# Europeiska unionens L 295/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 295 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången16 november 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 295

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången16 november 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2022/2246 av den 15 november 2022 om ändring av bilagorna VIII och IX till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller chronic wasting disease hos hjortdjur (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2247 av den 15 november 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien | 7 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2248 av den 14 november 2022 om utnämning av en ledamot av revisionsrätten | 47 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/2249 av den 9 november 2022 om ändring av beslut (EU) 2022/911 om villkoren för Target-ECB (ECB/2022/22) (ECB/2022/38) | 48 |
| | | RIKTLINJER |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/2250 av den 9 november 2022 om ändring av riktlinje (EU) 2022/912 om en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) (ECB/2022/8) (ECB/2022/39) | 50 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2022 av tullsamarbetskommittén ESA–EU av den 19 oktober 2022 om ett automatiskt undantag från ursprungsreglerna i protokoll 1 till interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vad gäller det automatiska undantag som anges i artikel 44.8 för konserverad tonfisk och tonfiskfiléer som importeras till EU [2022/2251] | 52 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2022/2246 av den 15 november 2022 om ändring av bilagorna VIII och IX till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller chronic wasting disease hos hjortdjur (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2247 av den 15 november 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien

7

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2022/2248 av den 14 november 2022 om utnämning av en ledamot av revisionsrätten

47

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/2249 av den 9 november 2022 om ändring av beslut (EU) 2022/911 om villkoren för Target-ECB (ECB/2022/22) (ECB/2022/38)

(ECB/2022/38)

48

RIKTLINJER

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/2250 av den 9 november 2022 om ändring av riktlinje (EU) 2022/912 om en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) (ECB/2022/8) (ECB/2022/39)

(ECB/2022/39)

50

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2022 av tullsamarbetskommittén ESA–EU av den 19 oktober 2022 om ett automatiskt undantag från ursprungsreglerna i protokoll 1 till interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vad gäller det automatiska undantag som anges i artikel 44.8 för konserverad tonfisk och tonfiskfiléer som importeras till EU [2022/2251]

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 16.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/2246

av den 15 november 2022

om ändring av bilagorna VIII och IX till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller chronic wasting disease hos hjortdjur

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (1), särskilt artikel 23a leden j och m, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) i unionen. Förordningen är tillämplig på framställning och avyttring, samt i vissa särskilda fall export, av levande djur och animaliska produkter. I bilaga VIII till förordning (EG) nr 999/2001 fastställs regler för handel inom unionen och i bilaga IX till den förordningen fastställs regler för import till unionen. I den förordningen föreskrivs också bland annat att skyddsåtgärder ska antas vid utbrott av TSE. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) i unionen. Förordningen är tillämplig på framställning och avyttring, samt i vissa särskilda fall export, av levande djur och animaliska produkter. I bilaga VIII till förordning (EG) nr 999/2001 fastställs regler för handel inom unionen och i bilaga IX till den förordningen fastställs regler för import till unionen. I den förordningen föreskrivs också bland annat att skyddsåtgärder ska antas vid utbrott av TSE.

| (2) | Chronic wasting disease är en transmissibel spongiform encefalopati hos hjortdjur som är smittsam och som därmed kan orsaka störningar i handeln inom unionen, importen till unionen och exporten till tredjeländer. |
| --- | --- |

(2)

Chronic wasting disease är en transmissibel spongiform encefalopati hos hjortdjur som är smittsam och som därmed kan orsaka störningar i handeln inom unionen, importen till unionen och exporten till tredjeländer.

| (3) | Den 1 april 2016 informerade Norge kommissionen om det första fallet av chronic wasting disease som bekräftats på dess territorium, hos en vild ren. Det var första gången som chronic wasting disease hade påvisats i Europa och det första naturliga fallet hos en ren i världen. Från och med detta första fall fram till oktober 2021 har Norge bekräftat minst ett fall varje år och sammanlagt trettioen fall, varav tjugo hos vild ren, två hos kronhjort och nio hos älg. |
| --- | --- |

(3)

Den 1 april 2016 informerade Norge kommissionen om det första fallet av chronic wasting disease som bekräftats på dess territorium, hos en vild ren. Det var första gången som chronic wasting disease hade påvisats i Europa och det första naturliga fallet hos en ren i världen. Från och med detta första fall fram till oktober 2021 har Norge bekräftat minst ett fall varje år och sammanlagt trettioen fall, varav tjugo hos vild ren, två hos kronhjort och nio hos älg.

| (4) | Den 11 juli 2016 antog Norge en åtgärd som förbjuder export av levande hjortdjur från Norge, utan att det påverkar tillämpningen av särskilda undantag. |
| --- | --- |

(4)

Den 11 juli 2016 antog Norge en åtgärd som förbjuder export av levande hjortdjur från Norge, utan att det påverkar tillämpningen av särskilda undantag.

| (5) | Eftersom chronic wasting disease är en infektionssjukdom finns det en risk för att den sprids till andra populationer av hjortdjur och till andra regioner i unionen och i Eftastaterna. Därför antogs kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1918 (2). Genom det genomförandebeslutet förbjöds förflyttningar av levande hjortdjur från Norge till unionen, och särskilda undantag föreskrevs. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom chronic wasting disease är en infektionssjukdom finns det en risk för att den sprids till andra populationer av hjortdjur och till andra regioner i unionen och i Eftastaterna. Därför antogs kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1918 (2). Genom det genomförandebeslutet förbjöds förflyttningar av levande hjortdjur från Norge till unionen, och särskilda undantag föreskrevs.

| (6) | Den 2 december 2016 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett vetenskapligt yttrande om chronic wasting disease hos hjortdjur (Efsas yttrande från 2016) (3). I yttrandet rekommenderades att ett treårigt övervakningsprogram för chronic wasting disease hos hjortdjur skulle genomföras i Estland, Finland, Island, Lettland, Litauen, Norge, Polen och Sverige, som är de medlemsstater och Eftastater som har en population av renar och/eller älgar, i syfte att påvisa och uppskatta prevalensen och den geografiska spridningen av chronic wasting disease. I Efsas yttrande från 2016 konstaterades också att den troligaste introduktions- och spridningsvägen för chronic wasting disease var förflyttningar av levande hjortdjur, och det betonades att användningen av naturliga lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur ökade sannolikheten för att chronic wasting disease skulle introduceras. Därför rekommenderades i yttrandet att förflyttningar av levande hjortdjur skulle minimeras och att användningen av naturliga lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur skulle upphöra. |
| --- | --- |

(6)

Den 2 december 2016 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett vetenskapligt yttrande om chronic wasting disease hos hjortdjur (Efsas yttrande från 2016) (3). I yttrandet rekommenderades att ett treårigt övervakningsprogram för chronic wasting disease hos hjortdjur skulle genomföras i Estland, Finland, Island, Lettland, Litauen, Norge, Polen och Sverige, som är de medlemsstater och Eftastater som har en population av renar och/eller älgar, i syfte att påvisa och uppskatta prevalensen och den geografiska spridningen av chronic wasting disease. I Efsas yttrande från 2016 konstaterades också att den troligaste introduktions- och spridningsvägen för chronic wasting disease var förflyttningar av levande hjortdjur, och det betonades att användningen av naturliga lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur ökade sannolikheten för att chronic wasting disease skulle introduceras. Därför rekommenderades i yttrandet att förflyttningar av levande hjortdjur skulle minimeras och att användningen av naturliga lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur skulle upphöra.

| (7) | Till följd av Efsas yttrande från 2016 ändrades bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001 genom kommissionens förordning (EU) 2017/1972 (4), för att införa ett treårigt övervakningsprogram för chronic wasting disease hos hjortdjur, medan tillämpningsperioden för genomförandebeslut (EU) 2016/1918 förlängdes till slutet av 2020 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2181 (5), för att skyddsåtgärderna skulle kunna fortsätta att tillämpas fram till slutet av det treåriga övervakningsprogrammet. Genom genomförandebeslut (EU) 2017/2181 utvidgades även skyddsåtgärderna till att omfatta förbud och restriktioner avseende lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur. |
| --- | --- |

(7)

Till följd av Efsas yttrande från 2016 ändrades bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001 genom kommissionens förordning (EU) 2017/1972 (4), för att införa ett treårigt övervakningsprogram för chronic wasting disease hos hjortdjur, medan tillämpningsperioden för genomförandebeslut (EU) 2016/1918 förlängdes till slutet av 2020 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2181 (5), för att skyddsåtgärderna skulle kunna fortsätta att tillämpas fram till slutet av det treåriga övervakningsprogrammet. Genom genomförandebeslut (EU) 2017/2181 utvidgades även skyddsåtgärderna till att omfatta förbud och restriktioner avseende lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur.

| (8) | I Finland påvisades under 2018 det första fallet av chronic wasting disease i unionen, och i november 2020 påvisades ytterligare ett fall. I Sverige påvisades tre fall av chronic wasting disease under 2019 och ytterligare ett fall i september 2020. Alla fall av chronic wasting disease som påvisades i Finland och Sverige gällde vilda älgar och bekräftades inom det treåriga övervakningsprogrammet för chronic wasting disease hos hjortdjur. |
| --- | --- |

(8)

I Finland påvisades under 2018 det första fallet av chronic wasting disease i unionen, och i november 2020 påvisades ytterligare ett fall. I Sverige påvisades tre fall av chronic wasting disease under 2019 och ytterligare ett fall i september 2020. Alla fall av chronic wasting disease som påvisades i Finland och Sverige gällde vilda älgar och bekräftades inom det treåriga övervakningsprogrammet för chronic wasting disease hos hjortdjur.

| (9) | Den 11 november 2019 offentliggjorde Efsa det vetenskapliga yttrandet ”Update on chronic wasting disease (CWD) III” (6) (Efsas yttrande från 2019) innehållande olika rekommendationer till kommissionen, bland annat vad gäller de riskfaktorer som kan underlätta spridningen av chronic wasting disease i unionen. |
| --- | --- |

(9)

Den 11 november 2019 offentliggjorde Efsa det vetenskapliga yttrandet ”Update on chronic wasting disease (CWD) III” (6) (Efsas yttrande från 2019) innehållande olika rekommendationer till kommissionen, bland annat vad gäller de riskfaktorer som kan underlätta spridningen av chronic wasting disease i unionen.

| (10) | Med beaktande av att nya fall av chronic wasting disease påvisats i Norge, Finland och Sverige, att den vetenskapliga bedömningen av övervakningsprogrammets resultat ännu inte var tillgänglig och att det behövdes mer tid för att överväga rekommendationerna i Efsas yttrande från 2019, förlängdes åter igen tillämpningsperioden för genomförandebeslut (EU) 2016/1918 till och med den 31 december 2022 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2167 (7), för att återspegla de senaste bekräftade fallen av chronic wasting disease i Finland och Sverige. |
| --- | --- |

(10)

Med beaktande av att nya fall av chronic wasting disease påvisats i Norge, Finland och Sverige, att den vetenskapliga bedömningen av övervakningsprogrammets resultat ännu inte var tillgänglig och att det behövdes mer tid för att överväga rekommendationerna i Efsas yttrande från 2019, förlängdes åter igen tillämpningsperioden för genomförandebeslut (EU) 2016/1918 till och med den 31 december 2022 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2167 (7), för att återspegla de senaste bekräftade fallen av chronic wasting disease i Finland och Sverige.

| (11) | Med tanke på att skyddsåtgärderna i genomförandebeslut (EU) 2016/1918 har tillämpats sedan 2016, att det enligt den aktuella epidemiologiska situationen när det gäller chronic wasting disease inte finns någon möjlighet att utrota sjukdomen inom en snar framtid och att det vore rättsligt olämpligt att på nytt förlänga tillämpningsperioden för de skyddsåtgärder som grundar sig på artikel 4 i förordning (EG) nr 999/2001 men att dessa åtgärder ändå bör fortsätta att tillämpas för att förhindra att chronic wasting disease sprids ytterligare i unionen och Eftastaterna, bör bilagorna VIII och IX till förordning (EG) nr 999/2001 ändras så att de omfattar de åtgärder som för närvarande fastställs i genomförandebeslut (EU) 2016/1918, vid behov justerade för att ta hänsyn till bekräftade fall av chronic wasting disease i Finland och Sverige. |
| --- | --- |

(11)

Med tanke på att skyddsåtgärderna i genomförandebeslut (EU) 2016/1918 har tillämpats sedan 2016, att det enligt den aktuella epidemiologiska situationen när det gäller chronic wasting disease inte finns någon möjlighet att utrota sjukdomen inom en snar framtid och att det vore rättsligt olämpligt att på nytt förlänga tillämpningsperioden för de skyddsåtgärder som grundar sig på artikel 4 i förordning (EG) nr 999/2001 men att dessa åtgärder ändå bör fortsätta att tillämpas för att förhindra att chronic wasting disease sprids ytterligare i unionen och Eftastaterna, bör bilagorna VIII och IX till förordning (EG) nr 999/2001 ändras så att de omfattar de åtgärder som för närvarande fastställs i genomförandebeslut (EU) 2016/1918, vid behov justerade för att ta hänsyn till bekräftade fall av chronic wasting disease i Finland och Sverige.

| (12) | På grundval av slutsatserna i Efsas yttranden från 2016 och 2019 måste förbudet mot förflyttningar av levande hjortdjur från Norge till unionen följaktligen bibehållas. Av praktiska skäl bör detta förbud fortsätta att gälla levande hjortdjur som förflyttas i samband med mänsklig aktivitet, men inte förflyttningar av viltlevande hjortdjur som passerar Norges gräns utan mänsklig medverkan. Särskilda undantag från det förbudet bör fastställas för att tillåta vissa förflyttningar av levande hjortdjur från Norge till unionen, inbegripet halvtama renars årstidsbundna bete över gränserna och förflyttningar av halvtama renar för användning i kultur- eller idrottsevenemang i Sverige. På grund av den risk för djurhälsan som de tillåtna förflyttningarna enligt dessa undantag utgör, särskilt när det gäller kontaminering av miljön i destinationsområdena med prioner för chronic wasting disease, bör sådana förflyttningar dock begränsas till fastställda områden i Finland och Sverige medan det fortsatt bör vara förbjudet att förflytta levande hjortdjur från dessa områden, utan att det påverkar tillämpningen av särskilda undantag. |
| --- | --- |

(12)

På grundval av slutsatserna i Efsas yttranden från 2016 och 2019 måste förbudet mot förflyttningar av levande hjortdjur från Norge till unionen följaktligen bibehållas. Av praktiska skäl bör detta förbud fortsätta att gälla levande hjortdjur som förflyttas i samband med mänsklig aktivitet, men inte förflyttningar av viltlevande hjortdjur som passerar Norges gräns utan mänsklig medverkan. Särskilda undantag från det förbudet bör fastställas för att tillåta vissa förflyttningar av levande hjortdjur från Norge till unionen, inbegripet halvtama renars årstidsbundna bete över gränserna och förflyttningar av halvtama renar för användning i kultur- eller idrottsevenemang i Sverige. På grund av den risk för djurhälsan som de tillåtna förflyttningarna enligt dessa undantag utgör, särskilt när det gäller kontaminering av miljön i destinationsområdena med prioner för chronic wasting disease, bör sådana förflyttningar dock begränsas till fastställda områden i Finland och Sverige medan det fortsatt bör vara förbjudet att förflytta levande hjortdjur från dessa områden, utan att det påverkar tillämpningen av särskilda undantag.

