i dohodak poljoprivrednika u Uniji. Komisija naglašava da do prelaska na upotrebu održivih vrsta gnojiva ili metoda gnojidbe prioriteti kratkoročno moraju biti trošak i dostupnost mineralnih gnojiva. Tijekom tog razdoblja industrija gnojiva u Uniji mora imati mogućnost pristupa potrebnom uvozu, uključujući ulazne elemente za proizvodnju gnojiva unutar same Unije. Komisija također naglašava da će se pratiti cijene gnojiva i opskrba poljoprivrednika kako bi se osiguralo da izgledi za žetvu u Uniji ne bude ugroženi. |
| --- | --- |

(3)

U Komunikaciji Komisije od 23. ožujka 2022. pod naslovom „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” Komisija navodi da je na tržištima robe znatan porast cijena zabilježen i prije ruske invazije na Ukrajinu, a na poljoprivrednim tržištima očitovao se povećanjem troškova energije i gnojiva te posljedičnim povećanjem cijena poljoprivredne robe. Komisija navodi da su invazija na Ukrajinu i globalni rast cijena robe uzrokovali dodatan porast cijena na poljoprivrednim tržištima i da su razotkrili slabosti prehrambenog sustava Unije, koji djelomično ovisi o uvozu gnojiva. To povećava troškove za proizvođače i utječe na cijenu hrane, što izaziva zabrinutost za kupovnu moć potrošača i dohodak poljoprivrednika u Uniji. Komisija naglašava da do prelaska na upotrebu održivih vrsta gnojiva ili metoda gnojidbe prioriteti kratkoročno moraju biti trošak i dostupnost mineralnih gnojiva. Tijekom tog razdoblja industrija gnojiva u Uniji mora imati mogućnost pristupa potrebnom uvozu, uključujući ulazne elemente za proizvodnju gnojiva unutar same Unije. Komisija također naglašava da će se pratiti cijene gnojiva i opskrba poljoprivrednika kako bi se osiguralo da izgledi za žetvu u Uniji ne bude ugroženi.

| (4) | S obzirom na navedeno, primjereno je poduzeti mjere za smanjenje troškova s kojima se suočavaju proizvođači gnojiva iz Unije kada uvoze ulazne elemente potrebne za proizvodnju dušičnih gnojiva. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na navedeno, primjereno je poduzeti mjere za smanjenje troškova s kojima se suočavaju proizvođači gnojiva iz Unije kada uvoze ulazne elemente potrebne za proizvodnju dušičnih gnojiva.

| (5) | Nadalje, u vrijeme oskudice dušičnih gnojiva na međunarodnim tržištima carine na uvoz u Uniju međuproizvoda, kao što su amonijak i urea, destimuliraju opskrbu tržišta Unije u usporedbi s drugim svjetskim tržištima na kojima nema uvoznih carina. Razlika u carinama otežava i diversifikaciju uvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(5)

Nadalje, u vrijeme oskudice dušičnih gnojiva na međunarodnim tržištima carine na uvoz u Uniju međuproizvoda, kao što su amonijak i urea, destimuliraju opskrbu tržišta Unije u usporedbi s drugim svjetskim tržištima na kojima nema uvoznih carina. Razlika u carinama otežava i diversifikaciju uvoza u Uniju.

| (6) | Stoga je za određene ulazne elemente za dušična gnojiva primjereno privremeno suspendirati carinske stope Zajedničke carinske tarife iz članka 56. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Ova bi se privremena mjera trebala primjenjivati tijekom razdoblja od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ove Uredbe. Kako bi se omogućila procjena učinaka mjere, Komisija bi trebala izraditi izvješće i podnijeti ga Vijeću. |
| --- | --- |

(6)

Stoga je za određene ulazne elemente za dušična gnojiva primjereno privremeno suspendirati carinske stope Zajedničke carinske tarife iz članka 56. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Ova bi se privremena mjera trebala primjenjivati tijekom razdoblja od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ove Uredbe. Kako bi se omogućila procjena učinaka mjere, Komisija bi trebala izraditi izvješće i podnijeti ga Vijeću.

| (7) | Istodobno, u skladu s člankom 21. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji Unija osigurava koherentnost među različitim područjima svojeg vanjskog djelovanja, kao i između svojeg vanjskog djelovanja i drugih politika Unije. |
| --- | --- |

(7)

Istodobno, u skladu s člankom 21. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji Unija osigurava koherentnost među različitim područjima svojeg vanjskog djelovanja, kao i između svojeg vanjskog djelovanja i drugih politika Unije.

| (8) | Odnosi Unije i Ruske Federacije posljednjih su se godina razvili u vrlo negativnom smjeru, a posebno su se pogoršali posljednjih mjeseci zbog toga što Ruska Federacija ne poštuje međunarodno pravo te osobito zbog njezina ničim izazvanog i neopravdanog agresivnog rata protiv Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Odnosi Unije i Ruske Federacije posljednjih su se godina razvili u vrlo negativnom smjeru, a posebno su se pogoršali posljednjih mjeseci zbog toga što Ruska Federacija ne poštuje međunarodno pravo te osobito zbog njezina ničim izazvanog i neopravdanog agresivnog rata protiv Ukrajine.

| (9) | Unija od srpnja 2014. postupno uvodi mjere ograničavanja protiv Ruske Federacije. Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 24. veljače 2022. izjavilo da Ruska Federacija svojom ničim izazvanom i neopravdanom vojnom agresijom na Ukrajinu teško krši međunarodno pravo i načela Povelje Ujedinjenih naroda te ugrožava europsku i globalnu sigurnost i stabilnost. |
| --- | --- |

(9)

Unija od srpnja 2014. postupno uvodi mjere ograničavanja protiv Ruske Federacije. Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 24. veljače 2022. izjavilo da Ruska Federacija svojom ničim izazvanom i neopravdanom vojnom agresijom na Ukrajinu teško krši međunarodno pravo i načela Povelje Ujedinjenih naroda te ugrožava europsku i globalnu sigurnost i stabilnost.

| (10) | Vijeće je nedavno, 3. lipnja 2022., donijelo šesti paket sankcija protiv Ruske Federacije zbog njezina kontinuiranog agresivnog rata protiv Ukrajine i zabilježenih zločina koji su ruske oružane snage počinile u Ukrajini. |
| --- | --- |

(10)

Vijeće je nedavno, 3. lipnja 2022., donijelo šesti paket sankcija protiv Ruske Federacije zbog njezina kontinuiranog agresivnog rata protiv Ukrajine i zabilježenih zločina koji su ruske oružane snage počinile u Ukrajini.

| (11) | Nadalje, iako je Ruska Federacija članica Svjetske trgovinske organizacije, Unija je na osnovi iznimaka koje se primjenjuju na temelju Sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije, a posebno članka XXI. GATT-a iz 1994., oslobođena od obveze da proizvodima uvezenima iz Ruske Federacije odobrava povlastice dodijeljene istovjetnim proizvodima uvezenima iz drugih zemalja (tretman najpovlaštenije nacije). |
| --- | --- |

(11)

Nadalje, iako je Ruska Federacija članica Svjetske trgovinske organizacije, Unija je na osnovi iznimaka koje se primjenjuju na temelju Sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije, a posebno članka XXI. GATT-a iz 1994., oslobođena od obveze da proizvodima uvezenima iz Ruske Federacije odobrava povlastice dodijeljene istovjetnim proizvodima uvezenima iz drugih zemalja (tretman najpovlaštenije nacije).

| (12) | Stoga ne bi bilo primjereno dopustiti da se na uvoz iz Ruske Federacije primjenjuju bescarinski tretman i tretman najpovlaštenije nacije u pogledu proizvoda obuhvaćenih ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(12)

Stoga ne bi bilo primjereno dopustiti da se na uvoz iz Ruske Federacije primjenjuju bescarinski tretman i tretman najpovlaštenije nacije u pogledu proizvoda obuhvaćenih ovom Uredbom.

| (13) | Posljednjih su se godina pogoršali i odnosi Unije i Bjelarusa zbog toga što bjeloruski režim ne poštuje međunarodno pravo, temeljna prava i ljudska prava. Osim toga, Bjelarus od samog početka podupire agresivni rat Ruske Federacije protiv Ukrajine, među ostalim tako što dopušta Ruskoj Federaciji da ispaljuje balističke projektile s bjeloruskog državnog područja, omogućuje prijevoz ruskog vojnog osoblja i teškog oružja, tenkova i vojnih transportera, dopušta ruskim vojnim zrakoplovima da lete preko bjeloruskog zračnog prostora u Ukrajinu, osigurava mjesta za opskrbu gorivom i skladišti rusko oružje i vojnu opremu u Bjelarusu. |
| --- | --- |

(13)

Posljednjih su se godina pogoršali i odnosi Unije i Bjelarusa zbog toga što bjeloruski režim ne poštuje međunarodno pravo, temeljna prava i ljudska prava. Osim toga, Bjelarus od samog početka podupire agresivni rat Ruske Federacije protiv Ukrajine, među ostalim tako što dopušta Ruskoj Federaciji da ispaljuje balističke projektile s bjeloruskog državnog područja, omogućuje prijevoz ruskog vojnog osoblja i teškog oružja, tenkova i vojnih transportera, dopušta ruskim vojnim zrakoplovima da lete preko bjeloruskog zračnog prostora u Ukrajinu, osigurava mjesta za opskrbu gorivom i skladišti rusko oružje i vojnu opremu u Bjelarusu.

| (14) | Unija od listopada 2020. postupno uvodi mjere ograničavanja protiv Bjelarusa. Vijeće je 2. prosinca 2021. donijelo peti paket sankcija koje se odnose na kontinuirana kršenja ljudskih prava i instrumentalizaciju migranata. Daljnji paketi sankcija doneseni su 24. veljače, 2. ožujka, 9. ožujka i 3. lipnja 2022. s obzirom na sudjelovanje Bjelarusa u neopravdanom i ničim izazvanom agresivnom ratu Ruske Federacije protiv Ukrajine. Osim toga, Bjelarus nije član Svjetske trgovinske organizacije. Stoga Unija na temelju Sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije nije obvezna odobriti tretman najpovlaštenije nacije proizvodima iz Bjelarusa. Osim toga, trgovinskim sporazumima dopuštaju se mjere opravdane na temelju primjenjivih klauzula o izuzećima, posebno sigurnosnim izuzećima. |
| --- | --- |

(14)

Unija od listopada 2020. postupno uvodi mjere ograničavanja protiv Bjelarusa. Vijeće je 2. prosinca 2021. donijelo peti paket sankcija koje se odnose na kontinuirana kršenja ljudskih prava i instrumentalizaciju migranata. Daljnji paketi sankcija doneseni su 24. veljače, 2. ožujka, 9. ožujka i 3. lipnja 2022. s obzirom na sudjelovanje Bjelarusa u neopravdanom i ničim izazvanom agresivnom ratu Ruske Federacije protiv Ukrajine. Osim toga, Bjelarus nije član Svjetske trgovinske organizacije. Stoga Unija na temelju Sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije nije obvezna odobriti tretman najpovlaštenije nacije proizvodima iz Bjelarusa. Osim toga, trgovinskim sporazumima dopuštaju se mjere opravdane na temelju primjenjivih klauzula o izuzećima, posebno sigurnosnim izuzećima.

| (15) | S obzirom na navedeno, primjereno je isključenje Ruske Federacije i Bjelarusa iz područja primjene autonomnih tarifnih suspenzija utvrđenih u ovoj Uredbi, i to uz primjenu općih pravila o carinama iz Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87, posebno iz njezina prvog dijela odsjeka I. dijela B stavka 1. |
| --- | --- |

(15)

S obzirom na navedeno, primjereno je isključenje Ruske Federacije i Bjelarusa iz područja primjene autonomnih tarifnih suspenzija utvrđenih u ovoj Uredbi, i to uz primjenu općih pravila o carinama iz Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87, posebno iz njezina prvog dijela odsjeka I. dijela B stavka 1.

| (16) | U skladu s time uvoz ulaznih elemenata za dušična gnojiva podrijetlom iz Ruske Federacije i Bjelarusa ne bi trebao podlijegati suspenziji carina. Umjesto toga, uvoz proizvoda na koje se odnosi ova Uredba iz Ruske Federacije i Bjelarusa trebao bi i dalje podlijegati uvoznoj carini kojoj je i prije podlijegao. |
| --- | --- |

(16)

U skladu s time uvoz ulaznih elemenata za dušična gnojiva podrijetlom iz Ruske Federacije i Bjelarusa ne bi trebao podlijegati suspenziji carina. Umjesto toga, uvoz proizvoda na koje se odnosi ova Uredba iz Ruske Federacije i Bjelarusa trebao bi i dalje podlijegati uvoznoj carini kojoj je i prije podlijegao.

| (17) | S obzirom na veliko i iznenadno povećanje cijena ulaznih elemenata za proizvodnju dušičnih gnojiva, pogoršano izvanrednom situacijom koju je na tržištu gnojiva izazvao agresivni rat Ruske Federacija protiv Ukrajine, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na veliko i iznenadno povećanje cijena ulaznih elemenata za proizvodnju dušičnih gnojiva, pogoršano izvanrednom situacijom koju je na tržištu gnojiva izazvao agresivni rat Ruske Federacija protiv Ukrajine, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

| (18) | Prilog I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(18)

Prilog I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u drugom dijelu odsjeku VI. poglavlju 28., tekst oznake KN 2814 10 00 u stupcu 3. („Ugovorna stopa carine (%)”) zamjenjuje se sljedećim:

  „5,5 (*1)


  (*1)  Carina je autonomno obustavljena tijekom razdoblja od šest mjeseci počevši od 16. prosinca 2022., osim za Rusiju i Bjelarus, za koje se primjenjuje stopa od 5,5 %, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/2465 .”;" |
| --- | --- |

1.

u drugom dijelu odsjeku VI. poglavlju 28., tekst oznake KN 2814 10 00 u stupcu 3. („Ugovorna stopa carine (%)”) zamjenjuje se sljedećim:

„5,5 (*1)

(*1)  Carina je autonomno obustavljena tijekom razdoblja od šest mjeseci počevši od 16. prosinca 2022., osim za Rusiju i Bjelarus, za koje se primjenjuje stopa od 5,5 %, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/2465 .”;"

| 2. | u drugom dijelu odsjeku VI. poglavlju 31., tekst oznaka KN 3102 10 10 i 3102 10 90 u stupcu 3. („Ugovorna stopa carine (%)”) zamjenjuje se sljedećim:

  „6,5 (*2)


  (*2)  Carina je autonomno obustavljena tijekom razdoblja od šest mjeseci počevši od 16. prosinca 2022., osim za Rusiju i Bjelarus, za koje se primjenjuje stopa od 6,5 %, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/2465”." |
| --- | --- |

2.

u drugom dijelu odsjeku VI. poglavlju 31., tekst oznaka KN 3102 10 10 i 3102 10 90 u stupcu 3. („Ugovorna stopa carine (%)”) zamjenjuje se sljedećim:

„6,5 (*2)

(*2)  Carina je autonomno obustavljena tijekom razdoblja od šest mjeseci počevši od 16. prosinca 2022., osim za Rusiju i Bjelarus, za koje se primjenjuje stopa od 6,5 %, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/2465”."

Članak 2.

Komisija do 17. svibnja 2023. izrađuje izvješće u kojem se evaluiraju posljedice suspenzije carina utvrđene u ovoj Uredbi i podnosi to izvješće Vijeću. Na temelju tog izvješća Komisija, ako je to primjereno, podnosi zakonodavni prijedlog radi produljenja te suspenzije carina.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Prestaje se primjenjivati 17. lipnja 2023.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

1

(2)  Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

2

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 322/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 322/85

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2466

оd 9. prosinca 2022.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Nuez de Pedroso” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Španjolske za upis naziva „Nuez de Pedroso” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Španjolske za upis naziva „Nuez de Pedroso” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Nuez de Pedroso” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Nuez de Pedroso” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Nuez de Pedroso” (ZOI) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. prosinca 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 321, 25.8.2022., str. 11.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 322/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 322/86

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2467

оd 14. prosinca 2022.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 183. točku (b),

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 510/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o utvrđivanju trgovinskih aranžmana primjenjivih na određenu robu dobivenu preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 1216/2009 i (EZ) br. 614/2009 (2), a posebno njezin članak 5. stavak 6. točku (a),

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1484/95 (3) utvrđena su detaljna pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određene su reprezentativne cijene u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1484/95 (3) utvrđena su detaljna pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određene su reprezentativne cijene u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja.

| (2) | Iz redovitog praćenja podataka na temelju kojih se određuju reprezentativne cijene za proizvode od mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja proizlazi da je reprezentativne uvozne cijene za određene proizvode potrebno izmijeniti, uzimajući u obzir razlike u cijeni ovisno o podrijetlu. |
| --- | --- |

(2)

Iz redovitog praćenja podataka na temelju kojih se određuju reprezentativne cijene za proizvode od mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja proizlazi da je reprezentativne uvozne cijene za određene proizvode potrebno izmijeniti, uzimajući u obzir razlike u cijeni ovisno o podrijetlu.

| (3) | Uredbu (EZ) br. 1484/95 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbu (EZ) br. 1484/95 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (4) | Budući da je potrebno osigurati što skoriju primjenu te mjere nakon što ažurirani podaci postanu dostupni, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave, |
| --- | --- |

(4)

Budući da je potrebno osigurati što skoriju primjenu te mjere nakon što ažurirani podaci postanu dostupni, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 1484/95 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. prosinca 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Wolfgang BURTSCHER

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 150, 20.5.2014., str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1484/95 od 28. lipnja 1995. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određivanju reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja te stavljanju izvan snage Uredbe br. 163/67/EEZ (SL L 145, 29.6.1995., str. 47.).

3

---

PRILOG

„PRILOG I.

| Oznaka KN | Opis robe | Reprezentativna cijena
  (EUR/100 kg) | Jamstvo iz članka 3.
  (EUR/100 kg) | Podrijetlo  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Rezani dijelovi peradi vrste Gallus domesticus bez kostiju, smrznuti | 267,4 | 10 | TH |

Oznaka KN

Opis robe

Reprezentativna cijena

(EUR/100 kg)

Jamstvo iz članka 3.

(EUR/100 kg)

Podrijetlo  (1)

0207 14 10

Rezani dijelovi peradi vrste Gallus domesticus bez kostiju, smrznuti

267,4

10

TH

---

(1)  Nomenklatura utvrđena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1470 оd 12. listopada 2020. o nomenklaturi zemalja i područja za europske statistike o međunarodnoj trgovini robom te o geografskoj raščlambi za druge poslovne statistike (SL L 334, 13.10.2020., str. 2.).

1

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 322/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 322/89

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2468

оd 15. prosinca 2022.

o ispravku Provedbene uredbe (EU) 2021/2325 u pogledu priznavanja kontrolne ustanove „IMOCERT Latinoamérica Ltda” za potrebe uvoza ekoloških proizvoda u Uniju

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 (1), a posebno njezin članak 57. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U Prilogu II. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/2325 (2) utvrđen je popis kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova priznatih u svrhu ekvivalentnosti i nadležnih za provedbu kontrola i izdavanje certifikata u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu II. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/2325 (2) utvrđen je popis kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova priznatih u svrhu ekvivalentnosti i nadležnih za provedbu kontrola i izdavanje certifikata u trećim zemljama.

| (2) | U Prilogu II. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/2325 ustanova „IMOCERT Latinoamérica Ltda” pogrešno je navedena kao priznata ustanova za Kostariku. Potrebno je ispraviti odgovarajući unos. |
| --- | --- |

(2)

U Prilogu II. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/2325 ustanova „IMOCERT Latinoamérica Ltda” pogrešno je navedena kao priznata ustanova za Kostariku. Potrebno je ispraviti odgovarajući unos.

| (3) | Provedbenu uredbu (EU) 2021/2325 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti. |
| --- | --- |

(3)

Provedbenu uredbu (EU) 2021/2325 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti.

| (4) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za ekološku proizvodnju, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za ekološku proizvodnju,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Ispravak Provedbene uredbe (EU) 2021/2325

U Prilogu II. Uredbi (EU) 2021/2325 u točki 3. unosa za „IMOCERT Latinoamérica Ltda.” briše se redak za Kostariku.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 150, 14.6.2018., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2325 оd 16. prosinca 2021. o utvrđivanju, u skladu s Uredbom (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća, popisa trećih zemalja i popisa kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova koji su priznati na temelju članka 33. stavaka 2. i 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 za potrebe uvoza ekoloških proizvoda u Uniju (SL L 465, 29.12.2021., str. 8.).

2

---

ODLUKE

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 322/91 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 322/91

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/2469

od 12. prosinca 2022.

o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za carinu osnovanog Sporazumom o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura u pogledu izmjene Protokola 1. o definiciji „proizvoda s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Unija je Odlukom Vijeća (EU) 2019/1875 (1) sklopila Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura („Sporazum”), koji je stupio na snagu 21. studenoga 2019. |
| --- | --- |

(1)

Unija je Odlukom Vijeća (EU) 2019/1875 (1) sklopila Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura („Sporazum”), koji je stupio na snagu 21. studenoga 2019.

| (2) | U skladu s člankom 34. Protokola 1. uz Sporazum Odbor za carinu može donositi odluke o izmjeni odredaba tog protokola. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 34. Protokola 1. uz Sporazum Odbor za carinu može donositi odluke o izmjeni odredaba tog protokola.

| (3) | Odbor za carinu na svojem prvom sastanku treba donijeti odluku o izmjeni Protokola 1. i njegovih priloga („Odluka”). |
| --- | --- |

(3)

Odbor za carinu na svojem prvom sastanku treba donijeti odluku o izmjeni Protokola 1. i njegovih priloga („Odluka”).

| (4) | Budući da će ta odluka biti obvezujuća za Uniju, primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Odboru za carinu. |
| --- | --- |

(4)

Budući da će ta odluka biti obvezujuća za Uniju, primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Odboru za carinu.

| (5) | U nomenklaturu uređenu Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označivanja robe („HS”) uvedene su izmjene Protokolu 1. siječnja 2012., 1. siječnja 2017. i 1. siječnja 2022. Odluka je potrebna radi ažuriranja Protokola 1. i njegovih priloga kako bi odražavali najnoviju verziju HS-a. |
| --- | --- |

(5)

U nomenklaturu uređenu Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označivanja robe („HS”) uvedene su izmjene Protokolu 1. siječnja 2012., 1. siječnja 2017. i 1. siječnja 2022. Odluka je potrebna radi ažuriranja Protokola 1. i njegovih priloga kako bi odražavali najnoviju verziju HS-a.

| (6) | Trebalo bi proširiti područje primjene godišnjih kvota utvrđenih u Prilogu B(a) Protokola 1. za meso u limenci, riblje okruglice u curryju i okruglice od sipe kako bi se singapurskim izvoznicima omogućilo da se njima koriste. |
| --- | --- |

(6)

Trebalo bi proširiti područje primjene godišnjih kvota utvrđenih u Prilogu B(a) Protokola 1. za meso u limenci, riblje okruglice u curryju i okruglice od sipe kako bi se singapurskim izvoznicima omogućilo da se njima koriste.

| (7) | Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema gospodarskim subjektima u objema strankama u pogledu certificiranja podrijetla, Protokol 1. trebalo bi izmijeniti tako da svaka stranka može odlučiti u skladu sa svojim zakonima i propisima koji izvoznik može samocertificirati podrijetlo svoje robe s podrijetlom. U Uniji će se time omogućiti da podrijetlo robe certificiraju registrirani izvoznici umjesto ovlaštenih izvoznika, slično sustavu koji Singapur primjenjuje u kontekstu Sporazuma, |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema gospodarskim subjektima u objema strankama u pogledu certificiranja podrijetla, Protokol 1. trebalo bi izmijeniti tako da svaka stranka može odlučiti u skladu sa svojim zakonima i propisima koji izvoznik može samocertificirati podrijetlo svoje robe s podrijetlom. U Uniji će se time omogućiti da podrijetlo robe certificiraju registrirani izvoznici umjesto ovlaštenih izvoznika, slično sustavu koji Singapur primjenjuje u kontekstu Sporazuma,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na prvom sastanku Odbora za carinu temelji se na nacrtu odluke Odbora za carinu priloženom ovoj Odluci.

Predstavnici Unije u Odboru za carinu mogu dogovoriti manje tehničke ispravke nacrta odluke.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. NEKULA

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2019/1875 od 8. studenoga 2019. o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura (SL L 294, 14.11.2019., str. 1.).

1

---

NACRT

ODLUKE br. 01/2022 ODBORA ZA CARINU IZ SPORAZUMA O SLOBODNOJ TRGOVINI IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I REPUBLIKE SINGAPURA

od ...

o izmjeni određenih elemenata Protokola 1. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje te njegovih priloga

ODBOR ZA CARINU,

uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Singapura (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno članak 34. Protokola 1. i članak 16.2. Sporazuma,

budući da:

| (1) | Člankom 34. („Izmjene ovog Protokola”) Protokola 1. uz Sporazum predviđa se da odlukom Odbora za carinu osnovanog u skladu s člankom 16.2. (Specijalizirani odbori) Sporazuma stranke mogu izmijeniti odredbe Protokola 1. uz Sporazum. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 34. („Izmjene ovog Protokola”) Protokola 1. uz Sporazum predviđa se da odlukom Odbora za carinu osnovanog u skladu s člankom 16.2. (Specijalizirani odbori) Sporazuma stranke mogu izmijeniti odredbe Protokola 1. uz Sporazum.

| (2) | U nomenklaturu uređenu Konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označivanja robe („HS”) uvedene su izmjene 1. siječnja 2012., 1. siječnja 2017. i 1. siječnja 2022. Stranke su se sporazumjele da će ažurirati Protokol 1. kako bi odražavao najnoviju verziju HS-a. |
| --- | --- |

(2)

U nomenklaturu uređenu Konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označivanja robe („HS”) uvedene su izmjene 1. siječnja 2012., 1. siječnja 2017. i 1. siječnja 2022. Stranke su se sporazumjele da će ažurirati Protokol 1. kako bi odražavao najnoviju verziju HS-a.

| (3) | Stranke su se sporazumjele o izmjeni područja primjene godišnjih kvota navedenih u Prilogu B(a) Protokola 1. za meso u limenci, riblje okruglice u curryju i okruglice od sipe. |
| --- | --- |

(3)

Stranke su se sporazumjele o izmjeni područja primjene godišnjih kvota navedenih u Prilogu B(a) Protokola 1. za meso u limenci, riblje okruglice u curryju i okruglice od sipe.

| (4) | Člankom 17. (Uvjeti za popunjavanje izjave o podrijetlu) Protokola 1. utvrđuje se da izjavu o podrijetlu u Europskoj uniji može sastaviti, među ostalim, izvoznik koji je ovlašteni izvoznik, a u Singapuru, među ostalim, registrirani izvoznik. Da bi se osiguralo jednako postupanje prema gospodarskim subjektima u objema strankama, Protokol 1. trebalo bi izmijeniti tako da svaka stranka može u skladu sa svojim zakonima i propisima odlučiti koji izvoznik može izdati izjavu o podrijetlu. U tu bi svrhu bila potrebna definicija pojma „izvoznik”. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 17. (Uvjeti za popunjavanje izjave o podrijetlu) Protokola 1. utvrđuje se da izjavu o podrijetlu u Europskoj uniji može sastaviti, među ostalim, izvoznik koji je ovlašteni izvoznik, a u Singapuru, među ostalim, registrirani izvoznik. Da bi se osiguralo jednako postupanje prema gospodarskim subjektima u objema strankama, Protokol 1. trebalo bi izmijeniti tako da svaka stranka može u skladu sa svojim zakonima i propisima odlučiti koji izvoznik može izdati izjavu o podrijetlu. U tu bi svrhu bila potrebna definicija pojma „izvoznik”.

| (5) | Uzimajući u obzir novu definiciju pojma „izvoznik”, pojam „izvoznik” u definiciji pojma „pošiljka”, u članku 1. stavku 1. točki (d), članku 13. (Nemijenjanje) i članku 14. (Izložbe) Protokola 1. treba zamijeniti pojmom „pošiljatelj”. |
| --- | --- |

(5)

Uzimajući u obzir novu definiciju pojma „izvoznik”, pojam „izvoznik” u definiciji pojma „pošiljka”, u članku 1. stavku 1. točki (d), članku 13. (Nemijenjanje) i članku 14. (Izložbe) Protokola 1. treba zamijeniti pojmom „pošiljatelj”.

| (6) | Člankom 17. stavkom 5. (Uvjeti za popunjavanje izjave o podrijetlu) predviđa se da izjava o podrijetlu mora imati originalni vlastoručni potpis izvoznika. Stranke su se dogovorile da će se odreći tog zahtjeva kako bi se olakšala trgovina i smanjilo administrativno opterećenje kod korištenja tarifnih povlastica iz Sporazuma. |
| --- | --- |

(6)

Člankom 17. stavkom 5. (Uvjeti za popunjavanje izjave o podrijetlu) predviđa se da izjava o podrijetlu mora imati originalni vlastoručni potpis izvoznika. Stranke su se dogovorile da će se odreći tog zahtjeva kako bi se olakšala trgovina i smanjilo administrativno opterećenje kod korištenja tarifnih povlastica iz Sporazuma.

| (7) | U definiciji „cijene franko tvornica” u članku1. stavku 1. točki (f) potrebno je pojasniti kako se pojam „proizvođač” tumači kada se posljednja obrada ili prerada podugovori. |
| --- | --- |

(7)

U definiciji „cijene franko tvornica” u članku1. stavku 1. točki (f) potrebno je pojasniti kako se pojam „proizvođač” tumači kada se posljednja obrada ili prerada podugovori.

| (8) | S obzirom na to da obje stranke trebaju primjenjivati sustav registriranih izvoznika, isprava o podrijetlu izdana u strankama trebala bi se preimenovati iz „izjave o podrijetlu” u „tvrdnju o podrijetlu”. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na to da obje stranke trebaju primjenjivati sustav registriranih izvoznika, isprava o podrijetlu izdana u strankama trebala bi se preimenovati iz „izjave o podrijetlu” u „tvrdnju o podrijetlu”.

| (9) | Kao prijelaznu mjeru trebalo bi predvidjeti da Singapur tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Odluke prihvaća izjave o podrijetlu sastavljene u skladu s člankom 17. (Uvjeti za popunjavanje izjave o podrijetlu) i člankom 18. (Ovlašteni izvoznik) Protokola 1. uz Sporazum koji je bio na snazi prije datuma stupanja na snagu ove Odluke. |
| --- | --- |

(9)

Kao prijelaznu mjeru trebalo bi predvidjeti da Singapur tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Odluke prihvaća izjave o podrijetlu sastavljene u skladu s člankom 17. (Uvjeti za popunjavanje izjave o podrijetlu) i člankom 18. (Ovlašteni izvoznik) Protokola 1. uz Sporazum koji je bio na snazi prije datuma stupanja na snagu ove Odluke.

| (10) | Protokol 1. uz Sporazum i nekoliko njegovih priloga trebalo bi stoga izmijeniti, |
| --- | --- |

(10)

Protokol 1. uz Sporazum i nekoliko njegovih priloga trebalo bi stoga izmijeniti,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Protokol 1 uz Sporazum mijenja se kako slijedi:

| 1. | sadržaj Protokola 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „SADRŽAJ
  ODJELJAK 1.
  OPĆE ODREDBE







  ČLANAK 1. | Definicije |
| --- | --- | --- |

1.

sadržaj Protokola 1. zamjenjuje se sljedećim:

„SADRŽAJ

ODJELJAK 1.