| (13) | Med tanke på att chronic wasting disease nu har bekräftats i två medlemsstater och på grundval av slutsatserna i Efsas yttranden från 2016 och 2019 om de riskfaktorer som kan underlätta spridningen av chronic wasting disease i unionen, måste det föreskrivas ett förbud mot förflyttningar av levande hjortdjur från en medlemsstat som berörs av sjukdomen till resten av unionen. Av praktiska skäl bör detta förbud gälla levande hjortdjur som förflyttas i samband med mänsklig aktivitet, men inte förflyttningar av viltlevande hjortdjur utan mänsklig medverkan. Särskilda undantag från det förbudet bör fastställas för att tillåta vissa förflyttningar av levande hjortdjur från de medlemsstater som berörs av chronic wasting disease, bland annat i syfte att säkerställa säker tillgång till och tillvaratagande av värdefulla genetiska resurser från hjortdjur mellan de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på att chronic wasting disease nu har bekräftats i två medlemsstater och på grundval av slutsatserna i Efsas yttranden från 2016 och 2019 om de riskfaktorer som kan underlätta spridningen av chronic wasting disease i unionen, måste det föreskrivas ett förbud mot förflyttningar av levande hjortdjur från en medlemsstat som berörs av sjukdomen till resten av unionen. Av praktiska skäl bör detta förbud gälla levande hjortdjur som förflyttas i samband med mänsklig aktivitet, men inte förflyttningar av viltlevande hjortdjur utan mänsklig medverkan. Särskilda undantag från det förbudet bör fastställas för att tillåta vissa förflyttningar av levande hjortdjur från de medlemsstater som berörs av chronic wasting disease, bland annat i syfte att säkerställa säker tillgång till och tillvaratagande av värdefulla genetiska resurser från hjortdjur mellan de berörda medlemsstaterna.

| (14) | Förbudet mot import av lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur och förbudet mot förflyttning av lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur med ursprung i Norge bör bibehållas. Dessutom bör det vara förbjudet att förflytta lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur med ursprung i medlemsstater där fall av chronic wasting disease har bekräftats. |
| --- | --- |

(14)

Förbudet mot import av lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur och förbudet mot förflyttning av lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur med ursprung i Norge bör bibehållas. Dessutom bör det vara förbjudet att förflytta lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur med ursprung i medlemsstater där fall av chronic wasting disease har bekräftats.

| (15) | Bilagorna VIII och IX till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Bilagorna VIII och IX till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna VIII och IX till förordning (EG) nr 999/2001 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1918 av den 28 oktober 2016 om vissa skyddsåtgärder med avseende på chronic wasting disease (EUT L 296, 1.11.2016, s. 21).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):1, artikelnr 4667.

3

EFSA Journal

(4)  Kommissionens förordning (EU) 2017/1972 av den 30 oktober 2017 om ändring av bilagorna I och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller ett program för övervakning av chronic wasting disease hos hjortdjur i Estland, Finland, Lettland, Litauen, Polen och Sverige och om upphävande av kommissionens beslut 2007/182/EG (EUT L 281, 31.10.2017, s. 14).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2181 av den 21 november 2017 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2016/1918 om vissa skyddsåtgärder med avseende på chronic wasting disease (EUT L 307, 23.11.2017, s. 58).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 17(2019):11, artikelnr 5863.

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2167 av den 17 december 2020 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2016/1918 om vissa skyddsåtgärder med avseende på chronic wasting disease genom att förlänga dess tillämpningsperiod (EUT L 431, 21.12.2020, s. 70).

7

---

BILAGA

Bilagorna VIII och IX till förordning (EG) nr 999/2001 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:






  a) | Kapitel A ska ändras på följande sätt:






  i) | Avsnitt B ska utgå. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:

a)

Kapitel A ska ändras på följande sätt:

i)

Avsnitt B ska utgå.

| ii) | Följande avsnitt ska läggas till som avsnitt C:

  ”
  AVSNITT C



  Villkor som ska gälla för hjortdjur










  1. | Förteckning över medlemsstater och områden i dessa som upprättats med avseende på chronic wasting disease






  1.1 | Följande medlemsstater där fall av chronic wasting disease har bekräftats:






  a) | Finland. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Följande avsnitt ska läggas till som avsnitt C:

”
  AVSNITT C

Villkor som ska gälla för hjortdjur

1.

1.1

Följande medlemsstater där fall av chronic wasting disease har bekräftats:

a)

Finland.

| b) | Sverige. |
| --- | --- |

b)

Sverige.

| 1.2 | Följande områden i Finland och Sverige som fastställts med avseende på risken för chronic wasting disease i samband med traditionella gränsöverskridande förflyttningar av levande halvtama renar till och från Norge:






  a) | I Finland: Området mellan den norsk-finska gränsen och det norsk-finska renstängslet. |
| --- | --- | --- |

1.2

Följande områden i Finland och Sverige som fastställts med avseende på risken för chronic wasting disease i samband med traditionella gränsöverskridande förflyttningar av levande halvtama renar till och från Norge:

a)

I Finland: Området mellan den norsk-finska gränsen och det norsk-finska renstängslet.

| b) | I Sverige:






  — | Norrbottens län. |
| --- | --- | --- |

b)

I Sverige:

—

Norrbottens län.

| — | Västerbottens län. |
| --- | --- |

—

Västerbottens län.

| — | Jämtlands län. |
| --- | --- |

—

Jämtlands län.

| — | Västernorrlands län. |
| --- | --- |

—

Västernorrlands län.

| — | Älvdalens kommun i Dalarnas län. |
| --- | --- |

—

Älvdalens kommun i Dalarnas län.

| — | Nordanstigs, Hudiksvalls och Söderhamns kommun i Gävleborgs län. |
| --- | --- |

—

Nordanstigs, Hudiksvalls och Söderhamns kommun i Gävleborgs län.

| 2. | Förflyttningar av levande hjortdjur från Norge till unionen






  2.1 | Det ska vara förbjudet att förflytta levande hjortdjur från Norge till unionen. |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

Det ska vara förbjudet att förflytta levande hjortdjur från Norge till unionen.

| 2.2 | Genom undantag från punkt 2.1 ska följande förflyttningar av levande hjortdjur vara tillåtna:






  a) | Förflyttningar från Norge till de områden i Sverige som förtecknas i punkt 1.2 b av levande halvtama renar för årstidsbundet bete, förutsatt att den behöriga myndigheten i Sverige på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar. |
| --- | --- | --- |

2.2

Genom undantag från punkt 2.1 ska följande förflyttningar av levande hjortdjur vara tillåtna:

a)

Förflyttningar från Norge till de områden i Sverige som förtecknas i punkt 1.2 b av levande halvtama renar för årstidsbundet bete, förutsatt att den behöriga myndigheten i Sverige på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar.

| b) | Förflyttningar tillbaka från Norge till de områden i Sverige som förtecknas i punkt 1.2 b av levande halvtama renar efter årstidsbundet bete i Norge, förutsatt att den behöriga myndigheten i Sverige på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar. |
| --- | --- |

b)

Förflyttningar tillbaka från Norge till de områden i Sverige som förtecknas i punkt 1.2 b av levande halvtama renar efter årstidsbundet bete i Norge, förutsatt att den behöriga myndigheten i Sverige på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar.

| c) | Förflyttningar från Norge till de områden i Finland som förtecknas i punkt 1.2 a av levande halvtama renar för årstidsbundet bete. |
| --- | --- |

c)

Förflyttningar från Norge till de områden i Finland som förtecknas i punkt 1.2 a av levande halvtama renar för årstidsbundet bete.

| d) | Förflyttningar tillbaka från Norge till Finland av levande halvtama renar som har betat i Norge i ett område mellan den norsk-finska gränsen och det norsk-finska renstängslet. |
| --- | --- |

d)

Förflyttningar tillbaka från Norge till Finland av levande halvtama renar som har betat i Norge i ett område mellan den norsk-finska gränsen och det norsk-finska renstängslet.

| e) | Förflyttningar från Norge till Sverige eller Finland av levande hjortdjur för omedelbar slakt, förutsatt att den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till en sådan förflyttning. |
| --- | --- |

e)

Förflyttningar från Norge till Sverige eller Finland av levande hjortdjur för omedelbar slakt, förutsatt att den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till en sådan förflyttning.

| f) | Förflyttningar från Norge till de områden i Sverige som förtecknas i punkt 1.2 b av levande halvtama renar för idrotts- eller kulturevenemang, förutsatt att den behöriga myndigheten i Sverige på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till förflyttningen av varje sändning. |
| --- | --- |

f)

Förflyttningar från Norge till de områden i Sverige som förtecknas i punkt 1.2 b av levande halvtama renar för idrotts- eller kulturevenemang, förutsatt att den behöriga myndigheten i Sverige på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till förflyttningen av varje sändning.

| g) | Förflyttningar tillbaka från Norge till de områden i Sverige som förtecknas i punkt 1.2 b av levande halvtama renar efter att de deltagit i idrotts- eller kulturevenemang i Norge, förutsatt att den behöriga myndigheten i Sverige på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till förflyttningen av varje sändning. |
| --- | --- |

g)

Förflyttningar tillbaka från Norge till de områden i Sverige som förtecknas i punkt 1.2 b av levande halvtama renar efter att de deltagit i idrotts- eller kulturevenemang i Norge, förutsatt att den behöriga myndigheten i Sverige på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till förflyttningen av varje sändning.

| h) | Transitering av levande hjortdjur från Norge genom Sverige eller Finland till en destinationsort i Norge, förutsatt att den behöriga myndigheten i transitmedlemsstaten på förhand har gett sitt skriftliga samtycke. |
| --- | --- |

h)

Transitering av levande hjortdjur från Norge genom Sverige eller Finland till en destinationsort i Norge, förutsatt att den behöriga myndigheten i transitmedlemsstaten på förhand har gett sitt skriftliga samtycke.

| 3. | Förflyttningar av levande hjortdjur från områden i Finland och Sverige med en tradition av gränsöverskridande förflyttningar av halvtama renar till Norge






  3.1 | Det ska vara förbjudet att förflytta levande hjortdjur från de områden som förtecknas i punkt 1.2. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

Det ska vara förbjudet att förflytta levande hjortdjur från de områden som förtecknas i punkt 1.2.

| 3.2 | Genom undantag från punkt 3.1 ska följande förflyttningar av levande hjortdjur från de områden som förtecknas i punkt 1.2 vara tillåtna:






  a) | Förflyttningar av levande hjortdjur till Norge, förutsatt att den behöriga myndigheten i Norge på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar. |
| --- | --- | --- |

3.2

Genom undantag från punkt 3.1 ska följande förflyttningar av levande hjortdjur från de områden som förtecknas i punkt 1.2 vara tillåtna:

a)

Förflyttningar av levande hjortdjur till Norge, förutsatt att den behöriga myndigheten i Norge på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar.

| b) | Förflyttningar av levande hjortdjur för omedelbar slakt i Finland eller Sverige, förutsatt att den behöriga myndigheten i destinationsorten på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar. |
| --- | --- |

b)

Förflyttningar av levande hjortdjur för omedelbar slakt i Finland eller Sverige, förutsatt att den behöriga myndigheten i destinationsorten på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar.

| c) | Förflyttningar till Finland av levande skogsrenar från de områden i Sverige som förtecknas i punkt 1.2 b, förutsatt att den behöriga myndigheten i Finland på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar. |
| --- | --- |

c)

Förflyttningar till Finland av levande skogsrenar från de områden i Sverige som förtecknas i punkt 1.2 b, förutsatt att den behöriga myndigheten i Finland på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar.

| d) | Förflyttningar av levande hjortdjur från en avgränsad anläggning, enligt definitionen i artikel 4.48 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (*1), som är belägen i ett område som förtecknas i punkt 1.2 b i denna bilaga till en avgränsad anläggning, enligt definitionen i artikel 4.48 i förordning (EU) 2016/429, i Sverige, förutsatt att den behöriga myndigheten i Sverige på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar. |
| --- | --- |

d)

Förflyttningar av levande hjortdjur från en avgränsad anläggning, enligt definitionen i artikel 4.48 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (*1), som är belägen i ett område som förtecknas i punkt 1.2 b i denna bilaga till en avgränsad anläggning, enligt definitionen i artikel 4.48 i förordning (EU) 2016/429, i Sverige, förutsatt att den behöriga myndigheten i Sverige på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar.

| 4. | Förflyttningar av levande hjortdjur från en medlemsstat där chronic wasting disease har bekräftats






  4.1 | Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 3 ska det vara förbjudet att förflytta levande hjortdjur från en medlemsstat som förtecknas i punkt 1.1 till andra medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

4.

4.1

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 3 ska det vara förbjudet att förflytta levande hjortdjur från en medlemsstat som förtecknas i punkt 1.1 till andra medlemsstater.

| 4.2 | Genom undantag från punkt 4.1 ska följande förflyttningar av levande hjortdjur från en medlemsstat som förtecknas i punkt 1.1 vara tillåtna:






  a) | Förflyttningar av levande hjortdjur för omedelbar slakt i en annan medlemsstat som förtecknas i punkt 1.1 eller Norge. |
| --- | --- | --- |

4.2

Genom undantag från punkt 4.1 ska följande förflyttningar av levande hjortdjur från en medlemsstat som förtecknas i punkt 1.1 vara tillåtna:

a)

Förflyttningar av levande hjortdjur för omedelbar slakt i en annan medlemsstat som förtecknas i punkt 1.1 eller Norge.

| b) | Förflyttningar av levande hjortdjur för andra ändamål än omedelbar slakt till en annan medlemsstat som förtecknas i punkt 1.1 eller Norge, förutsatt att den behöriga myndigheten i destinationsorten på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar. |
| --- | --- |

b)

Förflyttningar av levande hjortdjur för andra ändamål än omedelbar slakt till en annan medlemsstat som förtecknas i punkt 1.1 eller Norge, förutsatt att den behöriga myndigheten i destinationsorten på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar.

| c) | Förflyttningar av levande hjortdjur från en avgränsad anläggning, enligt definitionen i artikel 4.48 i förordning (EU) 2016/429* till en avgränsad anläggning, enligt definitionen i artikel 4.48 i förordning (EU) 2016/429, i en annan medlemsstat, förutsatt att den behöriga myndigheten i destinationsorten på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar.” |
| --- | --- |

c)

Förflyttningar av levande hjortdjur från en avgränsad anläggning, enligt definitionen i artikel 4.48 i förordning (EU) 2016/429* till en avgränsad anläggning, enligt definitionen i artikel 4.48 i förordning (EU) 2016/429, i en annan medlemsstat, förutsatt att den behöriga myndigheten i destinationsorten på förhand har gett sitt skriftliga samtycke till sådana förflyttningar.”

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (’djurhälsolag’) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1)."

| b) | I kapitel C ska följande avsnitt läggas till som avsnitt C:

  ”
  AVSNITT C



  Lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur










  1. | Det ska vara förbjudet att till unionen förflytta sändningar av lockmedel för jakt som innehåller urin som härrör från hjortdjur med ursprung i Norge. |
| --- | --- | --- |

b)

I kapitel C ska följande avsnitt läggas till som avsnitt C:

”
  AVSNITT C

Lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur

1.

| 2. | Det ska vara förbjudet att tillverka, avyttra och använda lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur med ursprung i de medlemsstater som förtecknas i kapitel A avsnitt C punkt 1.1.” |
| --- | --- |

2.

| 2. | I kapitel F i bilaga IX ska följande punkt läggas till som punkt 3:






  ”3. | Det ska vara förbjudet att till unionen importera lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur.” |
| --- | --- | --- |

2.

I kapitel F i bilaga IX ska följande punkt läggas till som punkt 3:

”3.

Det ska vara förbjudet att till unionen importera lockmedel för jakt som innehåller urin från hjortdjur.”

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (’djurhälsolag’) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).’

---

| 16.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2247

av den 15 november 2022

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (grundförordningen) (1), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 24 september 2021 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina) och Brasilien (tillsammans kallade de berörda länderna) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 24 september 2021 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina) och Brasilien (tillsammans kallade de berörda länderna) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

Kina

de berörda länderna)

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 13 augusti 2021 av European Steel Association (Eurofer eller klaganden). Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera att en undersökning skulle inledas. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 13 augusti 2021 av European Steel Association (Eurofer eller klaganden). Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera att en undersökning skulle inledas.

Eurofer

klaganden

| (3) | Klagomålet ingavs på uppdrag av följande unionstillverkare: ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (Frankrike), ArcelorMittal Etxebarri SA (Spanien) och ThyssenKrupp Rasselstein GmbH (Tyskland), vilka påstods utgöra 100 % av unionsindustrin. Under undersökningens gång fick kommissionen kännedom om ytterligare en unionstillverkare av den berörda produkten, nämligen Acciaierie d’Italia. Eftersom klagandena ändå stod för [85–95] % av unionsindustrins produktion och försäljning ansågs klagomålet ha ingetts av unionsindustrin i enlighet med artikel 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Klagomålet ingavs på uppdrag av följande unionstillverkare: ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (Frankrike), ArcelorMittal Etxebarri SA (Spanien) och ThyssenKrupp Rasselstein GmbH (Tyskland), vilka påstods utgöra 100 % av unionsindustrin. Under undersökningens gång fick kommissionen kännedom om ytterligare en unionstillverkare av den berörda produkten, nämligen Acciaierie d’Italia. Eftersom klagandena ändå stod för [85–95] % av unionsindustrins produktion och försäljning ansågs klagomålet ha ingetts av unionsindustrin i enlighet med artikel 5.4 i grundförordningen.

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (4) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina och Brasilien, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och bjöd in dem att delta. |
| --- | --- |

(4)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina och Brasilien, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och bjöd in dem att delta.

1.3   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (5) | I enlighet med artikel 19a i grundförordningen försåg kommissionen den 25 april 2022 parterna med en sammanfattning av de föreslagna tullarna och närmare uppgifter om beräkningen av dumpningsmarginalerna och de marginaler som anses tillräckliga för att undanröja skadan för unionsindustrin fyra veckor innan de provisoriska tullarna infördes (perioden för utlämnande av uppgifter på förhand). Berörda parter uppmanades att inom tre arbetsdagar lämna synpunkter på beräkningarnas riktighet. Såsom förklaras i skälen 29–34 i förordningen om provisorisk tull drog kommissionen slutsatsen att kraven för registrering enligt artikel 14.5a i grundförordningen inte var uppfyllda. Därför har importen från de berörda länderna inte varit föremål för registrering under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 19a i grundförordningen försåg kommissionen den 25 april 2022 parterna med en sammanfattning av de föreslagna tullarna och närmare uppgifter om beräkningen av dumpningsmarginalerna och de marginaler som anses tillräckliga för att undanröja skadan för unionsindustrin fyra veckor innan de provisoriska tullarna infördes (perioden för utlämnande av uppgifter på förhand). Berörda parter uppmanades att inom tre arbetsdagar lämna synpunkter på beräkningarnas riktighet. Såsom förklaras i skälen 29–34 i förordningen om provisorisk tull drog kommissionen slutsatsen att kraven för registrering enligt artikel 14.5a i grundförordningen inte var uppfyllda. Därför har importen från de berörda länderna inte varit föremål för registrering under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand.

perioden för utlämnande av uppgifter på förhand

| (6) | Kommissionen mottog synpunkter från Baoshan Iron & Steel Co., Ltd (Baosteel), Handan Jintai Packing Materials Co., Ltd (Jintai) och Canpack. Baosteels synpunkter ledde till att ett skrivfel i beräkningarna korrigerades. Jintais synpunkter hade koppling till artikel 7.2a i grundförordningen och avsåg därför inte beräkningarnas riktighet. De beaktades därför efter meddelandet om införande av de provisoriska åtgärderna och behandlas i avsnitt 3.1 nedan. Eftersom Canpacks synpunkter avsåg unionens intresse behandlas de i avsnitt 7 nedan. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen mottog synpunkter från Baoshan Iron & Steel Co., Ltd (Baosteel), Handan Jintai Packing Materials Co., Ltd (Jintai) och Canpack. Baosteels synpunkter ledde till att ett skrivfel i beräkningarna korrigerades. Jintais synpunkter hade koppling till artikel 7.2a i grundförordningen och avsåg därför inte beräkningarnas riktighet. De beaktades därför efter meddelandet om införande av de provisoriska åtgärderna och behandlas i avsnitt 3.1 nedan. Eftersom Canpacks synpunkter avsåg unionens intresse behandlas de i avsnitt 7 nedan.

Baosteel

Jintai

| (7) | Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning genomförandeförordning (EU) 2022/802 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien (3) (förordningen om provisorisk tull). |
| --- | --- |

(7)

Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning genomförandeförordning (EU) 2022/802 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien (3) (förordningen om provisorisk tull).

Europeiska unionens officiella tidning

3

förordningen om provisorisk tull

1.4   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (8) | Efter utlämnandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för införandet av provisoriska antidumpningstullar (det preliminära utlämnandet av uppgifter) inkom Eurofer (klagande), Eviosys (unionsanvändare), Canpack, som företräder Canpack Slovakia s.r.o., Can-Pack Food and Industrial Packaging Sp. z o.o. och Tapon France S.A.S. (unionsanvändare), Astir Vitogiannis Bros Single Member SA (Astir Vitogiannis) (unionsanvändare), Baosteel (exporterande tillverkare från Kina), Jintai (exporterande tillverkare från Kina), Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) (exporterande tillverkare från Brasilien), China Iron and Steel Association (Cisa), de kinesiska myndigheterna och de brasilianska myndigheterna med skriftliga inlagor som innehöll synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten inom den tidsfrist som anges i artikel 2.1 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(8)

Efter utlämnandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för införandet av provisoriska antidumpningstullar (det preliminära utlämnandet av uppgifter) inkom Eurofer (klagande), Eviosys (unionsanvändare), Canpack, som företräder Canpack Slovakia s.r.o., Can-Pack Food and Industrial Packaging Sp. z o.o. och Tapon France S.A.S. (unionsanvändare), Astir Vitogiannis Bros Single Member SA (Astir Vitogiannis) (unionsanvändare), Baosteel (exporterande tillverkare från Kina), Jintai (exporterande tillverkare från Kina), Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) (exporterande tillverkare från Brasilien), China Iron and Steel Association (Cisa), de kinesiska myndigheterna och de brasilianska myndigheterna med skriftliga inlagor som innehöll synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten inom den tidsfrist som anges i artikel 2.1 i förordningen om provisorisk tull.

det preliminära utlämnandet av uppgifter

Astir Vitogiannis

CSN

Cisa

| (9) | De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Baosteel, Cisa och Astir Vitogiannis hördes. |
| --- | --- |

(9)

De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Baosteel, Cisa och Astir Vitogiannis hördes.

| (10) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. För att komma fram till sina slutgiltiga undersökningsresultat beaktade kommissionen de berörda parternas synpunkter och ändrade sina preliminära slutsatser när så var lämpligt. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. För att komma fram till sina slutgiltiga undersökningsresultat beaktade kommissionen de berörda parternas synpunkter och ändrade sina preliminära slutsatser när så var lämpligt.

| (11) | Den 31 augusti 2022 underrättade kommissionen alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien (det slutliga utlämnandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(11)

Den 31 augusti 2022 underrättade kommissionen alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien (det slutliga utlämnandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter.

det slutliga utlämnandet av uppgifter

| (12) | Efter att ha tagit emot synpunkter från berörda parter underrättade kommissionen den 16 september 2022 berörda parter om vissa förtydliganden och mindre korrigeringar i det slutliga utlämnandet av uppgifter, som dock inte påverkade de slutgiltiga tullarna. Parterna gavs möjlighet att inom en viss tid inkomma med synpunkter, vilket endast Cisa gjorde. |
| --- | --- |

(12)

Efter att ha tagit emot synpunkter från berörda parter underrättade kommissionen den 16 september 2022 berörda parter om vissa förtydliganden och mindre korrigeringar i det slutliga utlämnandet av uppgifter, som dock inte påverkade de slutgiltiga tullarna. Parterna gavs möjlighet att inom en viss tid inkomma med synpunkter, vilket endast Cisa gjorde.

| (13) | Parter som begärde att bli hörda gavs även möjlighet till detta. Cisa, Baosteel, Eviosys och Eurofer hördes. |
| --- | --- |

(13)

Parter som begärde att bli hörda gavs även möjlighet till detta. Cisa, Baosteel, Eviosys och Eurofer hördes.

1.5   Synpunkter på inledandet av undersökningen

Synpunkter på inledandet av undersökningen

| (14) | Såsom förklaras i skälen 6 och 7 i förordningen om provisorisk tull lämnade China Iron and Steel Association (Cisa) in synpunkter efter inledandet av undersökningen och hävdade att man i klagomålet förlitade sig alltför mycket på konfidentiella uppgifter, och att den icke-konfidentiella versionen därför inte var tillräcklig för att få en korrekt förståelse av den bevisning som låg till grund för klagomålet. Cisa upprepade detta påstående efter införandet av de provisoriska åtgärderna. |
| --- | --- |

(14)

Såsom förklaras i skälen 6 och 7 i förordningen om provisorisk tull lämnade China Iron and Steel Association (Cisa) in synpunkter efter inledandet av undersökningen och hävdade att man i klagomålet förlitade sig alltför mycket på konfidentiella uppgifter, och att den icke-konfidentiella versionen därför inte var tillräcklig för att få en korrekt förståelse av den bevisning som låg till grund för klagomålet. Cisa upprepade detta påstående efter införandet av de provisoriska åtgärderna.

Cisa

| (15) | Kommissionen bekräftade sin slutsats i skäl 8 i förordningen om provisorisk tull om att den icke-konfidentiella version av klagomålet som ingick i de ärendehandlingar som berörda parter kunde begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de konfidentiella uppgifterna, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar, och avvisade därmed påståendet. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bekräftade sin slutsats i skäl 8 i förordningen om provisorisk tull om att den icke-konfidentiella version av klagomålet som ingick i de ärendehandlingar som berörda parter kunde begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de konfidentiella uppgifterna, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar, och avvisade därmed påståendet.

1.6   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (16) | Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på urvalet av unionstillverkare, importörer och exporterande tillverkare bekräftas skälen 9–17 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på urvalet av unionstillverkare, importörer och exporterande tillverkare bekräftas skälen 9–17 i förordningen om provisorisk tull.

1.7   Enskild undersökning

Enskild undersökning

| (17) | Såsom förklaras i skäl 18 i förordningen om provisorisk tull begärde en exporterande tillverkare i Kina, GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd, en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen och lämnade in ett svar på frågeformuläret inom tidsfristen. Denna begäran upprepades efter det slutgiltiga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen hade preliminärt konstaterat att en granskning av denna begäran skulle ha varit orimligt betungande och gjort det omöjligt att slutföra undersökningen inom den tidsfrist som fastställs i grundförordningen. Kommissionen påminde om att den hade begränsat sitt urval till två företag som stod för den största importvolymen från Kina och som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Båda företagen samarbetade till fullo, vilket inbegrep undersökning och kontroll (genom dubbelkontroller på distans) av de uppgifter som lämnats av flera närstående enheter både i Kina och i unionen, vilket uteslöt att kommissionen skulle undersöka GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd, individuellt, utöver de företag som ingick i urvalet. Denna slutsats förblev giltig även under det slutliga skedet. Kommissionen bekräftade därför sitt beslut att inte bevilja detta företag en individuell undersökning. |
| --- | --- |

(17)

Såsom förklaras i skäl 18 i förordningen om provisorisk tull begärde en exporterande tillverkare i Kina, GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd, en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen och lämnade in ett svar på frågeformuläret inom tidsfristen. Denna begäran upprepades efter det slutgiltiga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen hade preliminärt konstaterat att en granskning av denna begäran skulle ha varit orimligt betungande och gjort det omöjligt att slutföra undersökningen inom den tidsfrist som fastställs i grundförordningen. Kommissionen påminde om att den hade begränsat sitt urval till två företag som stod för den största importvolymen från Kina och som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Båda företagen samarbetade till fullo, vilket inbegrep undersökning och kontroll (genom dubbelkontroller på distans) av de uppgifter som lämnats av flera närstående enheter både i Kina och i unionen, vilket uteslöt att kommissionen skulle undersöka GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd, individuellt, utöver de företag som ingick i urvalet. Denna slutsats förblev giltig även under det slutliga skedet. Kommissionen bekräftade därför sitt beslut att inte bevilja detta företag en individuell undersökning.