OPĆE ODREDBE

ČLANAK 1.

ODJELJAK 2.

DEFINICIJA POJMA „PROIZVODI S PODRIJETLOM”

| ČLANAK 2. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

ČLANAK 2.

| ČLANAK 3. | Kumulacija podrijetla |
| --- | --- |

ČLANAK 3.

| ČLANAK 4. | Proizvodi dobiveni u cijelosti |
| --- | --- |

ČLANAK 4.

| ČLANAK 5. | Dostatno obrađeni ili prerađeni proizvodi |
| --- | --- |

ČLANAK 5.

| ČLANAK 6. | Nedostatna obrada ili prerada |
| --- | --- |

ČLANAK 6.

| ČLANAK 7. | Kvalifikacijska jedinica |
| --- | --- |

ČLANAK 7.

| ČLANAK 8. | Pribor, zamjenski dijelovi i alat |
| --- | --- |

ČLANAK 8.

| ČLANAK 9. | Setovi |
| --- | --- |

ČLANAK 9.

| ČLANAK 10. | Neutralni elementi |
| --- | --- |

ČLANAK 10.

| ČLANAK 11. | Odvojeno knjigovodstveno iskazivanje |
| --- | --- |

ČLANAK 11.

ODJELJAK 3.

TERITORIJALNI ZAHTJEVI

| ČLANAK 12. | Načelo teritorijalnosti |
| --- | --- |

ČLANAK 12.

| ČLANAK 13. | Nemijenjanje |
| --- | --- |

ČLANAK 13.

| ČLANAK 14. | Izložbe |
| --- | --- |

ČLANAK 14.

ODJELJAK 4.

POVRAT ILI IZUZEĆE

| ČLANAK 15. | Zabrana povrata carine ili izuzeća od carine |
| --- | --- |

ČLANAK 15.

ODJELJAK 5.

TVRDNJA PODRIJETLU

| ČLANAK 16. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

ČLANAK 16.

| ČLANAK 17. | Uvjeti za popunjavanje tvrdnje o podrijetlu |
| --- | --- |

ČLANAK 17.

| ČLANAK 19. | Valjanost tvrdnje o podrijetlu |
| --- | --- |

ČLANAK 19.

| ČLANAK 20. | Podnošenje tvrdnje o podrijetlu |
| --- | --- |

ČLANAK 20.

| ČLANAK 21. | Uvoz u djelomičnim pošiljkama |
| --- | --- |

ČLANAK 21.

| ČLANAK 22. | Izuzeća od tvrdnje o podrijetlu |
| --- | --- |

ČLANAK 22.

| ČLANAK 23. | Priložene isprave |
| --- | --- |

ČLANAK 23.

| ČLANAK 24. | Očuvanje tvrdnji o podrijetlu i priloženih isprava |
| --- | --- |

ČLANAK 24.

| ČLANAK 25. | Nedosljednosti i formalne pogreške |
| --- | --- |

ČLANAK 25.

| ČLANAK 26. | Iznosi izraženi u eurima |
| --- | --- |

ČLANAK 26.

ODJELJAK 6.

ORGANIZACIJA ADMINISTRATIVNE SURADNJE

| ČLANAK 27. | Suradnja nadležnih tijela |
| --- | --- |

ČLANAK 27.

| ČLANAK 28. | Provjera tvrdnji o podrijetlu |
| --- | --- |

ČLANAK 28.

| ČLANAK 29. | Upravne istrage |
| --- | --- |

ČLANAK 29.

| ČLANAK 30. | Rješavanje sporova |
| --- | --- |

ČLANAK 30.

| ČLANAK 31. | Sankcije |
| --- | --- |

ČLANAK 31.

ODJELJAK 7.

CEUTA I MELILLA

| ČLANAK 32. | Primjena ovog Protokola |
| --- | --- |

ČLANAK 32.

| ČLANAK 33. | Posebni uvjeti |
| --- | --- |

ČLANAK 33.

ODJELJAK 8.

ZAVRŠNE ODREDBE

| ČLANAK 34. | Izmjene Protokola |
| --- | --- |

ČLANAK 34.

| ČLANAK 35. | Prijelazne odredbe za robu u provozu ili skladištu |
| --- | --- |

ČLANAK 35.

Popis Dodataka

| PRILOG A: | UVODNE NAPOMENE UZ POPIS U PRILOGU B |
| --- | --- |

PRILOG A:

| PRILOG B: | POPIS PRERADA ILI OBRADA KOJE JE POTREBNO OBAVITI NA MATERIJALIMA BEZ PODRIJETLA KAKO BI DOBIVENI PROIZVOD STEKAO STATUS PROIZVODA S PODRIJETLOM |
| --- | --- |

PRILOG B:

| PRILOG B (a): | DOPUNA PRILOGU B |
| --- | --- |

PRILOG B (a):

| PRILOG C: | MATERIJALI ISKLJUČENI IZ KUMULACIJE NA TEMELJU STAVKA 2. ČLANKA 3. |
| --- | --- |

PRILOG C:

| PRILOG D: | PROIZVODI IZ STAVKA 9. ČLANKA 3. ČIJI SE MATERIJALI PODRIJETLOM IZ ZEMLJE ASEAN-A SMATRAJU MATERIJALIMA PODRIJETLOM IZ STRANKE |
| --- | --- |

PRILOG D:

| PRILOG E: | TEKST TVRDNJE O PODRIJETLU |
| --- | --- |

PRILOG E:

Zajedničke izjave

ZAJEDNIČKA IZJAVA O KNEŽEVINI ANDORI

ZAJEDNIČKA IZJAVA O REPUBLICI SAN MARINU

ZAJEDNIČKA IZJAVA O REVIZIJI PRAVILA O PODRIJETLU SADRŽANIH U PROTOKOLU 1.”;

| 2. | članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „ČLANAK 1.
  Definicije

  1.   Za potrebe ovog Protokola:






  (a) | ‚zemlja ASEAN-a’ znači država članica Udruge zemalja jugoistočne Azije (ASEAN) koja nije stranka ovog Sporazuma; |
| --- | --- | --- |

2.

članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„ČLANAK 1.

Definicije

1.   Za potrebe ovog Protokola:

(a)

‚zemlja ASEAN-a’ znači država članica Udruge zemalja jugoistočne Azije (ASEAN) koja nije stranka ovog Sporazuma;

| (b) | ‚poglavlja’ i ‚tarifni brojevi’ i ‚tarifni podbrojevi’ znači poglavlja, tarifni brojevi (četveroznamenkaste oznake) i podbrojevi (šesteroznamenkaste oznake) koji se koriste u nomenklaturi koja čini Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označivanja robe, dalje u tekstu ovog Protokola ‚Harmonizirani sustav’ ili ‚HS’; |
| --- | --- |

(b)

‚poglavlja’ i ‚tarifni brojevi’ i ‚tarifni podbrojevi’ znači poglavlja, tarifni brojevi (četveroznamenkaste oznake) i podbrojevi (šesteroznamenkaste oznake) koji se koriste u nomenklaturi koja čini Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označivanja robe, dalje u tekstu ovog Protokola ‚Harmonizirani sustav’ ili ‚HS’;

| (c) | ‚razvrstan’ se odnosi na razvrstavanje proizvoda ili materijala pod pojedino poglavlje, tarifni broj ili podbroj Harmoniziranog sustava; |
| --- | --- |

(c)

‚razvrstan’ se odnosi na razvrstavanje proizvoda ili materijala pod pojedino poglavlje, tarifni broj ili podbroj Harmoniziranog sustava;

| (d) | ‚pošiljka’ znači proizvodi koji se ili otpremaju istodobno od određenog pošiljatelja do određenog primatelja ili su obuhvaćeni jedinstvenom prijevoznom ispravom koja se odnosi na njihovu otpremu od pošiljatelja do primatelja ili su, ako takva isprava ne postoji, obuhvaćeni jednim računom; |
| --- | --- |

(d)

‚pošiljka’ znači proizvodi koji se ili otpremaju istodobno od određenog pošiljatelja do određenog primatelja ili su obuhvaćeni jedinstvenom prijevoznom ispravom koja se odnosi na njihovu otpremu od pošiljatelja do primatelja ili su, ako takva isprava ne postoji, obuhvaćeni jednim računom;

| (e) | ‚carinska vrijednost’ znači vrijednost utvrđena u skladu sa Sporazumom o određivanju carinske vrijednosti; |
| --- | --- |

(e)

‚carinska vrijednost’ znači vrijednost utvrđena u skladu sa Sporazumom o određivanju carinske vrijednosti;

| (f) | ‚cijena franko tvornica’ znači cijena plaćena za proizvod proizvođaču u čijem je poduzeću obavljena zadnja obrada ili prerada, pod uvjetom da ta cijena uključuje vrijednost svih uporabljenih materijala i sve ostale troškove povezane s proizvodnjom proizvoda, umanjen za sve domaće poreze koji podliježu ili bi mogli podlijegati povratu nakon izvoza dobivenog proizvoda.
  Ako stvarna cijena ne izražava sve troškove povezane s proizvodnjom proizvoda koji su stvarno nastali u Uniji ili Singapuru, cijena franko tvornica znači iznos svih tih troškova, umanjen za sve domaće poreze koji podliježu ili bi mogli podlijegati povratu nakon izvoza dobivenog proizvoda.
  Ako je posljednji postupak obrade ili prerade podugovorom dodijeljen proizvođaču, pojam ‚proizvođač’ može se odnositi na poduzeće koje je angažiralo podugovaratelja. |
| --- | --- |

(f)

‚cijena franko tvornica’ znači cijena plaćena za proizvod proizvođaču u čijem je poduzeću obavljena zadnja obrada ili prerada, pod uvjetom da ta cijena uključuje vrijednost svih uporabljenih materijala i sve ostale troškove povezane s proizvodnjom proizvoda, umanjen za sve domaće poreze koji podliježu ili bi mogli podlijegati povratu nakon izvoza dobivenog proizvoda.

Ako stvarna cijena ne izražava sve troškove povezane s proizvodnjom proizvoda koji su stvarno nastali u Uniji ili Singapuru, cijena franko tvornica znači iznos svih tih troškova, umanjen za sve domaće poreze koji podliježu ili bi mogli podlijegati povratu nakon izvoza dobivenog proizvoda.

Ako je posljednji postupak obrade ili prerade podugovorom dodijeljen proizvođaču, pojam ‚proizvođač’ može se odnositi na poduzeće koje je angažiralo podugovaratelja.

| (g) | ‚izvoznik’ znači osoba, sa sjedištem u stranci, koja u skladu sa zahtjevima iz zakona i drugih propisa te stranke izvozi ili proizvodi proizvod s podrijetlom te koja može izdati tvrdnju o podrijetlu; |
| --- | --- |

(g)

‚izvoznik’ znači osoba, sa sjedištem u stranci, koja u skladu sa zahtjevima iz zakona i drugih propisa te stranke izvozi ili proizvodi proizvod s podrijetlom te koja može izdati tvrdnju o podrijetlu;

| (h) | ‚zamjenjivi materijali’ znači materijali koji su iste vrste i komercijalne kvalitete s istim tehničkim i fizičkim karakteristikama i koji se ne mogu razlikovati jedan od drugog kada su ugrađeni u gotov proizvod; |
| --- | --- |

(h)

‚zamjenjivi materijali’ znači materijali koji su iste vrste i komercijalne kvalitete s istim tehničkim i fizičkim karakteristikama i koji se ne mogu razlikovati jedan od drugog kada su ugrađeni u gotov proizvod;

| (i) | ‚roba’ znači materijali i proizvodi; |
| --- | --- |

(i)

‚roba’ znači materijali i proizvodi;

| (j) | ‚pravna osoba’ znači svaki pravni subjekt koji je propisno osnovan ili na neki drugi način organiziran na temelju primjenjivog prava, radi stjecanja dobiti ili ne, te neovisno o tome je li u privatnom ili državnom vlasništvu, uključujući svako trgovačko društvo, zakladu, partnerstvo, zajednički pothvat, poduzeće s jednim vlasnikom ili udruženje; |
| --- | --- |

(j)

‚pravna osoba’ znači svaki pravni subjekt koji je propisno osnovan ili na neki drugi način organiziran na temelju primjenjivog prava, radi stjecanja dobiti ili ne, te neovisno o tome je li u privatnom ili državnom vlasništvu, uključujući svako trgovačko društvo, zakladu, partnerstvo, zajednički pothvat, poduzeće s jednim vlasnikom ili udruženje;

| (k) | ‚proizvodnja’ znači svaka vrsta obrade ili prerade, uključujući sastavljanje; |
| --- | --- |

(k)

‚proizvodnja’ znači svaka vrsta obrade ili prerade, uključujući sastavljanje;

| (l) | ‚materijal’ znači svaki sastojak, sirovina, sastavni dio ili dio itd. koji se upotrebljava u proizvodnji proizvoda; |
| --- | --- |

(l)

‚materijal’ znači svaki sastojak, sirovina, sastavni dio ili dio itd. koji se upotrebljava u proizvodnji proizvoda;

| (m) | ‚osoba’ znači fizička osoba ili pravna osoba; |
| --- | --- |

(m)

‚osoba’ znači fizička osoba ili pravna osoba;

| (n) | ‚proizvod’ znači proizvod koji izrađuje, čak i ako je namijenjen kasnijoj uporabi u drugim postupcima proizvodnje; |
| --- | --- |

(n)

‚proizvod’ znači proizvod koji izrađuje, čak i ako je namijenjen kasnijoj uporabi u drugim postupcima proizvodnje;

| (o) | ‚vrijednost materijala’ znači carinska vrijednost u trenutku uvoza uporabljena materijala bez podrijetla ili, ako taj podatak nije poznat ili ga je nemoguće utvrditi, prva utvrdiva cijena plaćena za materijal u Uniji ili Singapuru.”; |
| --- | --- |

(o)

‚vrijednost materijala’ znači carinska vrijednost u trenutku uvoza uporabljena materijala bez podrijetla ili, ako taj podatak nije poznat ili ga je nemoguće utvrditi, prva utvrdiva cijena plaćena za materijal u Uniji ili Singapuru.”;

| 3. | članak 13. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Ne dovodeći u pitanje odjeljak 5., pošiljke se mogu razdvojiti kada to provodi pošiljatelj ili kada se to provodi na njegovu odgovornost pod uvjetom da pošiljke ostanu pod nadzorom carinskih službi u zemlji/zemljama provoza.”; |
| --- | --- |

3.

članak 13. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Ne dovodeći u pitanje odjeljak 5., pošiljke se mogu razdvojiti kada to provodi pošiljatelj ili kada se to provodi na njegovu odgovornost pod uvjetom da pošiljke ostanu pod nadzorom carinskih službi u zemlji/zemljama provoza.”;

| 4. | u članku 14. stavku 1. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:






  „(a) | da je pošiljatelj te proizvode poslao iz stranke u zemlju u kojoj se izložba održava te da ih je tamo izložio; |
| --- | --- | --- |

4.

u članku 14. stavku 1. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:

„(a)

da je pošiljatelj te proizvode poslao iz stranke u zemlju u kojoj se izložba održava te da ih je tamo izložio;

| (b) | da je pošiljatelj te proizvode prodao ili na drugi način prepustio osobi u stranci;”; |
| --- | --- |

(b)

da je pošiljatelj te proizvode prodao ili na drugi način prepustio osobi u stranci;”;

| 5. | članak 17. zamjenjuje se sljedećim:

  „ČLANAK 17.
  Uvjeti za popunjavanje tvrdnje o podrijetlu

  1.   Tvrdnju o podrijetlu iz članka 16. (Opći zahtjevi) može izdati izvoznik.


  2.   Tvrdnju o podrijetlu moguće je izdati ako se predmetni proizvodi mogu smatrati proizvodima podrijetlom iz Unije ili Singapura te ako zadovoljavaju ostale zahtjeve ovog Protokola.


  3.   Izvoznik koji izdaje tvrdnju o podrijetlu mora u svakom trenutku biti spreman na zahtjev carinskih tijela stranke izvoznice podnijeti sve odgovarajuće isprave kako je navedeno u članku 23. (Priložene isprave) kojima se dokazuje da predmetna roba ima status proizvoda s podrijetlom te da zadovoljava ostale zahtjeve ovog Protokola.


  4.   Tvrdnju o podrijetlu izvoznik izdaje tako što na računu, dostavnici ili drugoj komercijalnoj ispravi otipka ili otisne u pečatnom ili tiskanom obliku izjavu čiji se tekst navodi u Prilogu E ovom Protokolu, u skladu s domaćim zakonom stranke izvoznice. Ako se tvrdnja ispunjava rukom, mora se ispuniti tintom i tiskanim slovima. U slučaju izvoza iz Singapura, tvrdnja o podrijetlu sastavlja se na temelju engleske inačice, a u slučaju izvoza iz Unije na temelju jedne od jezičnih inačica iz Priloga E ovom Protokolu.


  5.   Odstupajući od stavka 1., tvrdnja o podrijetlu može se iznimno izdati nakon izvoza (‚naknadna tvrdnja’) pod uvjetom da se u stranci uvoznici ta tvrdnja predoči najkasnije dvije godine u slučaju Unije, ili godinu dana u slučaju Singapura, nakon ulaska robe na područje.”; |
| --- | --- |

5.

članak 17. zamjenjuje se sljedećim:

„ČLANAK 17.

Uvjeti za popunjavanje tvrdnje o podrijetlu

1.   Tvrdnju o podrijetlu iz članka 16. (Opći zahtjevi) može izdati izvoznik.

2.   Tvrdnju o podrijetlu moguće je izdati ako se predmetni proizvodi mogu smatrati proizvodima podrijetlom iz Unije ili Singapura te ako zadovoljavaju ostale zahtjeve ovog Protokola.

3.   Izvoznik koji izdaje tvrdnju o podrijetlu mora u svakom trenutku biti spreman na zahtjev carinskih tijela stranke izvoznice podnijeti sve odgovarajuće isprave kako je navedeno u članku 23. (Priložene isprave) kojima se dokazuje da predmetna roba ima status proizvoda s podrijetlom te da zadovoljava ostale zahtjeve ovog Protokola.

4.   Tvrdnju o podrijetlu izvoznik izdaje tako što na računu, dostavnici ili drugoj komercijalnoj ispravi otipka ili otisne u pečatnom ili tiskanom obliku izjavu čiji se tekst navodi u Prilogu E ovom Protokolu, u skladu s domaćim zakonom stranke izvoznice. Ako se tvrdnja ispunjava rukom, mora se ispuniti tintom i tiskanim slovima. U slučaju izvoza iz Singapura, tvrdnja o podrijetlu sastavlja se na temelju engleske inačice, a u slučaju izvoza iz Unije na temelju jedne od jezičnih inačica iz Priloga E ovom Protokolu.

5.   Odstupajući od stavka 1., tvrdnja o podrijetlu može se iznimno izdati nakon izvoza (‚naknadna tvrdnja’) pod uvjetom da se u stranci uvoznici ta tvrdnja predoči najkasnije dvije godine u slučaju Unije, ili godinu dana u slučaju Singapura, nakon ulaska robe na područje.”;

| 6. | u sadržaju, te u članku 3. stavku 6., članku 3. stavku 13., članku 11. stavku 5., članku 14. stavku 2., članku 15. stavcima 1. i 3., naslovu odjeljka 5., članku 16. stavcima 1. i 2., naslovu članka 19., članku 19. stavcima 1., 2. i 3., naslovu članka 20., članku 20., članku 21., naslovu članka 22., članku 22. stavku 1., članku 23., naslovu članka 24., članku 24. stavcima 1. i 2., članku 25. stavcima 1. i 2., članku 27. stavcima 1. i 2., naslovu članka 28., članku 28. stavcima 1. i 2., članku 30. stavku 1., članku 33. stavku 3. i članku 35., pojam ‚izjava o podrijetlu’ zamjenjuje se pojmom ‚tvrdnja o podrijetlu’; |
| --- | --- |

6.

u sadržaju, te u članku 3. stavku 6., članku 3. stavku 13., članku 11. stavku 5., članku 14. stavku 2., članku 15. stavcima 1. i 3., naslovu odjeljka 5., članku 16. stavcima 1. i 2., naslovu članka 19., članku 19. stavcima 1., 2. i 3., naslovu članka 20., članku 20., članku 21., naslovu članka 22., članku 22. stavku 1., članku 23., naslovu članka 24., članku 24. stavcima 1. i 2., članku 25. stavcima 1. i 2., članku 27. stavcima 1. i 2., naslovu članka 28., članku 28. stavcima 1. i 2., članku 30. stavku 1., članku 33. stavku 3. i članku 35., pojam ‚izjava o podrijetlu’ zamjenjuje se pojmom ‚tvrdnja o podrijetlu’;

| 7. | članak 18. briše se; |
| --- | --- |

7.

članak 18. briše se;

| 8. | članak 26. zamjenjuje se sljedećim:

  „ČLANAK 26.
  Iznosi iskazani u eurima

  1.   Za primjenu odredaba članka 22. stavka 3. (Izuzeća od tvrdnje o podrijetlu), u slučajevima kada su proizvodi fakturirani u valuti koja nije euro, svaka predmetna zemlja godišnje utvrđuje iznose u nacionalnim valutama država članica Unije koji predstavljaju protuvrijednost iznosa iskazanih u eurima.


  2.   Na pošiljke se primjenjuju odredbe članka 22. stavka 3. (Izuzeća od tvrdnje o podrijetlu) pozivanjem na valutu u kojoj je račun ispostavljen, a u skladu s iznosom koji je utvrdila predmetna stranka.


  3.   Iznosi koji se upotrebljavaju u bilo kojoj nacionalnoj valuti predstavljaju protuvrijednost u toj valuti iznosa iskazanih u eurima prvog radnog dana u listopadu. O tim se iznosima obavješćuje Europsku komisiju do 15. listopada, a primjenjuju se od 1. siječnja sljedeće godine. Europska komisija obavješćuje sve predmetne zemlje o odgovarajućim iznosima.


  4.   Država članica Unije može naviše ili naniže zaokružiti iznos koji nastane zbog konverzije iznosa iskazanog u eurima u nacionalnu valutu. Takav zaokruženi iznos ne smije odstupati od iznosa koji je dobiven konverzijom više od pet posto. Država članica Unije može zadržati nepromijenjenom protuvrijednost u nacionalnoj valuti iznosa koji je iskazan u eurima ako u trenutku godišnjeg usklađivanja predviđenog u stavku 3. konverzija tog iznosa prije zaokruživanja za ishod ima povećanje manje od petnaest posto u protuvrijednosti u nacionalnoj valuti. Protuvrijednost se u nacionalnoj valuti može zadržati nepromijenjenom ako konverzija za ishod ima smanjenje te protuvrijednosti.


  5.   Na zahtjev Unije ili Singapura iznose iskazane u eurima preispituju stranke u Odboru za carinu, osnovanom u skladu s člankom 16.2. (Specijalizirani odbori). Pri preispitivanju stranke u obzir uzimaju poželjnost očuvanja realnog učinka ograničenja. Za te potrebe stranke mogu odlukom Odbora za carinu promijeniti iznose iskazane u eurima.”; |
| --- | --- |

8.

članak 26. zamjenjuje se sljedećim:

„ČLANAK 26.

Iznosi iskazani u eurima

1.   Za primjenu odredaba članka 22. stavka 3. (Izuzeća od tvrdnje o podrijetlu), u slučajevima kada su proizvodi fakturirani u valuti koja nije euro, svaka predmetna zemlja godišnje utvrđuje iznose u nacionalnim valutama država članica Unije koji predstavljaju protuvrijednost iznosa iskazanih u eurima.

2.   Na pošiljke se primjenjuju odredbe članka 22. stavka 3. (Izuzeća od tvrdnje o podrijetlu) pozivanjem na valutu u kojoj je račun ispostavljen, a u skladu s iznosom koji je utvrdila predmetna stranka.

3.   Iznosi koji se upotrebljavaju u bilo kojoj nacionalnoj valuti predstavljaju protuvrijednost u toj valuti iznosa iskazanih u eurima prvog radnog dana u listopadu. O tim se iznosima obavješćuje Europsku komisiju do 15. listopada, a primjenjuju se od 1. siječnja sljedeće godine. Europska komisija obavješćuje sve predmetne zemlje o odgovarajućim iznosima.

4.   Država članica Unije može naviše ili naniže zaokružiti iznos koji nastane zbog konverzije iznosa iskazanog u eurima u nacionalnu valutu. Takav zaokruženi iznos ne smije odstupati od iznosa koji je dobiven konverzijom više od pet posto. Država članica Unije može zadržati nepromijenjenom protuvrijednost u nacionalnoj valuti iznosa koji je iskazan u eurima ako u trenutku godišnjeg usklađivanja predviđenog u stavku 3. konverzija tog iznosa prije zaokruživanja za ishod ima povećanje manje od petnaest posto u protuvrijednosti u nacionalnoj valuti. Protuvrijednost se u nacionalnoj valuti može zadržati nepromijenjenom ako konverzija za ishod ima smanjenje te protuvrijednosti.

5.   Na zahtjev Unije ili Singapura iznose iskazane u eurima preispituju stranke u Odboru za carinu, osnovanom u skladu s člankom 16.2. (Specijalizirani odbori). Pri preispitivanju stranke u obzir uzimaju poželjnost očuvanja realnog učinka ograničenja. Za te potrebe stranke mogu odlukom Odbora za carinu promijeniti iznose iskazane u eurima.”;

| 9. | Prilog B mijenja se u skladu s Prilogom 1. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

9.

Prilog B mijenja se u skladu s Prilogom 1. ovoj Odluci;

| 10. | Prilog B(a) mijenja se u skladu s Prilogom 2. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

10.

Prilog B(a) mijenja se u skladu s Prilogom 2. ovoj Odluci;

| 11. | Prilog D mijenja se u skladu s Prilogom 3. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

11.

Prilog D mijenja se u skladu s Prilogom 3. ovoj Odluci;

| 12. | Prilog E mijenja se u skladu s Prilogom 4. ovoj Odluci. |
| --- | --- |

12.

Prilog E mijenja se u skladu s Prilogom 4. ovoj Odluci.

Članak 2.

stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu [1. siječnja 2023.]

Sastavljeno u ...

Za Odbor za carinu EU-Singapur

U ime Europske unije

U ime Republike Singapura

---

PRILOG 1.

Prilog B Protokolu 1. mijenja se kako slijedi:

| 1. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „0305”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Ribe, sušene, soljene ili u salamuri; dimljene ribe, neovisno jesu li kuhane prije ili tijekom procesa dimljenja ili ne”; |
| --- | --- |

1.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „0305”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Ribe, sušene, soljene ili u salamuri; dimljene ribe, neovisno jesu li kuhane prije ili tijekom procesa dimljenja ili ne”;

| 2. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „ex 0306”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Rakovi, neovisno jesu li u ljusci ili ne, sušeni, soljeni ili u salamuri; dimljeni rakovi, neovisno jesu li u ljusci ili ne, neovisno jesu li kuhani prije ili tijekom procesa dimljenja ili ne; rakovi, u ljusci, kuhani u pari ili vodi, neovisno jesu li rashlađeni ili ne, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri”; |
| --- | --- |

2.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „ex 0306”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Rakovi, neovisno jesu li u ljusci ili ne, sušeni, soljeni ili u salamuri; dimljeni rakovi, neovisno jesu li u ljusci ili ne, neovisno jesu li kuhani prije ili tijekom procesa dimljenja ili ne; rakovi, u ljusci, kuhani u pari ili vodi, neovisno jesu li rashlađeni ili ne, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri”;

| 3. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „ex 0307”, tekst u stupcu „Opis proizvoda’” zamjenjuje se sljedećim:

  „Mekušci, neovisno jesu li u ljusci ili ne, sušeni, soljeni ili u salamuri; dimljeni mekušci, neovisno jesu li u ljusci ili ne, neovisno jesu li kuhani prije ili tijekom procesa dimljenja ili ne”; |
| --- | --- |

3.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „ex 0307”, tekst u stupcu „Opis proizvoda’” zamjenjuje se sljedećim:

„Mekušci, neovisno jesu li u ljusci ili ne, sušeni, soljeni ili u salamuri; dimljeni mekušci, neovisno jesu li u ljusci ili ne, neovisno jesu li kuhani prije ili tijekom procesa dimljenja ili ne”;

| 4. | između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex 0307” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „Poglavlje 4.” umeću se sljedeći redci:







  „ex 0308 | Vodeni beskralježnjaci osim rakova i mekušaca, sušeni, soljeni ili u salamuri; dimljeni vodeni beskralješnjaci osim rakova i mekušaca, neovisno jesu li kuhani prije ili tijekom postupka dimljenja ili ne | Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 3. dobiveni u cijelosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 0309 | Brašno, krupica i peleti od ribe, rakova, mekušaca i ostalih vodenih beskralježnjaka, uporabljivi za ljudsku prehranu | Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 3. dobiveni u cijelosti;”; |

4.

između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex 0307” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „Poglavlje 4.” umeću se sljedeći redci:

„ex 0308

Vodeni beskralježnjaci osim rakova i mekušaca, sušeni, soljeni ili u salamuri; dimljeni vodeni beskralješnjaci osim rakova i mekušaca, neovisno jesu li kuhani prije ili tijekom postupka dimljenja ili ne

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 3. dobiveni u cijelosti

0309

Brašno, krupica i peleti od ribe, rakova, mekušaca i ostalih vodenih beskralježnjaka, uporabljivi za ljudsku prehranu

Proizvodnja u kojoj su svi upotrijebljeni materijali iz poglavlja 3. dobiveni u cijelosti;”;

| 5. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 15.”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Masti i ulja životinjskog, biljnog ili mikrobnog podrijetla te proizvodi njihove razgradnje; prerađene jestive masti; životinjski ili biljni voskovi; osim:”; |
| --- | --- |

5.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 15.”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Masti i ulja životinjskog, biljnog ili mikrobnog podrijetla te proizvodi njihove razgradnje; prerađene jestive masti; životinjski ili biljni voskovi; osim:”;

| 6. | u retku koji se odnosi na HS tarifne brojeve „1509 i 1510”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Maslinovo ulje i njegove frakcije, ostala ulja i njihove frakcije, dobivena isključivo od maslina”; |
| --- | --- |

6.

u retku koji se odnosi na HS tarifne brojeve „1509 i 1510”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Maslinovo ulje i njegove frakcije, ostala ulja i njihove frakcije, dobivena isključivo od maslina”;

| 7. | u retku koji se odnosi na HS tarifne brojeve „1516 i 1517”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Masti i ulja životinjskog, biljnog ili mikrobnog podrijetla i njihove frakcije, djelomično ili potpuno hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ili elaidinizirani, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali dalje nepripremljeni;
  Margarin; jestive mješavine ili pripravci od masti ili ulja životinjskog, biljnog ili mikrobnog podrijetla ili od frakcija različitih masti ili ulja iz ovog poglavlja, osim jestivih masti i ulja i njihovih frakcija iz tarifnog broja 15.16”; |
| --- | --- |

7.

u retku koji se odnosi na HS tarifne brojeve „1516 i 1517”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Masti i ulja životinjskog, biljnog ili mikrobnog podrijetla i njihove frakcije, djelomično ili potpuno hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ili elaidinizirani, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali dalje nepripremljeni;

Margarin; jestive mješavine ili pripravci od masti ili ulja životinjskog, biljnog ili mikrobnog podrijetla ili od frakcija različitih masti ili ulja iz ovog poglavlja, osim jestivih masti i ulja i njihovih frakcija iz tarifnog broja 15.16”;

| 8. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „poglavlje 16.”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Proizvodi od mesa, riba, rakova, mekušaca ili drugih vodenih beskralježnjaka, ili od kukaca”; |
| --- | --- |

8.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „poglavlje 16.”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Proizvodi od mesa, riba, rakova, mekušaca ili drugih vodenih beskralježnjaka, ili od kukaca”;

| 9. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 24.”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Duhan i prerađeni nadomjesci duhana; proizvodi, neovisno sadrže li nikotin ili ne, namijenjeni za udisanje bez izgaranja; ostali proizvodi koji sadrže nikotin namijenjeni za unos nikotina u ljudsko tijelo; osim:”; |
| --- | --- |

9.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 24.”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Duhan i prerađeni nadomjesci duhana; proizvodi, neovisno sadrže li nikotin ili ne, namijenjeni za udisanje bez izgaranja; ostali proizvodi koji sadrže nikotin namijenjeni za unos nikotina u ljudsko tijelo; osim:”;

| 10. | između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex 2402” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 25.” umeću se sljedeći redci:







  „2404 12 | Proizvodi namijenjeni za udisanje bez izgaranja, koji ne sadrže duhana ni rekonstituirani duhan, koji sadrže nikotin | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se koristiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene proizvoda franko tvornica
  ili
  proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene proizvoda franko tvornica |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2404 19 | Ulošci i spremnici za ponovno punjenje, napunjeni za elektroničke cigarete | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se koristiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene proizvoda franko tvornica
  ili
  proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene proizvoda franko tvornica |
| 2404 91 | Ostali proizvodi osim proizvoda namijenjenih za udisanje bez izgaranja, za oralnu uporabu | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj:






  — | pojedinačna masa upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 20 % mase konačnog proizvoda, i |

10.

između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex 2402” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 25.” umeću se sljedeći redci:

„2404 12

Proizvodi namijenjeni za udisanje bez izgaranja, koji ne sadrže duhana ni rekonstituirani duhan, koji sadrže nikotin

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se koristiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene proizvoda franko tvornica

ili

proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene proizvoda franko tvornica

ex 2404 19

Ulošci i spremnici za ponovno punjenje, napunjeni za elektroničke cigarete

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se koristiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene proizvoda franko tvornica

ili

proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene proizvoda franko tvornica

2404 91

Ostali proizvodi osim proizvoda namijenjenih za udisanje bez izgaranja, za oralnu uporabu

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda, u kojoj:

—

pojedinačna masa upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne prelazi 20 % mase konačnog proizvoda, i

| — | ukupna kombinirana masa upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne premašuje 40 % mase konačnog proizvoda |
| --- | --- |

—

ukupna kombinirana masa upotrijebljenog šećera i materijala iz poglavlja 4. ne premašuje 40 % mase konačnog proizvoda

2404 92 ,

2404 99

Ostali proizvodi osim proizvoda namijenjenih za udisanje bez izgaranja, za transdermalnu uporabu i ostalu uporabu osim za oralnu uporabu

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda. Međutim, materijali iz istog tarifnog broja kao i proizvod mogu se koristiti pod uvjetom da njihova ukupna vrijednost ne prelazi 20 % cijene proizvoda franko tvornica

ili

proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene proizvoda franko tvornica”;

| 11. | između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 38.” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „3823” umeću se sljedeći redci:







  „ex 3816 | Dolomitni ‘ramming mix’ | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda
  ili
  proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene proizvoda franko tvornica |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 3822 | Dijagnostički kitovi za ispitivanje malarije
  imunološki proizvodi, nepomiješani, nepripremljeni u odmjerene doze niti u oblike ili pakiranja za pojedinačnu prodaju
  imunološki proizvodi, pomiješani, nepripremljeni u odmjerene doze niti u oblike ili pakiranja za pojedinačnu prodaju
  imunološki proizvodi, pripremljeni u odmjerene doze ili u oblike ili pakiranja za pojedinačnu prodaju
  reagensi za određivanje krvnih grupa | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja”; |

11.

između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 38.” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „3823” umeću se sljedeći redci:

„ex 3816

Dolomitni ‘ramming mix’

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene proizvoda franko tvornica

ex 3822

Dijagnostički kitovi za ispitivanje malarije

imunološki proizvodi, nepomiješani, nepripremljeni u odmjerene doze niti u oblike ili pakiranja za pojedinačnu prodaju

imunološki proizvodi, pomiješani, nepripremljeni u odmjerene doze niti u oblike ili pakiranja za pojedinačnu prodaju

imunološki proizvodi, pripremljeni u odmjerene doze ili u oblike ili pakiranja za pojedinačnu prodaju

reagensi za određivanje krvnih grupa

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja”;

| 12. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „6306”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Cerade, nadstrešnice i tende za sunce; šatori (uključujući privremene vrtne paviljone i slične proizvode); jedra za plovila, za daske za jedrenje ili za suhozemna vozila; proizvodi za kampiranje”; |
| --- | --- |

12.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „6306”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Cerade, nadstrešnice i tende za sunce; šatori (uključujući privremene vrtne paviljone i slične proizvode); jedra za plovila, za daske za jedrenje ili za suhozemna vozila; proizvodi za kampiranje”;

| 13. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „8522”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Dijelovi i pribor prikladni za upotrebu isključivo ili uglavnom s aparatima iz tarifnog broja 8519 ili 8521
  ”; |
| --- | --- |

13.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „8522”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Dijelovi i pribor prikladni za upotrebu isključivo ili uglavnom s aparatima iz tarifnog broja 8519 ili 8521
  ”;

| 14. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „8529”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Dijelovi pogodni za uporabu isključivo ili uglavnom za aparate iz tarifnih brojeva 8524 do 8528
  ”; |
| --- | --- |

14.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „8529”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Dijelovi pogodni za uporabu isključivo ili uglavnom za aparate iz tarifnih brojeva 8524 do 8528
  ”;

| 15. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „8548”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Električni dijelovi strojeva ili aparata, koji nisu spomenuti ni uključeni na drugom mjestu u ovom poglavlju”; |
| --- | --- |

15.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „8548”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Električni dijelovi strojeva ili aparata, koji nisu spomenuti ni uključeni na drugom mjestu u ovom poglavlju”;

| 16. | između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „8548” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 86.” umeće se sljedeći redak:







  „8549 | Električni i elektronički otpaci i ostaci. | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda
  ili
  Proizvodnja pri kojoj vrijednost korištenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornice”; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „8548” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 86.” umeće se sljedeći redak:

„8549

Električni i elektronički otpaci i ostaci.

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja pri kojoj vrijednost korištenih materijala ne prelazi 50 % cijene franko tvornice”;

| 17. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 86.”, tekst u stupcu „HS tarifni broj’” i tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuju se sljedećim:

  „Poglavlje 86” i „Željezničke ili tramvajske lokomotive, vagoni i njihovi dijelovi; željeznički ili tramvajski kolosiječni sklopovi i pribor te njihovi dijelovi; mehanička (uključujući elektromehanička) prometna signalna oprema svih vrsta”; |
| --- | --- |

17.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „ex poglavlje 86.”, tekst u stupcu „HS tarifni broj’” i tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuju se sljedećim:

„Poglavlje 86” i „Željezničke ili tramvajske lokomotive, vagoni i njihovi dijelovi; željeznički ili tramvajski kolosiječni sklopovi i pribor te njihovi dijelovi; mehanička (uključujući elektromehanička) prometna signalna oprema svih vrsta”;

| 18. | između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex 8804” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „Poglavlje 89.” umeće se sljedeći redak:







  „ex 8806 | Bespilotne letjelice
  televizijske kamere, digitalni fotoaparati i videokamere (kamkorderi) | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim iz tarifnog broja proizvoda i tarifnog broja 8529
  ili
  Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 posto cijene proizvoda franko tvornica”; |
| --- | --- | --- | --- |

18.

između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „ex 8804” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „Poglavlje 89.” umeće se sljedeći redak:

„ex 8806

Bespilotne letjelice

televizijske kamere, digitalni fotoaparati i videokamere (kamkorderi)

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim iz tarifnog broja proizvoda i tarifnog broja 8529

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 posto cijene proizvoda franko tvornica”;

| 19. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „9013”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Laseri, osim laserskih dioda; ostali optički uređaji i instrumenti, nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu u ovom poglavlju”; |
| --- | --- |

19.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „9013”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Laseri, osim laserskih dioda; ostali optički uređaji i instrumenti, nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu u ovom poglavlju”;

| 20. | između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „9016” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „9025” umeće se sljedeći redak:







  „ex 9021 | Materijali za ortopedska pomagala ili pomagala za prijelome i za upotrebu u zubarstvu:






  — | Čavli, čavlići, pribadače za ploče, valoviti čavli, spajalice (klamerice) (osim onih iz tarifnog broja 8305 ) i slični proizvodi, od željeza ili čelika, neovisno imaju li glavu od drugog materijala ili ne, ali isključujući takve proizvode s glavom od bakra |
| --- | --- | --- | --- |

20.

između retka koji se odnosi na HS tarifni broj „9016” i retka koji se odnosi na HS tarifni broj „9025” umeće se sljedeći redak:

„ex 9021

Materijali za ortopedska pomagala ili pomagala za prijelome i za upotrebu u zubarstvu:

—

Čavli, čavlići, pribadače za ploče, valoviti čavli, spajalice (klamerice) (osim onih iz tarifnog broja 8305 ) i slični proizvodi, od željeza ili čelika, neovisno imaju li glavu od drugog materijala ili ne, ali isključujući takve proizvode s glavom od bakra

| — | Proizvodi s navojem i bez navoja, od željeza ili čelika, isključujući vijke za drvene pragove, vijke za drvo, vijke s kukom i vijke s prstenom ili ušicom, opružne podloške i ostale sigurnosne podloške, zakovice |
| --- | --- |

—

Proizvodi s navojem i bez navoja, od željeza ili čelika, isključujući vijke za drvene pragove, vijke za drvo, vijke s kukom i vijke s prstenom ili ušicom, opružne podloške i ostale sigurnosne podloške, zakovice

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ili

Proizvodnja u kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 50 posto cijene proizvoda franko tvornica

| — | Titanij i proizvodi od titanija, uključujući otpatke i lomljevinu |
| --- | --- |

—

Titanij i proizvodi od titanija, uključujući otpatke i lomljevinu

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja;”

| 21. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „poglavlje 94.”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Pokućstvo; oprema za postelje, madraci, nosači madraca, jastuci i slični punjeni proizvodi; svjetiljke i rasvjetna tijela, koja nisu drugdje spomenuta niti uključena; osvijetljeni znakovi, osvijetljene pločice s imenima i slično; montažne zgrade”. |
| --- | --- |

21.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „poglavlje 94.”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Pokućstvo; oprema za postelje, madraci, nosači madraca, jastuci i slični punjeni proizvodi; svjetiljke i rasvjetna tijela, koja nisu drugdje spomenuta niti uključena; osvijetljeni znakovi, osvijetljene pločice s imenima i slično; montažne zgrade”.

---

PRILOG 2.

Prilog B(a) Protokolu 1. mijenja se kako slijedi:

| 1. | stavak 3. zajedničkih odredbi briše se; |
| --- | --- |

1.

stavak 3. zajedničkih odredbi briše se;

| 2. | stavak 4. zajedničkih odredbi postaje stavak 3.; |
| --- | --- |

2.

stavak 4. zajedničkih odredbi postaje stavak 3.;

| 3. | stavak 5. zajedničkih odredbi postaje stavak 4.; |
| --- | --- |

3.

stavak 5. zajedničkih odredbi postaje stavak 4.;

| 4. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj

  „
  ex 1602 32


  ex 1602 41


  ex 1602 49


  ex 1602 50
  ”,
  tekst „Svinjsko, pileće i goveđe meso u limenci (Luncheon meat) (午餐肉)” u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Svinjsko meso ili mesna štruca u limenci (s masenim udjelom svinjskog mesa ili mesnih klaoničkih proizvoda većim od 40 %), pileće meso ili mesna štruca u limenci (s masenim udjelom pilećeg mesa ili mesnih klaoničkih proizvoda većim od 20 %), goveđe meso ili mesna štruca (s masenim udjelom goveđeg mesa ili mesnih klaoničkih proizvoda većim od 20 %)”; |
| --- | --- |

4.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj

„
  ex 1602 32

ex 1602 41

ex 1602 49

ex 1602 50
  ”,

tekst „Svinjsko, pileće i goveđe meso u limenci (Luncheon meat) (午餐肉)” u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Svinjsko meso ili mesna štruca u limenci (s masenim udjelom svinjskog mesa ili mesnih klaoničkih proizvoda većim od 40 %), pileće meso ili mesna štruca u limenci (s masenim udjelom pilećeg mesa ili mesnih klaoničkih proizvoda većim od 20 %), goveđe meso ili mesna štruca (s masenim udjelom goveđeg mesa ili mesnih klaoničkih proizvoda većim od 20 %)”;

| 5. | u retku koji se odnosi na tarifni broj HS-a „ex 1604 20” tekst „Riblje okruglice u curryju, od ribljeg mesa, curryja, pšeničnog škroba, soli, šećera i mješavine začina” u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „riblje okruglice i riblji prutići od ribljeg mesa osim mesa tune i skuše, te škroba, soli, šećera i složenih začina”; |
| --- | --- |

5.

u retku koji se odnosi na tarifni broj HS-a „ex 1604 20” tekst „Riblje okruglice u curryju, od ribljeg mesa, curryja, pšeničnog škroba, soli, šećera i mješavine začina” u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„riblje okruglice i riblji prutići od ribljeg mesa osim mesa tune i skuše, te škroba, soli, šećera i složenih začina”;

| 6. | redak koji se odnosi na tarifni broj HS-a

  „
  ex 1605 10


  ex 1605 90


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 30
  ”

  zamjenjuje se sljedećim:







  „ex 1605 10 | Okruglice od raka, pripremljene sa pšeničnim škrobom, solju, šećerom, mješavinom začina, mesom rakova i punilom | Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 1605 54 | Okruglice od sipe pripremljene s ribljim mesom, punilom od sipe, pšeničnim škrobom, solju, šećerom i mješavinom začina | |
| ex 1605 21 | Hargow (punjena tjestenina) od kozica, pšeničnog škroba, tapioke, vode, mladog luka, đumbira, šećera i soli | |
| ex 1605 29 | Shaomai (punjena tjestenina) pretežno od kozica, piletine, kukuruznog škroba, biljnog ulja, crnog papra, sezamova ulja i vode | |
| ex 1902 20 | Prženi wonton od kozica, pripremljen s kozicama, solju, uljem, šećerom, đumbirom, paprom, jajetom, octom i umakom od soje. | |
| ex 1605 54 | Okruglice s okusom jastoga: meso sipe, riblje meso i meso rakova. ”. | |

6.

redak koji se odnosi na tarifni broj HS-a

„
  ex 1605 10

ex 1605 90

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 30
  ”

zamjenjuje se sljedećim:

„ex 1605 10

Okruglice od raka, pripremljene sa pšeničnim škrobom, solju, šećerom, mješavinom začina, mesom rakova i punilom

Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda

ex 1605 54

Okruglice od sipe pripremljene s ribljim mesom, punilom od sipe, pšeničnim škrobom, solju, šećerom i mješavinom začina

ex 1605 21

Hargow (punjena tjestenina) od kozica, pšeničnog škroba, tapioke, vode, mladog luka, đumbira, šećera i soli

ex 1605 29

Shaomai (punjena tjestenina) pretežno od kozica, piletine, kukuruznog škroba, biljnog ulja, crnog papra, sezamova ulja i vode

ex 1902 20

Prženi wonton od kozica, pripremljen s kozicama, solju, uljem, šećerom, đumbirom, paprom, jajetom, octom i umakom od soje.

ex 1605 54

Okruglice s okusom jastoga: meso sipe, riblje meso i meso rakova. ”.

---

PRILOG 3.

Prilog D Protokolu 1. mijenja se kako slijedi:

| 1. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „2909”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Eteri, eter alkoholi, eter fenoli, eter alkohol-fenoli, peroksidi alkohola, peroksidi etera, acetal i hemiacetal peroksidi, peroksidi ketona (neovisno jesu li kemijski određeni ili ne) i njihovi halogenirani-, sulfo-, nitro- ili nitrozo-derivati”; |
| --- | --- |

1.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „2909”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Eteri, eter alkoholi, eter fenoli, eter alkohol-fenoli, peroksidi alkohola, peroksidi etera, acetal i hemiacetal peroksidi, peroksidi ketona (neovisno jesu li kemijski određeni ili ne) i njihovi halogenirani-, sulfo-, nitro- ili nitrozo-derivati”;

| 2. | u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „9013”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

  „Laseri, osim laserskih dioda; ostali optički uređaji i instrumenti, nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu u ovom poglavlju”. |
| --- | --- |

2.

u retku koji se odnosi na HS tarifni broj „9013”, tekst u stupcu „Opis proizvoda” zamjenjuje se sljedećim:

„Laseri, osim laserskih dioda; ostali optički uređaji i instrumenti, nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu u ovom poglavlju”.

---

PRILOG 4.

Prilog E Protokolu 1. mijenja se kako slijedi:

| 1. | u naslovu Priloga E pojam „izjava o podrijetlu” zamjenjuje se pojmom „tvrdnja o podrijetlu”; |
| --- | --- |

1.

u naslovu Priloga E pojam „izjava o podrijetlu” zamjenjuje se pojmom „tvrdnja o podrijetlu”;

| 2. | prvi stavak Priloga E zamjenjuje se sljedećim:

  „Tvrdnja o podrijetlu, čiji je tekst naveden u nastavku, mora biti izrađena u skladu s napomenama. Međutim napomene nije potrebno posebno navoditi.”; |
| --- | --- |

2.

prvi stavak Priloga E zamjenjuje se sljedećim:

„Tvrdnja o podrijetlu, čiji je tekst naveden u nastavku, mora biti izrađena u skladu s napomenama. Međutim napomene nije potrebno posebno navoditi.”;

| 3. | napomena 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Navesti referentni broj prema kojem je izvoznik identificiran. Za izvoznika iz Unije to je broj dodijeljen u skladu sa zakonima i propisima Unije. Za Singapur to je broj dodijeljen u skladu sa zakonima i propisima Singapura. Ako izvozniku nije dodijeljen broj, ovo se polje može ostaviti praznim”; |
| --- | --- |

3.

napomena 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Navesti referentni broj prema kojem je izvoznik identificiran. Za izvoznika iz Unije to je broj dodijeljen u skladu sa zakonima i propisima Unije. Za Singapur to je broj dodijeljen u skladu sa zakonima i propisima Singapura. Ako izvozniku nije dodijeljen broj, ovo se polje može ostaviti praznim”;

| 4. | posljednja rečenica ispred napomena zamjenjuje se sljedećim:

  „(Ime izvoznika)”; |
| --- | --- |

4.

posljednja rečenica ispred napomena zamjenjuje se sljedećim:

„(Ime izvoznika)”;

| 5. | briše se napomena (4). |
| --- | --- |

5.

briše se napomena (4).

---

ZAJEDNIČKA IZJAVA O PRIJELAZNIM MJERAMA NAKON DATUMA STUPANJA NA SNAGU ODLUKE

Odstupajući od članka 17. (Uvjeti za popunjavanje tvrdnje o podrijetlu) Protokola 1. uz Sporazum, kako je izmijenjen ovom Odlukom, Singapur nastavlja odobravati povlašteno tarifno postupanje na temelju ovog Sporazuma za robu podrijetlom iz Unije koja se izvozi iz Unije nakon podnošenja izjave o podrijetlu izdane u skladu s člankom 17. (Uvjeti za popunjavanje izjave o podrijetlu) i člankom 18. (Ovlašteni izvoznik) Protokola 1. uz Sporazum koji je bio na snazi prije datuma stupanja na snagu ove Odluke. Ta prijelazna mjera primjenjuje se u razdoblju od tri mjeseca počevši od dana stupanja na snagu ove Odluke.

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 322/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 322/107

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/2470

оd 14. prosinca 2022.

o utvrđivanju mjera potrebnih za tehnički razvoj i provedbu centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/816 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1726 (1), a posebno članak 10. stavak 1. podstavke (a), (b), (c), od (e) do (i), (k) i (l),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2019/816 uspostavljen je centralizirani sustav za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) kao sustav putem kojeg središnje tijelo države članice ili drugo nadležno tijelo može brzo i učinkovito saznati koje države članice imaju podatke iz kaznene evidencije o nekom državljaninu treće zemlje. Središnja tijela mogu se stoga koristiti postojećim okvirom ECRIS-a kako bi od tih država članica zatražila podatke iz kaznene evidencije u skladu s Okvirnom odlukom 2009/315/PUP (2). Druga nadležna tijela mogu se u tu svrhu koristiti svojim komunikacijskim kanalima. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2019/816 uspostavljen je centralizirani sustav za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) kao sustav putem kojeg središnje tijelo države članice ili drugo nadležno tijelo može brzo i učinkovito saznati koje države članice imaju podatke iz kaznene evidencije o nekom državljaninu treće zemlje. Središnja tijela mogu se stoga koristiti postojećim okvirom ECRIS-a kako bi od tih država članica zatražila podatke iz kaznene evidencije u skladu s Okvirnom odlukom 2009/315/PUP (2). Druga nadležna tijela mogu se u tu svrhu koristiti svojim komunikacijskim kanalima.

| (2) | Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), osnovana Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (3), odgovorna je za razvoj sustava ECRIS-TCN, uključujući izradu i provedbu tehničkih specifikacija i testiranja, te za operativno upravljanje sustavom. |
| --- | --- |

(2)

Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), osnovana Uredbom (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća (3), odgovorna je za razvoj sustava ECRIS-TCN, uključujući izradu i provedbu tehničkih specifikacija i testiranja, te za operativno upravljanje sustavom.

| (3) | Kako bi se agenciji eu-LISA omogućilo da oblikuje fizičku strukturu sustava ECRIS-TCN, odredi tehničke specifikacije sustava i razvije sustav ECRIS-TCN, trebalo bi utvrditi potrebne tehničke specifikacije za obradu alfanumeričkih podataka i podataka o otiscima prstiju, kvalitetu podataka, unos podataka, pristupanje sustavu ECRIS-TCN i postavljanje upita, vođenje evidencije i pristup evidenciji, pružanje statističkih podataka te zahtjeve u pogledu funkcioniranja i dostupnosti sustava ECRIS-TCN. Agencija eu-LISA trebala bi razraditi detaljne tehničke specifikacije nakon završetka testiranja iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/816. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se agenciji eu-LISA omogućilo da oblikuje fizičku strukturu sustava ECRIS-TCN, odredi tehničke specifikacije sustava i razvije sustav ECRIS-TCN, trebalo bi utvrditi potrebne tehničke specifikacije za obradu alfanumeričkih podataka i podataka o otiscima prstiju, kvalitetu podataka, unos podataka, pristupanje sustavu ECRIS-TCN i postavljanje upita, vođenje evidencije i pristup evidenciji, pružanje statističkih podataka te zahtjeve u pogledu funkcioniranja i dostupnosti sustava ECRIS-TCN. Agencija eu-LISA trebala bi razraditi detaljne tehničke specifikacije nakon završetka testiranja iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/816.

| (4) | Struktura sustava ECRIS-TCN trebala bi biti u skladu s europskim okvirom za interoperabilnost kako je utvrđen u uredbama (EU) 2019/817 (4) i (EU) 2019/818 (5) Europskog parlamenta i Vijeća. S ciljem interoperabilnog pružanja javnih usluga na europskoj razini, softver i hardver sustava ECRIS-TCN trebali bi biti u skladu s definiranim standardima kojima se promiče interoperabilnost podataka, aplikacija i tehnologije. |
| --- | --- |

(4)

Struktura sustava ECRIS-TCN trebala bi biti u skladu s europskim okvirom za interoperabilnost kako je utvrđen u uredbama (EU) 2019/817 (4) i (EU) 2019/818 (5) Europskog parlamenta i Vijeća. S ciljem interoperabilnog pružanja javnih usluga na europskoj razini, softver i hardver sustava ECRIS-TCN trebali bi biti u skladu s definiranim standardima kojima se promiče interoperabilnost podataka, aplikacija i tehnologije.

| (5) | U pogledu uspostave interoperabilnosti između sustava ECRIS-TCN, s jedne strane, te viznog informacijskog sustava (VIS) i europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS), s druge strane, Uredbom (EU) 2021/1133 (6), odnosno Uredbom (EU) 2021/1151 (7) Europskog parlamenta i Vijeća donesene su potrebne posljedične izmjene. |
| --- | --- |

(5)

U pogledu uspostave interoperabilnosti između sustava ECRIS-TCN, s jedne strane, te viznog informacijskog sustava (VIS) i europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS), s druge strane, Uredbom (EU) 2021/1133 (6), odnosno Uredbom (EU) 2021/1151 (7) Europskog parlamenta i Vijeća donesene su potrebne posljedične izmjene.

| (6) | Kako bi se podržao cilj VIS-a i ETIAS-a da doprinesu visokoj razini sigurnosti osiguravanjem temeljite procjene rizika za sigurnost koji predstavljaju podnositelji zahtjeva koji prelaze vanjske granice Unije, sustavi VIS i ETIAS trebali bi moći provjeriti postoji li podudarnost između podataka u dosjeima zahtjeva u VIS-u i ETIAS-u i podataka pohranjenih u sustavu ECRIS-TCN u pogledu toga koje države članice imaju podatke o državljanima trećih zemalja koji su u prethodnih 25 godina osuđeni za kazneno djelo terorizma ili u prethodnih 15 godina za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (8) ako je ono prema nacionalnom pravu kažnjivo najvišom kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode od najmanje tri godine. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se podržao cilj VIS-a i ETIAS-a da doprinesu visokoj razini sigurnosti osiguravanjem temeljite procjene rizika za sigurnost koji predstavljaju podnositelji zahtjeva koji prelaze vanjske granice Unije, sustavi VIS i ETIAS trebali bi moći provjeriti postoji li podudarnost između podataka u dosjeima zahtjeva u VIS-u i ETIAS-u i podataka pohranjenih u sustavu ECRIS-TCN u pogledu toga koje države članice imaju podatke o državljanima trećih zemalja koji su u prethodnih 25 godina osuđeni za kazneno djelo terorizma ili u prethodnih 15 godina za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (8) ako je ono prema nacionalnom pravu kažnjivo najvišom kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode od najmanje tri godine.

| (7) | U tu bi svrhu pri izradi zapisa podataka u sustavu ECRIS-TCN središnje tijelo države članice koja je izrekla osuđujuću presudu trebalo dodati oznaku kojom se, u svrhu uredaba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i (EU) 2018/1240, obavještava da je predmetni državljanin treće zemlje u prethodnih 25 godina osuđen za kazneno djelo terorizma ili u prethodnih 15 godina za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240 ako je to kazneno djelo prema nacionalnom pravu kažnjivo najvišom kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode od najmanje tri godine te oznaku države članice koja je izrekla osuđujuću presudu. |
| --- | --- |

(7)

U tu bi svrhu pri izradi zapisa podataka u sustavu ECRIS-TCN središnje tijelo države članice koja je izrekla osuđujuću presudu trebalo dodati oznaku kojom se, u svrhu uredaba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i (EU) 2018/1240, obavještava da je predmetni državljanin treće zemlje u prethodnih 25 godina osuđen za kazneno djelo terorizma ili u prethodnih 15 godina za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240 ako je to kazneno djelo prema nacionalnom pravu kažnjivo najvišom kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode od najmanje tri godine te oznaku države članice koja je izrekla osuđujuću presudu.

| (8) | Europski portal za pretraživanje, uspostavljen uredbama (EU) 2019/817 i (EU) 2019/818, trebao bi omogućiti postavljanje upita o podacima pohranjenima u sustavu ECRIS-TCN. Ako je to relevantno u kontekstu interoperabilnosti, europski portal za pretraživanje trebao bi omogućiti i usporedno postavljanje upita o podacima pohranjenima u sustavu ECRIS-TCN i o podacima pohranjenima u drugim predmetnim informacijskim sustavima EU-a. |
| --- | --- |

(8)

Europski portal za pretraživanje, uspostavljen uredbama (EU) 2019/817 i (EU) 2019/818, trebao bi omogućiti postavljanje upita o podacima pohranjenima u sustavu ECRIS-TCN. Ako je to relevantno u kontekstu interoperabilnosti, europski portal za pretraživanje trebao bi omogućiti i usporedno postavljanje upita o podacima pohranjenima u sustavu ECRIS-TCN i o podacima pohranjenima u drugim predmetnim informacijskim sustavima EU-a.