1.8   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (18) | Såsom anges i skälen 19–21 i förordningen om provisorisk tull skickade kommissionen frågeformulär till tre unionstillverkare, klaganden, en icke-närstående importör, kända användare och de tre exporterande tillverkarna i de berörda länderna. Den skickade också frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen och om råvarurelaterade snedvridningar i Kina när det gäller den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(18)

Såsom anges i skälen 19–21 i förordningen om provisorisk tull skickade kommissionen frågeformulär till tre unionstillverkare, klaganden, en icke-närstående importör, kända användare och de tre exporterande tillverkarna i de berörda länderna. Den skickade också frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen och om råvarurelaterade snedvridningar i Kina när det gäller den undersökta produkten.

| (19) | Utöver de dubbelkontroller på distans som nämns i skäl 23 i förordningen om provisorisk tull utförde kommissionen dessutom ett kontrollbesök hos följande unionsanvändare:






  — | Eviosys, Paris (Frankrike). |
| --- | --- | --- |

(19)

Utöver de dubbelkontroller på distans som nämns i skäl 23 i förordningen om provisorisk tull utförde kommissionen dessutom ett kontrollbesök hos följande unionsanvändare:

—

Eviosys, Paris (Frankrike).

1.9   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (20) | Såsom anges i skäl 24 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 juli 2020 till och med den 30 juni 2021 (undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(20)

Såsom anges i skäl 24 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 juli 2020 till och med den 30 juni 2021 (undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

UP

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (21) | Kommissionen påminde om att i enlighet med skäl 25 i förordningen om provisorisk tull är den berörda produkten valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, överdragna med kromoxider eller med krom och kromoxider, med ursprung i Kina och Brasilien, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7210 50 00 och 7212 50 20 (den berörda produkten). |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen påminde om att i enlighet med skäl 25 i förordningen om provisorisk tull är den berörda produkten valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, överdragna med kromoxider eller med krom och kromoxider, med ursprung i Kina och Brasilien, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7210 50 00 och 7212 50 20 (den berörda produkten).

den berörda produkten

| (22) | Stål elektrolytiskt överdraget med krom har en mängd olika användningsområden, framför allt som material i konsumentförpackningar och industriförpackningar. Det används i första hand för livsmedelsförpackningar, till exempel i lock och m.m. Andra användningsområden omfattar externa delar till hushållsapparater, filmburkar, skyddsmaterial till optiska fiberkablar eller andra elektriska och elektroniska delar. |
| --- | --- |

(22)

Stål elektrolytiskt överdraget med krom har en mängd olika användningsområden, framför allt som material i konsumentförpackningar och industriförpackningar. Det används i första hand för livsmedelsförpackningar, till exempel i lock och m.m. Andra användningsområden omfattar externa delar till hushållsapparater, filmburkar, skyddsmaterial till optiska fiberkablar eller andra elektriska och elektroniska delar.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (23) | Eftersom inga relaterade påståenden eller synpunkter har inkommit bekräftas härmed slutsatserna i skälen 27 och 28 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom inga relaterade påståenden eller synpunkter har inkommit bekräftas härmed slutsatserna i skälen 27 och 28 i förordningen om provisorisk tull.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Kina

Kina

| (24) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter tog kommissionen emot skriftliga synpunkter från de två exporterande tillverkarna i urvalet, Cisa och de kinesiska myndigheterna, om de preliminära undersökningsresultaten om dumpning. |
| --- | --- |

(24)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter tog kommissionen emot skriftliga synpunkter från de två exporterande tillverkarna i urvalet, Cisa och de kinesiska myndigheterna, om de preliminära undersökningsresultaten om dumpning.

3.1.1   Normalvärde

Normalvärde

| (25) | Den detaljerade informationen om beräkningen av normalvärdet presenterades i skälen 42–109 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(25)

Den detaljerade informationen om beräkningen av normalvärdet presenterades i skälen 42–109 i förordningen om provisorisk tull.

3.1.2   Förekomst av betydande snedvridningar

Förekomst av betydande snedvridningar

| (26) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter lämnade Cisa och de kinesiska myndigheterna synpunkter på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen under den aktuella undersökningen. Dessutom stödde Baosteel Cisas synpunkter. |
| --- | --- |

(26)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter lämnade Cisa och de kinesiska myndigheterna synpunkter på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen under den aktuella undersökningen. Dessutom stödde Baosteel Cisas synpunkter.

Argument rörande rapporten
   (4)

Argument rörande rapporten

4

| (27) | De kinesiska myndigheterna hävdade att rapporten är sakligt och rättsligt bristfällig och att beslut som grundas på den saknar legitimitet. Faktamässigt är rapporten, enligt de kinesiska myndigheterna, inte representativ, och den är ensidig och verklighetsfrånvänd. Det faktum att kommissionen har utfärdat landsrapporter för ett fåtal utvalda länder ger upphov till farhågor rörande behandlingen av mest gynnad nation. Att kommissionen förlitade sig på beläggen i rapporten är enligt de kinesiska myndigheterna inte heller i linje med en anda av rättvis lagstiftning, eftersom detta ger unionsindustrin orättvisa fördelar och i praktiken innebär att man fattar beslut i målet innan det prövas. |
| --- | --- |

(27)

De kinesiska myndigheterna hävdade att rapporten är sakligt och rättsligt bristfällig och att beslut som grundas på den saknar legitimitet. Faktamässigt är rapporten, enligt de kinesiska myndigheterna, inte representativ, och den är ensidig och verklighetsfrånvänd. Det faktum att kommissionen har utfärdat landsrapporter för ett fåtal utvalda länder ger upphov till farhågor rörande behandlingen av mest gynnad nation. Att kommissionen förlitade sig på beläggen i rapporten är enligt de kinesiska myndigheterna inte heller i linje med en anda av rättvis lagstiftning, eftersom detta ger unionsindustrin orättvisa fördelar och i praktiken innebär att man fattar beslut i målet innan det prövas.

| (28) | På liknande sätt menade Cisa att kommissionen förlitade sig alltför mycket på rapporten, som enligt Cisa är ensidig, icke-objektiv, föråldrad och avsiktligt utelämnar fakta för att underlätta ingivandet av klagomål på grundval av tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Cisa instämde inte heller i kommissionens svar i avsnitt 3.1.3 i förordningen om provisorisk tull, där kommissionen hävdade att både de kinesiska myndigheterna och andra parter hade möjlighet att lämna uppgifter som motbevisade de källor som ingick i rapporten genom att specificera att bevisbördan i detta fall åligger den undersökande myndigheten och inte tredjelandsexportörerna. Cisa underströk dessutom att rapporten inte rörde den industri som tillverkar stål elektrolytiskt överdraget med krom, utan att den helt enkelt är ett allmänt dokument som kommissionen använder sig av för olika undersökningar, utan åtskillnad. Dessutom hävdade Cisa att de femårsplaner som kommissionen hänvisar till i sin undersökning för att bevisa förekomsten av betydande snedvridningar endast är vägledande dokument som beskriver politiska åsikter för framtiden, i likhet med sådana dokument som även offentliggörs i Europeiska unionen, och därmed inte snedvrider konkurrensen. Slutligen hävdade Cisa att den trettonde femårsplanen, som det hänvisas till i rapporten, endast omfattar perioden fram till 2020, vilket innebär att den inte var relevant för den andra delen av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(28)

På liknande sätt menade Cisa att kommissionen förlitade sig alltför mycket på rapporten, som enligt Cisa är ensidig, icke-objektiv, föråldrad och avsiktligt utelämnar fakta för att underlätta ingivandet av klagomål på grundval av tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Cisa instämde inte heller i kommissionens svar i avsnitt 3.1.3 i förordningen om provisorisk tull, där kommissionen hävdade att både de kinesiska myndigheterna och andra parter hade möjlighet att lämna uppgifter som motbevisade de källor som ingick i rapporten genom att specificera att bevisbördan i detta fall åligger den undersökande myndigheten och inte tredjelandsexportörerna. Cisa underströk dessutom att rapporten inte rörde den industri som tillverkar stål elektrolytiskt överdraget med krom, utan att den helt enkelt är ett allmänt dokument som kommissionen använder sig av för olika undersökningar, utan åtskillnad. Dessutom hävdade Cisa att de femårsplaner som kommissionen hänvisar till i sin undersökning för att bevisa förekomsten av betydande snedvridningar endast är vägledande dokument som beskriver politiska åsikter för framtiden, i likhet med sådana dokument som även offentliggörs i Europeiska unionen, och därmed inte snedvrider konkurrensen. Slutligen hävdade Cisa att den trettonde femårsplanen, som det hänvisas till i rapporten, endast omfattar perioden fram till 2020, vilket innebär att den inte var relevant för den andra delen av undersökningsperioden.

| (29) | Kommissionen höll inte med. Dessa argument behandlades redan till stor del i förordningen om provisorisk tull, och kommissionen bekräftade därför slutsatserna i skälen 68–70 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen kunde inte se hur exempelvis en hänvisning till gällande kinesisk lagstiftning inte skulle spegla verkligheten. På ett liknande sätt hävdade Cisa att kommissionen utelämnar faktiska omständigheter, faktorer och slutsatser som skulle strida mot rapportens syfte, utan att påpeka vilka specifika faktiska omständigheter eller faktorer som skulle ifrågasätta förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen. När det gäller bevisbördan innebar rapporten och övrig bevisning som lagts fram att kommissionen hade uppfyllt sin bevisbörda och att varken Cisa eller andra berörda parter hade kunnat motbevisa den bevisning som lagts fram. Kommissionen underströk vidare att de femårsplaner som offentliggörs av de kinesiska myndigheterna inte bara är allmänna vägledningsdokument, utan är rättsligt bindande. I detta avseende hänvisade kommissionen till den detaljerade analysen av planerna i kapitel 4 i rapporten, där avsnitt 4.3.1 särskilt tillägnas planernas bindande karaktär. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen höll inte med. Dessa argument behandlades redan till stor del i förordningen om provisorisk tull, och kommissionen bekräftade därför slutsatserna i skälen 68–70 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen kunde inte se hur exempelvis en hänvisning till gällande kinesisk lagstiftning inte skulle spegla verkligheten. På ett liknande sätt hävdade Cisa att kommissionen utelämnar faktiska omständigheter, faktorer och slutsatser som skulle strida mot rapportens syfte, utan att påpeka vilka specifika faktiska omständigheter eller faktorer som skulle ifrågasätta förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen. När det gäller bevisbördan innebar rapporten och övrig bevisning som lagts fram att kommissionen hade uppfyllt sin bevisbörda och att varken Cisa eller andra berörda parter hade kunnat motbevisa den bevisning som lagts fram. Kommissionen underströk vidare att de femårsplaner som offentliggörs av de kinesiska myndigheterna inte bara är allmänna vägledningsdokument, utan är rättsligt bindande. I detta avseende hänvisade kommissionen till den detaljerade analysen av planerna i kapitel 4 i rapporten, där avsnitt 4.3.1 särskilt tillägnas planernas bindande karaktär.

| (30) | När det gäller påståendet att den 13:e femårsplanen var irrelevant för den andra delen av undersökningsperioden (1 januari–30 juni 2021) upprepade kommissionen, såsom redan anges i skäl 69 i förordningen om provisorisk tull, att de 14:e femårsplanerna började offentliggöras först under 2021. Till exempel offentliggjordes den 14:e allmänna femårsplanen den 12 mars, den 14:e femårsplanen för stålskrot den 15 september och den 14:e femårsplanen för utveckling av råmaterial den 21 december 2021. Kommissionen noterade att bestämmelserna i den 13:e femårsplanen fortfarande var tillämpliga under den period som sträcker sig mellan den dag då den 13:e femårsplanen började tillämpas och den 14:e femårsplanen offentliggjordes. Oavsett när exakt de individuella 14:e femårsplanerna offentliggjordes är det faktum att den 13:e femårsplanen var tillämplig under första halvan av undersökningsperioden redan ett tecken på att det förekommer betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(30)

När det gäller påståendet att den 13:e femårsplanen var irrelevant för den andra delen av undersökningsperioden (1 januari–30 juni 2021) upprepade kommissionen, såsom redan anges i skäl 69 i förordningen om provisorisk tull, att de 14:e femårsplanerna började offentliggöras först under 2021. Till exempel offentliggjordes den 14:e allmänna femårsplanen den 12 mars, den 14:e femårsplanen för stålskrot den 15 september och den 14:e femårsplanen för utveckling av råmaterial den 21 december 2021. Kommissionen noterade att bestämmelserna i den 13:e femårsplanen fortfarande var tillämpliga under den period som sträcker sig mellan den dag då den 13:e femårsplanen började tillämpas och den 14:e femårsplanen offentliggjordes. Oavsett när exakt de individuella 14:e femårsplanerna offentliggjordes är det faktum att den 13:e femårsplanen var tillämplig under första halvan av undersökningsperioden redan ett tecken på att det förekommer betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen. Detta påstående avvisades därför.

| (31) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter framförde de kinesiska myndigheterna på nytt sina påståenden om rapporten, utan några ytterligare uppgifter till stöd för sin argumentation. Kommissionen noterade därför att dessa påståenden redan behandlades i skälen 68–70 i förordningen om provisorisk tull, samt i skäl 29 ovan. |
| --- | --- |

(31)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter framförde de kinesiska myndigheterna på nytt sina påståenden om rapporten, utan några ytterligare uppgifter till stöd för sin argumentation. Kommissionen noterade därför att dessa påståenden redan behandlades i skälen 68–70 i förordningen om provisorisk tull, samt i skäl 29 ovan.

| (32) | På samma sätt upprepade Cisa sin kritik mot rapporten efter det slutliga utlämnandet av uppgifter och upprepade att rapporten inte uppfyller normerna för opartisk och objektiv bevisning. Dessutom lyfte Cisa återigen frågan om den 13:e femårsplanen och påpekade att planen å ena sidan inte bör betraktas som bindande lagstiftning utan snarare som ett allmänt policydokument, vilka också finns i EU, och att å andra sidan hälften av undersökningsperioden inte ingår i den period som omfattas av den 13:e femårsplanen. I detta sammanhang uppmanade Cisa kommissionen att förklara hur innehållet i den 13:e femårsplanen kan betraktas som belägg för att det förekommer betydande snedvridningar efter det att den upphört att gälla. |
| --- | --- |

(32)

På samma sätt upprepade Cisa sin kritik mot rapporten efter det slutliga utlämnandet av uppgifter och upprepade att rapporten inte uppfyller normerna för opartisk och objektiv bevisning. Dessutom lyfte Cisa återigen frågan om den 13:e femårsplanen och påpekade att planen å ena sidan inte bör betraktas som bindande lagstiftning utan snarare som ett allmänt policydokument, vilka också finns i EU, och att å andra sidan hälften av undersökningsperioden inte ingår i den period som omfattas av den 13:e femårsplanen. I detta sammanhang uppmanade Cisa kommissionen att förklara hur innehållet i den 13:e femårsplanen kan betraktas som belägg för att det förekommer betydande snedvridningar efter det att den upphört att gälla.