| (9) | Zajednička usluga uspoređivanja biometrijskih podataka, uspostavljena uredbama (EU) 2019/817 i (EU) 2019/818, je pohranjivanje modela otisaka prstiju i trebala bi omogućiti postavljanje upita o podacima pohranjenima u sustavu ECRIS-TCN. |
| --- | --- |

(9)

Zajednička usluga uspoređivanja biometrijskih podataka, uspostavljena uredbama (EU) 2019/817 i (EU) 2019/818, je pohranjivanje modela otisaka prstiju i trebala bi omogućiti postavljanje upita o podacima pohranjenima u sustavu ECRIS-TCN.

| (10) | Budući da se otisci prstiju možda ne mogu uvijek identificirati, ECRIS-TCN trebao bi moći identificirati osobu samo s pomoću alfanumeričkih podataka. Za državljane trećih zemalja glavni je tehnički izazov to što alfanumerički podaci nisu uvijek točni. Primjeri takvih netočnosti uključuju nedoumicu u pogledu toga što je ime, a što prezime, pravopisne i transliteracijske varijacije imena ili netočan datum rođenja. Stoga je važno da sustav ECRIS-TCN može usporediti alfanumeričke podatke i kad svi identifikacijski elementi nisu jednaki, što se naziva nepreciznim pretraživanjem. Državljani trećih zemalja trebali bi se identificirati kombinacijom provjere kvalitete podataka i nepreciznog pretraživanja ili bilo kojeg drugog načina primjerenog svrsi sustava koji tražilica pruža. Stoga bi u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka trebalo uspostaviti kontrole broja zapisa pronađenih pretraživanjem. Ako se to ne učini, ugrozila bi se prava pojedinaca te učinkovitost i dostupnost sustava. |
| --- | --- |

(10)

Budući da se otisci prstiju možda ne mogu uvijek identificirati, ECRIS-TCN trebao bi moći identificirati osobu samo s pomoću alfanumeričkih podataka. Za državljane trećih zemalja glavni je tehnički izazov to što alfanumerički podaci nisu uvijek točni. Primjeri takvih netočnosti uključuju nedoumicu u pogledu toga što je ime, a što prezime, pravopisne i transliteracijske varijacije imena ili netočan datum rođenja. Stoga je važno da sustav ECRIS-TCN može usporediti alfanumeričke podatke i kad svi identifikacijski elementi nisu jednaki, što se naziva nepreciznim pretraživanjem. Državljani trećih zemalja trebali bi se identificirati kombinacijom provjere kvalitete podataka i nepreciznog pretraživanja ili bilo kojeg drugog načina primjerenog svrsi sustava koji tražilica pruža. Stoga bi u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka trebalo uspostaviti kontrole broja zapisa pronađenih pretraživanjem. Ako se to ne učini, ugrozila bi se prava pojedinaca te učinkovitost i dostupnost sustava.

| (11) | Tražilica koja provodi neprecizno pretraživanje trebala bi moći ograničiti rezultate pretraživanja određivanjem praga podudaranja i maksimalnog broja zapisa pronađenih pretraživanjem. Razinu na kojoj se rezultat pretraživanja treba smatrati podudaranjem i popis podatkovnih polja koja se mogu upotrijebiti za neprecizno pretraživanje trebalo bi utvrditi nakon testova provedenih tijekom faze provedbe. |
| --- | --- |

(11)

Tražilica koja provodi neprecizno pretraživanje trebala bi moći ograničiti rezultate pretraživanja određivanjem praga podudaranja i maksimalnog broja zapisa pronađenih pretraživanjem. Razinu na kojoj se rezultat pretraživanja treba smatrati podudaranjem i popis podatkovnih polja koja se mogu upotrijebiti za neprecizno pretraživanje trebalo bi utvrditi nakon testova provedenih tijekom faze provedbe.

| (12) | Svakom evidencijom postupaka obrade podataka sustava ECRIS-TCN trebao bi se osigurati jasan revizijski trag, tj. pružiti dokumentirani dokazi i omogućiti praćenje svih postupaka koji se provode u sustavu ECRIS-TCN. |
| --- | --- |

(12)

Svakom evidencijom postupaka obrade podataka sustava ECRIS-TCN trebao bi se osigurati jasan revizijski trag, tj. pružiti dokumentirani dokazi i omogućiti praćenje svih postupaka koji se provode u sustavu ECRIS-TCN.

| (13) | Statistički podaci sustava ECRIS-TCN trebali bi omogućiti praćenje bilježenja, pohrane i razmjene podataka iz kaznene evidencije putem sustava ECRIS-TCN i referentnog implementacijskog računalnog programa sustava ECRIS. Ti statistički podaci trebali bi potjecati iz sljedećih izvora: središnjeg repozitorija podataka za izvješćivanje i statistiku koji je uspostavila i provela agencija eu-LISA u skladu s člankom 39. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/818, referentnog implementacijskog računalnog programa za ECRIS ili nacionalnog implementacijskog računalnog programa za ECRIS te registra kaznene evidencije država članica u pogledu broja osuđenih državljana trećih zemalja i broja osuđujućih presuda. |
| --- | --- |

(13)

Statistički podaci sustava ECRIS-TCN trebali bi omogućiti praćenje bilježenja, pohrane i razmjene podataka iz kaznene evidencije putem sustava ECRIS-TCN i referentnog implementacijskog računalnog programa sustava ECRIS. Ti statistički podaci trebali bi potjecati iz sljedećih izvora: središnjeg repozitorija podataka za izvješćivanje i statistiku koji je uspostavila i provela agencija eu-LISA u skladu s člankom 39. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/818, referentnog implementacijskog računalnog programa za ECRIS ili nacionalnog implementacijskog računalnog programa za ECRIS te registra kaznene evidencije država članica u pogledu broja osuđenih državljana trećih zemalja i broja osuđujućih presuda.

| (14) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska nije sudjelovala u donošenju Uredbe (EU) 2019/816 te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Danska stoga nije obvezna provesti ovu Odluku. |
| --- | --- |

(14)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska nije sudjelovala u donošenju Uredbe (EU) 2019/816 te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Danska stoga nije obvezna provesti ovu Odluku.

| (15) | U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska nije sudjelovala u donošenju Uredbe (EU) 2019/816 te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Irska stoga nije obvezna provesti ovu Odluku. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska nije sudjelovala u donošenju Uredbe (EU) 2019/816 te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Irska stoga nije obvezna provesti ovu Odluku.

| (16) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora za Europski informacijski sustav kaznene evidencije, |
| --- | --- |

(16)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora za Europski informacijski sustav kaznene evidencije,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Unošenje podataka u sustav ECRIS-TCN

Pri unošenju podataka u sustav ECRIS-TCN u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2019/816 središnje tijelo države članice koja je izrekla osuđujuću presudu koristi se podatkovnim modelom utvrđenim u odjeljku I. Priloga ovoj Odluci.

Tehničke specifikacije za podatkovne elemente uključene u podatkovni model usklađene su s podatkovnim modelom za referentni implementacijski računalni program sustava ECRIS iz članka 4. stavka 3. te uredbe.

Članak 2.

Obrada podataka

1.   Ako su alfanumerički podaci i podaci o otiscima prstiju osobe uključeni u zapis podataka izrađen u sustavu ECRIS-TCN u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2019/816, alfanumerički podaci povezuju se s odgovarajućim podacima o otiscima prstiju.

2.   Algoritam za kompresiju slika otisaka prstiju koji će se upotrebljavati mora biti u skladu s preporukama Nacionalnog instituta za norme i tehnologiju („NIST”).

Podaci o otiscima prstiju razlučivosti od 500 ppi komprimiraju se s pomoću algoritma WSQ (ISO/IEC 19794 – 5:2005).

Podaci o otiscima prstiju razlučivosti od 1 000 ppi komprimiraju se s pomoću norme za komprimiranje JPEG 2000 (ISO/IEC 15444-1) i sustava kodiranja.

Ciljni omjer kompresije je 15:1.

3.   Zamjeni ili ažuriranju podataka o otiscima prstiju iz članka 4. stavka 7. u sustavu ECRIS-TCN prethodi uspješna provjera identiteta koju provodi središnje tijelo države članice koja je izrekla osuđujuću presudu. Tehničke specifikacije za tu zamjenu ili ažuriranje utvrđuju se u skladu s načelima oblikovanja fizičke strukture sustava ECRIS-TCN iz članka 11. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/816.

Članak 3.

Kvaliteta alfanumeričkih podataka

1.   Pri unošenju ili mijenjanju alfanumeričkih podataka u sustavu ECRIS-TCN središnje tijelo države članice koja je izrekla osuđujuću presudu koristi se mehanizmom za provjeru kvalitete podataka integriranim u referentni implementacijski računalni program sustava ECRIS.

2.   Države članice koje upotrebljavaju svoj nacionalni implementacijski računalni program za ECRIS, kako je predviđeno u članku 4. stavcima od 4. do 7. Uredbe (EU) 2019/816, osiguravaju da se njihovim nacionalnim implementacijskim računalnim programom za ECRIS omogućuje jednaka alfanumerička provjera kvalitete podataka kao u slučaju mehanizma iz stavka 1.

3.   Postupak provjere kvalitete podataka primjenjuje se na unos ili mijenjanje svih alfanumeričkih podataka i osigurava da su ispunjeni barem sljedeći uvjeti:

| (a) | sva obvezna polja ispunjena su ili imaju vrijednost „nepoznato”; |
| --- | --- |

(a)

sva obvezna polja ispunjena su ili imaju vrijednost „nepoznato”;

| (b) | ako ime sadržava vrijednost „nepoznato”, prezime ne smije imati vrijednost „nepoznato” i obrnuto, osim ako su dostupni pseudonim, drugo ime ili drugo prezime ili otisci prstiju iste osobe; |
| --- | --- |

(b)

ako ime sadržava vrijednost „nepoznato”, prezime ne smije imati vrijednost „nepoznato” i obrnuto, osim ako su dostupni pseudonim, drugo ime ili drugo prezime ili otisci prstiju iste osobe;

| (c) | podatkovni element „državljanstvo ili državljanstva” u dolaznoj poruci države članice koja je izrekla osuđujuću presudu uspoređuje se s unaprijed utvrđenim popisom zemalja, ali može sadržavati jednu od vrijednosti „nepoznato” ili „bez državljanstva”. |
| --- | --- |

(c)

podatkovni element „državljanstvo ili državljanstva” u dolaznoj poruci države članice koja je izrekla osuđujuću presudu uspoređuje se s unaprijed utvrđenim popisom zemalja, ali može sadržavati jednu od vrijednosti „nepoznato” ili „bez državljanstva”.

4.   Novi zapis podataka ne izrađuje se ako je ista država članica već izradila zapis koji sadržava istovjetne alfanumeričke podatke u sustavu ECRIS-TCN, posebno ako već postoji isti referentni kod države članice iz iste države članice.

Pri usporedbi istovjetnosti zapisa podataka u obzir se uzimaju samo alfanumerički podatkovni elementi koji su u podatkovnom modelu iz odjeljka I. Priloga označeni kao relevantni za takvu usporedbu.

Prazni alfanumerički podatkovni elementi u bilo kojem uspoređenom zapisu podataka ne uzimaju se u obzir za potrebe te usporedbe.

5.   Ako zapis sadržava alfanumeričke podatke koji nisu u skladu sa standardima utvrđenima u stavcima 3. i 4., ECRIS-TCN odbija taj zapis u cijelosti te ga ne pohranjuje niti obrađuje.

Članak 4.

Kvaliteta podataka o otiscima prstiju

1.   Pri unošenju ili mijenjanju podataka o otiscima prstiju u sustavu ECRIS-TCN središnje tijelo države članice koja je izrekla osuđujuću presudu koristi se mehanizmom za provjeru kvalitete podataka integriranim u referentni implementacijski računalni program sustava ECRIS ili onim koji ponudi eu-LISA u obliku softverske aplikacije. U skladu s odgovornostima agencije eu-LISA na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2019/816 agencija eu-LISA odgovorna je i za razvoj, održavanje i ažuriranje tog mehanizma za provjeru kvalitete podataka.

2.   U središnjem sustavu ECRIS-TCN uspostavlja se, održava i ažurira isti mehanizam za provjeru kvalitete podataka kao onaj iz stavka 1.

3.   Države članice koje upotrebljavaju svoj nacionalni implementacijski računalni program za ECRIS, kako je predviđeno u članku 4. stavcima od 4. do 7. Uredbe (EU) 2019/816, osiguravaju da se, ako se ne koriste mehanizmom za provjeru kvalitete podataka iz stavka 1. ovog članka, njihovim nacionalnim implementacijskim računalnim programom za ECRIS jamče jednaki standardi i parametri za provjeru kvalitete podataka o otiscima prstiju kao u slučaju mehanizma iz stavka 1.

4.   Za potrebe provjere kvalitete iz ovog članka upotrebljava se minimalno verzija 2.0 parametara kvalitete otisaka prstiju (NFIQ) u skladu s definicijom NIST-a.

5.   Postupak provjere kvalitete podataka primjenjuje se na sve podatke o otiscima prstiju unesene u sustav ECRIS-TCN ili izmijenjene u njemu te se njime osigurava da su ispunjeni barem sljedeći uvjeti:

| (a) | podaci o otiscima prstiju sastoje se od najviše deset pojedinačnih otisaka prstiju: valjanih otisaka prstiju, ravnih otisaka prstiju ili oboje; |
| --- | --- |

(a)

podaci o otiscima prstiju sastoje se od najviše deset pojedinačnih otisaka prstiju: valjanih otisaka prstiju, ravnih otisaka prstiju ili oboje;

| (b) | svi otisci prstiju označeni su; |
| --- | --- |

(b)

svi otisci prstiju označeni su;

| (c) | podaci o otiscima prstiju bilježe se izravnim skeniranjem ili s pomoću tinte na papiru, pod uvjetom da su otisci prstiju otisnuti tintom na papiru skenirani u odgovarajućoj rezoluciji i iste kvalitete; |
| --- | --- |

(c)

podaci o otiscima prstiju bilježe se izravnim skeniranjem ili s pomoću tinte na papiru, pod uvjetom da su otisci prstiju otisnuti tintom na papiru skenirani u odgovarajućoj rezoluciji i iste kvalitete;

| (d) | podaci o otiscima prstiju navode se u jednoj datoteci koja sadržava digitalne slike otisaka prstiju (datoteka NIST) i šalju se u skladu s normom ANSI/NIST-ITL 1-2011 ažuriranom 2015. (ili novijom verzijom); |
| --- | --- |

(d)

podaci o otiscima prstiju navode se u jednoj datoteci koja sadržava digitalne slike otisaka prstiju (datoteka NIST) i šalju se u skladu s normom ANSI/NIST-ITL 1-2011 ažuriranom 2015. (ili novijom verzijom);

| (e) | datotekom NIST omogućuje se uključivanje dopunskih informacija, na primjer, o uvjetima za registraciju otisaka prstiju, metodi koja se upotrebljava za dobivanje pojedinačnih slika otisaka prstiju i kvaliteti koju su države članice izračunale tijekom postupka provjere kvalitete podataka; |
| --- | --- |

(e)

datotekom NIST omogućuje se uključivanje dopunskih informacija, na primjer, o uvjetima za registraciju otisaka prstiju, metodi koja se upotrebljava za dobivanje pojedinačnih slika otisaka prstiju i kvaliteti koju su države članice izračunale tijekom postupka provjere kvalitete podataka;

| (f) | podaci o otiscima prstiju imaju nominalnu razlučivost od 500 ili 1000 ppi (uz prihvatljivo odstupanje od +/– 10 ppi) s 256 razina sive boje; |
| --- | --- |

(f)

podaci o otiscima prstiju imaju nominalnu razlučivost od 500 ili 1000 ppi (uz prihvatljivo odstupanje od +/– 10 ppi) s 256 razina sive boje;

| (g) | podaci o otiscima prstiju dosežu pragove kvalitete koji se utvrđuju nakon relevantnih testiranja iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/816 tijekom faze provedbe. |
| --- | --- |

(g)

podaci o otiscima prstiju dosežu pragove kvalitete koji se utvrđuju nakon relevantnih testiranja iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/816 tijekom faze provedbe.

6.   Pri slanju upita sustavu ECRIS-TCN o podacima o otiscima prstiju radi identifikacije država članica koje imaju podatke iz kaznene evidencije o državljaninu treće zemlje u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) 2019/816 nadležna tijela upotrebljavaju podatke o otiscima prstiju koji ispunjavaju uvjete iz stavka 5. točaka (d) i (f) ovog članka kad god je to moguće.

7.   ECRIS-TCN u cijelosti odbija podatke o otiscima prstiju, osim podataka o otiscima prstiju iz stavka 8., unesenih ili izmijenjenih u sustavu ECRIS-TCN, koji nisu u skladu s uvjetima utvrđenima u stavku 5. te ih ne pohranjuje niti obrađuje.

8.   Za zapise podataka iz članka 5. stavka 5. Uredbe (EU) 2019/816 svi podaci o otiscima prstiju koji nisu u skladu s uvjetima utvrđenima u stavku 5. ovog članka pohranjuju se u sustavu ECRIS-TCN, ali ih samo nadležna tijela mogu upotrebljavati za potvrđivanje identiteta državljanina treće zemlje koji je identificiran u postupku alfanumeričkog pretraživanja. Pri unošenju takvih zapisa podataka u sustav ECRIS-TCN središnje tijelo države članice koja je izrekla osuđujuću presudu osigurava da se ti zapisi podataka mogu jasno razlikovati od ostalih zapisa podataka.

Članak 5.

Pristup sustavu ECRIS-TCN i postavljanje upita

1.   Pri postavljanju upita sustavu ECRIS-TCN radi identifikacije država članica koje imaju podatke iz kaznene evidencije o državljaninu treće zemlje u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) 2019/816 nadležna tijela upotrebljavaju podatkovni model iz odjeljka II. Priloga ovoj Odluci.

2.   Pri postavljanju upita iz stavka 1. nadležna tijela ispunjavaju sve dostupne podatkovne elemente kojima se identificira predmetni državljanin treće zemlje. Osim ako upit sadržava digitalne slike otisaka prstiju (datoteku NIST), među podatkovnim elementima koji su u tu svrhu označeni u podatkovnom modelu utvrđenom u odjeljku II. Priloga, odabiru se najmanje tri takva podatkovna elementa.

3.   Nakon testiranja iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/816 provedenih tijekom faze provedbe utvrđuju se sljedeće tehničke specifikacije:

| (a) | popis podatkovnih polja za podatke koji se mogu upotrijebiti za neprecizno pretraživanje; |
| --- | --- |

(a)

popis podatkovnih polja za podatke koji se mogu upotrijebiti za neprecizno pretraživanje;

| (b) | uvjeti u kojima se rezultat pretraživanja treba smatrati podudaranjem, uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu funkcioniranja središnjeg sustava ECRIS-TCN iz odjeljka III. Priloga i prihvatljivu razinu lažno pozitivnih i lažno negativnih rezultata. |
| --- | --- |

(b)

uvjeti u kojima se rezultat pretraživanja treba smatrati podudaranjem, uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu funkcioniranja središnjeg sustava ECRIS-TCN iz odjeljka III. Priloga i prihvatljivu razinu lažno pozitivnih i lažno negativnih rezultata.

4.   Broj zapisa pronađenih pretraživanjem ne smije biti veći od deset po državi članici. Prema potrebi broj zapisa pronađenih pretraživanjem može se dodatno ograničiti.

5.   Osim ako je Uredbom (EU) 2019/816 predviđeno drukčije, središnja tijela u svakom trenutku imaju pristup svim podacima koje su unijela u sustav ECRIS-TCN, uključujući višestrukim zapisima podataka u isto vrijeme.

6.   Agenciji eu-LISA dostavljaju se popisi profila osoblja ovlaštenog za pristup sustavu ECRIS-TCN, koje su sastavila nadležna tijela u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (d) i člankom 15. Uredbe (EU) 2019/816, te ažurirani profili.

Članak 6.

Vođenje evidencije i pristup evidenciji

1.   Agencija eu-LISA i nadležna tijela odgovorni su za osiguravanje potrebne infrastrukture i alata za evidentiranje postupaka obrade podataka u sustavu ECRIS-TCN u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) 2019/816, a posebno za alate za objedinjavanje i pretraživanje evidencije.

Agencija eu-LISA, uz savjetovanje sa savjetodavnom skupinom za sustav ECRIS-TCN iz članka 39. Uredbe (EU) 2019/816 („savjetodavna skupina za ECRIS-TCN”) i nadležnim tijelima, odgovorna je i za utvrđivanje njihovih standarda, praksi i postupaka evidentiranja, uključujući konkretan format i postupak razmjene unosa u evidenciju.

2.   Agencija eu-LISA i nadležna tijela odgovorni su za provedbu svojih standarda i postupaka iz stavka 1. Ta provedba uključuje:

| (a) | pregled evidencije nakon incidenata i, ako je moguće, proaktivan pregled evidencije; |
| --- | --- |

(a)

pregled evidencije nakon incidenata i, ako je moguće, proaktivan pregled evidencije;

| (b) | zadaće upravljanja evidencijama kao što su arhiviranje, sigurno pohranjivanje, visoka dostupnost i zaštita od neovlaštenog pristupa u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) 2019/816. |
| --- | --- |

(b)

zadaće upravljanja evidencijama kao što su arhiviranje, sigurno pohranjivanje, visoka dostupnost i zaštita od neovlaštenog pristupa u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) 2019/816.

3.   Agencija eu-LISA odgovorna je za stavljanje evidencije na raspolaganje nadležnim tijelima, na njihov zahtjev, u skladu s postupkom utvrđenim u stavku 1. drugom podstavku.

4.   Nadležna tijela odgovorna su za vođenje evidencije iz članka 31. Uredbe (EU) 2019/816, upravljanje njome i njezino slanje agenciji eu-LISA na zahtjev, u skladu s postupkom utvrđenim u stavku 1. drugom podstavku.

5.   Svaka evidencija postupaka obrade podataka sustava ECRIS-TCN mora sadržavati barem kronološki zapis s dokumentiranim dokazima o slijedu aktivnosti koje su u bilo kojem trenutku utjecale na određenu operaciju, postupak ili događaj.

6.   Agencija eu-LISA i nadležna tijela utvrđuju popis osoblja ovlaštenog za pristup evidenciji postupaka obrade podataka sustava ECRIS-TCN i njihove profile u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) 2019/816.

Članak 7.

Statistički podaci

1.   Središnji repozitorij podataka za izvješćivanje i statistiku, koji je uspostavila i provodi agencija eu-LISA u skladu s člankom 39. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/818, i referentni implementacijski računalni program za ECRIS izrađuju statističke podatke koji se odnose na bilježenje, pohranu i razmjenu podataka iz kaznene evidencije putem sustava ECRIS-TCN i referentnog implementacijskog računalnog programa za ECRIS iz članka 32. Uredbe (EU) 2019/816.

2.   Statistički podaci iz stavka 1. posebno uključuju sljedeću poslovnu statistiku:

| (a) | kad je riječ o pokazateljima uporabe sustava:






  i. | broj izrađenih zapisa podataka za državljane trećih zemalja i državljane s dvojnim državljanstvom (treće zemlje/države članice EU-a); |
| --- | --- | --- |

(a)

kad je riječ o pokazateljima uporabe sustava:

i.

broj izrađenih zapisa podataka za državljane trećih zemalja i državljane s dvojnim državljanstvom (treće zemlje/države članice EU-a);

| ii. | broj izmijenjenih zapisa podataka za državljane trećih zemalja i državljane s dvojnim državljanstvom (treće zemlje/države članice EU-a); |
| --- | --- |

ii.

broj izmijenjenih zapisa podataka za državljane trećih zemalja i državljane s dvojnim državljanstvom (treće zemlje/države članice EU-a);

| iii. | broj izbrisanih zapisa podataka za državljane trećih zemalja i državljane s dvojnim državljanstvom (treće zemlje/države članice EU-a); |
| --- | --- |

iii.

broj izbrisanih zapisa podataka za državljane trećih zemalja i državljane s dvojnim državljanstvom (treće zemlje/države članice EU-a);

| iv. | broj pregleda vlastitih zapisa podataka od strane središnjih tijela u skladu s člankom 5. stavkom 5.; |
| --- | --- |

iv.

broj pregleda vlastitih zapisa podataka od strane središnjih tijela u skladu s člankom 5. stavkom 5.;

| v. | broj upita povezanih s državljanima trećih zemalja i državljanima s dvojnim državljanstvom (treće zemlje/države članice EU-a); |
| --- | --- |

v.

broj upita povezanih s državljanima trećih zemalja i državljanima s dvojnim državljanstvom (treće zemlje/države članice EU-a);

| (b) | kad je riječ o pokazateljima podataka:






  i. | broj zapisa u bazi podataka; |
| --- | --- | --- |

(b)

kad je riječ o pokazateljima podataka:

i.

broj zapisa u bazi podataka;

| ii. | broj zapisa koji sadržavaju otiske prstiju; |
| --- | --- |

ii.

broj zapisa koji sadržavaju otiske prstiju;

| iii. | broj zapisa s oznakama utvrđenima u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2019/816 zasebno za osuđujuće presude za kazneno djelo terorizma ili za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

iii.

broj zapisa s oznakama utvrđenima u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2019/816 zasebno za osuđujuće presude za kazneno djelo terorizma ili za bilo koje drugo kazneno djelo navedeno u Prilogu Uredbi (EU) 2018/1240;

| iv. | informaciju o postojanju alfanumeričkih podataka; |
| --- | --- |

iv.

informaciju o postojanju alfanumeričkih podataka;

| v. | informaciju o točnosti datuma rođenja; |
| --- | --- |

v.

informaciju o točnosti datuma rođenja;

| vi. | broj zapisa koji nisu prihvaćeni za uključivanje; |
| --- | --- |

vi.

broj zapisa koji nisu prihvaćeni za uključivanje;

| vii. | broj podataka o otiscima prstiju koji nisu prihvaćeni za uključivanje u skladu s člankom 4. stavkom 7. ove Odluke; |
| --- | --- |

vii.

broj podataka o otiscima prstiju koji nisu prihvaćeni za uključivanje u skladu s člankom 4. stavkom 7. ove Odluke;

| (c) | kad je riječ o pokazateljima funkcioniranja podudarnosti:






  i. | broj zapisa pronađenih preciznim pretraživanjem za države članice koje su izrekle osuđujuću presudu; |
| --- | --- | --- |

(c)

kad je riječ o pokazateljima funkcioniranja podudarnosti:

i.

broj zapisa pronađenih preciznim pretraživanjem za države članice koje su izrekle osuđujuću presudu;

| ii. | broj zapisa pronađenih nepreciznim pretraživanjem za države članice koje su izrekle osuđujuću presudu; |
| --- | --- |

ii.

broj zapisa pronađenih nepreciznim pretraživanjem za države članice koje su izrekle osuđujuću presudu;

| iii. | broj preciznih pretraživanja s pomoću alfanumeričkih podataka ili otisaka prstiju ili oboje; |
| --- | --- |

iii.

broj preciznih pretraživanja s pomoću alfanumeričkih podataka ili otisaka prstiju ili oboje;

| iv. | broj nepreciznih pretraživanja s pomoću alfanumeričkih podataka ili otisaka prstiju ili oboje; |
| --- | --- |

iv.

broj nepreciznih pretraživanja s pomoću alfanumeričkih podataka ili otisaka prstiju ili oboje;

| v. | broj pogodaka pri preciznom pretraživanju na temelju naknadnih upita putem ECRIS-a; |
| --- | --- |

v.

broj pogodaka pri preciznom pretraživanju na temelju naknadnih upita putem ECRIS-a;

| vi. | broj pogodaka pri nepreciznom pretraživanju na temelju naknadnih upita putem ECRIS-a; |
| --- | --- |

vi.

broj pogodaka pri nepreciznom pretraživanju na temelju naknadnih upita putem ECRIS-a;

| (d) | drugi pokazatelji:






  i. | koje je nadležno tijelo izvršilo pretraživanje; |
| --- | --- | --- |

(d)

drugi pokazatelji:

i.

koje je nadležno tijelo izvršilo pretraživanje;

| ii. | svrha pretraživanja u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) 2019/816, koju je utvrdilo nadležno tijelo koje je izvršilo pretraživanje. |
| --- | --- |

ii.

svrha pretraživanja u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) 2019/816, koju je utvrdilo nadležno tijelo koje je izvršilo pretraživanje.

3.   Prema potrebi, statistički podaci iz stavka 2. izrađuju se zasebno za svako nadležno tijelo.

4.   Statistički podaci iz stavka 1. posebno uključuju sljedeće tehničke statistike u pogledu pokazatelja kvalitete usluge:

| (a) | omjer uspješnih/neuspješnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(a)

omjer uspješnih/neuspješnih zahtjeva;

| (b) | dostupnost sustava; |
| --- | --- |

(b)

dostupnost sustava;

| (c) | statističke podatke o vremenu odgovora za svaki primjer uporabe koji sustav prihvaća. |
| --- | --- |

(c)

statističke podatke o vremenu odgovora za svaki primjer uporabe koji sustav prihvaća.

5.   Statistički podaci iz stavaka od 1. do 4. izrađuju se svakodnevno.

6.   Države članice koje upotrebljavaju svoj nacionalni implementacijski računalni program za ECRIS, kako je predviđeno u članku 4. stavcima od 4. do 7. Uredbe (EU) 2019/816, osiguravaju da se njihovim nacionalnim implementacijskim računalnim programom za ECRIS omogućuje izrada jednakih statističkih podatka kao referentnim implementacijskim računalnim programom sustava ECRIS.

Članak 8.

Zahtjevi u pogledu funkcioniranja sustava ECRIS-TCN

1.   Zahtjevi u pogledu funkcioniranja središnjeg sustava ECRIS-TCN za izradu, mijenjanje, brisanje i pregledavanje zapisa podataka te za pretraživanje države članice koja je izrekla osuđujuću presudu utvrđeni su u odjeljku III. Priloga.

2.   Agencija eu-LISA na središnjoj razini prati uspješnost u pogledu točnosti podataka o otiscima prstiju u sustavu ECRIS-TCN na temelju podataka koje su države članice unijele u sustav ECRIS-TCN na temelju reprezentativnog uzorka slučajeva.

3.   Praćenje iz stavka 2. provodi se redovito, a najmanje jednom mjesečno. Agencija eu-LISA državama članicama prosljeđuje izvješća o tom praćenju.

4.   Postupak mjerenja točnosti podataka o otiscima prstiju automatiziran je u najvećoj mogućoj mjeri i njime se ne omogućuje identifikacija pojedinaca. Taj se postupak utvrđuje nakon relevantnih testiranja iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/816 tijekom faze provedbe.

5.   U postupku praćenja točnosti podataka o otiscima prstiju primjenjuje se pokazatelj točnosti „stopa neuspjelih unosa podataka”, koji se odnosi na udio unosa nedovoljne kvalitete.

Cilj točnosti za taj pokazatelj utvrđuje se nakon provedbe relevantnih testiranja iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/816 tijekom faze provedbe.

Članak 9.

Zahtjevi u pogledu dostupnosti i mogućnosti oporavka sustava ECRIS-TCN

1.   Dostupnost središnjeg sustava ECRIS-TCN mora biti najmanje 97,6 % tijekom godine. Planirano održavanje obavlja se izvan radnog vremena agencije eu-LISA i središnjih tijela.

2.   Funkcioniranje sustava ECRIS-TCN nastavlja se u slučaju bilo kojeg potencijalnog uznemirujućeg događaja ili nepovoljne situacije u skladu s vrijednostima ciljnog vremena oporavka koje su odobrile agencija eu-LISA i države članice nakon analize učinka na poslovanje koja se provodi svake godine.

3.   Agencija eu-LISA mora osigurati da se podaci iz sustava ECRIS-TCN mogu vratiti u slučaju bilo kojeg potencijalnog uznemirujućeg događaja ili nepovoljne situacije u skladu s vrijednostima ciljne točke oporavka koje su odobrile agencija eu-LISA i države članice u skladu s analizom učinka na poslovanje koja se provodi svake godine.

Članak 10.

Komunikacijska infrastruktura za sustav ECRIS-TCN

1.   Komunikacijska infrastruktura iz članka 4. stavka 1. točke (d) jest mreža EuroDomain sustava transeuropskih usluga za telematiku među upravama (TESTA), koja se sastoji od pristupne točke EuroDomain TESTA (TAP) i jezgrene mreže TESTA. Daljnjim razvojem te mreže ili bilo koje druge sigurne alternativne mreže mora se osigurati da uspostavljena komunikacijska infrastruktura i dalje ispunjava potrebne sigurnosne zahtjeve utvrđene u skladu s načelima oblikovanja fizičke strukture sustava ECRIS-TCN iz članka 11. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/816 i same Uredbe o sustavu ECRIS-TCN.

2.   U skladu sa stavkom 1. ovog članka te člankom 3. stavkom 15. i člankom 4. stavkom 1. točkom (d) Uredbe o sustavu ECRIS-TCN, sve dok je komunikacijska infrastruktura za sustav ECRIS-TCN mreža EuroDomain TESTA-e, nacionalna središnja pristupna točka za sustav ECRIS-TCN smatra se pristupnom točkom mreže EuroDomain TESTA-e (TAP).

Članak 11.

Softver sučelja

Tehničke specifikacije softvera sučelja utvrđuju se u skladu s načelima oblikovanja fizičke strukture sustava ECRIS-TCN iz članka 11. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/816.

Članak 12.

Razvoj tehničkih specifikacija

Agencija eu-LISA, uz savjetovanje sa savjetodavnom skupinom za sustav ECRIS-TCN, odgovorna je za razvoj detaljnih tehničkih specifikacija sustava ECRIS-TCN iz članka 1., članka 2. stavka 3., članka 4. stavka 5. točke (g), članka 5. stavka 3., članka 5. stavka 4., članka 8. stavka 4., članka 8. stavka 5. i članka 11. u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Odluci.

Članak 13.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 14. prosinca 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 135, 22.5.2019., str. 85.

1

(2)  Okvirna odluka Vijeća 2009/315/PUP od 26. veljače 2009. o organizaciji i sadržaju razmjene podataka iz kaznene evidencije između država članica (SL L 93, 7.4.2009., str. 23.), kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2019/884 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2009/315/PUP u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije (ECRIS) te o zamjeni Odluke Vijeća 2009/316/PUP (SL L 151, 7.6.2019., str. 143.).

2

(3)  Uredba (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 (SL L 295, 21.11.2018., str. 99.).

3

(4)  Uredba (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području granica i viza i izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 i (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća te odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP (SL L 135, 22.5.2019., str. 27.).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (SL L 135, 22.5.2019., str. 85.).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/1133 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EU) br. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe viznog informacijskog sustava (SL L 248, 13.7.2021., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/1151 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o izmjeni uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (SL L 249, 14.7.2021., str. 7.).

7

(8)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u) (SL L 218, 13.8.2008., str. 60.).

9

---

PRILOG

I.   Unošenje podataka u podatkovni model sustava ECRIS-TCN za poruku „Slanje podataka”

Središnje tijelo države članice koja je izrekla osuđujuću presudu pri unošenju ili mijenjanju podataka u sustavu ECRIS-TCN u skladu s Uredbom (EU) 2019/816 upotrebljava podatkovni model iz tablice u nastavku. Ako je potrebno, mogu se uključiti i dodatni tehnički elementi.

| Podatkovni element | Vrsta podataka | Moguća vrijednost „nepoznato” |
| --- | --- | --- |
| [država članica koja je izrekla osuđujuću presudu]: država članica | obvezno | n. p. (1) |
| [država članica koja je izrekla osuđujuću presudu]: središnja tijela država članica | obvezno | n. p. |
| [osoba za kontakt]: ime (imena) | neobvezno | n. p. |
| [osoba za kontakt]: prezime | neobvezno | n. p. |
| [osoba za kontakt]: ostala prezimena | neobvezno | n. p. |
| [osoba za kontakt]: telefon | neobvezno | n. p. |
| [osoba za kontakt]: telefaks | neobvezno | n. p. |
| [osoba za kontakt]: e-adresa | obvezno | n. p. |
| korisničko ime službenika | obvezno | n. p. |
| referentni kod države članice (*1) | obvezno | ne |
| jedinstvena identifikacijska oznaka (2) | obvezno | ne |
| vremenski žig slanja zapisa podataka iz referentnog implementacijskog računalnog program za ECRIS ili nacionalnog implementacijskog računalnog programa u središnji sustav ECRIS-TCN | obvezno | n. p. |
| prezime (prezimena) (*1) | obvezno | da |
| ime (imena) (*1) | obvezno | da |
| ime i prezime (*1) | neobvezno | ne |
| datum rođenja (*1) | obvezno | da |
| mjesto rođenja: [mjesto]: država (*1) | obvezno | da |
| mjesto rođenja: [mjesto]: grad (*1) | obvezno | da |
| mjesto rođenja: [mjesto]: administrativna jedinica države (*1) | neobvezno | ne |
| mjesto rođenja: [mjesto]: oznaka grada (*1) | neobvezno | ne |
| državljanstvo ili državljanstva (*1) | obvezno | da |
| spol (*1) | obvezno | da |
| ranije korišteno prezime (ranije korištena prezimena) (*1) | obvezno ako je primjenjivo (3) | da |
| ranije korišteno ime (ranije korištena imena) (*1) | obvezno ako je primjenjivo (4) | da |
| prezime (prezimena) majke (*1) | neobvezno | ne |
| ime (imena) majke (*1) | neobvezno | ne |
| prezime (prezimena) oca (*1) | neobvezno | ne |
| ime (imena) oca (*1) | neobvezno | ne |
| broj identifikacijske isprave (*1) | neobvezno | ne |
| [identifikacijska isprava]: kategorija identifikacijske isprave (*1) | neobvezno | ne |
| [identifikacijska isprava]: broj identifikacijske isprave (*1) | neobvezno | ne |
| [identifikacijska isprava]: vrsta identifikacijske isprave (*1) | neobvezno | ne |
| [identifikacijska isprava]: ime tijela koje je izdalo identifikacijsku ispravu | neobvezno | ne |
| [identifikacijska isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala identifikacijsku ispravu (*1) | neobvezno | ne |
| [putna isprava]  (5): broj putne isprave (*1) | neobvezno | ne |
| [putna isprava]: vrsta putne isprave (*1) | neobvezno | ne |
| [putna isprava]: ime tijela koje je izdalo putnu ispravu (*1) | neobvezno | ne |
| [putna isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala putnu ispravu (*1) | neobvezno | ne |
| pseudonim | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime (druga imena) | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: puno drugo ime | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugi spol | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: država | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: grad | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: administrativna jedinica države | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: oznaka grada | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: datum rođenja | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo državljanstvo ili državljanstva | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime (druga imena) majke | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) majke | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime (druga imena) oca | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) oca | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: broj identifikacijske isprave | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: vrsta identifikacijske isprave | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: ime tijela koje je izdalo identifikacijsku ispravu | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala identifikacijsku ispravu | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: broj putne isprave | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: vrsta putne isprave | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: ime tijela koje je izdalo putnu ispravu | neobvezno | ne |
| [drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala putnu ispravu | neobvezno | ne |
| digitalne slike otisaka prstiju (datoteka NIST) | neobvezno | ne |
| referentni broj digitalne slike otisaka prstiju | obvezno ako su dostavljene digitalne slike otisaka prstiju | ne |
| parametar koji označava zapis podataka izrađen u skladu s člankom 5. stavkom 5. Uredbe (EU) 2019/816 (parametar za postojeće podatke) | obvezno ako su dostavljene digitalne slike otisaka prstiju | ne |
| oznaka utvrđena u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2019/816 | neobvezno | ne |

Podatkovni element

Vrsta podataka

Moguća vrijednost „nepoznato”

[država članica koja je izrekla osuđujuću presudu]: država članica

obvezno

n. p. (1)

[država članica koja je izrekla osuđujuću presudu]: središnja tijela država članica

obvezno

n. p.

[osoba za kontakt]: ime (imena)

neobvezno

n. p.

[osoba za kontakt]: prezime

neobvezno

n. p.

[osoba za kontakt]: ostala prezimena

neobvezno

n. p.

[osoba za kontakt]: telefon

neobvezno

n. p.

[osoba za kontakt]: telefaks

neobvezno

n. p.

[osoba za kontakt]: e-adresa

obvezno

n. p.

korisničko ime službenika

obvezno

n. p.

referentni kod države članice (*1)

obvezno

ne

jedinstvena identifikacijska oznaka (2)

obvezno

ne

vremenski žig slanja zapisa podataka iz referentnog implementacijskog računalnog program za ECRIS ili nacionalnog implementacijskog računalnog programa u središnji sustav ECRIS-TCN

obvezno

n. p.

prezime (prezimena) (*1)

obvezno

da

ime (imena) (*1)

obvezno

da

ime i prezime (*1)

neobvezno

ne

datum rođenja (*1)

obvezno

da

mjesto rođenja: [mjesto]: država (*1)

obvezno

da

mjesto rođenja: [mjesto]: grad (*1)

obvezno

da

mjesto rođenja: [mjesto]: administrativna jedinica države (*1)

neobvezno

ne

mjesto rođenja: [mjesto]: oznaka grada (*1)

neobvezno

ne

državljanstvo ili državljanstva (*1)

obvezno

da

spol (*1)

obvezno

da

ranije korišteno prezime (ranije korištena prezimena) (*1)

obvezno ako je primjenjivo (3)

da

ranije korišteno ime (ranije korištena imena) (*1)

obvezno ako je primjenjivo (4)

da

prezime (prezimena) majke (*1)

neobvezno

ne

ime (imena) majke (*1)

neobvezno

ne

prezime (prezimena) oca (*1)

neobvezno

ne

ime (imena) oca (*1)

neobvezno

ne

broj identifikacijske isprave (*1)

neobvezno

ne

[identifikacijska isprava]: kategorija identifikacijske isprave (*1)

neobvezno

ne

[identifikacijska isprava]: broj identifikacijske isprave (*1)

neobvezno

ne

[identifikacijska isprava]: vrsta identifikacijske isprave (*1)

neobvezno

ne

[identifikacijska isprava]: ime tijela koje je izdalo identifikacijsku ispravu

neobvezno

ne

[identifikacijska isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala identifikacijsku ispravu (*1)

neobvezno

ne

[putna isprava]  (5): broj putne isprave (*1)

neobvezno

ne

[putna isprava]: vrsta putne isprave (*1)

neobvezno

ne

[putna isprava]: ime tijela koje je izdalo putnu ispravu (*1)

neobvezno

ne

[putna isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala putnu ispravu (*1)

neobvezno

ne

pseudonim

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime (druga imena)

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena)

neobvezno

ne

[drugo ime]: puno drugo ime

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugi spol

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: država

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: grad

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: administrativna jedinica države

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: oznaka grada

neobvezno

ne

[drugo ime]: datum rođenja

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo državljanstvo ili državljanstva

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime (druga imena) majke

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) majke

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime (druga imena) oca

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) oca

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: broj identifikacijske isprave

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: vrsta identifikacijske isprave

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: ime tijela koje je izdalo identifikacijsku ispravu

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala identifikacijsku ispravu

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: broj putne isprave

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: vrsta putne isprave

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: ime tijela koje je izdalo putnu ispravu

neobvezno

ne

[drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala putnu ispravu

neobvezno

ne

digitalne slike otisaka prstiju (datoteka NIST)

neobvezno

ne

referentni broj digitalne slike otisaka prstiju

obvezno ako su dostavljene digitalne slike otisaka prstiju

ne

parametar koji označava zapis podataka izrađen u skladu s člankom 5. stavkom 5. Uredbe (EU) 2019/816 (parametar za postojeće podatke)

obvezno ako su dostavljene digitalne slike otisaka prstiju

ne

oznaka utvrđena u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2019/816

neobvezno

ne

II.   Pristup sustavu ECRIS-TCN i postavljanje upita – podatkovni model za poruku „Pretraživanje države članice koja je izrekla osuđujuću presudu”

Nadležna tijela upotrebljavaju podatkovni model iz tablice u nastavku pri upotrebi sustava ECRIS-TCN za utvrđivanje država članica koje imaju podatke iz kaznene evidencije o državljaninu treće zemlje u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) 2019/816.

| Podatkovni element | Vrsta podataka |
| --- | --- |
| nadležno tijelo koje podnosi zahtjev | obvezno |
| korisničko ime službenika | obvezno |
| svrha poruke za pretraživanje | obvezno |
| referentni kod države članice | neobvezno |
| vremenski žig slanja podataka o pretraživanju iz referentnog implementacijskog računalnog program za ECRIS ili nacionalnog implementacijskog računalnog programa u središnji sustav ECRIS-TCN | obvezno |
| precizno pretraživanje/neprecizno pretraživanje | obvezno |
| prezime (prezimena) (*2) | neobvezno |
| ime (imena) (*2) | neobvezno |
| ime i prezime | neobvezno |
| datum rođenja (*2) | neobvezno |
| mjesto rođenja: [mjesto]: država (*2) | neobvezno |
| mjesto rođenja: [mjesto]: grad | neobvezno |
| mjesto rođenja: [mjesto]: administrativna jedinica države | neobvezno |
| mjesto rođenja: [mjesto]: oznaka grada | neobvezno |
| državljanstvo ili državljanstva (*2) | neobvezno |
| spol | neobvezno |
| ranije korišteno prezime (ranije korištena prezimena) (*2) | neobvezno |
| ranije korišteno ime (ranije korištena imena) (*2) | neobvezno |
| prezime (prezimena) majke | neobvezno |
| ime (imena) majke | neobvezno |
| prezime (prezimena) oca | neobvezno |
| ime (imena) oca | neobvezno |
| broj identifikacijske isprave (*2) | neobvezno |
| [identifikacijska isprava]: kategorija identifikacijske isprave | neobvezno |
| [identifikacijska isprava]: broj identifikacijske isprave | neobvezno |
| [identifikacijska isprava]: vrsta identifikacijske isprave | neobvezno |
| [identifikacijska isprava]: ime tijela koje je izdalo identifikacijsku ispravu | neobvezno |
| [identifikacijska isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala identifikacijsku ispravu | neobvezno |
| [putna isprava]: broj putne isprave | neobvezno |
| [putna isprava]: vrsta putne isprave | neobvezno |
| [putna isprava]: ime tijela koje je izdalo putnu ispravu | neobvezno |
| [putna isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala putnu ispravu | neobvezno |
| pseudonim | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime (druga imena) (*2) | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) (*2) | neobvezno |
| [drugo ime]: puno drugo ime | neobvezno |
| [drugo ime]: drugi spol | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: država | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: grad | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: administrativna jedinica države | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: oznaka grada | neobvezno |
| [drugo ime]: datum rođenja | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo državljanstvo ili državljanstva | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime (druga imena) majke | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) majke | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime (druga imena) oca | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) oca | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: broj identifikacijske isprave | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: vrsta identifikacijske isprave | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: ime tijela koje je izdalo identifikacijsku ispravu | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala identifikacijsku ispravu | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: broj putne isprave | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: vrsta putne isprave | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: ime tijela koje je izdalo putnu ispravu | neobvezno |
| [drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala putnu ispravu | neobvezno |
| digitalne slike otisaka prstiju (datoteka NIST) | neobvezno |

Podatkovni element

Vrsta podataka

nadležno tijelo koje podnosi zahtjev

obvezno

korisničko ime službenika

obvezno

svrha poruke za pretraživanje

obvezno

referentni kod države članice

neobvezno

vremenski žig slanja podataka o pretraživanju iz referentnog implementacijskog računalnog program za ECRIS ili nacionalnog implementacijskog računalnog programa u središnji sustav ECRIS-TCN

obvezno

precizno pretraživanje/neprecizno pretraživanje

obvezno

prezime (prezimena) (*2)

neobvezno

ime (imena) (*2)

neobvezno

ime i prezime

neobvezno

datum rođenja (*2)

neobvezno

mjesto rođenja: [mjesto]: država (*2)

neobvezno

mjesto rođenja: [mjesto]: grad

neobvezno

mjesto rođenja: [mjesto]: administrativna jedinica države

neobvezno

mjesto rođenja: [mjesto]: oznaka grada

neobvezno

državljanstvo ili državljanstva (*2)

neobvezno

spol

neobvezno

ranije korišteno prezime (ranije korištena prezimena) (*2)

neobvezno

ranije korišteno ime (ranije korištena imena) (*2)

neobvezno

prezime (prezimena) majke

neobvezno

ime (imena) majke

neobvezno

prezime (prezimena) oca

neobvezno

ime (imena) oca

neobvezno

broj identifikacijske isprave (*2)

neobvezno

[identifikacijska isprava]: kategorija identifikacijske isprave

neobvezno

[identifikacijska isprava]: broj identifikacijske isprave

neobvezno

[identifikacijska isprava]: vrsta identifikacijske isprave

neobvezno

[identifikacijska isprava]: ime tijela koje je izdalo identifikacijsku ispravu

neobvezno

[identifikacijska isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala identifikacijsku ispravu

neobvezno

[putna isprava]: broj putne isprave

neobvezno

[putna isprava]: vrsta putne isprave

neobvezno

[putna isprava]: ime tijela koje je izdalo putnu ispravu

neobvezno

[putna isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala putnu ispravu

neobvezno

pseudonim

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime (druga imena) (*2)

neobvezno

[drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) (*2)

neobvezno

[drugo ime]: puno drugo ime

neobvezno

[drugo ime]: drugi spol

neobvezno

[drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: država

neobvezno

[drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: grad

neobvezno

[drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: administrativna jedinica države

neobvezno

[drugo ime]: drugo mjesto rođenja: [mjesto]: oznaka grada

neobvezno

[drugo ime]: datum rođenja

neobvezno

[drugo ime]: drugo državljanstvo ili državljanstva

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime (druga imena) majke

neobvezno

[drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) majke

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime (druga imena) oca

neobvezno

[drugo ime]: drugo prezime (druga prezimena) oca

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: broj identifikacijske isprave

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: vrsta identifikacijske isprave

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: ime tijela koje je izdalo identifikacijsku ispravu

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime [identifikacijska isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala identifikacijsku ispravu

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: broj putne isprave

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: vrsta putne isprave

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: ime tijela koje je izdalo putnu ispravu

neobvezno

[drugo ime]: drugo ime [putna isprava]: ako je relevantno, troslovna oznaka države koja je izdala putnu ispravu

neobvezno

digitalne slike otisaka prstiju (datoteka NIST)

neobvezno

III.   Zahtjevi u pogledu funkcioniranja sustava ECRIS-TCN

Zahtjevi u pogledu funkcioniranja sustava ECRIS-TCN trebali bi biti bolji ili jednaki vrijednostima navedenima u tablici u nastavku.

| Primjer uporabe | Vrijeme odgovora na temelju atomskih operacija za 95 % zahtjeva | Maksimalno vrijeme odgovora na temelju atomskih operacija |
| --- | --- | --- |
| izrada/mijenjanje zapisa podataka o državljanima trećih zemalja (bez otisaka prstiju) | 30 s | 60 s |
| izrada/mijenjanje zapisa podataka o državljanima trećih zemalja (s otiscima prstiju) | potvrda prijama: 30 s
  dovršetak: 5 min. | potvrda prijama: 60 s
  dovršetak: 10 min. |
| brisanje zapisa podataka o državljanima trećih zemalja (s otiscima prstiju ili bez njih) | 30 s | 60 s |
| pregledavanje zapisa podataka koji je izradila ista država članica (s otiscima prstiju ili bez njih) | 15 s | 30 s |
| pretraživanje države članice koja je izrekla osuđujuću presudu (precizno pretraživanje; bez otisaka prstiju) | 15 s | 30 s |
| pretraživanje države članice koja je izrekla osuđujuću presudu (s otiscima prstiju) | 30 s | 60 s |
| pretraživanje države članice koja je izrekla osuđujuću presudu (neprecizno pretraživanje; s otiscima prstiju ili bez njih) | 30 s | 60 s |
| provjera kvalitete podataka o otiscima prstiju | 10 s | 20 s |

Primjer uporabe

Vrijeme odgovora na temelju atomskih operacija za 95 % zahtjeva

Maksimalno vrijeme odgovora na temelju atomskih operacija

izrada/mijenjanje zapisa podataka o državljanima trećih zemalja (bez otisaka prstiju)

30 s

60 s

izrada/mijenjanje zapisa podataka o državljanima trećih zemalja (s otiscima prstiju)

potvrda prijama: 30 s

dovršetak: 5 min.

potvrda prijama: 60 s

dovršetak: 10 min.

brisanje zapisa podataka o državljanima trećih zemalja (s otiscima prstiju ili bez njih)

30 s

60 s

pregledavanje zapisa podataka koji je izradila ista država članica (s otiscima prstiju ili bez njih)

15 s

30 s

pretraživanje države članice koja je izrekla osuđujuću presudu (precizno pretraživanje; bez otisaka prstiju)

15 s

30 s

pretraživanje države članice koja je izrekla osuđujuću presudu (s otiscima prstiju)

30 s

60 s

pretraživanje države članice koja je izrekla osuđujuću presudu (neprecizno pretraživanje; s otiscima prstiju ili bez njih)

30 s

60 s

provjera kvalitete podataka o otiscima prstiju

10 s

20 s

---

(1)  
  „N. p.” znači „nije primjenjivo”.

(2)  Kombinacija referentnog koda države članice i ISO oznake države članice koja je izrekla osuđujuću presudu.

(3)  Samo ako je osoba imala drugačije ime ili prezime, npr. djevojačko prezime.

(4)  Vidjeti bilješku 3.

(5)  Putna isprava znači putovnica ili druga istovrijedna isprava koja nositelju omogućuje prijelaz vanjskih granica i u koju se može upisati viza, koja je navedena u Odluci br. 1105/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o popisu putnih isprava koje nositelju omogućuju prijelaz vanjskih granica i u koje se može upisati viza, te o uspostavi mehanizma za uspostavu tog popisa (SL L 287, 4.11.2011., str. 9.).

(*1)  Alfanumerički podatkovni element postojećeg zapisa podataka koji se uspoređuje s odgovarajućim podatkovnim elementom u zapisu podataka koji se izrađuje u skladu s člankom 3. stavkom 4.

(*2)  Podatkovni element koji se može odabrati u skladu s člankom 5. stavkom 2. kao jedan od triju minimalnih podatkovnih elemenata za postavljanje upita sustavu ECRIS-TCN.

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 322/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 322/122

---

ODLUKA br. 1/2022 ZAJEDNIČKOG ODBORA EUROPSKE UNIJE I ŠVICARSKE ZA ZRAČNI PROMET OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I ŠVICARSKE KONFEDERACIJE O ZRAČNOM PROMETU

od 24. studenoga 2022.

o zamjeni Priloga Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu [2022/2471]

ODBOR EUROPSKE UNIJE I ŠVICARSKE ZA ZRAČNI PROMET,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 23. stavak 4.,

ODLUČIO JE:

Jedini članak

Prilog Sporazumu zamjenjuje se Prilogom ovoj Odluci od 1. siječnja 2023.

Sastavljeno u Bernu i Bruxellesu 24. studenoga 2022.

Za Zajednički odbor

Voditelj delegacije Europske unije

Filip CORNELIS

Voditelj delegacije Švicarske

Christian HEGNER

---

PRILOG

Za potrebe ovog Sporazuma:

| — | Ugovorom iz Lisabona, koji je stupio na snagu 1. prosinca 2009., Europska unija zamjenjuje i nasljeđuje Europsku zajednicu, |
| --- | --- |

—

Ugovorom iz Lisabona, koji je stupio na snagu 1. prosinca 2009., Europska unija zamjenjuje i nasljeđuje Europsku zajednicu,

| — | kad god akti navedeni u ovom Prilogu sadržavaju upućivanja na države članice Europske zajednice, koja je zamijenjena Europskom unijom, ili zahtjev za poveznicu s potonjom, za potrebe ovog Sporazuma smatra se da se upućivanja jednako odnose na Švicarsku ili na zahtjev za poveznicu sa Švicarskom, |
| --- | --- |

—

kad god akti navedeni u ovom Prilogu sadržavaju upućivanja na države članice Europske zajednice, koja je zamijenjena Europskom unijom, ili zahtjev za poveznicu s potonjom, za potrebe ovog Sporazuma smatra se da se upućivanja jednako odnose na Švicarsku ili na zahtjev za poveznicu sa Švicarskom,

| — | upućivanja na uredbe Vijeća (EEZ) br. 2407/92 i br. 2408/92 iz članaka 4., 15., 18., 27. i 35. Sporazuma smatraju se upućivanjima na Uredbu (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, |
| --- | --- |

—

upućivanja na uredbe Vijeća (EEZ) br. 2407/92 i br. 2408/92 iz članaka 4., 15., 18., 27. i 35. Sporazuma smatraju se upućivanjima na Uredbu (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća,

| — | ne dovodeći u pitanje članak 15. ovog Sporazuma, izrazom „zračni prijevoznik Zajednice” u sljedećim direktivama i uredbama Zajednice obuhvaćen je zračni prijevoznik koji ima licenciju i glavno mjesto poslovanja te registrirano sjedište, ako ga ima, u Švicarskoj u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Svako upućivanje na Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2407/92 tumači se kao upućivanje na Uredbu (EZ) br. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

ne dovodeći u pitanje članak 15. ovog Sporazuma, izrazom „zračni prijevoznik Zajednice” u sljedećim direktivama i uredbama Zajednice obuhvaćen je zračni prijevoznik koji ima licenciju i glavno mjesto poslovanja te registrirano sjedište, ako ga ima, u Švicarskoj u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Svako upućivanje na Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2407/92 tumači se kao upućivanje na Uredbu (EZ) br. 1008/2008,

| — | svako upućivanje u sljedećim tekstovima na članke 81. i 82. Ugovora ili na članke 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije tumači se kao upućivanje na članke 8. i 9. ovog Sporazuma. |
| --- | --- |

—

svako upućivanje u sljedećim tekstovima na članke 81. i 82. Ugovora ili na članke 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije tumači se kao upućivanje na članke 8. i 9. ovog Sporazuma.

1.   Liberalizacija zrakoplovstva i drugi propisi o civilnom zrakoplovstvu

Uredba (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (preinaka), SL L 293, 31.10.2008., str. 3., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1.,

| — | Uredbom (EU) 2020/696, SL L 165, 27.5.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2020/696, SL L 165, 27.5.2020., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2114, SL L 426, 17.12.2020., str. 1., koja se u Švicarskoj u cijelosti primjenjuje od 18.12.2020., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2114, SL L 426, 17.12.2020., str. 1., koja se u Švicarskoj u cijelosti primjenjuje od 18.12.2020.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2115, SL L 426, 17.12.2020., str. 4., koja se u Švicarskoj u cijelosti primjenjuje od 18.12.2020. |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2115, SL L 426, 17.12.2020., str. 4., koja se u Švicarskoj u cijelosti primjenjuje od 18.12.2020.

Direktiva Vijeća 2000/79/EZ od 27. studenoga 2000. o Europskom sporazumu o organizaciji radnog vremena mobilnog osoblja u civilnom zrakoplovstvu, koji su sklopili Udruga europskih zračnih prijevoznika (AEA), Udruženje europskih radnika u prometu (ETF), Europska udruga osoblja pilotskih kabina (ECA), Udruga europskih regionalnih zračnih prijevoznika (ERA) i Međunarodna udruga zračnih prijevoznika (IACA) (Tekst značajan za EGP), SL L 302, 1.12.2000., str. 57.

Direktiva 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o određenim vidovima organizacije radnog vremena, SL L 299, 18.11.2003., str. 9.

Uredba (EZ) br. 437/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2003. o statističkim podatcima o prijevozu putnika, tereta i pošte u zračnom prometu, SL L 66, 11.3.2003., str. 1., izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 1358/2003, SL L 49, 17.2.2007., str. 9. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 1358/2003, SL L 49, 17.2.2007., str. 9.

Uredba Komisije (EZ) br. 1358/2003 od 31. srpnja 2003. o provedbi Uredbe (EZ) br. 437/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o statističkim podacima u odnosu na prijevoz putnika, tereta i pošte u zračnom prometu i o izmjeni njezinih priloga I. i II., SL L 194, 1.8.2003., str. 9., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 158/2007, SL L 49, 17.2.2007., str. 9. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 158/2007, SL L 49, 17.2.2007., str. 9.

Uredba (EZ) br. 785/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o zahtjevima za zračne prijevoznike i operatore zrakoplova u vezi s osiguranjem, SL L 138, 30.4.2004., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 285/2010, SL L 87, 7.4.2010., str. 19., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 285/2010, SL L 87, 7.4.2010., str. 19.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1118, SL L 243, 29.7.2020., str. 1. |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1118, SL L 243, 29.7.2020., str. 1.