| (33) | Kommissionen höll inte med. För det första bedriver Kina, som redan påpekats i skäl 29, en regelbunden femårig planeringscykel. Under den cykeln håller enskilda planeringsdokument för nästföljande cykel på att utarbetas redan under den föregående cykeln, samtidigt som enskilda planeringsdokument för nästföljande cykel formellt kan utfärdas med viss fördröjning efter det att motsvarande planeringsdokument för föregående cykel har upphört att gälla. Det faktum att det formella slutdatumet för den 13:e femårsplanen kan ligga i mitten av undersökningsperioden eller att de relevanta 14:e femårsplanerna offentliggjordes med viss eftersläpning efter det att den föregående planeringsperioden hade löpt ut förändrar inte karaktären hos det kinesiska planeringssystemet, där myndigheterna och företagarna alltid befinner sig i en planeringscykel. Kommissionen höll heller inte med om Cisas argument att den 13:e femårsplanen endast var ett allmänt policydokument om offentliga investeringsprioriteringar. För det första framförde Cisa inga argument som ifrågasatte kommissionens analys i avsnitt 4.3.1 i rapporten (se skäl 29 ovan). Cisas jämförelse mellan kommissionens ”nya industristrategi” och den 13:e femårsplanen är dessutom missriktad på flera olika sätt, till exempel när det gäller typen av dokument (ett meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och andra EU-institutioner jämfört med ett dokument som faktiskt antagits av det högsta lagstiftande organet i Kina) samt deras natur och innehåll (ett förklarande dokument som beskriver politiska prioriteringar jämförs med en bindande vägledning full med mål för den industriella produktionen och uttryckliga genomförandeskyldigheter för alla berörda parter). |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen höll inte med. För det första bedriver Kina, som redan påpekats i skäl 29, en regelbunden femårig planeringscykel. Under den cykeln håller enskilda planeringsdokument för nästföljande cykel på att utarbetas redan under den föregående cykeln, samtidigt som enskilda planeringsdokument för nästföljande cykel formellt kan utfärdas med viss fördröjning efter det att motsvarande planeringsdokument för föregående cykel har upphört att gälla. Det faktum att det formella slutdatumet för den 13:e femårsplanen kan ligga i mitten av undersökningsperioden eller att de relevanta 14:e femårsplanerna offentliggjordes med viss eftersläpning efter det att den föregående planeringsperioden hade löpt ut förändrar inte karaktären hos det kinesiska planeringssystemet, där myndigheterna och företagarna alltid befinner sig i en planeringscykel. Kommissionen höll heller inte med om Cisas argument att den 13:e femårsplanen endast var ett allmänt policydokument om offentliga investeringsprioriteringar. För det första framförde Cisa inga argument som ifrågasatte kommissionens analys i avsnitt 4.3.1 i rapporten (se skäl 29 ovan). Cisas jämförelse mellan kommissionens ”nya industristrategi” och den 13:e femårsplanen är dessutom missriktad på flera olika sätt, till exempel när det gäller typen av dokument (ett meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och andra EU-institutioner jämfört med ett dokument som faktiskt antagits av det högsta lagstiftande organet i Kina) samt deras natur och innehåll (ett förklarande dokument som beskriver politiska prioriteringar jämförs med en bindande vägledning full med mål för den industriella produktionen och uttryckliga genomförandeskyldigheter för alla berörda parter).

| (34) | Följaktligen avvisades de kinesiska myndigheternas och Cisas argument, och kommissionen bekräftade sina slutsatser i skälen 68–70 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(34)

Följaktligen avvisades de kinesiska myndigheternas och Cisas argument, och kommissionen bekräftade sina slutsatser i skälen 68–70 i förordningen om provisorisk tull.

Argument gällande överensstämmelsen mellan artikel 2.6a i grundförordningen och WTO-avtalet

Argument gällande överensstämmelsen mellan artikel 2.6a i grundförordningen och WTO-avtalet

| (35) | För det första menade de kinesiska myndigheterna och Cisa att bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen är oförenliga med WTO:s antidumpningsavtal, i synnerhet artikel 2.2 i detta, som innehåller en uttömmande förteckning över situationer där normalvärdet kan konstrueras och där ”betydande snedvridningar” inte anges. |
| --- | --- |

(35)

För det första menade de kinesiska myndigheterna och Cisa att bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen är oförenliga med WTO:s antidumpningsavtal, i synnerhet artikel 2.2 i detta, som innehåller en uttömmande förteckning över situationer där normalvärdet kan konstrueras och där ”betydande snedvridningar” inte anges.

| (36) | För det andra anser de kinesiska myndigheterna och Cisa att det faktum att man använder uppgifter från ett lämpligt representativt land är oförenligt med artikel VI.1 b i Gatt och artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet, enligt vilka tillverkningskostnaden i ursprungslandet måste användas när normalvärdet konstrueras. Enligt Cisa bortsåg kommissionen från överprövningsorganets undersökningsresultat i ärendet European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina (DS473) att det faktum att uppgifter från källan utanför exportlandet tillåts ”inte innebär att en undersökande myndighet helt enkelt kan ersätta tillverkningskostnaden i ursprungslandet med kostnaden från en källa utanför ursprungslandet”. Cisa påminde dessutom om att enligt överprövningsorganet i DS473 måste en utredande myndighet, när den förlitar sig på uppgifter från andra länder för att fastställa ”tillverkningskostnaden i ursprungslandet” enligt artikel 2.2 i antidumpningsavtalet, se till att sådana uppgifter används för att komma fram till ”tillverkningskostnaden i ursprungslandet”, och att detta kan kräva att den undersökande myndigheten anpassar dessa uppgifter. Enligt Cisa finns det dock inget som visar att kommissionen har ansträngt sig för att anpassa uppgifterna från det lämpliga representativa landet för att komma fram till tillverkningskostnaden i Kina. Detta tycks i Cisas mening inte vara förenligt med EU:s skyldighet enligt artikel 2.2 i antidumpningsavtalet. |
| --- | --- |

(36)

För det andra anser de kinesiska myndigheterna och Cisa att det faktum att man använder uppgifter från ett lämpligt representativt land är oförenligt med artikel VI.1 b i Gatt och artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet, enligt vilka tillverkningskostnaden i ursprungslandet måste användas när normalvärdet konstrueras. Enligt Cisa bortsåg kommissionen från överprövningsorganets undersökningsresultat i ärendet European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina (DS473) att det faktum att uppgifter från källan utanför exportlandet tillåts ”inte innebär att en undersökande myndighet helt enkelt kan ersätta tillverkningskostnaden i ursprungslandet med kostnaden från en källa utanför ursprungslandet”. Cisa påminde dessutom om att enligt överprövningsorganet i DS473 måste en utredande myndighet, när den förlitar sig på uppgifter från andra länder för att fastställa ”tillverkningskostnaden i ursprungslandet” enligt artikel 2.2 i antidumpningsavtalet, se till att sådana uppgifter används för att komma fram till ”tillverkningskostnaden i ursprungslandet”, och att detta kan kräva att den undersökande myndigheten anpassar dessa uppgifter. Enligt Cisa finns det dock inget som visar att kommissionen har ansträngt sig för att anpassa uppgifterna från det lämpliga representativa landet för att komma fram till tillverkningskostnaden i Kina. Detta tycks i Cisas mening inte vara förenligt med EU:s skyldighet enligt artikel 2.2 i antidumpningsavtalet.

European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina

DS473

| (37) | För det tredje hävdade de kinesiska myndigheterna och Cisa att kommissionens undersökningsförfaranden enligt artikel 2.6a i grundförordningen är oförenliga med WTO:s regler eftersom kommissionen i strid med artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet bortsåg från de kinesiska tillverkarnas bokföring utan att fastställa om denna bokföring är förenlig med allmänt vedertagna redovisningsprinciper i Kina och huruvida de rimligen speglas de kostnader som hör ihop med produktionen och försäljningen. Cisa hävdade i detta sammanhang att det redan hade slagits fast att kommissionens praxis redan var inkonsekvent med WTO-avtalet i DS473. De kinesiska myndigheterna påminde därtill om att överprövningsorganet i ärende DS473 och panelrapporten i ärendet European Union – Cost Adjustment Methodologies II (Russia) (DS494) hävdade att enligt artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet, så länge som den bokföring som förs av den exportör eller tillverkare som är föremål för undersökning – inom godtagbara gränser – på ett korrekt och tillförlitligt sätt speglar alla de faktiska kostnader som den berörda tillverkaren eller exportören ådragit sig för den undersökta produkten kan denna anses ”på ett skäligt sätt återspegla kostnaderna i samband med produktion och försäljning av den undersökta produkten”, och den undersökande myndigheten bör använda denna bokföring för att fastställa tillverkningskostnaden för de tillverkare som granskas. |
| --- | --- |

(37)

För det tredje hävdade de kinesiska myndigheterna och Cisa att kommissionens undersökningsförfaranden enligt artikel 2.6a i grundförordningen är oförenliga med WTO:s regler eftersom kommissionen i strid med artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet bortsåg från de kinesiska tillverkarnas bokföring utan att fastställa om denna bokföring är förenlig med allmänt vedertagna redovisningsprinciper i Kina och huruvida de rimligen speglas de kostnader som hör ihop med produktionen och försäljningen. Cisa hävdade i detta sammanhang att det redan hade slagits fast att kommissionens praxis redan var inkonsekvent med WTO-avtalet i DS473. De kinesiska myndigheterna påminde därtill om att överprövningsorganet i ärende DS473 och panelrapporten i ärendet European Union – Cost Adjustment Methodologies II (Russia) (DS494) hävdade att enligt artikel 2.2.1.1 i antidumpningsavtalet, så länge som den bokföring som förs av den exportör eller tillverkare som är föremål för undersökning – inom godtagbara gränser – på ett korrekt och tillförlitligt sätt speglar alla de faktiska kostnader som den berörda tillverkaren eller exportören ådragit sig för den undersökta produkten kan denna anses ”på ett skäligt sätt återspegla kostnaderna i samband med produktion och försäljning av den undersökta produkten”, och den undersökande myndigheten bör använda denna bokföring för att fastställa tillverkningskostnaden för de tillverkare som granskas.

European Union – Cost Adjustment Methodologies II (Russia)

DS494

| (38) | När det gäller det första påståendet framförde Cisa samma argument redan i sina synpunkter på den första noteringen, och kommissionen behandlade detta i detalj i skäl 66 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen bekräftade därför sina slutsatser i det skälet. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller det första påståendet framförde Cisa samma argument redan i sina synpunkter på den första noteringen, och kommissionen behandlade detta i detalj i skäl 66 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen bekräftade därför sina slutsatser i det skälet.

| (39) | När det gäller det andra argumentet är det i stor utsträckning en upprepning av det påstående som redan behandlas i skälen 65 och 66 i förordningen om provisorisk tull. Dessutom noterade kommissionen att den vid tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen är skyldig att använda icke snedvridna kostnader i ett lämpligt representativt land för att säkerställa att de tillämpade kostnaderna inte påverkas av snedvridningar och baseras på lätt tillgängliga uppgifter. Utan några specifika uppgifter från Cisa som styrker ytterligare justeringar ansågs de icke snedvridna kostnaderna i det representativa landet på grundval av lätt tillgängliga uppgifter uppfylla kriterierna i artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen bekräftade därför sina slutsatser i skäl 66 i förordningen om provisorisk tull och avvisade detta påstående. |
| --- | --- |

(39)

När det gäller det andra argumentet är det i stor utsträckning en upprepning av det påstående som redan behandlas i skälen 65 och 66 i förordningen om provisorisk tull. Dessutom noterade kommissionen att den vid tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen är skyldig att använda icke snedvridna kostnader i ett lämpligt representativt land för att säkerställa att de tillämpade kostnaderna inte påverkas av snedvridningar och baseras på lätt tillgängliga uppgifter. Utan några specifika uppgifter från Cisa som styrker ytterligare justeringar ansågs de icke snedvridna kostnaderna i det representativa landet på grundval av lätt tillgängliga uppgifter uppfylla kriterierna i artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen bekräftade därför sina slutsatser i skäl 66 i förordningen om provisorisk tull och avvisade detta påstående.

| (40) | När det gäller det tredje argumentet tycks detta – förutom att det är en återupprepning av den ståndpunkt som Cisa redan framfört i sina synpunkter på den första noteringen och vidare gör gällande att kommissionen åter begår de rättsliga misstag som fastställts i DS473 – vara av samma slag som det som redan behandlas i skälen 66 och 67 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen avvisade därför påståendet och bekräftade de provisoriska undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller det tredje argumentet tycks detta – förutom att det är en återupprepning av den ståndpunkt som Cisa redan framfört i sina synpunkter på den första noteringen och vidare gör gällande att kommissionen åter begår de rättsliga misstag som fastställts i DS473 – vara av samma slag som det som redan behandlas i skälen 66 och 67 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen avvisade därför påståendet och bekräftade de provisoriska undersökningsresultaten.

| (41) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter framförde de kinesiska myndigheterna på nytt sina påståenden om förenligheten mellan artikel 2.6a i grundförordningen och WTO-reglerna, samt om kommissionens undersökningsmetoder enligt artikel 2.6a i grundförordningen när det gäller användningen av de kinesiska tillverkarnas bokföring, utan att tillföra några ytterligare uppgifter till argumentationen. Kommissionen noterade därför att dessa påståenden redan behandlades i skälen 65–67 i förordningen om provisorisk tull, liksom i skälen 35–37 ovan. Kommissionen avvisade därför även dessa argument och bekräftade sina provisoriska undersökningsresultat. |
| --- | --- |

(41)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter framförde de kinesiska myndigheterna på nytt sina påståenden om förenligheten mellan artikel 2.6a i grundförordningen och WTO-reglerna, samt om kommissionens undersökningsmetoder enligt artikel 2.6a i grundförordningen när det gäller användningen av de kinesiska tillverkarnas bokföring, utan att tillföra några ytterligare uppgifter till argumentationen. Kommissionen noterade därför att dessa påståenden redan behandlades i skälen 65–67 i förordningen om provisorisk tull, liksom i skälen 35–37 ovan. Kommissionen avvisade därför även dessa argument och bekräftade sina provisoriska undersökningsresultat.