Uredba Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice, SL L 14, 22.1.1993., str. 1. (članci od 1. do 12.), kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EZ) br. 793/2004, SL L 138, 30.4.2004., str. 50., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 793/2004, SL L 138, 30.4.2004., str. 50.,

| — | Uredbom (EU) 2020/459, SL L 99, 31.3.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2020/459, SL L 99, 31.3.2020., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1477, SL L 338, 15.10.2020., str. 4., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1477, SL L 338, 15.10.2020., str. 4.,

| — | Uredbom (EU) 2021/250, SL L 58, 19.2.2021., str. 1.; stavci 1. i 4. članka 10.a Uredbe (EEZ) br. 95/93, kako su izmijenjeni člankom 1. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/250, primjenjuju se u Švicarskoj od 20.2.2021., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2021/250, SL L 58, 19.2.2021., str. 1.; stavci 1. i 4. članka 10.a Uredbe (EEZ) br. 95/93, kako su izmijenjeni člankom 1. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/250, primjenjuju se u Švicarskoj od 20.2.2021.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1889, SL L 384, 29.10.2021., str. 20., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1889, SL L 384, 29.10.2021., str. 20.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/255, SL L 42, 23.2.2022., str. 1. |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/255, SL L 42, 23.2.2022., str. 1.

Direktiva 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o naknadama zračnih luka (Tekst značajan za EGP), SL L 70, 14.3.2009., str. 11.

Direktiva Vijeća 96/67/EZ od 15. listopada 1996. o pristupu tržištu zemaljskih usluga u zračnim lukama Zajednice, SL L 272, 25.10.1996., str. 36. (članci od 1. do 9., od 11. do 23. i 25.)

Uredba (EZ) br. 80/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. siječnja 2009. o Kodeksu poslovanja računalnih sustava rezervacija i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2299/89 (Tekst značajan za EGP), SL L 35, 4.2.2009., str. 47.

2.   Pravila tržišnog natjecanja

Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 81. i 82. Ugovora o EZ-u (Tekst značajan za EGP), SL L 1, 4.1.2003., str. 1. (članci od 1. do 13. i od 15. do 45.)

(U mjeri u kojoj je ta uredba mjerodavna za primjenu ovog Sporazuma. Njezino uključenje ne utječe na podjelu zadataka u skladu s ovim Sporazumom.)

Uredba Komisije (EZ) br. 773/2004 od 7. travnja 2004. o postupcima koje Komisija vodi na temelju članaka 81. i 82. Ugovora o EZ-u (Tekst značajan za EGP), SL L 123, 27.4.2004., str. 18., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 622/2008, SL L 171, 1.7.2008., str. 3. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 622/2008, SL L 171, 1.7.2008., str. 3.

Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ o koncentracijama) (Tekst značajan za EGP), SL L 24, 29.1.2004., str. 1. (članci od 1. do 18., članak 19. stavci 1. i 2. i članci od 20. do 23.)

S obzirom na članak 4. stavak 5. Uredbe o koncentracijama, između Europske zajednice i Švicarske primjenjuje se sljedeće:

| (1) | u pogledu koncentracije, kako je definirana u članku 3. Uredbe (EZ) br. 139/2004 i koja nije od značaja za cijelu Zajednicu u smislu članka 1. te uredbe te koja se može preispitati prema nacionalnom pravu tržišnog natjecanja najmanje triju država članica EZ-a i Švicarske Konfederacije, osobe ili poduzetnici iz članka 4. stavka 2. te uredbe mogu, prije prijavljivanja nadležnim tijelima, obrazloženim podneskom obavijestiti Komisiju EZ-a da bi koncentraciju trebala ispitati Komisija; |
| --- | --- |

(1)

u pogledu koncentracije, kako je definirana u članku 3. Uredbe (EZ) br. 139/2004 i koja nije od značaja za cijelu Zajednicu u smislu članka 1. te uredbe te koja se može preispitati prema nacionalnom pravu tržišnog natjecanja najmanje triju država članica EZ-a i Švicarske Konfederacije, osobe ili poduzetnici iz članka 4. stavka 2. te uredbe mogu, prije prijavljivanja nadležnim tijelima, obrazloženim podneskom obavijestiti Komisiju EZ-a da bi koncentraciju trebala ispitati Komisija;

| (2) | Europska komisija bez odgode prosljeđuje sve podneske Švicarskoj Konfederaciji u skladu s člankom 4. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 139/2004 i prethodnim stavkom; |
| --- | --- |

(2)

Europska komisija bez odgode prosljeđuje sve podneske Švicarskoj Konfederaciji u skladu s člankom 4. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 139/2004 i prethodnim stavkom;

| (3) | ako Švicarska Konfederacija izrazi protivljenje zahtjevu za upućivanje predmeta, švicarsko tijelo nadležno za tržišno natjecanje zadržava svoju nadležnost i predmet se ne upućuje iz Švicarske Konfederacije u skladu s ovim stavkom. |
| --- | --- |

(3)

ako Švicarska Konfederacija izrazi protivljenje zahtjevu za upućivanje predmeta, švicarsko tijelo nadležno za tržišno natjecanje zadržava svoju nadležnost i predmet se ne upućuje iz Švicarske Konfederacije u skladu s ovim stavkom.

S obzirom na rokove iz članka 4. stavaka 4. i 5., članka 9. stavaka 2. i 6. i članka 22. stavka 2. Uredbe o koncentracijama:

| (1) | Europska komisija bez odgode šalje Švicarskoj Konfederaciji sve relevantne dokumente u skladu s člankom 4. stavcima 4. i 5., člankom 9. stavcima 2. i 6. i člankom 22. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija bez odgode šalje Švicarskoj Konfederaciji sve relevantne dokumente u skladu s člankom 4. stavcima 4. i 5., člankom 9. stavcima 2. i 6. i člankom 22. stavkom 2.;

| (2) | rokovi iz članka 4. stavaka 4. i 5., članka 9. stavaka 2. i 6. i članka 22. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 139/2004 za Švicarsku Konfederaciju počinju teći kad švicarsko tijelo nadležno za tržišno natjecanje primi relevantne dokumente. |
| --- | --- |

(2)

rokovi iz članka 4. stavaka 4. i 5., članka 9. stavaka 2. i 6. i članka 22. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 139/2004 za Švicarsku Konfederaciju počinju teći kad švicarsko tijelo nadležno za tržišno natjecanje primi relevantne dokumente.

Uredba Komisije (EZ) br. 802/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 o kontroli koncentracija između poduzetnika (Tekst značajan za EGP), SL L 133, 30.4.2004., str. 1. (članci od 1. do 24.), kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 1792/2006, SL L 362, 20.12.2006., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 1792/2006, SL L 362, 20.12.2006., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 1033/2008, SL L 279, 22.10.2008., str. 3., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 1033/2008, SL L 279, 22.10.2008., str. 3.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1269/2013, SL L 336, 14.12.2013., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1269/2013, SL L 336, 14.12.2013., str. 1.

Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (kodificirana verzija) (Tekst značajan za EGP), SL L 318, 17.11.2006., str. 17.

Uredba Vijeća (EZ) br. 487/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni članka 81. stavka 3. Ugovora na određene kategorije sporazuma i usklađenih praksi u sektoru zračnog prometa (kodificirana verzija) (Tekst značajan za EGP), SL L 148, 11.6.2009., str. 1.

3.   Sigurnost zračnog prometa

Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa i izmjeni uredbi (EZ) br. 2111/2005, (EZ) br. 1008/2008, (EU) br. 996/2010, (EU) br. 376/2014 i direktiva 2014/30/EU i 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 552/2004 i (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3922/91, SL L 212, 22.8.2018., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1087, SL L 236, 5.7.2021., str. 1. |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1087, SL L 236, 5.7.2021., str. 1.

Agencija i u Švicarskoj uživa ovlasti koje su joj dodijeljene u skladu s odredbama Uredbe.

Komisija i u Švicarskoj uživa ovlasti koje su joj dodijeljene za odluke u skladu s člankom 2. stavcima 6. i 7., člankom 41. stavkom 6., člankom 62. stavkom 5., člankom 67. stavcima 2. i 3., člankom 70. stavkom 4., člankom 71. stavkom 2., člankom 76. stavkom 4., člankom 84. stavkom 1., člankom 85. stavkom 9., člankom 104. stavkom 3. točkom i., člankom 105. stavkom 1. i člankom 106. stavcima 1. i 6.

Neovisno o horizontalnoj prilagodbi predviđenoj u drugoj alineji Priloga Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu, smatra se da se upućivanja na „države članice” iz odredaba Uredbe (EU) br. 182/2011 navedenih u članku 127. Uredbe (EU) 2018/1139 ne odnose na Švicarsku.

Ništa se u Uredbi ne tumači tako da se na Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa (EASA) prenosi ovlast za postupanje u ime Švicarske u skladu s međunarodnim sporazumima za bilo koje druge svrhe osim za pomoć pri izvršenju njezinih obveza na temelju navedenih sporazuma.

Za potrebe ovog Sporazuma tekst Uredbe sadržava sljedeće prilagodbe:

| (a) | članak 68. mijenja se kako slijedi:






  i. | u stavku 1. točki (a) iza riječi „Unije” umeću se riječi „ili Švicarske”; |
| --- | --- | --- |

(a)

članak 68. mijenja se kako slijedi:

i.

u stavku 1. točki (a) iza riječi „Unije” umeću se riječi „ili Švicarske”;

| ii. | dodaje se sljedeći stavak:






  „4. | Kad god Unija pregovara s trećom zemljom o sklapanju sporazuma u skladu s kojim država članica ili Agencija može izdati certifikate na temelju certifikata koje su izdala zrakoplovna tijela te treće zemlje, nastoji za Švicarsku dobiti ponudu za sličan sporazum s predmetnom trećom zemljom. Švicarska zauzvrat nastoji s trećim zemljama sklopiti sporazume koji odgovaraju sporazumima Unije.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

dodaje se sljedeći stavak:

„4.

| (b) | u članku 95. dodaje se sljedeći stavak:






  „3. | Odstupajući od odredaba članka 12. stavka 2. točke (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije, švicarski državljani koji imaju sva prava kao državljani mogu se zaposliti na temelju ugovora s izvršnim direktorom Agencije.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u članku 95. dodaje se sljedeći stavak:

„3.

| (c) | u članku 96. dodaje se sljedeći stavak:

  „Švicarska na Agenciju primjenjuje Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije koji je naveden u Prilogu A ovom Prilogu, u skladu s Dodatkom Prilogu A.”; |
| --- | --- |

(c)

u članku 96. dodaje se sljedeći stavak:

„Švicarska na Agenciju primjenjuje Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije koji je naveden u Prilogu A ovom Prilogu, u skladu s Dodatkom Prilogu A.”;

| (d) | u članku 102. dodaje se sljedeći stavak:






  „5. | Švicarska u potpunosti sudjeluje u Upravnom odboru i unutar njega ima ista prava i obveze kao države članice Europske unije, osim prava glasa.”; |
| --- | --- | --- |

(d)

u članku 102. dodaje se sljedeći stavak:

„5.

| (e) | u članku 120. dodaje se sljedeći stavak:






  „13. | Švicarska sudjeluje u financijskom doprinosu iz stavka 1. točke (b) u skladu sa sljedećom formulom:
  S (0.2/100) + S [1 – (a+b) 0.2/100] c/C
  pri čemu je:







  S | = | dio proračuna Agencije koji nije obuhvaćen naknadama i pristojbama navedenima u stavku 1. točkama (c) i (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | = | broj pridruženih zemalja |
| b | = | broj država članica EU-a |
| c | = | doprinos Švicarske proračunu ICAO-a |
| C | = | ukupni doprinos država članica EU-a i pridruženih zemalja proračunu ICAO-a.”; |

(e)

u članku 120. dodaje se sljedeći stavak:

„13.

S (0.2/100) + S [1 – (a+b) 0.2/100] c/C

pri čemu je:

S

=

dio proračuna Agencije koji nije obuhvaćen naknadama i pristojbama navedenima u stavku 1. točkama (c) i (d)

a

=

broj pridruženih zemalja

b

=

broj država članica EU-a

c

=

doprinos Švicarske proračunu ICAO-a

C

=

ukupni doprinos država članica EU-a i pridruženih zemalja proračunu ICAO-a.”;

| (f) | u članku 122. dodaje se sljedeći stavak:






  „6. | Odredbe koje se odnose na financijski nadzor koji Unija provodi u Švicarskoj u pogledu sudionika u aktivnostima Agencije utvrđene su u Prilogu B ovom Prilogu.”; |
| --- | --- | --- |

(f)

u članku 122. dodaje se sljedeći stavak:

„6.

| (g) | Prilog I. Uredbi proširuje se kako bi uključivao sljedeće zrakoplove kao proizvode obuhvaćene člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Uredbe Komisije (EU) br. 748/2012 od 3. kolovoza 2012. o utvrđivanju provedbenih pravila za certifikaciju plovidbenosti i ekološku certifikaciju zrakoplova i s njima povezanih proizvoda, dijelova i uređaja te za certifikaciju projektnih i proizvodnih organizacija (1): | A/c – [HB-JES] – zrakoplov tipa Gulfstream G-V |
| --- | --- | --- |

(g)

Prilog I. Uredbi proširuje se kako bi uključivao sljedeće zrakoplove kao proizvode obuhvaćene člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Uredbe Komisije (EU) br. 748/2012 od 3. kolovoza 2012. o utvrđivanju provedbenih pravila za certifikaciju plovidbenosti i ekološku certifikaciju zrakoplova i s njima povezanih proizvoda, dijelova i uređaja te za certifikaciju projektnih i proizvodnih organizacija (1):

A/c – [HB-JES] – zrakoplov tipa Gulfstream G-V

| | A/c – [HB-ZDF] – zrakoplov tipa MD900; |
| --- | --- |

A/c – [HB-ZDF] – zrakoplov tipa MD900;

| (h) | u članku 132. stavku 1. upućivanje na Uredbu (EU) 2016/679 smatra se, kad je riječ o Švicarskoj, upućivanjem na relevantno nacionalno zakonodavstvo; |
| --- | --- |

(h)

u članku 132. stavku 1. upućivanje na Uredbu (EU) 2016/679 smatra se, kad je riječ o Švicarskoj, upućivanjem na relevantno nacionalno zakonodavstvo;

| (i) | članak 140. stavak 6. ne primjenjuje se na Švicarsku. |
| --- | --- |

(i)

članak 140. stavak 6. ne primjenjuje se na Švicarsku.

Uredba Komisije (EU) br. 1178/2011 od 3. studenoga 2011. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i administrativnih postupaka vezano za članove posade zrakoplova u civilnom zrakoplovstvu u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 311, 25.11.2011., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 290/2012, SL L 100, 5.4.2012., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 290/2012, SL L 100, 5.4.2012., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 70/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 25., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 70/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 25.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 245/2014, SL L 74, 14.3.2014., str. 33., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 245/2014, SL L 74, 14.3.2014., str. 33.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/445, SL L 74, 18.3.2015., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/445, SL L 74, 18.3.2015., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/539, SL L 91, 7.4.2016., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/539, SL L 91, 7.4.2016., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/1065, SL L 192, 30.7.2018., str. 21., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/1065, SL L 192, 30.7.2018., str. 21.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/1119, SL L 204, 13.8.2018., str. 13., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/1119, SL L 204, 13.8.2018., str. 13.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/1974, SL L 326, 20.12.2018., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/1974, SL L 326, 20.12.2018., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2019/27, SL L 8, 10.1.2019., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2019/27, SL L 8, 10.1.2019., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/430, SL L 75, 19.3.2019., str. 66., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/430, SL L 75, 19.3.2019., str. 66.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1747, SL L 268, 22.10.2019., str. 23., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1747, SL L 268, 22.10.2019., str. 23.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/359, SL L 67, 5.3.2020., str. 82., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/359, SL L 67, 5.3.2020., str. 82.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/723, SL L 170, 2.6.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/723, SL L 170, 2.6.2020., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/2193, SL L 434, 23.12.2020., str. 13., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/2193, SL L 434, 23.12.2020., str. 13.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1310, SL L 284, 9.8.2021., str. 15., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1310, SL L 284, 9.8.2021., str. 15.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2227, SL L 448, 15.12.2021., str. 39., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2227, SL L 448, 15.12.2021., str. 39.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/844, SL L 148, 31.5.2022., str. 24. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/844, SL L 148, 31.5.2022., str. 24.

Delegirana Uredba Komisije (EU) 2020/723 оd 4. ožujka 2020. o utvrđivanju detaljnih pravila u pogledu priznavanja certifikata pilota izdanih u trećim zemljama i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1178/2011, SL L 170, 2.6.2020., str. 1.

Uredba Vijeća (EEZ) br. 3922/91 od 16. prosinca 1991. o usklađivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u području civilnog zrakoplovstva, SL L 373, 31.12.1991., str. 4. (članci od 1. do 3., članak 4. stavak 2., članci od 5. do 11. i članak 13.), kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EZ) br. 1899/2006, SL L 377, 27.12.2006., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1899/2006, SL L 377, 27.12.2006., str. 1.,

| — | Uredbom (EZ) br. 1900/2006, SL L 377, 27.12.2006., str. 176., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1900/2006, SL L 377, 27.12.2006., str. 176.,

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 8/2008, SL L 10, 12.1.2008., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 8/2008, SL L 10, 12.1.2008., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 859/2008, SL L 254, 20.9.2008., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 859/2008, SL L 254, 20.9.2008., str. 1.

U skladu s člankom 139. Uredbe (EU) 2018/1139 Uredba (EEZ) br. 3922/91 stavlja se izvan snage od datuma početka primjene detaljnih pravila donesenih na temelju članka 32. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2018/1139 o zahtjevima u vezi s ograničenjima vremena provedenog na letu i na dužnosti te zahtjevima u vezi s odmorom članova posade zrakoplova zračnog taksija, hitne medicinske službe i operacija komercijalnog zračnog prijevoza aviona s jednim pilotom.

Uredba (EU) br. 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o istragama i sprečavanju nesreća i nezgoda u civilnom zrakoplovstvu i stavljanju izvan snage Direktive 94/56/EZ (Tekst značajan za EGP), SL L 295, 12.11.2010., str. 35., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EU) br. 376/2014, SL L 122, 24.4.2014., str. 18., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) br. 376/2014, SL L 122, 24.4.2014., str. 18.,

| — | Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

Uredba Komisije (EZ) br. 104/2004 od 22. siječnja 2004. o utvrđivanju pravila o organizaciji i sastavu žalbenog odbora Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, SL L 16, 23.1.2004., str. 20.

Uredba (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2005. o uspostavi liste Zajednice koji sadrži zračne prijevoznike na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice, o informiranju putnika u zračnom prometu o identitetu zračnog prijevoznika koji obavlja let i stavljanju izvan snage članka 9. Direktive 2004/36/EZ (Tekst značajan za EGP), SL L 344, 27.12.2005., str. 15., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

Uredba Komisije (EZ) br. 473/2006 od 22. ožujka 2006. o utvrđivanju provedbenih pravila za popis Zajednice onih zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice iz poglavlja II. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP), SL L 84, 23.3.2006., str. 8.

Uredba Komisije (EZ) br. 474/2006 od 22. ožujka 2006. o uspostavi popisa Zajednice onih zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice iz poglavlja II. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 84, 23.3.2006., str. 14., kako je zadnje izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/862, SL L 151, 2.6.2022., str. 45. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/862, SL L 151, 2.6.2022., str. 45.

Uredba Komisije (EU) br. 1332/2011 od 16. prosinca 2011. o zahtjevima uporabe zajedničkoga zračnog prostora i operativnim procedurama za izbjegavanje sudara u zraku (Tekst značajan za EGP), SL L 336, 20.12.2011., str. 20., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/583, SL L 101, 16.4.2016., str. 7. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/583, SL L 101, 16.4.2016., str. 7.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 646/2012 od 16. srpnja 2012. o propisivanju detaljnih pravila o globama i periodičnim novčanim kaznama u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP), SL L 187, 17.7.2012., str. 29.

Uredba Komisije (EU) br. 748/2012 od 3. kolovoza 2012. o utvrđivanju provedbenih pravila za certifikaciju plovidbenosti i ekološku certifikaciju zrakoplova i s njima povezanih proizvoda, dijelova i uređaja te za certifikaciju projektnih i proizvodnih organizacija, SL L 224, 21.8.2012., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 7/2013, SL L 4, 9.1.2013., str. 36., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 7/2013, SL L 4, 9.1.2013., str. 36.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 69/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 12., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 69/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 12.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/1039, SL L 167, 1.7.2015., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/1039, SL L 167, 1.7.2015., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/5, SL L 3, 6.1.2016., str. 3., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/5, SL L 3, 6.1.2016., str. 3.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/897, SL L 144, 3.6.2019., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/897, SL L 144, 3.6.2019., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/570, SL L 132, 27.4.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/570, SL L 132, 27.4.2020., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/699, SL L 145, 28.4.2021., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/699, SL L 145, 28.4.2021., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1088, SL L 236, 5.7.2021., str. 3., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1088, SL L 236, 5.7.2021., str. 3.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/201, SL L 33, 15.2.2022., str. 7., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/201, SL L 33, 15.2.2022., str. 7.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/203, SL L 33, 15.2.2022., str. 46. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/203, SL L 33, 15.2.2022., str. 46.

Uredba Komisije (EU) br. 965/2012 od 5. listopada 2012. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka vezano za letačke operacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 296, 25.10.2012., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 800/2013, SL L 227, 24.8.2013., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 800/2013, SL L 227, 24.8.2013., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 71/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 27., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 71/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 27.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 83/2014, SL L 28, 31.1.2014., str. 17., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 83/2014, SL L 28, 31.1.2014., str. 17.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 379/2014, SL L 123, 24.4.2014., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 379/2014, SL L 123, 24.4.2014., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/140, SL L 24, 30.1.2015., str. 5., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/140, SL L 24, 30.1.2015., str. 5.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/1329, SL L 206, 1.8.2015., str. 21., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/1329, SL L 206, 1.8.2015., str. 21.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/640, SL L 106, 24.4.2015., str. 18., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/640, SL L 106, 24.4.2015., str. 18.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/2338, SL L 330, 16.12.2015., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/2338, SL L 330, 16.12.2015., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/1199, SL L 198, 23.7.2016., str. 13., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/1199, SL L 198, 23.7.2016., str. 13.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2017/363, SL L 55, 2.3.2017., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2017/363, SL L 55, 2.3.2017., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/394, SL L 71, 14.3.2018., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/394, SL L 71, 14.3.2018., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/1042, SL L 188, 25.7.2018., str. 3., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/745, SL L 176, 5.6.2020., str. 11., |
| --- | --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/1042, SL L 188, 25.7.2018., str. 3., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/745, SL L 176, 5.6.2020., str. 11.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1975, SL L 326, 20.12.2018., str. 53., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1975, SL L 326, 20.12.2018., str. 53.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1387, SL L 229, 5.9.2019., str. 1., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1176, SL L 259, 10.8.2020., str. 10., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1387, SL L 229, 5.9.2019., str. 1., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1176, SL L 259, 10.8.2020., str. 10.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1384, SL L 228, 4.9.2019., str. 106., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1384, SL L 228, 4.9.2019., str. 106.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/2036, SL L 416, 11.12.2020., str. 24.; stavci od 4. do 6. Priloga Uredbi (EU) 2020/2036 primjenjuju se u Švicarskoj od 31.12.2020., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/2036, SL L 416, 11.12.2020., str. 24.; stavci od 4. do 6. Priloga Uredbi (EU) 2020/2036 primjenjuju se u Švicarskoj od 31.12.2020.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1062, SL L 229, 29.6.2021., str. 3., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1062, SL L 229, 29.6.2021., str. 3.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1296, SL L 282, 5.8.2021., str. 5., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1296, SL L 282, 5.8.2021., str. 5.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2237, SL L 450, 16.12.2021., str. 21., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2237, SL L 450, 16.12.2021., str. 21.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/414, SL L 85, 14.3.2022., str. 4., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/414, SL L 85, 14.3.2022., str. 4.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/790, SL L 141, 20.5.2022., str. 13., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/790, SL L 141, 20.5.2022., str. 13.,

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 628/2013 od 28. lipnja 2013. o metodama rada Europske agencije za sigurnost zračnog prometa prilikom obavljanja inspekcijskog nadzora u području standardizacije i praćenju primjene pravila Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 736/2006 (Tekst značajan za EGP), SL L 179, 29.6.2013., str. 46.

Uredba Komisije (EU) br. 139/2014 od 12. veljače 2014. o utvrđivanju zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s aerodromima u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP), SL L 44, 14.2.2014., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) 2017/161, SL L 27, 1.2.2017., str. 99., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2017/161, SL L 27, 1.2.2017., str. 99.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/401, SL L 72, 15.3.2018., str. 17., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/401, SL L 72, 15.3.2018., str. 17.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1234, SL L 282, 31.8.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1234, SL L 282, 31.8.2020., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2148, SL L 428, 18.12.2020., str. 10., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2148, SL L 428, 18.12.2020., str. 10.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/208, SL L 35, 17.2.2022., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/208, SL L 35, 17.2.2022., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/697, SL L 130, 4.5.2022., str. 1. |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/697, SL L 130, 4.5.2022., str. 1.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/2153 оd 16. prosinca 2019. o pristojbama i naknadama koje naplaćuje Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 319/2014, SL L 327, 17.12.2019., str. 36.

Uredba (EU) br. 376/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o izvješćivanju, analizi i naknadnom postupanju u vezi s događajima u civilnom zrakoplovstvu, o izmjeni Uredbe (EU) br. 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća i stavljaju izvan snage Direktive 2003/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 1321/2007 i (EZ) br. 1330/2007 (Tekst značajan za EGP), SL L 122, 24.4.2014., str. 18., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2082 оd 26. studenoga 2021. o utvrđivanju mjera za provedbu Uredbe (EU) br. 376/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zajedničkog europskog sustava klasifikacije rizika, SL L 426, 29.11.2021., str. 32.

Uredba Komisije (EU) br. 452/2014 od 29. travnja 2014. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s letačkim operacijama operatora iz trećih zemalja u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP), SL L 133, 6.5.2014., str. 12., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/1158, SL L 192, 16.7.2016., str. 21. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/1158, SL L 192, 16.7.2016., str. 21.

Uredba Komisije (EU) br. 1321/2014 od 26. studenoga 2014. o kontinuiranoj plovidbenosti zrakoplova i aeronautičkih proizvoda, dijelova i uređaja te o odobravanju organizacija i osoblja uključenih u te poslove (Tekst značajan za EGP), SL L 362, 17.12.2014., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/1088, SL L 176, 7.7.2015., str. 4., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/1088, SL L 176, 7.7.2015., str. 4.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/1536, SL L 241, 17.9.2015., str. 16., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/1536, SL L 241, 17.9.2015., str. 16.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2017/334, SL L 50, 28.2.2017., str. 13., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2017/334, SL L 50, 28.2.2017., str. 13.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/750, SL L 126, 23.5.2018., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/750, SL L 126, 23.5.2018., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/1142, SL L 207, 16.8.2018., str. 2., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/1142, SL L 207, 16.8.2018., str. 2.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1383, SL L 228, 4.9.2019., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1383, SL L 228, 4.9.2019., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1384, SL L 228, 4.9.2019., str. 106., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1384, SL L 228, 4.9.2019., str. 106.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/270, SL L 56, 27.2.2020., str. 20., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/270, SL L 56, 27.2.2020., str. 20.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1159, SL L 257, 6.8.2020., str. 14., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1159, SL L 257, 6.8.2020., str. 14.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/685, SL L 143, 27.4.2021., str. 6., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/685, SL L 143, 27.4.2021., str. 6.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/700, SL L 145, 28.4.2021., str. 20.; članak 1. točka 1. te točke 5., 6. i 8. Priloga I. Uredbi (EU) 2021/700 primjenjuju se u Švicarskoj od 18.5.2021., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/700, SL L 145, 28.4.2021., str. 20.; članak 1. točka 1. te točke 5., 6. i 8. Priloga I. Uredbi (EU) 2021/700 primjenjuju se u Švicarskoj od 18.5.2021.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1963, SL L 400, 12.11.2021., str. 18., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1963, SL L 400, 12.11.2021., str. 18.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/410, SL L 84, 11.3.2022., str. 20. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/410, SL L 84, 11.3.2022., str. 20.

Uredba Komisije (EU) 2015/340 od 20. veljače 2015. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i administrativnih postupaka koji se odnose na dozvole i certifikate kontrolora zračnog prometa u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 923/2012 i o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 805/2011 (Tekst značajan za EGP), SL L 63, 6.3.2015., str. 1.

Uredba Komisije (EU) 2015/640 оd 23. travnja 2015. o dodatnim specifikacijama u pogledu plovidbenosti za određenu vrstu operacija i o izmjeni Uredbe (EU) br. 965/2012, SL L 106, 24.4.2015., str. 18., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/133, SL L 25, 29.1.2019., str. 14., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/133, SL L 25, 29.1.2019., str. 14.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1159, SL L 257, 6.8.2020., str. 14., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1159, SL L 257, 6.8.2020., str. 14.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/97, SL L 31, 29.1.2021., str. 208.; članak 1. te uredbe primjenjuje se u Švicarskoj od 26.2.2021., osim točke 1. Priloga I., koja se primjenjuje u Švicarskoj od 16.2.2021. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/97, SL L 31, 29.1.2021., str. 208.; članak 1. te uredbe primjenjuje se u Švicarskoj od 26.2.2021., osim točke 1. Priloga I., koja se primjenjuje u Švicarskoj od 16.2.2021.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1018 оd 29. lipnja 2015. o utvrđivanju popisa u kojem se klasificiraju događaji u civilnom zrakoplovstvu koje treba obvezno prijaviti u skladu s Uredbom (EU) br. 376/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP), SL L 163, 30.6.2015., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/3, SL L 1, 5.1.2022., str. 3. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/3, SL L 1, 5.1.2022., str. 3.

Odluka Komisije (EU) 2016/2357 оd 19. prosinca 2016. o nepostojanju stvarne usklađenosti s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i njezinim provedbenim propisima u pogledu potvrda koje je izdala Helenska akademija za osposobljavanje u području zrakoplovstva (HATA) i dozvola iz dijela 66. koje su izdane na temelju tih potvrda (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 8645), SL L 348, 21.12.2016., str. 72.

Uredba Komisije (EU) 2018/395 оd 13. ožujka 2018. o utvrđivanju detaljnih pravila za upravljanje balonima i izdavanje dozvola članovima letačke posade za balone u skladu s Uredbom (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 71, 14.3.2018., str. 10., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/357, SL L 67, 5.3.2020., str. 34., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/357, SL L 67, 5.3.2020., str. 34.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1874, SL L 378, 26.10.2021., str. 4. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1874, SL L 378, 26.10.2021., str. 4.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1976 od 14. prosinca 2018. o utvrđivanju detaljnih pravila za operacije jedrilica i izdavanje dozvola članovima letačke posade za jedrilice u skladu s Uredbom (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 326, 20.12.2018., str. 64., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/358, SL L 67, 5.3.2020., str. 57., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/358, SL L 67, 5.3.2020., str. 57.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1874, SL L 378, 26.10.2021., str. 4. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1874, SL L 378, 26.10.2021., str. 4.

Uredba (EU) 2019/494 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. ožujka 2019. o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (Tekst značajan za EGP), SL L 85 I, 27.3.2019., str. 11.

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/945 оd 12. ožujka 2019. o sustavima bespilotnih zrakoplova i o operatorima sustava bespilotnih zrakoplova iz trećih zemalja, SL L 152, 11.6.2019., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1058 od 27. travnja 2020., SL L 232, 20.7.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1058 od 27. travnja 2020., SL L 232, 20.7.2020., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/851 od 22. ožujka 2022., SL L 150, 1.6.2022., str. 21. |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/851 od 22. ožujka 2022., SL L 150, 1.6.2022., str. 21.

Kad je riječ o proizvodima navedenima u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2019/945, Švicarska primjenjuje akte iz te Uredbe kako su navedeni u ovom Prilogu, među ostalim kako je navedeno u nastavku, pri čemu se podrazumijeva da se druga alineja Priloga primjenjuje i na sljedeće akte:

| — | Uredbu (EZ) br. 765/2008 (2), kako je navedeno u članku 3. stavku 9., članku 15., članku 19. stavku 2. i članku 39. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Uredbu (EZ) br. 765/2008 (2), kako je navedeno u članku 3. stavku 9., članku 15., članku 19. stavku 2. i članku 39. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) 2019/945,

| — | Uredbu (EU) br. 1025/2012 (3), kako je navedeno u članku 3. stavku 20. i članku 37. stavku 3. Uredbe (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Uredbu (EU) br. 1025/2012 (3), kako je navedeno u članku 3. stavku 20. i članku 37. stavku 3. Uredbe (EU) 2019/945,

| — | Direktivu 2009/48/EZ (4), kako je navedeno u članku 4. stavku 2., članku 13. stavku 2. točki (c) te točki 10. dijela 1. Priloga Uredbi (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Direktivu 2009/48/EZ (4), kako je navedeno u članku 4. stavku 2., članku 13. stavku 2. točki (c) te točki 10. dijela 1. Priloga Uredbi (EU) 2019/945,

| — | Direktivu 2006/42/EZ (5), kako je navedeno u članku 4. stavku 2. Uredbe (EU) 2019/945, uključujući:






  — | Direktivu 73/23/EEZ (6), kako je navedeno u članku 1. stavku 2. točki (k) Direktive 2006/42/EZ i u stavku 1.5.1. njezina Priloga I., imajući na umu da je Direktiva 73/23/EEZ stavljena izvan snage i da se upućivanja na nju tumače kao upućivanja na odgovarajuće odredbe Direktive 2014/35/EU (7), |
| --- | --- | --- |

—

Direktivu 2006/42/EZ (5), kako je navedeno u članku 4. stavku 2. Uredbe (EU) 2019/945, uključujući:

—

Direktivu 73/23/EEZ (6), kako je navedeno u članku 1. stavku 2. točki (k) Direktive 2006/42/EZ i u stavku 1.5.1. njezina Priloga I., imajući na umu da je Direktiva 73/23/EEZ stavljena izvan snage i da se upućivanja na nju tumače kao upućivanja na odgovarajuće odredbe Direktive 2014/35/EU (7),

| — | Uredbu (EU) 2019/1020 (8), uključujući upućivanja na nju u članku 5. stavku 3. Uredbe (EU) 2019/945 te članku 35. i članku 36. stavku 1. navedene uredbe, imajući na umu da upućivanja na izbrisane odredbe Uredbe (EZ) br. 765/2008 treba tumačiti kao upućivanja na relevantne odredbe Uredbe (EU) 2019/1020 (9), uključujući i:






  — | Uredbu (EU) 2019/515 (10), kako je navedeno u članku 8. stavku 2. Uredbe (EU) 2019/1020, u mjeri u kojoj se to odnosi na kontaktne točke za proizvode, |
| --- | --- | --- |

—

Uredbu (EU) 2019/1020 (8), uključujući upućivanja na nju u članku 5. stavku 3. Uredbe (EU) 2019/945 te članku 35. i članku 36. stavku 1. navedene uredbe, imajući na umu da upućivanja na izbrisane odredbe Uredbe (EZ) br. 765/2008 treba tumačiti kao upućivanja na relevantne odredbe Uredbe (EU) 2019/1020 (9), uključujući i:

—

Uredbu (EU) 2019/515 (10), kako je navedeno u članku 8. stavku 2. Uredbe (EU) 2019/1020, u mjeri u kojoj se to odnosi na kontaktne točke za proizvode,

| — | Uredbu (EZ) br. 765/2008, kako je navedeno u članku 11. stavku 5. Uredbe (EU) 2019/1020, |
| --- | --- |

—

Uredbu (EZ) br. 765/2008, kako je navedeno u članku 11. stavku 5. Uredbe (EU) 2019/1020,

| — | Direktivu 2001/95/EZ (11), kako je navedeno u članku 20. stavku 4. i članku 34. stavku 4. Uredbe (EU) 2019/1020. |
| --- | --- |

—

Direktivu 2001/95/EZ (11), kako je navedeno u članku 20. stavku 4. i članku 34. stavku 4. Uredbe (EU) 2019/1020.

Za upućivanja na „Uniju” u članku 1. stavku 1. (zadnji dio rečenice), članku 3. stavcima 1., 2., 9., 12. (prvi dio rečenice) i 21., članku 4. stavku 1. (zadnji dio rečenice) i stavku 2. točkama (a), (b) i (d), članku 5. stavku 2., članku 6., članku 21. stavku 1. (zadnji dio rečenice), članku 29. stavku 2., članku 31. stavku 2. točki (p) Uredbe (EU) 2019/1020 smatra se da se jednako odnose na Švicarsku.

Upućivanja na pravo Unije u članku 14. stavku 2. i članku 17. Uredbe (EU) 2019/1020 smatraju se, kad je riječ o Švicarskoj, upućivanjem na relevantno švicarsko nacionalno zakonodavstvo.

Za upućivanja na „Uniju” u članku 1. stavku 2., članku 2. stavku 3. članku 3. stavcima 14., 15., 18. i 19., članku 6. stavku 1., članku 7. stavku 2. točki (a), članku 8. stavcima 1. i 2., članku 9. stavku 1., članku 35. stavku 1., članku 36. stavku 3., članku 38. stavku 2., članku 41. stavku 3. i za prvo upućivanje u naslovu odjeljka 5. Uredbe (EU) 2019/945 smatra se da se jednako odnose na Švicarsku.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/947 оd 24. svibnja 2019. o pravilima i postupcima za rad bespilotnih zrakoplova, SL L 152, 11.6.2019., str. 45., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/639 od 12. svibnja 2020., SL L 150, 13.5.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/639 od 12. svibnja 2020., SL L 150, 13.5.2020., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/746 od 4. lipnja 2020., SL L 176, 5.6.2020., str. 13., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/746 od 4. lipnja 2020., SL L 176, 5.6.2020., str. 13.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1166 od 15. srpnja 2021., SL L 253, 16.7.2021., str. 49., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1166 od 15. srpnja 2021., SL L 253, 16.7.2021., str. 49.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/425 od 14. ožujka 2022., SL L 87, 15.3.2022., str. 20., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/425 od 14. ožujka 2022., SL L 87, 15.3.2022., str. 20.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/525 od 1. travnja 2022., SL L 105, 4.4.2022., str. 3. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/525 od 1. travnja 2022., SL L 105, 4.4.2022., str. 3.

Kad je riječ o sustavima bespilotnih zrakoplova, Švicarska primjenjuje akte iz Uredbe (EU) 2019/947 kako su navedeni u ovom Prilogu, među ostalim kako je navedeno u nastavku, pri čemu se podrazumijeva da se druga alineja Priloga primjenjuje i na sljedeće akte:

| — | Direktivu 2009/48/EZ (12), kako je navedeno u članku 9. stavku 2. točki (a) i članku 14. stavku 5. točki (a) podtočki ii. Uredbe (EU) 2019/947. |
| --- | --- |

—

Direktivu 2009/48/EZ (12), kako je navedeno u članku 9. stavku 2. točki (a) i članku 14. stavku 5. točki (a) podtočki ii. Uredbe (EU) 2019/947.

Upućivanje na Uredbu (EU) 2016/679 (13) u dijelu B poglavlju UAS.SPEC.050 točki 1. podtočki (a) podpodtočki iv. Priloga Uredbi (EU) 2019/947 smatra se, kad je riječ o Švicarskoj, upućivanjem na relevantno švicarsko nacionalno zakonodavstvo.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1128 оd 1. srpnja 2019. o pravima na pristup sigurnosnim preporukama i odgovorima pohranjenima u Europskoj središnjoj bazi podataka i stavljanju izvan snage Odluke 2012/780/EU (Tekst značajan za EGP), SL L 177, 2.7.2019., str. 112.

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2034 оd 6. listopada 2020. o dopuni Uredbe (EU) br. 376/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zajedničkog europskog sustava klasifikacije rizika (Tekst značajan za EGP), SL L 416, 11.12.2020., str. 1.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/664 od 22. travnja 2021. o regulatornom okviru za U-space, SL L 139, 23.4.2021., str. 161.

4.   Zaštita zračnog prometa

Uredba (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o zajedničkim pravilima u području zaštite civilnog zračnog prometa i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2320/2002 (Tekst značajan za EGP), SL L 97, 9.4.2008., str. 72., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 18/2010, SL L 7, 12.1.2010., str. 3. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 18/2010, SL L 7, 12.1.2010., str. 3.

Uredba Komisije (EZ) br. 272/2009 od 2. travnja 2009. o dopunjavanju zajedničkih osnovnih standarda zaštite civilnog zračnog prometa utvrđenih u Prilogu Uredbi (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 91, 3.4.2009., str. 7., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 297/2010, SL L 90, 10.4.2010., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 297/2010, SL L 90, 10.4.2010., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 720/2011, SL L 193, 23.7.2011., str. 19., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 720/2011, SL L 193, 23.7.2011., str. 19.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 1141/2011, SL L 293, 11.11.2011., str. 22., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 1141/2011, SL L 293, 11.11.2011., str. 22.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 245/2013, SL L 77, 20.3.2013., str. 5. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 245/2013, SL L 77, 20.3.2013., str. 5.

Uredba Komisije (EU) br. 1254/2009 od 18. prosinca 2009. o utvrđivanju mjerila na temelju kojih se državama članicama omogućuje odstupanje od zajedničkih osnovnih standarda zaštite civilnog zračnog prometa i o donošenju alternativnih mjera zaštite (Tekst značajan za EGP), SL L 338, 19.12.2009., str. 17., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/2096, SL L 326, 1.12.2016., str. 7. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/2096, SL L 326, 1.12.2016., str. 7.

Uredba Komisije (EU) br. 72/2010 od 26. siječnja 2010. o utvrđivanju postupaka za provođenje inspekcija Komisije u području zaštite zračnog prometa (Tekst značajan za EGP), SL L 23, 27.1.2010., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/472, SL L 85, 1.4.2016., str. 28. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/472, SL L 85, 1.4.2016., str. 28.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1998 od 5. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda iz područja zaštite zračnog prometa (Tekst značajan za EGP), SL L 299, 14.11.2015., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2426, SL L 334, 22.12.2015., str. 5., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2426, SL L 334, 22.12.2015., str. 5.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/815, SL L 122, 13.5.2017., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/815, SL L 122, 13.5.2017., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/55, SL L 10, 13.1.2018., str. 5., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/55, SL L 10, 13.1.2018., str. 5.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/103, SL L 21, 24.1.2019., str. 13., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/103, SL L 21, 24.1.2019., str. 13., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/413, SL L 73, 15.3.2019., str. 98., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/413, SL L 73, 15.3.2019., str. 98.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1583, SL L 246, 26.9.2019., str. 15., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1583, SL L 246, 26.9.2019., str. 15., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/111, SL L 21, 27.1.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/111, SL L 21, 27.1.2020., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/255, SL L 58, 19.2.2021., str. 23.; točke 15., 18., 19. i 32. Priloga Uredbi (EU) 2021/255 primjenjuju se u Švicarskoj od 11.3.2021., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/255, SL L 58, 19.2.2021., str. 23.; točke 15., 18., 19. i 32. Priloga Uredbi (EU) 2021/255 primjenjuju se u Švicarskoj od 11.3.2021.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/421, SL L 87, 15.3.2022., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/421, SL L 87, 15.3.2022., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/463, SL L 94, 23.3.2022., str. 3., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/463, SL L 94, 23.3.2022., str. 3.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1174, SL L 183, 8.7.2022., str. 35., uz iznimku nove točke 11.1.1. podtočke (b) Priloga Uredbi (EU) 2015/1998, kako je predviđeno točkom 35. Priloga Uredbi (EU) 2022/1174. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1174, SL L 183, 8.7.2022., str. 35., uz iznimku nove točke 11.1.1. podtočke (b) Priloga Uredbi (EU) 2015/1998, kako je predviđeno točkom 35. Priloga Uredbi (EU) 2022/1174.

Provedbena odluka Komisije C(2015) 8005 od 16. studenoga 2015. godine o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda o zaštiti zračnog prometa koji sadržavaju informacije iz članka 18. točke (a) Uredbe (EZ) br. 300/2008 (nije objavljeno u SL-u), kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2017) 3030,

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2018) 4857,

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2019) 132, kako je izmijenjena






  — | Provedbenom odlukom Komisije C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2019) 132, kako je izmijenjena

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2020) 4241,

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2021) 0996, |
| --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2021) 0996,

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2022) 4638. |
| --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2022) 4638.

Odluka Komisije (EU) 2021/2147 оd 3. prosinca 2021. o odobravanju zaštitne opreme u civilnom zračnom prometu s oznakom „pečat EU-a”, SL L 433, 6.12.2021., str. 25.

5.   Upravljanje zračnim prometom

Uredba (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (Tekst značajan za EGP), SL L 96, 31.3.2004., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34.

Komisija u Švicarskoj ima prava dodijeljena na temelju članaka 6., 8., 10., 11. i 12.

Članak 10. mijenja se kako slijedi:

u stavku 2. riječi „na razini Zajednice” zamjenjuju se riječima „na razini Zajednice, uključujući Švicarsku”.

Neovisno o horizontalnoj prilagodbi na koju se upućuje u drugoj alineji Priloga Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu, smatra se da se upućivanja na „države članice” iz članka 5. Uredbe (EZ) br. 549/2004 ili iz odredaba Odluke 1999/468/EZ navedene u toj odredbi ne odnose na Švicarsku.

Uredba (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o pružanju usluga) (Tekst značajan za EGP), SL L 96, 31.3.2004., str. 10., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34.

Komisija u odnosu na Švicarsku ima ovlasti koje su joj dodijeljene na temelju članaka 9.a, 9.b, 15., 15.a, 16. i 17.

Za potrebe ovog Sporazuma odredbe Uredbe mijenjaju se kako slijedi:

| (a) | članak 3. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 2. iza riječi „Zajednice” umeću se riječi „i Švicarske”; |
| --- | --- |

(a)

članak 3. mijenja se kako slijedi:

u stavku 2. iza riječi „Zajednice” umeću se riječi „i Švicarske”;

| (b) | članak 7. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”, a u stavku 6. iza riječi „Zajednice” umeću se riječi „i Švicarske”; |
| --- | --- |

(b)

članak 7. mijenja se kako slijedi:

u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”, a u stavku 6. iza riječi „Zajednice” umeću se riječi „i Švicarske”;

| (c) | članak 8. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”; |
| --- | --- |

(c)

članak 8. mijenja se kako slijedi:

u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”;

| (d) | članak 10. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”; |
| --- | --- |

(d)

članak 10. mijenja se kako slijedi:

u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”;

| (e) | članak 16. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:






  „3. | Komisija svoju odluku upućuje državama članicama i o tome obavješćuje davatelja usluga, ako je pravno nadležan.”. |
| --- | --- | --- |

(e)

članak 16. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.

Uredba (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o zračnom prostoru) (Tekst značajan za EGP), SL L 96, 31.3.2004., str. 20., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34.

Komisija u Švicarskoj ima prava koja su joj dodijeljena na temelju članaka 3.a, 6. i 10.

Uredba (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) (Tekst značajan za EGP), SL L 96, 31.3.2004., str. 26., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34.

Komisija u Švicarskoj ima prava koja su joj dodijeljena na temelju članaka 4. i 7. te članka 10. stavka 3.

Za potrebe ovog Sporazuma odredbe Uredbe mijenjaju se kako slijedi:

| (a) | članak 5. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 2. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”; |
| --- | --- |

(a)

članak 5. mijenja se kako slijedi:

u stavku 2. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”;

| (b) | članak 7. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 4. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”; |
| --- | --- |

(b)

članak 7. mijenja se kako slijedi:

u stavku 4. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”;

| (c) | Prilog III. mijenja se kako slijedi:
  u odjeljku 3., drugoj i zadnjoj alineji, iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”.
  U skladu s člankom 139. Uredbe (EU) 2018/1139 Uredba (EZ) br. 552/2004 stavlja se izvan snage s učinkom od 11. rujna 2018. Međutim, članci 4., 5., 6., 6.a i 7. te uredbe i njezini prilozi III. i IV. i dalje se primjenjuju do datuma početka primjene delegiranih akata iz članka 47. Uredbe (EU) 2018/1139 i u mjeri u kojoj je tim aktima obuhvaćen predmet relevantnih odredaba Uredbe (EZ) br. 552/2004 te u svakom slučaju najkasnije do 12. rujna 2023. |
| --- | --- |

(c)

Prilog III. mijenja se kako slijedi:

u odjeljku 3., drugoj i zadnjoj alineji, iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”.

U skladu s člankom 139. Uredbe (EU) 2018/1139 Uredba (EZ) br. 552/2004 stavlja se izvan snage s učinkom od 11. rujna 2018. Međutim, članci 4., 5., 6., 6.a i 7. te uredbe i njezini prilozi III. i IV. i dalje se primjenjuju do datuma početka primjene delegiranih akata iz članka 47. Uredbe (EU) 2018/1139 i u mjeri u kojoj je tim aktima obuhvaćen predmet relevantnih odredaba Uredbe (EZ) br. 552/2004 te u svakom slučaju najkasnije do 12. rujna 2023.

Uredba Komisije (EZ) br. 2150/2005 od 23. prosinca 2005. o utvrđivanju zajedničkih pravila za fleksibilno korištenje zračnog prostora (Tekst značajan za EGP), SL L 342, 24.12.2005., str. 20.

Uredba Komisije (EZ) br. 1033/2006 od 4. srpnja 2006. o utvrđivanju zahtjeva o postupcima za planove leta u fazi prije polijetanja za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 186, 7.7.2006., str. 46., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 923/2012, SL L 281, 13.10.2012., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 923/2012, SL L 281, 13.10.2012., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 428/2013, SL L 127, 9.5.2013., str. 23., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 428/2013, SL L 127, 9.5.2013., str. 23.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2120, SL L 329, 3.12.2016., str. 70., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2120, SL L 329, 3.12.2016., str. 70.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/139, SL L 25, 30.1.2018., str. 4. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/139, SL L 25, 30.1.2018., str. 4.

Uredba Komisije (EZ) br. 1032/2006 od 6. srpnja 2006. o utvrđivanju zahtjeva za automatske sustave za razmjenu podataka o letu u svrhu obavješćivanja, koordinacije i prijenosa letova između jedinica kontrole zračnog prometa (Tekst značajan za EGP), SL L 186, 7.7.2006., str. 27., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 30/2009, SL L 13, 17.1.2009., str. 20. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 30/2009, SL L 13, 17.1.2009., str. 20.

Uredba Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR), SL L 64, 2.3.2007., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Vijeća (EZ) br. 1361/2008, SL L 352, 31.12.2008., str. 12., |
| --- | --- |

—

Uredbom Vijeća (EZ) br. 1361/2008, SL L 352, 31.12.2008., str. 12.,

| — | Uredbom Vijeća (EU) br. 721/2014, SL L 192, 1.7.2014., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom Vijeća (EU) br. 721/2014, SL L 192, 1.7.2014., str. 1.

Uredba Komisije (EZ) br. 633/2007 od 7. lipnja 2007. o utvrđivanju zahtjeva za primjenu protokola za prijenos poruka o letu koji se upotrebljava u svrhu obavješćivanja, koordinacije i prijenosa letova između jedinica kontrole zračnog prometa (Tekst značajan za EGP), SL L 146, 8.6.2007., str. 7., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 283/2011, SL L 77, 23.3.2011., str. 23. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 283/2011, SL L 77, 23.3.2011., str. 23.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/373 оd 1. ožujka 2017. o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružatelje usluga upravljanja zračnim prometom/pružatelje usluga u zračnoj plovidbi i drugih mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom i za njihov nadzor, o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 482/2008 i provedbenih uredbi (EU) br. 1034/2011, (EU) br. 1035/2011 i (EU) 2016/1377 te o izmjeni Uredbe (EU) br. 677/2011 (Tekst značajan za EGP), SL L 62, 8.3.2017., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/665, SL L 139, 23.4.2021., str. 184., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/665, SL L 139, 23.4.2021., str. 184.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1338, SL L 289, 12.8.2021., str. 12. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1338, SL L 289, 12.8.2021., str. 12.

Uredba Komisije (EZ) br. 29/2009 od 16. siječnja 2009. o utvrđivanju zahtjeva u vezi s uslugama podatkovnih veza za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 13, 17.1.2009., str. 3., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/310, SL L 56, 27.2.2015., str. 30., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/310, SL L 56, 27.2.2015., str. 30.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1170, SL L 183, 9.7.2019., str. 6., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1170, SL L 183, 9.7.2019., str. 6.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/208, SL L 43, 17.2.2020., str. 72. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/208, SL L 43, 17.2.2020., str. 72.

Za potrebe ovog Sporazuma tekst Uredbe sadržava sljedeću prilagodbu:

| | u Prilogu I. dijelu A dodaje se „Switzerland UIR”. |
| --- | --- |

u Prilogu I. dijelu A dodaje se „Switzerland UIR”.

Uredba Komisije (EZ) br. 262/2009 od 30. ožujka 2009. o utvrđivanju zahtjeva u vezi s usklađenom dodjelom i uporabom Mode S upitnih kodova za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 84, 31.3.2009., str. 20., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2345, SL L 348, 21.12.2016., str. 11. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2345, SL L 348, 21.12.2016., str. 11.

Uredba Komisije (EU) br. 255/2010 od 25. ožujka 2010. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje protokom zračnog prometa (Tekst značajan za EGP), SL L 80, 26.3.2010., str. 10., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 923/2012, SL L 281, 13.10.2012., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 923/2012, SL L 281, 13.10.2012., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1006, SL L 165, 23.6.2016., str. 8., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1006, SL L 165, 23.6.2016., str. 8.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2159, SL L 304, 21.11.2017., str. 45. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2159, SL L 304, 21.11.2017., str. 45.

Odluka Komisije C(2010) 5134 od 29. srpnja 2010. o imenovanju tijela za vrednovanje rezultata jedinstvenog europskog neba (nije objavljeno u SL-u).

Uredba Komisije (EU) br. 176/2011 od 24. veljače 2011. o informacijama koje se moraju dostaviti prije uspostavljanja i izmjene funkcionalnog bloka zračnog prostora, SL L 51, 25.2.2011., str. 2.

Odluka Komisije C(2011) 4130 od 7. srpnja 2011. o imenovanju mrežnog upravitelja mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) jedinstvenog europskog neba (Tekst značajan za EGP) (nije objavljeno u SL-u).

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1206/2011 od 22. studenoga 2011. o utvrđivanju zahtjeva u vezi s identifikacijom zrakoplova u okviru nadzora za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 305, 23.11.2011., str. 23.

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/587, SL L 138, 30.4.2020., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/587, SL L 138, 30.4.2020., str. 1.

Za potrebe ovog Sporazuma tekst Provedbene uredbe (EU) br. 1206/2011 sadržava sljedeću prilagodbu:

| | u Prilogu I. dodaje se „Switzerland UIR”. |
| --- | --- |

u Prilogu I. dodaje se „Switzerland UIR”.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1207/2011 od 22. studenoga 2011. o utvrđivanju zahtjeva u vezi s učinkovitošću i interoperabilnošću nadzora za Jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 305, 23.11.2011., str. 35., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1028/2014, SL L 284, 30.9.2014., str. 7., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1028/2014, SL L 284, 30.9.2014., str. 7.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/386, SL L 59, 7.3.2017., str. 34., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/386, SL L 59, 7.3.2017., str. 34.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/587, SL L 138, 30.4.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/587, SL L 138, 30.4.2020., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2, SL L 1, 5.1.2022., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2, SL L 1, 5.1.2022., str. 1.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 923/2012 od 26. rujna 2012. o utvrđivanju zajedničkih pravila zračnog prometa i operativnih odredaba u vezi s uslugama i postupcima u zračnoj plovidbi te o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1035/2011 i uredaba (EZ) br. 1265/2007, (EZ) br. 1794/2006, (EZ) br. 730/2006, (EZ) br. 1033/2006 i (EU) br. 255/2010 (Tekst značajan za EGP), SL L 281, 13.10.2012., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/340, SL L 63, 6.3.2015., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/340, SL L 63, 6.3.2015., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1185, SL L 196, 21.7.2016., str. 3., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1185, SL L 196, 21.7.2016., str. 3.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/835, SL L 124, 17.5.2017., str. 35., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/835, SL L 124, 17.5.2017., str. 35.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/886, SL L 205, 29.6.2020., str. 14., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/886, SL L 205, 29.6.2020., str. 14.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/666, SL L 139, 23.4.2021., str. 187. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/666, SL L 139, 23.4.2021., str. 187.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1079/2012 od 16. studenoga 2012. o utvrđivanju zahtjeva za razmak između govornih kanala za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 320, 17.11.2012., str. 14., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 657/2013, SL L 190, 11.7.2013., str. 37., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 657/2013, SL L 190, 11.7.2013., str. 37.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2345, SL L 348, 21.12.2016., str. 11., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2345, SL L 348, 21.12.2016., str. 11.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2160, SL L 304, 21.11.2017., str. 47. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2160, SL L 304, 21.11.2017., str. 47.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 409/2013 od 3. svibnja 2013. o definiciji zajedničkih projekata, uspostavi upravljanja i utvrđivanju poticaja za potporu provedbi europskoga glavnog plana upravljanja zračnim prometom (Tekst značajan za EGP), SL L 123, 4.5.2013., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/116, SL L 36, 2.2.2021., str. 10. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/116, SL L 36, 2.2.2021., str. 10.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/116 оd 1. veljače 2021. o uspostavi Prvog zajedničkog projekta za potporu provedbi europskoga glavnog plana upravljanja zračnim prometom predviđenog Uredbom (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 409/2013 i stavljanju izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 716/2014 (Tekst značajan za EGP), SL L 36, 2.2.2021., str. 10.

Za potrebe ovog Sporazuma Prilog Uredbi čita uz sljedeće prilagodbe:

| (a) | iza točke 1.2.1. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”; |
| --- | --- |

(a)

iza točke 1.2.1. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”;

| (b) | iza točke 2.2.1. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”; |
| --- | --- |

(b)

iza točke 2.2.1. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”;

| (c) | iza točke 2.2.2. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”; |
| --- | --- |

(c)

iza točke 2.2.2. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”;

| (d) | iza točke 2.2.3. podtočke (bb) dodaju se sljedeće podtočke: „(cc) Ženeva; (dd) Zürich Kloten”. |
| --- | --- |

(d)

iza točke 2.2.3. podtočke (bb) dodaju se sljedeće podtočke: „(cc) Ženeva; (dd) Zürich Kloten”.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1048 оd 18. srpnja 2018. o utvrđivanju zahtjeva uporabe zračnog prostora i operativnih postupaka za navigaciju temeljenu na performansama, SL L 189, 26.7.2018., str. 3.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/123 оd 24. siječnja 2019. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011 (Tekst značajan za EGP), SL L 28, 31.1.2019., str. 1.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/317 оd 11. veljače 2019. o utvrđivanju programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba i stavljanju izvan snage provedbenih uredaba (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013 (Tekst značajan za EGP), SL L 56, 25.2.2019., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1880, SL L 380, 27.10.2021., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1880, SL L 380, 27.10.2021., str. 1.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/709 оd 6. svibnja 2019. o imenovanju upravitelja mreže za mrežne funkcije za upravljanje zračnim prometom (ATM) jedinstvenog europskog neba (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 3228), SL L 120, 8.5.2019., str. 27.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/891 оd 2. lipnja 2021. o utvrđivanju revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za mrežu za upravljanje zračnim prometom za treće referentno razdoblje (2020.–2024.) i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke (EU) 2019/903 (Tekst značajan za EGP), SL L 195, 3.6.2021., str. 3.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2167 оd 17. prosinca 2019. o odobravanju strateškog plana mreže za mrežne funkcije upravljanja zračnim prometom jedinstvenog europskog neba za razdoblje 2020.–2029., SL L 328, 18.12.2019., str. 89.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2168 оd 17. prosinca 2019. o imenovanju predsjednika i članova Upravnog odbora mreže i njihovih zamjenika te članova Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu i njihovih zamjenika u pogledu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom u trećem referentnom razdoblju 2020.–2024., SL L 328, 18.12.2019., str. 90.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2012 оd 29. studenoga 2019. o izuzećima na temelju članka 14. Uredbe Komisije (EZ) br. 29/2009 o utvrđivanju zahtjeva u vezi s uslugama podatkovnih veza za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 312, 3.12.2019., str. 95.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627 оd 3. studenoga 2020. o izvanrednim mjerama za treće referentno razdoblje (2020.–2024.) programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba zbog pandemije bolesti COVID-19, SL L 366, 4.11.2020., str. 7.