Andra påståenden om betydande snedvridningar

Andra påståenden om betydande snedvridningar

| (42) | De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionen borde vara konsekvent och till fullo undersöka om det finns så kallade marknadssnedvridningar i det representativa landet. Att helt enkelt acceptera det representativa landets uppgifter utan en sådan utvärdering skulle vara ”dubbelmoral”. De kinesiska myndigheterna påpekade att kommissionen enligt EU-rätten är skyldig att använda icke snedvridna priser för att konstruera normalvärdet. De kinesiska myndigheterna anser därför att kommissionen borde ta initiativ till att undersöka och bevisa huruvida snedvridningar förekommer i de representativa länderna eller inte, i stället för att passivt vänta på att de berörda parterna i ärendet ska lägga fram bevisning. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen borde undersöka om det förekommer marknadssnedvridningar på EU:s inhemska marknad, inte minst eftersom det påstås finnas många situationer i EU som bör ge upphov till farhågor om ”marknadssnedvridningar”. |
| --- | --- |

(42)

De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionen borde vara konsekvent och till fullo undersöka om det finns så kallade marknadssnedvridningar i det representativa landet. Att helt enkelt acceptera det representativa landets uppgifter utan en sådan utvärdering skulle vara ”dubbelmoral”. De kinesiska myndigheterna påpekade att kommissionen enligt EU-rätten är skyldig att använda icke snedvridna priser för att konstruera normalvärdet. De kinesiska myndigheterna anser därför att kommissionen borde ta initiativ till att undersöka och bevisa huruvida snedvridningar förekommer i de representativa länderna eller inte, i stället för att passivt vänta på att de berörda parterna i ärendet ska lägga fram bevisning. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen borde undersöka om det förekommer marknadssnedvridningar på EU:s inhemska marknad, inte minst eftersom det påstås finnas många situationer i EU som bör ge upphov till farhågor om ”marknadssnedvridningar”.

| (43) | De kinesiska myndigheterna framförde på nytt dessa påståenden, även efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, och upprepade sin ståndpunkt att en regerings nödvändiga reglering av den ekonomiska verksamheten inte bör anses snedvrida marknaden och inte heller bör betraktas som en grund för att på ett konstgjort sätt höja dumpningsmarginalen för importerade produkter utan att bedöma inverkan av liknande beteenden på tillverkningskostnaderna på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(43)

De kinesiska myndigheterna framförde på nytt dessa påståenden, även efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, och upprepade sin ståndpunkt att en regerings nödvändiga reglering av den ekonomiska verksamheten inte bör anses snedvrida marknaden och inte heller bör betraktas som en grund för att på ett konstgjort sätt höja dumpningsmarginalen för importerade produkter utan att bedöma inverkan av liknande beteenden på tillverkningskostnaderna på den inhemska marknaden.

| (44) | Cisa påpekade att enligt artikel 2.6a i grundförordningen bör bedömningen av betydande snedvridningar göras separat för varje exportör, vilket inte gjordes i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(44)

Cisa påpekade att enligt artikel 2.6a i grundförordningen bör bedömningen av betydande snedvridningar göras separat för varje exportör, vilket inte gjordes i den aktuella undersökningen.

| (45) | När det gäller de kinesiska myndigheternas argument erinrade kommissionen om att den i enlighet med artikel 2.6a a endast konstruerar normalvärdet på grundval av andra utvalda uppgifter än inhemska priser och kostnader i exportlandet om den fastställer att sådana uppgifter är lämpliga för att återspegla icke snedvridna priser och kostnader. I denna process är kommissionen skyldig att endast använda icke snedvridna uppgifter. I detta avseende gör kommissionen, långt ifrån att passivt vänta på att detta ska ske, sin egen analys och uppmanar också berörda parter att inkomma med synpunkter på de föreslagna källorna för fastställande av normalvärdet i början av undersökningen, nämligen via noteringarna om de icke snedvridna källor som kommissionen avser att använda i ett tidigt skede av förfarandet. I kommissionens slutliga beslut om vilka icke snedvridna uppgifter som ska användas för att beräkna normalvärdet beaktas alla synpunkter som inkommit från berörda parter fullt ut. När det gäller begäran från de kinesiska myndigheterna, om att kommissionen skulle bedöma eventuella snedvridningar på EU:s inre marknad, kunde kommissionen inte se att detta skulle vara relevant för att bedöma förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

När det gäller de kinesiska myndigheternas argument erinrade kommissionen om att den i enlighet med artikel 2.6a a endast konstruerar normalvärdet på grundval av andra utvalda uppgifter än inhemska priser och kostnader i exportlandet om den fastställer att sådana uppgifter är lämpliga för att återspegla icke snedvridna priser och kostnader. I denna process är kommissionen skyldig att endast använda icke snedvridna uppgifter. I detta avseende gör kommissionen, långt ifrån att passivt vänta på att detta ska ske, sin egen analys och uppmanar också berörda parter att inkomma med synpunkter på de föreslagna källorna för fastställande av normalvärdet i början av undersökningen, nämligen via noteringarna om de icke snedvridna källor som kommissionen avser att använda i ett tidigt skede av förfarandet. I kommissionens slutliga beslut om vilka icke snedvridna uppgifter som ska användas för att beräkna normalvärdet beaktas alla synpunkter som inkommit från berörda parter fullt ut. När det gäller begäran från de kinesiska myndigheterna, om att kommissionen skulle bedöma eventuella snedvridningar på EU:s inre marknad, kunde kommissionen inte se att detta skulle vara relevant för att bedöma förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen.

| (46) | Cisas argument diskuterades redan och avvisades i skälen 71 och 72 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen noterade att Cisa verkar ha valt att endast läsa den första meningen i skäl 72 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen hänvisade därför till den andra meningen i det skälet och till den underliggande analysen i avsnitt 3.1.3 i förordningen om provisorisk tull. I avsaknad av ytterligare argument från de berörda parterna bekräftade kommissionen därför slutgiltigt sina slutsatser i ovannämnda skäl i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(46)

Cisas argument diskuterades redan och avvisades i skälen 71 och 72 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen noterade att Cisa verkar ha valt att endast läsa den första meningen i skäl 72 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen hänvisade därför till den andra meningen i det skälet och till den underliggande analysen i avsnitt 3.1.3 i förordningen om provisorisk tull. I avsaknad av ytterligare argument från de berörda parterna bekräftade kommissionen därför slutgiltigt sina slutsatser i ovannämnda skäl i förordningen om provisorisk tull.

3.1.3   Representativt land

Representativt land

| (47) | Inga synpunkter som motbevisade lämpligheten av Brasilien som representativt land och av CSN som tillverkare i det representativa landet inkom från de berörda parterna. Slutsatsen i skäl 87 i förordningen om provisorisk tull bekräftades därför. |
| --- | --- |

(47)

Inga synpunkter som motbevisade lämpligheten av Brasilien som representativt land och av CSN som tillverkare i det representativa landet inkom från de berörda parterna. Slutsatsen i skäl 87 i förordningen om provisorisk tull bekräftades därför.

3.1.4   Referensvärden som använts för att fastställa normalvärdet

Referensvärden som använts för att fastställa normalvärdet

| (48) | Efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull inkom Cisa och Baosteel med synpunkter på vissa av referenspriserna och hävdade att andra, mer representativa, referenspriser borde användas. |
| --- | --- |

(48)

Efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull inkom Cisa och Baosteel med synpunkter på vissa av referenspriserna och hävdade att andra, mer representativa, referenspriser borde användas.

| (49) | Först och främst ifrågasatte Cisa och Baosteel användningen av de brasilianska inhemska stålpriserna för att fastställa referenspriserna för varmvalsat och kallvalsat stål. Enligt dessa parter var de brasilianska inhemska stålpriserna betydligt högre än priserna i andra större stålproducerande länder, såsom Turkiet och Indien. De ansåg att de brasilianska inhemska stålpriserna var snedvridna under undersökningsperioden och därför inte kunde betraktas som ett representativt referensvärde. |
| --- | --- |

(49)

Först och främst ifrågasatte Cisa och Baosteel användningen av de brasilianska inhemska stålpriserna för att fastställa referenspriserna för varmvalsat och kallvalsat stål. Enligt dessa parter var de brasilianska inhemska stålpriserna betydligt högre än priserna i andra större stålproducerande länder, såsom Turkiet och Indien. De ansåg att de brasilianska inhemska stålpriserna var snedvridna under undersökningsperioden och därför inte kunde betraktas som ett representativt referensvärde.

| (50) | Kommissionen påpekade att Brasilien valdes ut som ett lämpligt representativt land i enlighet med de objektiva kriterier som fastställs i artikel 2.6a a i grundförordningen. Kommissionen ansåg att de priser på brasilianska inhemska varmvalsade ringar eller rullar i stål och kallvalsade ringar eller rullar i stål som offentliggjorts av Metal Bulletin var lämpliga i detta avseende. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen påpekade att Brasilien valdes ut som ett lämpligt representativt land i enlighet med de objektiva kriterier som fastställs i artikel 2.6a a i grundförordningen. Kommissionen ansåg att de priser på brasilianska inhemska varmvalsade ringar eller rullar i stål och kallvalsade ringar eller rullar i stål som offentliggjorts av Metal Bulletin var lämpliga i detta avseende.

| (51) | Kommissionen fann i synnerhet inget som tydde på att dessa inhemska priser var snedvridna och olämpliga att använda som referensvärden. Kommissionen ansåg inte att det fanns några åtgärder i Brasilien som kunde anses snedvrida de inhemska priserna på ringar eller rullar i stål, på ett sätt som innebär att dessa inhemska priser inte borde beaktas. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen fann i synnerhet inget som tydde på att dessa inhemska priser var snedvridna och olämpliga att använda som referensvärden. Kommissionen ansåg inte att det fanns några åtgärder i Brasilien som kunde anses snedvrida de inhemska priserna på ringar eller rullar i stål, på ett sätt som innebär att dessa inhemska priser inte borde beaktas.

| (52) | Cisa och Baosteel pekade på det begränsade antalet ståltillverkare i Brasilien och den därav följande låga konkurrens. Cisa och Baosteel uppgav att tre företag tillverkade en ”stor majoritet” av allt kallvalsat stål i Brasilien enligt en rapport från Förenta staternas internationella handelskommission (ITC) (5). Cisa och Baosteel pekade också på den senaste tidens utveckling inom den brasilianska industrin för kallvalsat stål, som sammanfattas i samma rapport. Denna utveckling inkluderade förändringar i de tre brasilianska ståltillverkarnas verksamhet, såsom produktionsavbrott, nedläggningar och nedstängningar, tillfälliga produktionsavbrott och expansioner under perioden 2015–2021. Dessutom minskade bruttoproduktionen och bruttoförbrukningen i Brasilien mellan 2018 och 2020. Denna situation påstås ha förvärrats av det minskade värdet på den brasilianska realen. Kommissionen noterade dock att alla dessa påståenden var av allmän karaktär och inte visade att de inhemska priserna påverkades av snedvridningar. |
| --- | --- |

(52)

Cisa och Baosteel pekade på det begränsade antalet ståltillverkare i Brasilien och den därav följande låga konkurrens. Cisa och Baosteel uppgav att tre företag tillverkade en ”stor majoritet” av allt kallvalsat stål i Brasilien enligt en rapport från Förenta staternas internationella handelskommission (ITC) (5). Cisa och Baosteel pekade också på den senaste tidens utveckling inom den brasilianska industrin för kallvalsat stål, som sammanfattas i samma rapport. Denna utveckling inkluderade förändringar i de tre brasilianska ståltillverkarnas verksamhet, såsom produktionsavbrott, nedläggningar och nedstängningar, tillfälliga produktionsavbrott och expansioner under perioden 2015–2021. Dessutom minskade bruttoproduktionen och bruttoförbrukningen i Brasilien mellan 2018 och 2020. Denna situation påstås ha förvärrats av det minskade värdet på den brasilianska realen. Kommissionen noterade dock att alla dessa påståenden var av allmän karaktär och inte visade att de inhemska priserna påverkades av snedvridningar.

5

| (53) | I detta avseende noterade kommissionen att Brasilien har en betydande tillverkning av stålprodukter och är ett av de tio största stålproducerande länderna i världen, med en produktion på 36,2 miljoner ton råstål och 34,8 miljoner ton stålprodukter 2021 (6). Det finns 31 stålverk i Brasilien som drivs av tolv företagsgrupper (7). En marknad bestående av tre huvudsakliga konkurrenter, enligt beskrivningen i ITC:s rapport, och flera sekundära aktörer, kan inte betraktas som en marknad som inte är konkurrensutsatt utan specifika belägg för att denna marknad inte fungerar som den ska. Påståendet om att de brasilianska priserna var snedvridna på grund av hög koncentration och begränsad konkurrens kan därför inte godtas. Även om den brasilianska marknadsstrukturen skulle betraktas som en koncentrerad marknad kunde kommissionen inte i sig betrakta den påstådda koncentrationsnivån på marknaden som en ”snedvridning” i den mening som avses i artikel 2.6a. Det fanns inga belägg för att de inhemska priserna var en följd av statliga riktlinjer eller ingripanden i normala marknadskrafter. Tvärtom tyder bevisningen på en konkurrensutsatt marknad, och den senaste utvecklingen inom den brasilianska industrin för kallvalsat stål (se skäl 52) motbevisade inte denna slutsats. Detta gör den brasilianska stålmarknaden och dess priser representativa och åtminstone delvis skyddade från verkningarna av valutafluktuationer. |
| --- | --- |

(53)

I detta avseende noterade kommissionen att Brasilien har en betydande tillverkning av stålprodukter och är ett av de tio största stålproducerande länderna i världen, med en produktion på 36,2 miljoner ton råstål och 34,8 miljoner ton stålprodukter 2021 (6). Det finns 31 stålverk i Brasilien som drivs av tolv företagsgrupper (7). En marknad bestående av tre huvudsakliga konkurrenter, enligt beskrivningen i ITC:s rapport, och flera sekundära aktörer, kan inte betraktas som en marknad som inte är konkurrensutsatt utan specifika belägg för att denna marknad inte fungerar som den ska. Påståendet om att de brasilianska priserna var snedvridna på grund av hög koncentration och begränsad konkurrens kan därför inte godtas. Även om den brasilianska marknadsstrukturen skulle betraktas som en koncentrerad marknad kunde kommissionen inte i sig betrakta den påstådda koncentrationsnivån på marknaden som en ”snedvridning” i den mening som avses i artikel 2.6a. Det fanns inga belägg för att de inhemska priserna var en följd av statliga riktlinjer eller ingripanden i normala marknadskrafter. Tvärtom tyder bevisningen på en konkurrensutsatt marknad, och den senaste utvecklingen inom den brasilianska industrin för kallvalsat stål (se skäl 52) motbevisade inte denna slutsats. Detta gör den brasilianska stålmarknaden och dess priser representativa och åtminstone delvis skyddade från verkningarna av valutafluktuationer.