6.   Okoliš i buka

Direktiva 2002/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. ožujka 2002. o utvrđivanju pravila i postupaka u vezi s uvođenjem operativnih ograničenja vezanih uz buku u zračnim lukama Zajednice (Tekst značajan za EGP) (članci od 1. do 12. i od 14. do 18.), SL L 85, 28.3.2002., str. 40.

(Primjenjuju se izmjene Priloga I. koje proizlaze iz Priloga II. poglavlja 8. (Prometna politika) odjeljka G (Zračni promet) točke 2. Akta o uvjetima pristupanja Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike i prilagodbe Ugovora na kojima se temelji Europska unija.)

Direktiva Vijeća 89/629/EEZ od 4. prosinca 1989. o ograničavanju emisije buke civilnih dozvučnih mlaznih zrakoplova, SL L 363, 13.12.1989., str. 27.

(članci od 1. do 8.)

Direktiva 2006/93/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uređenju uporabe zrakoplova obuhvaćena dijelom II. poglavljem 3. sveskom 1. Priloga 16. Konvenciji o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, drugo izdanje (1988.) (kodificirana verzija) (Tekst značajan za EGP), SL L 374, 27.12.2006., str. 1.

7.   Zaštita potrošača

Direktiva Vijeća 90/314/EEZ od 13. lipnja 1990. o putovanjima, odmorima i kružnim putovanjima u paket aranžmanima, SL L 158, 23.6.1990., str. 59. (članci od 1. do 10.)

Direktiva Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, SL L 95, 21.4.1993., str. 29. (članci od 1. do 11.), kako je izmijenjena:

| — | Direktivom 2011/83/EU, SL L 304, 22.11.2011., str. 64. |
| --- | --- |

—

Direktivom 2011/83/EU, SL L 304, 22.11.2011., str. 64.

Uredba Vijeća (EZ) br. 2027/97 od 9. listopada 1997. o odgovornosti zračnih prijevoznika u pogledu zračnog prijevoza putnika i njihove prtljage, SL L 285, 17.10.1997., str. 1. (članci od 1. do 8.), kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EZ) br. 889/2002, SL L 140, 30.5.2002., str. 2. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 889/2002, SL L 140, 30.5.2002., str. 2.

Uredba (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o utvrđivanju općih pravila odštete i pomoći putnicima u slučaju uskraćenog ukrcaja i otkazivanja ili dužeg kašnjenja leta u polasku te o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 295/91 (Tekst značajan za EGP), SL L 46, 17.2.2004., str. 1. (članci od 1. do 18.)

Uredba (EZ) br. 1107/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o pravima osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti u zračnom prijevozu (Tekst značajan za EGP), SL L 204, 26.7.2006., str. 1.

8.   Razno

Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (Tekst značajan za EGP), SL L 283, 31.10.2003., str. 51.

(članak 14. stavak 1. točka (b) i članak 14. stavak 2.)

9.   Prilozi:

| A | : | Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije |
| --- | --- | --- |
| B | : | Odredbe o financijskom nadzoru koji Europska unija provodi u pogledu švicarskih sudionika u aktivnostima EASA-e |

A

:

Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije

B

:

Odredbe o financijskom nadzoru koji Europska unija provodi u pogledu švicarskih sudionika u aktivnostima EASA-e

---

(1)  
  SL L 224, 21.8.2012., str. 1.

(2)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta s obzirom na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30., kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2019/1020, SL L 169, 25.6.2019., str. 1.).

(3)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 316, 14.11.2012., str. 12., kako je zadnje izmijenjena Direktivom (EU) 2015/1535, SL L 241, 17.9.2015., str. 1.

(4)  Direktiva 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka, SL L 170, 30.6.2009., str. 1., kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije (EU) 2021/903, SL L 197, 4.6.2021., str. 110.

(5)  Direktiva 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o strojevima o izmjeni Direktive 95/16/EZ (preinaka), SL L 157, 9.6.2006., str. 24., kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EU) 2019/1243, SL L 198, 25.7.2019., str. 241.

(6)  Direktiva Vijeća 73/23/EEZ od 19. veljače 1973. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na električnu opremu namijenjenu za uporabu unutar određenih ograničenja električnog napona, SL L 77, 26.3.1973., str. 29., stavljena izvan snage

| — | Direktivom 2006/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006., SL L 374, 27.12.2006., str. 10., stavljenom izvan snage: |
| --- | --- |

—

Direktivom 2006/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006., SL L 374, 27.12.2006., str. 10., stavljenom izvan snage:

| — | Direktivom 2014/35/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014., SL L 96, 29.3.2014., str. 357. |
| --- | --- |

—

Direktivom 2014/35/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014., SL L 96, 29.3.2014., str. 357.

(7)  Direktiva 2014/35/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na stavljanje na raspolaganje na tržištu električne opreme namijenjene za uporabu unutar određenih naponskih granica, SL L 96, 29.3.2014., str. 357.

(8)  Uredba (EU) 2019/1020 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda i o izmjeni Direktive 2004/42/EZ i uredbi (EZ) br. 765/2008 i (EU) br. 305/2011, SL L 169, 25.6.2019., str. 1.

(9)  Vidjeti članak 39. Uredbe (EU) 2019/1020 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda i o izmjeni Direktive 2004/42/EZ i uredbi (EZ) br. 765/2008 i (EU) br. 305/2011.

(10)  Uredba (EU) 2019/515 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 764/2008, SL L 91, 29.3.2019., str. 1.

(11)  Direktiva 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda, SL L 11, 15.1.2002., str. 4., kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 596/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 188, 18.7.2009., str. 14.).

(12)  Direktiva 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka, SL L 170, 30.6.2009., str. 1., kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije (EU) 2021/903, SL L 197, 4.6.2021., str. 110.

(13)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

---

PRILOG A

PROTOKOL O POVLASTICAMA I IMUNITETIMA EUROPSKE UNIJE

VISOKE UGOVORNE STRANKE,

(2)

UZIMAJUĆI U OBZIR da, u skladu s člankom 343. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 191. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (dalje u tekstu „EZAE”), Europska unija i EZAE uživaju na državnim područjima država članica takve povlastice i imunitete koji su potrebni za obavljanje njihovih zadataka,

SPORAZUMJELE SU SE o sljedećim odredbama koje se prilažu Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju:

POGLAVLJE I.

VLASNIŠTVO, SREDSTVA, IMOVINA I POSLOVANJE EUROPSKE UNIJE

VLASNIŠTVO, SREDSTVA, IMOVINA I POSLOVANJE EUROPSKE UNIJE

Članak 1.

Prostorije i zgrade Unije nepovredive su. Izuzete su od pretrage, rekvizicije, konfiskacije ili izvlaštenja. Vlasništvo i imovina Unije ne mogu biti predmetom upravnih ili sudskih mjera prisile bez odobrenja Suda.

Članak 2.

Arhive Unije nepovredive su.

Članak 3.

Unija, njezino vlasništvo, prihodi i ostala imovina oslobođeni su od svih izravnih poreza.

Vlade država članica, kad god je to moguće, poduzimaju odgovarajuće mjere za doznačivanje ili povrat iznosa neizravnih poreza ili poreza na prodaju uključenih u cijenu pokretnina ili nekretnina, kada Unija za svoje službene potrebe obavlja veće kupnje čija cijena uključuje takve poreze. Međutim, primjena navedenih odredaba ne smije imati za posljedicu narušavanje tržišnog natjecanja unutar Unije.

Ne odobravaju se oslobođenja u odnosu na poreze i davanja koji se plaćaju samo kao naknade za javne komunalne usluge.

Članak 4.

Unija je oslobođena svih carina, zabrana i ograničenja pri uvozu i izvozu na predmete namijenjene njezinoj službenoj uporabi; tako uvezenim predmetima ne smije se raspolagati, ni uz naplatu ni besplatno, na državnom području zemlje u koju su uvezeni, osim prema uvjetima koje odobri vlada te zemlje.

Unija je također oslobođena od svih carina i svih zabrana i ograničenja na uvoz i izvoz svojih publikacija.

POGLAVLJE II.

KOMUNIKACIJA I PROPUSNICE

KOMUNIKACIJA I PROPUSNICE

Članak 5.

Pri službenoj komunikaciji i prijenosu svih svojih dokumenata institucije Unije na državnom području svake države članice uživaju tretman koji ta država priznaje diplomatskim misijama.

Službena prepiska i ostala službena komunikacija institucija Unije ne podliježu cenzuri.

Članak 6.

Predsjednici institucija Unije mogu članovima i službenicima tih institucija izdati propusnice u obliku koji propisuje Vijeće odlučujući običnom većinom i koje vlasti država članica priznaju kao valjane putne isprave. Te se propusnice izdaju dužnosnicima i ostalim službenicima prema uvjetima utvrđenima u Pravilniku o osoblju za dužnosnike i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Unije.

Komisija može sklopiti sporazume na temelju kojih se te propusnice priznaju kao valjane putne isprave na državnom području trećih zemalja.

POGLAVLJE III.

ČLANOVI EUROPSKOG PARLAMENTA

ČLANOVI EUROPSKOG PARLAMENTA

Članak 7.

Slobodno kretanje članova Europskog parlamenta prilikom putovanja do mjesta ili iz mjesta sastajanja Europskog parlamenta ne podliježe nikakvim administrativnim ili drugim ograničenjima.

Članovima Europskog parlamenta odobravaju se u vezi s carinskom i deviznom kontrolom:

| (a) | od strane njihove vlade, iste olakšice koje se odobravaju višim dužnosnicima prilikom putovanja u inozemstvo radi privremenih službenih misija; |
| --- | --- |

(a)

od strane njihove vlade, iste olakšice koje se odobravaju višim dužnosnicima prilikom putovanja u inozemstvo radi privremenih službenih misija;

| (b) | od strane vlada ostalih država članica, iste olakšice koje se odobravaju predstavnicima stranih vlada na privremenim službenim misijama. |
| --- | --- |

(b)

od strane vlada ostalih država članica, iste olakšice koje se odobravaju predstavnicima stranih vlada na privremenim službenim misijama.

Članak 8.

Članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih dužnosti.

Članak 9.

Tijekom zasjedanja Europskog parlamenta njegovi članovi uživaju:

| (a) | na državnom području svoje države, imunitet priznat članovima parlamenta te države; |
| --- | --- |

(a)

na državnom području svoje države, imunitet priznat članovima parlamenta te države;

| (b) | na državnom području bilo koje druge države članice, imunitet od svake mjere zadržavanja i od sudskih postupaka. |
| --- | --- |

(b)

na državnom području bilo koje druge države članice, imunitet od svake mjere zadržavanja i od sudskih postupaka.

Na isti se način imunitet primjenjuje na članove tijekom putovanja do mjesta ili iz mjesta sastajanja Europskog parlamenta.

Ako je član zatečen u počinjenju kaznenog djela, nije moguće pozivanje na imunitet te u tom slučaju Europski parlament može ostvariti svoje pravo na skidanje imuniteta jednom od svojih članova.

POGLAVLJE IV.

PREDSTAVNICI DRŽAVA ČLANICA KOJI SUDJELUJU U RADU INSTITUCIJA EUROPSKE UNIJE

PREDSTAVNICI DRŽAVA ČLANICA KOJI SUDJELUJU U RADU INSTITUCIJA EUROPSKE UNIJE

Članak 10.

Predstavnici država članica koji sudjeluju u radu institucija Unije, njihovi savjetnici i tehnički stručnjaci uživaju uobičajene povlastice, imunitete i olakšice prilikom obnašanja svojih dužnosti i tijekom putovanja do mjesta ili iz mjesta sastajanja.

Ovaj se članak primjenjuje i na članove savjetodavnih tijela Unije.

POGLAVLJE V.

DUŽNOSNICI I OSTALI SLUŽBENICI EUROPSKE UNIJE

DUŽNOSNICI I OSTALI SLUŽBENICI EUROPSKE UNIJE

Članak 11.

Na državnom području svake države članice i neovisno o njihovu državljanstvu, dužnosnici i ostali službenici Unije:

| (a) | pridržavajući se odredaba Ugovorâ koje se s jedne strane odnose na propise o odgovornosti dužnosnika i ostalih službenika prema Uniji i, s druge strane, na nadležnost Suda Europske unije u sporovima između Unije i njezinih dužnosnika i ostalih službenika, uživaju imunitet od sudskih postupaka u pogledu radnja koje oni poduzimaju u službenom svojstvu, uključujući izgovorene ili napisane riječi. Taj imunitet uživaju i nakon prestanka obnašanja dužnosti; |
| --- | --- |

(a)

pridržavajući se odredaba Ugovorâ koje se s jedne strane odnose na propise o odgovornosti dužnosnika i ostalih službenika prema Uniji i, s druge strane, na nadležnost Suda Europske unije u sporovima između Unije i njezinih dužnosnika i ostalih službenika, uživaju imunitet od sudskih postupaka u pogledu radnja koje oni poduzimaju u službenom svojstvu, uključujući izgovorene ili napisane riječi. Taj imunitet uživaju i nakon prestanka obnašanja dužnosti;

| (b) | zajedno sa svojim bračnim drugovima i uzdržavanim članovima obitelji ne podliježu imigracijskim ograničenjima ni formalnostima za prijavu stranaca; |
| --- | --- |

(b)

zajedno sa svojim bračnim drugovima i uzdržavanim članovima obitelji ne podliježu imigracijskim ograničenjima ni formalnostima za prijavu stranaca;

| (c) | uživaju jednake olakšice koje se uobičajeno dodjeljuju dužnosnicima međunarodnih organizacija vezano uz monetarne ili devizne propise; |
| --- | --- |

(c)

uživaju jednake olakšice koje se uobičajeno dodjeljuju dužnosnicima međunarodnih organizacija vezano uz monetarne ili devizne propise;

| (d) | imaju pravo bez carine uvesti pokućstvo i druge predmete za osobnu uporabu prilikom prvog preuzimanja dužnosti u dotičnoj zemlji, te pravo da ih nakon prestanka dužnosti u toj zemlji ponovno izvezu bez carina, u oba slučaja pridržavajući se uvjeta koje vlada zemlje u kojoj ostvaruju to pravo smatra nužnima; |
| --- | --- |

(d)

imaju pravo bez carine uvesti pokućstvo i druge predmete za osobnu uporabu prilikom prvog preuzimanja dužnosti u dotičnoj zemlji, te pravo da ih nakon prestanka dužnosti u toj zemlji ponovno izvezu bez carina, u oba slučaja pridržavajući se uvjeta koje vlada zemlje u kojoj ostvaruju to pravo smatra nužnima;

| (e) | imaju pravo bez carine uvesti motorno vozilo za osobnu uporabu, kupljeno u zemlji svojeg posljednjeg boravišta ili u zemlji čiji su državljani pod uvjetima koji vrijede na unutarnjem tržištu te zemlje, te ga ponovno izvesti bez carine, u oba slučaja pridržavajući se uvjeta koje vlada zemlje u kojoj ostvaruju to pravo smatra nužnima. |
| --- | --- |

(e)

imaju pravo bez carine uvesti motorno vozilo za osobnu uporabu, kupljeno u zemlji svojeg posljednjeg boravišta ili u zemlji čiji su državljani pod uvjetima koji vrijede na unutarnjem tržištu te zemlje, te ga ponovno izvesti bez carine, u oba slučaja pridržavajući se uvjeta koje vlada zemlje u kojoj ostvaruju to pravo smatra nužnima.

Članak 12.

Dužnosnici i ostali službenici Unije dužni su plaćati porez u korist Unije na plaće, nadnice i prihode koje im isplaćuje Unija, u skladu s uvjetima i postupcima koje utvrđuju Europski parlament i Vijeće, uredbama, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja sa zainteresiranim institucijama.

Oni su oslobođeni od plaćanja nacionalnih poreza na plaće, nadnice i prihode koje im isplaćuje Unija.

Članak 13.

Pri primjeni poreza na dohodak, poreza na bogatstvo i poreza na nasljedstvo te pri primjeni konvencija o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sklopljenih među državama članicama Unije, za dužnosnike i ostale službenike Unije koji isključivo radi obnašanja svojih dužnosti u službi Unije imaju boravište na državnom području države članice koja nije zemlja njihove porezne rezidentnosti, u trenutku stupanja u službu Unije smatra se kako u zemlji njihova stvarnog boravišta tako i u zemlji njihove porezne rezidentnosti, da su zadržali rezidentnost u potonjoj zemlji, pod uvjetom da je ta država članica Unije. Ta se odredba također primjenjuje na bračnog druga ako se ne bavi vlastitim plaćenim zanimanjem, i na djecu koju uzdržavaju i za koju skrbe osobe iz ovog članka.

Pokretna imovina koja pripada osobama iz prethodnog stavka i koja se nalazi na državnom području zemlje u kojoj borave oslobođena je od poreza na nasljedstvo u toj zemlji; za takvu se imovinu pri izračunu tog poreza smatra, uz poštovanje prava trećih zemalja i moguće primjene odredaba međunarodnih konvencija o dvostrukom oporezivanju, da se nalazi u zemlji porezne rezidentnosti.

Pri primjeni odredaba ovog članka ne uzima se u obzir rezidentnost stečena isključivo zbog obnašanja dužnosti u službi drugih međunarodnih organizacija.

Članak 14.

Europski parlament i Vijeće, uredbama, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja sa zainteresiranim institucijama, utvrđuje program prava iz socijalne sigurnosti za dužnosnike i ostale službenike Unije.

Članak 15.

Europski parlament i Vijeće, uredbama, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja s ostalim zainteresiranim institucijama, određuje kategorije dužnosnika i ostalih službenika Unije na koje se u cijelosti ili djelomično primjenjuju odredbe članka 11., članka 12. drugog stavka i članka 13.

Imena, razredi i adrese dužnosnika i ostalih službenika uključenih u takve kategorije periodično se dostavljaju vladama država članica.

POGLAVLJE VI.

POVLASTICE I IMUNITETI MISIJA TREĆIH ZEMALJA AKREDITIRANIH PRI EUROPSKOJ UNIJI

POVLASTICE I IMUNITETI MISIJA TREĆIH ZEMALJA AKREDITIRANIH PRI EUROPSKOJ UNIJI

Članak 16.

Država članica na čijem državnom području Unija ima svoje sjedište priznaje uobičajeni diplomatski imunitet i povlastice misijama trećih zemalja akreditiranim pri Uniji.

POGLAVLJE VII.

OPĆE ODREDBE

OPĆE ODREDBE

Članak 17.

Dužnosnicima i ostalim službenicima Unije priznaju se povlastice, imuniteti i olakšice isključivo u interesu Unije.

Svaka institucija Unije dužna je skinuti imunitet priznat dužnosniku ili drugom službeniku kad god ona smatra da skidanje tog imuniteta nije protivno interesima Unije.

Članak 18.

Institucije Unije surađuju s odgovornim tijelima zainteresiranih država članica radi primjene ovog Protokola.

Članak 19.

Članci od 11. do 14. i članak 17. primjenjuju se na članove Komisije.

Članak 20.

Članci od 11. do 14. i članak 17. primjenjuju se na suce, nezavisne odvjetnike, tajnike i pomoćne izvjestitelje Suda Europske unije, ne dovodeći u pitanje odredbe članka 3. Protokola o Statutu Suda Europske unije koje se odnose na imunitet sudaca i nezavisnih odvjetnika od sudskih postupaka.

Članak 21.

Ovaj se Protokol također primjenjuje na Europsku investicijsku banku, na članove njezinih tijela, na njezino osoblje i na predstavnike država članica koji sudjeluju u njezinim aktivnostima, ne dovodeći u pitanje odredbe Protokola o Statutu Banke.

Europska investicijska banka povrh toga oslobođena je od svakog oblika oporezivanja ili nameta slične naravi pri osnivanju i bilo kakvom povećanju kapitala te od različitih formalnosti koje mogu biti s tim povezane u državi sjedišta Banke. Slično tome, prestanak Banke ili njezina likvidacija nemaju za posljedicu nikakve namete. Naposljetku, djelatnosti Banke i njezinih tijela, koje se obavljaju u skladu s njezinim Statutom, ne podliježu porezu na promet.

Članak 22.

Ovaj se Protokol također primjenjuje na Europsku središnju banku, na članove njezinih tijela i na njezino osoblje, ne dovodeći u pitanje odredbe Protokola o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke.

Europska središnja banka je povrh toga oslobođena od svakog oblika oporezivanja ili nameta slične naravi pri povećanju svojeg kapitala te različitih formalnosti koje mogu biti povezane s time u državi sjedišta Banke. Djelatnosti Banke i njezinih tijela, koje se obavljaju u skladu sa Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke ne podliježu porezu na promet.

---

Dodatak PRILOGU A

POSTUPCI ZA PRIMJENU PROTOKOLA O POVLASTICAMA I IMUNITETIMA EUROPSKE UNIJE U ŠVICARSKOJ

1.   Proširenje primjene na Švicarsku

Gdje god Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije (dalje u tekstu „Protokol”) sadržava upućivanja na države članice, smatra se da se ta upućivanja jednako primjenjuju na Švicarsku, osim ako se sljedećim odredbama utvrdi drukčije.

2.   Oslobađanje Agencije od neizravnog oporezivanja (uključujući PDV)

Roba i usluge koji se izvoze iz Švicarske ne podliježu švicarskom porezu na dodanu vrijednost (PDV). Ako su roba i usluge dostavljeni Agenciji u Švicarskoj za službenu uporabu u skladu s člankom 3. drugim stavkom Protokola, izuzeće od PDV-a provodi se povratom. Oslobođenje od plaćanja PDV-a odobrava se ako stvarna kupovna cijena robe i usluga navedenih na računu ili jednakovrijednom dokumentu ukupno iznosi najmanje 100 švicarskih franaka (uključujući porez).

Povrat PDV-a odobrava se po podnošenju švicarskih obrazaca, predviđenih u tu svrhu, glavnom odjelu za PDV Savezne porezne uprave. U pravilu se zahtjevi za povrat moraju obraditi u roku od tri mjeseca od dana njihova podnošenja zajedno s potrebnim popratnim dokumentima.

3.   Postupci primjene pravila za osoblje Agencije

U pogledu članka 12. drugog stavka Protokola Švicarska u skladu s načelima svojeg nacionalnog prava oslobađa dužnosnike i ostale službenike Agencije u smislu članka 2. Uredbe (Euratom, EZUČ, EEZ) br. 549/69 (1) od saveznih, kantonskih i općinskih poreza na plaće, nadnice i primanja koje im isplaćuje Europska unija i koje podliježu unutarnjem porezu u korist Unije.

Švicarska se za potrebe primjene članka 13. Protokola ne smatra državom članicom u smislu prethodno navedene točke 1.

Dužnosnici i ostali službenici Agencije te članovi njihovih obitelji koji su uključeni u sustav socijalnog osiguranja za dužnosnike i ostale službenike Europske unije nisu obvezni uključiti se u švicarski sustav socijalnog osiguranja.

Sud Europske unije ima isključivu nadležnost u svim pitanjima o odnosima između Agencije ili Komisije i njihova osoblja koja su povezana s primjenom Uredbe Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (2) i drugim odredbama prava Europske unije kojim se utvrđuju uvjeti rada.

---

(1)  Uredba Vijeća (Euratom, EZUČ, EEZ) br. 549/69 od 25. ožujka 1969. o utvrđivanju kategorija dužnosnika i ostalih službenika Europskih zajednica na koje se primjenjuju odredbe članka 12., članka 13. drugog stavka i članka 14. Protokola o povlasticama i imunitetima Zajednica (SL L 74, 27.3.1969., str. 1.). Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1749/2002 (SL L 264, 2.10.2002., str. 13.).

(2)  Uredba (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 Vijeća od 29. veljače 1968. kojom se utvrđuje Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica i kojom se uvode posebne mjere koje se privremeno primjenjuju na dužnosnike Komisije (Uvjeti zaposlenja ostalih službenika) (SL L 56, 4.3.1968., str. 1.). Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 2104/2005 (SL L 337, 22.12.2005., str. 7.).

---

PRILOG B

FINANCIJSKI NADZOR ŠVICARSKIH SUDIONIKA U AKTIVNOSTIMA U OKVIRU EUROPSKOG SPORAZUMA O ZRAČNOM PROMETU

Članak 1.

Izravna komunikacija

Agencija i Komisija izravno komuniciraju sa svim osobama ili subjektima sa sjedištem u Švicarskoj koji sudjeluju u aktivnostima Agencije, kao izvođači, sudionici u programima Agencije, primatelji plaćanja iz proračuna Agencije ili proračuna Zajednice ili podizvođači. Takve osobe mogu izravno Komisiji i Agenciji slati sve važne informacije i dokumentaciju koju su dužni dostaviti na temelju instrumenata navedenih u ovoj Odluci i sklopljenih ugovora ili sporazuma i svih odluka donesenih na temelju njih.

Članak 2.

Provjere

1.   U skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (1) i Financijskom uredbom koju je Upravljački odbor Agencije donio 26. ožujka 2003., u skladu s Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 od 23. prosinca 2002. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (2) te s drugim instrumentima iz ove Odluke, sklopljenim ugovorima ili sporazumima te odlukama donesenima s korisnicima sa sjedištem u Švicarskoj mogu se propisati znanstvene, financijske, tehnološke ili druge revizije koje dužnosnici Agencije i Komisije ili druge osobe koje su Agencija i Komisija ovlastile mogu u bilo kojem trenutku provesti u prostorima korisnika i njihovih podizvođača.

2.   Dužnosnici Agencije i Komisije te druge osobe koje su ovlastili Agencija i Komisija moraju imati odgovarajući pristup lokacijama, radovima i dokumentima te svim drugim informacijama koje su potrebne radi izvršenja tih revizija, uključujući informacije u elektroničkom obliku. Ovo pravo pristupa izričito se navodi u ugovorima ili sporazumima sklopljenima radi provedbe instrumenata iz ove Odluke.

3.   Europski revizorski sud ima jednaka prava kao i Komisija.

4.   Revizije se mogu vršiti do pet godina nakon isteka valjanosti ove Odluke ili u skladu s uvjetima navedenima u sklopljenim ugovorima ili sporazumima te u donesenim odlukama.

5.   Švicarski savezni ured za reviziju unaprijed se obavješćuje o revizijama koje se provode na švicarskom državnom području. Ta obavijest nije pravni uvjet za provođenje tih revizija.

Članak 3.

Terenske provjere

1.   Na temelju ovog Sporazuma Komisija (OLAF) je ovlaštena izvršiti terenske provjere i inspekcije na švicarskom državnom području, u skladu s uvjetima navedenima u Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija radi zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (3).

2.   Terenske provjere i inspekcije priprema i provodi Komisija u bliskoj suradnji sa Švicarskim saveznim uredom za reviziju ili drugim nadležnim švicarskim tijelima koje odredi Švicarski savezni ured za reviziju, koji se pravodobno obavješćuju o predmetu, svrsi i pravnoj osnovi provjera i pregleda kako bi mogli osigurati svu potrebnu pomoć. U tu svrhu službenici nadležnih švicarskih tijela mogu sudjelovati u terenskim provjerama i pregledima.

3.   Komisija i nadležna švicarska tijela mogu zajedno izvršiti terenske provjere i inspekcije ako to žele navedena nadležna švicarska tijela.

4.   Ako sudionici u programu odbiju terensku provjeru ili inspekciju, švicarska tijela, djelujući u skladu s nacionalnim propisima, inspektorima Komisije pružaju potrebnu pomoć kako bi im se omogućilo da obave svoju dužnost provođenja terenske provjere ili inspekcije.

5.   Komisija u najkraćem mogućem roku obavješćuje Švicarski savezni ured za reviziju o svim činjenicama ili sumnjama u pogledu nepravilnosti koje je otkrila tijekom terenske provjere ili inspekcije. U svakom slučaju, Komisija mora navedeno tijelo obavijestiti o rezultatima takvih provjera i pregleda.

Članak 4.

Informiranje i savjetovanje

1.   U svrhu pravilne provedbe ovog Priloga nadležna tijela Švicarske i Zajednice redovito razmjenjuju informacije te, na zahtjev jedne od stranaka, provode savjetovanja.

2.   Nadležna švicarska tijela bez odgode obavješćuju Agenciju i Komisiju o svim činjenicama ili sumnjama koje otkriju u pogledu nepravilnosti povezanih sa sklapanjem i provedbom ugovora ili sporazuma sklopljenih primjenom instrumenata iz ove Odluke.

Članak 5.

Povjerljivost

Informacije u bilo kojem obliku, priopćene ili stečene na temelju ovog Priloga, obuhvaća profesionalna tajna te su jednako zaštićene kao što su slične informacije zaštićene nacionalnim zakonodavstvom Švicarske i odgovarajućim odredbama koje se primjenjuju na institucije Zajednice. Takve se informacije smiju priopćiti samo osobama kojima su one potrebne za obnašanje njihove službene dužnosti u institucijama Zajednice, državama članicama ili Švicarskoj i ne smiju se upotrebljavati u druge svrhe osim za osiguranje učinkovite zaštite financijskih interesa ugovornih stranaka.

Članak 6.

Administrativne mjere i kazne

Ne dovodeći u pitanje primjenu švicarskog kaznenog prava, Agencija ili Komisija mogu izreći upravne mjere i kazne u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002., Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. te Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (4).

Članak 7.

Povrat i izvršenje

Odluke koje Agencija ili Komisije donese u okviru područja primjene ove Odluke i kojima se uvode novčane obveze za osobe, a ne države, izvršive su u Švicarskoj.

Nalog za izvršenje mora izdati tijelo koje odredi švicarska vlada, koje mora o tome obavijestiti Agenciju ili Komisiju, pri čemu nije potrebna nikakva druga kontrola osim provjere vjerodostojnosti akta. Izvršenje se mora odvijati u skladu sa švicarskim poslovnikom. Zakonitost odluke o izvršenju podliježe nadzoru Suda Europske unije.

Presude koje Sud Europske unije donese na temelju klauzule o arbitraži izvršive su pod jednakim uvjetima.

---

(1)  
  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

1

(2)  
  SL L 357, 31.12.2002., str. 72.

2

(3)  
  SL L 292, 15.11.1996., str. 2.

3

(4)  
  SL L 312, 23.12.1995., str. 1.

4

---