6

7

| (54) | Cisa och Baosteel nämnde också förekomsten av importtullar på 12 % på varmvalsade och kallvalsade ringar och rullar som ytterligare en snedvridning av priserna. Kommissionen ansåg att enbart förekomsten av importtullar inte i sig kunde leda till slutsatsen att de inhemska priserna var snedvridna, de flesta länder tillämpar någon form av importtull. Såsom anges i skäl 55 låg dessutom de brasilianska priserna nära priserna på andra tillväxtmarknader under större delen av året, och det fanns därför inga tecken på strukturella eller systemiska snedvridningar. |
| --- | --- |

(54)

Cisa och Baosteel nämnde också förekomsten av importtullar på 12 % på varmvalsade och kallvalsade ringar och rullar som ytterligare en snedvridning av priserna. Kommissionen ansåg att enbart förekomsten av importtullar inte i sig kunde leda till slutsatsen att de inhemska priserna var snedvridna, de flesta länder tillämpar någon form av importtull. Såsom anges i skäl 55 låg dessutom de brasilianska priserna nära priserna på andra tillväxtmarknader under större delen av året, och det fanns därför inga tecken på strukturella eller systemiska snedvridningar.

| (55) | Cisa och Baosteel hänvisade också till en påstådd obalans på den brasilianska marknaden för plattstål 2020, vilket ledde till ökade priser. Denna prisökning observerades dock globalt. Enligt OECD (8) var priserna på plattstål 47 % högre i januari 2021 jämfört med året innan. Enligt de prisuppgifter som lämnats av Cisa och Baosteel följde de brasilianska priserna dessutom i allmänhet priserna i andra utvecklingsländers ekonomier, med undantag av de två sista månaderna av undersökningsperioden. Under dessa två månader steg dock priserna ungefär till priserna i Europa. Prisutvecklingen i Brasilien verkade därför inte vara frikopplad från de globala tendenserna, vilket skulle göra dessa priser orepresentativa eller snedvridna. |
| --- | --- |

(55)

Cisa och Baosteel hänvisade också till en påstådd obalans på den brasilianska marknaden för plattstål 2020, vilket ledde till ökade priser. Denna prisökning observerades dock globalt. Enligt OECD (8) var priserna på plattstål 47 % högre i januari 2021 jämfört med året innan. Enligt de prisuppgifter som lämnats av Cisa och Baosteel följde de brasilianska priserna dessutom i allmänhet priserna i andra utvecklingsländers ekonomier, med undantag av de två sista månaderna av undersökningsperioden. Under dessa två månader steg dock priserna ungefär till priserna i Europa. Prisutvecklingen i Brasilien verkade därför inte vara frikopplad från de globala tendenserna, vilket skulle göra dessa priser orepresentativa eller snedvridna.

8

| (56) | När det gäller påståendet att de brasilianska priserna var betydligt högre än priserna i andra större stålproducerande länder, såsom Turkiet och Indien, noterade kommissionen att rena prisskillnader mellan olika potentiella representativa länder i sig inte är ett tillräckligt skäl för att avvisa priserna i det representativa landet. Det kommer alltid att förekomma vissa prisskillnader och lokala variationer mellan de olika produktionsfaktorerna i de olika potentiella representativa länderna. Dessa objektiva prisskillnader är inte i sig ett tecken på att snedvridningar förekommer i det valda representativa landet. Om så vore fallet skulle detta leda till en systematisk användning av de lägsta värdena i alla potentiella representativa länder. Detta ligger inte i linje med lydelsen och motiveringen i bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen. I stället anser kommissionen att det är lämpligt att i möjligaste mån (dvs. utan snedvridningar eller onormala situationer) använda de inhemska priserna i samma representativa land som valts för att säkerställa samstämmighet, eftersom marknadsvillkoren är desamma för alla insatsvaror i det landet. Såsom anges i skäl 55 följde de brasilianska priserna i allmänhet priserna i andra utvecklingsländers ekonomier. Ökningen under undersökningsperiodens två sista månader var inte frikopplad från den globala trenden med stigande priser under den perioden, och kommissionen noterade att prisökningen under den perioden under alla omständigheter inte hade någon märkbar inverkan på beräkningen av dumpningsmarginalen. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(56)

När det gäller påståendet att de brasilianska priserna var betydligt högre än priserna i andra större stålproducerande länder, såsom Turkiet och Indien, noterade kommissionen att rena prisskillnader mellan olika potentiella representativa länder i sig inte är ett tillräckligt skäl för att avvisa priserna i det representativa landet. Det kommer alltid att förekomma vissa prisskillnader och lokala variationer mellan de olika produktionsfaktorerna i de olika potentiella representativa länderna. Dessa objektiva prisskillnader är inte i sig ett tecken på att snedvridningar förekommer i det valda representativa landet. Om så vore fallet skulle detta leda till en systematisk användning av de lägsta värdena i alla potentiella representativa länder. Detta ligger inte i linje med lydelsen och motiveringen i bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen. I stället anser kommissionen att det är lämpligt att i möjligaste mån (dvs. utan snedvridningar eller onormala situationer) använda de inhemska priserna i samma representativa land som valts för att säkerställa samstämmighet, eftersom marknadsvillkoren är desamma för alla insatsvaror i det landet. Såsom anges i skäl 55 följde de brasilianska priserna i allmänhet priserna i andra utvecklingsländers ekonomier. Ökningen under undersökningsperiodens två sista månader var inte frikopplad från den globala trenden med stigande priser under den perioden, och kommissionen noterade att prisökningen under den perioden under alla omständigheter inte hade någon märkbar inverkan på beräkningen av dumpningsmarginalen. Detta påstående avvisades därför.

| (57) | Baosteel bestred också det referensvärde från GTA som användes för varmpressade järnblock. Baosteel hävdade att KN-nummer 7326 90 (”andra varor av järn eller stål”) omfattar ett stort antal produkter, varav de flesta är dyrare än varmpressade järnblock. |
| --- | --- |

(57)

Baosteel bestred också det referensvärde från GTA som användes för varmpressade järnblock. Baosteel hävdade att KN-nummer 7326 90 (”andra varor av järn eller stål”) omfattar ett stort antal produkter, varav de flesta är dyrare än varmpressade järnblock.

| (58) | Kommissionen noterade att GTA:s priser på ”andra varor av järn eller stål” som omfattas av HS-nummer 7326 90 var av ett helt annat slag än de priser som i allmänhet noterades för de järnblock och det järnskrot som faktiskt användes för ståltillverkningen i smältverkssteget (dvs. en faktor över 30), och att det värde som var kopplat till detta nummer därmed inte var representativt för den specifika produktionsfaktorn. Kommissionen godtog därför att det referensvärde som användes provisoriskt var olämpligt. Kommissionen konstaterade att den produkt som närmast liknar varmpressade järnblock som används för ståltillverkning och för vilken det fanns ett referenspris tillgängligt var sintrat järn. Enligt Metal Bulletin var priset på sintrat järn inklusive frakt (9)2 464 CNY/ton i genomsnitt under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att slutgiltigt använda detta som referenspris. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen noterade att GTA:s priser på ”andra varor av järn eller stål” som omfattas av HS-nummer 7326 90 var av ett helt annat slag än de priser som i allmänhet noterades för de järnblock och det järnskrot som faktiskt användes för ståltillverkningen i smältverkssteget (dvs. en faktor över 30), och att det värde som var kopplat till detta nummer därmed inte var representativt för den specifika produktionsfaktorn. Kommissionen godtog därför att det referensvärde som användes provisoriskt var olämpligt. Kommissionen konstaterade att den produkt som närmast liknar varmpressade järnblock som används för ståltillverkning och för vilken det fanns ett referenspris tillgängligt var sintrat järn. Enligt Metal Bulletin var priset på sintrat järn inklusive frakt (9)2 464 CNY/ton i genomsnitt under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att slutgiltigt använda detta som referenspris.

9

| (59) | För det tredje ifrågasatte Baosteel det referensvärde från GTA som använde för ”extruderade aluminiumprodukter”. |
| --- | --- |

(59)

För det tredje ifrågasatte Baosteel det referensvärde från GTA som använde för ”extruderade aluminiumprodukter”.

| (60) | Efter att ha analyserat den produkt som faktiskt användes av Baosteel fann kommissionen att den råvara som användes i omvandlings- och raffineringsprocessen var aluminiumskrot i stället för ”extruderade aluminiumprodukter”. Kommissionen beslutade därför att ersätta referensvärdet med GTA-priset på skrot och avfall av aluminium som omfattas av HS-numret för denna råvara (7602 00). Det icke snedvridna referenspriset för aluminiumskrot fastställdes till 15 132 CNY/ton. |
| --- | --- |

(60)

Efter att ha analyserat den produkt som faktiskt användes av Baosteel fann kommissionen att den råvara som användes i omvandlings- och raffineringsprocessen var aluminiumskrot i stället för ”extruderade aluminiumprodukter”. Kommissionen beslutade därför att ersätta referensvärdet med GTA-priset på skrot och avfall av aluminium som omfattas av HS-numret för denna råvara (7602 00). Det icke snedvridna referenspriset för aluminiumskrot fastställdes till 15 132 CNY/ton.

| (61) | Slutligen ifrågasatte Baosteel användningen av GTA:s referensvärde för järnmalmspulver. Enligt Baosteel importerades merparten av denna råvara från länder med marknadsekonomi (främst från Australien och Brasilien) och i US-dollar. Följaktligen begärde Baosteel att kommissionen skulle använda det faktiska importpris som Baosteel rapporterat i stället för referenspriset. |
| --- | --- |

(61)

Slutligen ifrågasatte Baosteel användningen av GTA:s referensvärde för järnmalmspulver. Enligt Baosteel importerades merparten av denna råvara från länder med marknadsekonomi (främst från Australien och Brasilien) och i US-dollar. Följaktligen begärde Baosteel att kommissionen skulle använda det faktiska importpris som Baosteel rapporterat i stället för referenspriset.

| (62) | Kommissionen noterade härvidlag att Baosteel inte importerade direkt, utan via ett närstående företag som var etablerat i Hongkong, och att företaget inte hade inkommit med tillräcklig bevisning som satte kommissionen i stånd att dra en positiv slutsats om att Baosteels slutliga inköpspris inte påverkades av förhållandet mellan de närstående företagen och/eller av de rådande betydande snedvridningarna i Kina i enlighet med artikel 2.6a a tredje strecksatsen i grundförordningen. Därför avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen noterade härvidlag att Baosteel inte importerade direkt, utan via ett närstående företag som var etablerat i Hongkong, och att företaget inte hade inkommit med tillräcklig bevisning som satte kommissionen i stånd att dra en positiv slutsats om att Baosteels slutliga inköpspris inte påverkades av förhållandet mellan de närstående företagen och/eller av de rådande betydande snedvridningarna i Kina i enlighet med artikel 2.6a a tredje strecksatsen i grundförordningen. Därför avvisades påståendet.

| (63) | Kommissionen använde därför de referensvärden som anges i skälen 93–102 i förordningen om provisorisk tull för sitt slutliga fastställande av normalvärdet för Baosteel, med undantag för två råvaror, såsom förklaras i skälen 58 och 60. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen använde därför de referensvärden som anges i skälen 93–102 i förordningen om provisorisk tull för sitt slutliga fastställande av normalvärdet för Baosteel, med undantag för två råvaror, såsom förklaras i skälen 58 och 60.

| (64) | På grundval av detta konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp på grundval av priset fritt fabrik. Metoden för beräkning av normalvärdet beskrivs i skälen 103–109 i förordningen om provisorisk tull, som i avsaknad av synpunkter härmed bekräftas. |
| --- | --- |

(64)

På grundval av detta konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp på grundval av priset fritt fabrik. Metoden för beräkning av normalvärdet beskrivs i skälen 103–109 i förordningen om provisorisk tull, som i avsaknad av synpunkter härmed bekräftas.

3.1.5   Exportpris

Exportpris

| (65) | Närmare uppgifter om beräkningen av exportpriset anges i skälen 110 och 111 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom inga synpunkter inkommit avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de preliminära slutsatserna. |
| --- | --- |

(65)

Närmare uppgifter om beräkningen av exportpriset anges i skälen 110 och 111 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom inga synpunkter inkommit avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de preliminära slutsatserna.

3.1.6   Jämförelse

Jämförelse

| (66) | Närmare uppgifter om jämförelsen av normalvärdet och exportpriset anges i skälen 112 och 113 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom inga synpunkter inkommit avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de preliminära slutsatserna. |
| --- | --- |

(66)

Närmare uppgifter om jämförelsen av normalvärdet och exportpriset anges i skälen 112 och 113 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom inga synpunkter inkommit avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de preliminära slutsatserna.

3.1.7   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (67) | Eftersom inga påståenden inkom beträffande den nuvarande dumpningsmarginalens storlek, bekräftas skäl 114 i förordningen om provisorisk tull. Såsom förklaras i skälen 116 och 117 i förordningen om provisorisk tull beräknade kommissionen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet det vägda genomsnittet av dumpningsmarginalerna för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet. För samtliga övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom samarbetsviljan i detta ärende var låg beslutade kommissionen att det var lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen för alla övriga företag till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för produkttyper som sålts i representativa kvantiteter av den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i urvalet som hade den högsta dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom inga påståenden inkom beträffande den nuvarande dumpningsmarginalens storlek, bekräftas skäl 114 i förordningen om provisorisk tull. Såsom förklaras i skälen 116 och 117 i förordningen om provisorisk tull beräknade kommissionen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet det vägda genomsnittet av dumpningsmarginalerna för de två exporterande tillverkare som ingick i urvalet. För samtliga övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom samarbetsviljan i detta ärende var låg beslutade kommissionen att det var lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen för alla övriga företag till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för produkttyper som sålts i representativa kvantiteter av den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i urvalet som hade den högsta dumpningsmarginalen.

| (68) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av kostnad, försäkring och frakt (cif) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd | 30,7  % |
| Handan Jintai Packing Material Co., Ltd | 53,9  % |
| Samarbetsvilliga företag | 34,6  % |
| Alla övriga företag | 77,9  % |

(68)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av kostnad, försäkring och frakt (cif) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

30,7  %

Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

53,9  %

Samarbetsvilliga företag

34,6  %

Alla övriga företag

77,9  %

3.2   Brasilien

Brasilien

| (69) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter tog kommissionen emot skriftliga synpunkter från den exporterande tillverkare som samarbetade, CSN, om de provisoriska dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(69)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter tog kommissionen emot skriftliga synpunkter från den exporterande tillverkare som samarbetade, CSN, om de provisoriska dumpningsmarginalerna.

3.2.1   Normalvärde

Normalvärde

| (70) | Den detaljerade informationen om metoden för beräkningen av normalvärdet presenterades i skälen 119–127 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom inga synpunkter inkommit avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de preliminära slutsatserna. |
| --- | --- |

(70)

Den detaljerade informationen om metoden för beräkningen av normalvärdet presenterades i skälen 119–127 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom inga synpunkter inkommit avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de preliminära slutsatserna.

3.2.2   Exportpris

Exportpris

| (71) | Närmare uppgifter om beräkningen av exportpriset anges i skäl 128 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom inga synpunkter inkommit avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de preliminära slutsatserna. |
| --- | --- |

(71)

Närmare uppgifter om beräkningen av exportpriset anges i skäl 128 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom inga synpunkter inkommit avseende detta avsnitt bekräftade kommissionen de preliminära slutsatserna.

3.2.3   Jämförelse

Jämförelse

| (72) | Närmare uppgifter om jämförelsen av normalvärdet och exportpriset anges i skälen 129 och 130 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(72)

Närmare uppgifter om jämförelsen av normalvärdet och exportpriset anges i skälen 129 och 130 i förordningen om provisorisk tull.

| (73) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade den exporterande tillverkaren CSN att den i sitt svar på frågeformuläret hade betonat att kommissionen borde beakta problemen med kvalitet, att den hade angett sådana problem i sina uppgifter om inhemsk försäljning och exportförsäljning och att den hade tillhandahållit ytterligare belägg i detta avseende under dubbelkontrollerna på distans. CSN begärde därför att kommissionen i sina dumpningsberäkningar skulle beakta kvalitetsskillnaderna, eftersom sådana skillnader påverkar prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(73)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade den exporterande tillverkaren CSN att den i sitt svar på frågeformuläret hade betonat att kommissionen borde beakta problemen med kvalitet, att den hade angett sådana problem i sina uppgifter om inhemsk försäljning och exportförsäljning och att den hade tillhandahållit ytterligare belägg i detta avseende under dubbelkontrollerna på distans. CSN begärde därför att kommissionen i sina dumpningsberäkningar skulle beakta kvalitetsskillnaderna, eftersom sådana skillnader påverkar prisernas jämförbarhet.

| (74) | Kommissionen ansåg att även om CSN faktiskt hade lämnat uppgifter om kvalitetsskillnader för den undersökta produkten hade det inte begärt någon justering på denna grund i sitt svar på frågeformuläret, och inte heller under dubbelkontrollen på distans. Mot bakgrund av det påstående som gjordes efter det preliminära utlämnandet av uppgifter undersökte kommissionen emellertid på nytt de uppgifter som lämnats med avseende på kvalitetsskillnader. Förutom begäran om att beakta kvalitetsskillnader lämnade CSN ingen ytterligare information eller några ytterligare uppgifter efter det preliminära utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen ansåg att även om CSN faktiskt hade lämnat uppgifter om kvalitetsskillnader för den undersökta produkten hade det inte begärt någon justering på denna grund i sitt svar på frågeformuläret, och inte heller under dubbelkontrollen på distans. Mot bakgrund av det påstående som gjordes efter det preliminära utlämnandet av uppgifter undersökte kommissionen emellertid på nytt de uppgifter som lämnats med avseende på kvalitetsskillnader. Förutom begäran om att beakta kvalitetsskillnader lämnade CSN ingen ytterligare information eller några ytterligare uppgifter efter det preliminära utlämnandet av uppgifter.

| (75) | En kvalitetsskillnad hos den berörda produkten, i detta fall produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom i först och andra kvalitetsklassen, beror på produktens fysiska egenskaper. Produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom i andra kvalitetsklassen har vissa brister eller defekter som kan förhindra användning att dessa produkter används i den tillämpning som den framställts för. Såsom förklaras av CSN under kompletteringsprocessen och dubbelkontrollen på distans säljs sådana produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom i andra kvalitetsklassen av CSN till kunder i tredjeländer i bulk genom ett litet anbudsliknande förfarande, där produkten säljs till högstbjudande. |
| --- | --- |

(75)

En kvalitetsskillnad hos den berörda produkten, i detta fall produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom i först och andra kvalitetsklassen, beror på produktens fysiska egenskaper. Produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom i andra kvalitetsklassen har vissa brister eller defekter som kan förhindra användning att dessa produkter används i den tillämpning som den framställts för. Såsom förklaras av CSN under kompletteringsprocessen och dubbelkontrollen på distans säljs sådana produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom i andra kvalitetsklassen av CSN till kunder i tredjeländer i bulk genom ett litet anbudsliknande förfarande, där produkten säljs till högstbjudande.

| (76) | I artikel 2.10 a i grundförordningen anges följande: ”Justering ska göras för olikheter i den berörda produktens fysiska egenskaper. Justeringens belopp ska motsvara en skälig uppskattning av olikhetens marknadsvärde.” |
| --- | --- |

(76)

I artikel 2.10 a i grundförordningen anges följande: ”Justering ska göras för olikheter i den berörda produktens fysiska egenskaper. Justeringens belopp ska motsvara en skälig uppskattning av olikhetens marknadsvärde.”

| (77) | Kommissionen ansåg att CSN inte tillhandahöll någon skälig uppskattning av marknadsvärdet för skillnaden. Som svar på en av kommissionens frågor under kompletteringsprocessen hade CSN nämnt att produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom i andra kvalitetsklassen vanligtvis är en viss procentandel lägre än den första kvalitetsklassen. Vid granskningen av de uppgifter som företaget lämnat på produkttypsnivå för både exportförsäljning och inhemsk försäljning stod det emellertid klart att inget sådant allmänt uttalande kunde göras om prisskillnaden. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen ansåg att CSN inte tillhandahöll någon skälig uppskattning av marknadsvärdet för skillnaden. Som svar på en av kommissionens frågor under kompletteringsprocessen hade CSN nämnt att produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom i andra kvalitetsklassen vanligtvis är en viss procentandel lägre än den första kvalitetsklassen. Vid granskningen av de uppgifter som företaget lämnat på produkttypsnivå för både exportförsäljning och inhemsk försäljning stod det emellertid klart att inget sådant allmänt uttalande kunde göras om prisskillnaden.

| (78) | För det första var den andra kvalitetsklassen inte alltid billigare än den första kvalitetsklassen. Prisskillnaderna mellan den första och den andra kvalitetsklassen under undersökningsperioden varierade mellan en negativ tvåsiffrig procentsats och en positiv tvåsiffrig procentsats. Detta var sant för hela undersökningsperioden, medan skillnaderna var ännu större när de undersöktes varje månad. |
| --- | --- |

(78)

För det första var den andra kvalitetsklassen inte alltid billigare än den första kvalitetsklassen. Prisskillnaderna mellan den första och den andra kvalitetsklassen under undersökningsperioden varierade mellan en negativ tvåsiffrig procentsats och en positiv tvåsiffrig procentsats. Detta var sant för hela undersökningsperioden, medan skillnaderna var ännu större när de undersöktes varje månad.

| (79) | För det andra kan prisskillnaden mellan de två kvaliteterna skilja sig från månad till månad. För en viss produkttyp noterade kommissionen till exempel att produkten i den första kvalitetsklassen faktiskt var något dyrare än den andra kvalitetsklassen en viss månad, men den hade varit betydligt billigare än den andra kvalitetsklassen bara några månader tidigare. |
| --- | --- |

(79)

För det andra kan prisskillnaden mellan de två kvaliteterna skilja sig från månad till månad. För en viss produkttyp noterade kommissionen till exempel att produkten i den första kvalitetsklassen faktiskt var något dyrare än den andra kvalitetsklassen en viss månad, men den hade varit betydligt billigare än den andra kvalitetsklassen bara några månader tidigare.

| (80) | Det framgick tydligt av analysen att prisskillnaderna uppträdde på månadsbasis, där prisskillnaden mellan produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom i första och andra kvalitetsklassen antingen kunde vara positiv eller negativ, beroende på månaden. När det gäller försäljningen i unionen berodde detta med största sannolikhet på det anbudsförfarande för försäljning av den andra kvalitetsklassen, vilket nämns i skäl 75, där fastställandet av priserna för den andra kvalitetsklassen inte var beroende av priset för den första kvalitetsklassen, utan snarare av tillgång och efterfrågan vid tidpunkten för ett särskilt anbud för den andra kvalitetsklassen. Detta bekräftades genom uttalanden från CSN under dubbelkontrollen på distans. |
| --- | --- |

(80)

Det framgick tydligt av analysen att prisskillnaderna uppträdde på månadsbasis, där prisskillnaden mellan produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom i första och andra kvalitetsklassen antingen kunde vara positiv eller negativ, beroende på månaden. När det gäller försäljningen i unionen berodde detta med största sannolikhet på det anbudsförfarande för försäljning av den andra kvalitetsklassen, vilket nämns i skäl 75, där fastställandet av priserna för den andra kvalitetsklassen inte var beroende av priset för den första kvalitetsklassen, utan snarare av tillgång och efterfrågan vid tidpunkten för ett särskilt anbud för den andra kvalitetsklassen. Detta bekräftades genom uttalanden från CSN under dubbelkontrollen på distans.

| (81) | Eftersom i) prisskillnaderna mellan den första och den andra kvalitetsklassen var inkonsekventa och oberäkneliga, ii) de inte återspeglade den totala prisskillnad som angavs av CSN i deras svar på skrivelsen om ofullständigt svar och iii) CSN inte lade fram någon ny bevisning till stöd för sitt påstående, ansåg kommissionen att det inte hade visats eller kunde uppskattas något skäligt marknadsvärde för skillnaden i enlighet med artikel 2.10 a. Kommissionen avvisade därför CSN:s begäran om justering för kvalitetsskillnader. |
| --- | --- |

(81)

Eftersom i) prisskillnaderna mellan den första och den andra kvalitetsklassen var inkonsekventa och oberäkneliga, ii) de inte återspeglade den totala prisskillnad som angavs av CSN i deras svar på skrivelsen om ofullständigt svar och iii) CSN inte lade fram någon ny bevisning till stöd för sitt påstående, ansåg kommissionen att det inte hade visats eller kunde uppskattas något skäligt marknadsvärde för skillnaden i enlighet med artikel 2.10 a. Kommissionen avvisade därför CSN:s begäran om justering för kvalitetsskillnader.

3.2.4   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (82) | Eftersom det inte inkommit några påståenden som godtagits på beräkningen av dumpningsmarginalen, bekräftas slutsatserna i skäl 133 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(82)

Eftersom det inte inkommit några påståenden som godtagits på beräkningen av dumpningsmarginalen, bekräftas slutsatserna i skäl 133 i förordningen om provisorisk tull.

| (83) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av kostnad, försäkring och frakt (cif) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Companhia Siderúrgica Nacional | 66,8  % |
| Alla övriga företag | 66,8  % |

(83)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av kostnad, försäkring och frakt (cif) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

Companhia Siderúrgica Nacional

66,8  %

Alla övriga företag

66,8  %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (84) | I skäl 135 i förordningen om provisorisk tull förklarade kommissionen att eftersom uppgifterna för skadebedömningen i första hand hämtades från de tre unionstillverkarna i urvalet, varav två ingick i samma företagsgrupp, ges alla siffror i ett indexerat format eller som intervall för att garantera konfidentialiteten för de uppgifter som lämnats. |
| --- | --- |

(84)

I skäl 135 i förordningen om provisorisk tull förklarade kommissionen att eftersom uppgifterna för skadebedömningen i första hand hämtades från de tre unionstillverkarna i urvalet, varav två ingick i samma företagsgrupp, ges alla siffror i ett indexerat format eller som intervall för att garantera konfidentialiteten för de uppgifter som lämnats.

| (85) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa att presentationen av de ekonomiska indikatorerna i form av intervall, särskilt när det gäller förbrukningen i unionen och inbegripet uppgifter från Eurostat om utländska exportörer, med hänvisning till tabellerna 1 och 4 i förordningen om provisorisk tull, hindrade dem från att på ett meningsfullt sätt kunna lämna synpunkter på dessa indikatorer och begärde att kommissionen skulle tillhandahålla korrekta uppgifter. Cisa hävdade vidare att med tanke på att det finns fyra unionstillverkare, som företräder tre oberoende grupper av unionstillverkare, finns det ingen risk för att berörda parter ska kunna rekonstruera information som är specifik för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(85)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa att presentationen av de ekonomiska indikatorerna i form av intervall, särskilt när det gäller förbrukningen i unionen och inbegripet uppgifter från Eurostat om utländska exportörer, med hänvisning till tabellerna 1 och 4 i förordningen om provisorisk tull, hindrade dem från att på ett meningsfullt sätt kunna lämna synpunkter på dessa indikatorer och begärde att kommissionen skulle tillhandahålla korrekta uppgifter. Cisa hävdade vidare att med tanke på att det finns fyra unionstillverkare, som företräder tre oberoende grupper av unionstillverkare, finns det ingen risk för att berörda parter ska kunna rekonstruera information som är specifik för unionstillverkarna.

| (86) | Såsom förklaras i skälen 31 och 135 i förordningen om provisorisk tull härleddes uppgifterna för skadebedömningen främst från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, varav två tillhör samma grupp. Alla uppgifter behövde därför tillhandahållas i indexerad form eller som intervall för att skydda konfidentialiteten för de lämnade uppgifterna. Även om det finns fyra unionstillverkare som företräder tre grupper av unionstillverkare är två av grupperna närstående eftersom ArcelorMittal äger en andel i Acciaierie d’Italia (10). Kommissionen ansåg därför att det finns ett behov av att skydda de inlämnade uppgifternas konfidentialitet och därmed använda intervall. |
| --- | --- |

(86)

Såsom förklaras i skälen 31 och 135 i förordningen om provisorisk tull härleddes uppgifterna för skadebedömningen främst från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, varav två tillhör samma grupp. Alla uppgifter behövde därför tillhandahållas i indexerad form eller som intervall för att skydda konfidentialiteten för de lämnade uppgifterna. Även om det finns fyra unionstillverkare som företräder tre grupper av unionstillverkare är två av grupperna närstående eftersom ArcelorMittal äger en andel i Acciaierie d’Italia (10). Kommissionen ansåg därför att det finns ett behov av att skydda de inlämnade uppgifternas konfidentialitet och därmed använda intervall.

10

| (87) | Kommissionen ansåg att även uppgifterna om förbrukningen i unionen och uppgifterna om import och marknadsandel i tabellerna 1 och 4 i förordningen om provisorisk tull behövde presenteras i intervall eftersom de absoluta siffrorna skulle göra det möjligt att beräkna unionstillverkarnas totala försäljning och marknadsandel och därmed lämna ut konfidentiella affärsuppgifter som är specifika för enskilda unionstillverkare. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen ansåg att även uppgifterna om förbrukningen i unionen och uppgifterna om import och marknadsandel i tabellerna 1 och 4 i förordningen om provisorisk tull behövde presenteras i intervall eftersom de absoluta siffrorna skulle göra det möjligt att beräkna unionstillverkarnas totala försäljning och marknadsandel och därmed lämna ut konfidentiella affärsuppgifter som är specifika för enskilda unionstillverkare. Påståendet avvisades därför.

| (88) | Därför bekräftas skälen 134–139 samt skälen 144–146 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(88)

Därför bekräftas skälen 134–139 samt skälen 144–146 i förordningen om provisorisk tull.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (89) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande förbrukningen i unionen bekräftas skälen 137–139 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(89)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande förbrukningen i unionen bekräftas skälen 137–139 i förordningen om provisorisk tull.

4.3   Import från de berörda länderna

Import från de berörda länderna

4.3.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

| (90) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande den sammantagna bedömningen av verkningarna av importen från de berörda länderna bekräftas skälen 140–143 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(90)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande den sammantagna bedömningen av verkningarna av importen från de berörda länderna bekräftas skälen 140–143 i förordningen om provisorisk tull.

4.3.2   Priser på importen från de berörda länderna och prisunderskridande

Priser på importen från de berörda länderna och prisunderskridande

| (91) | De brasilianska myndigheterna hävdade att de grundläggande parametrarna för att utföra ett prisunderskridandetest enligt antidumpningsavtalet är priserna på den dumpade importen och den likadana produkten i den importerande medlemmen som helhet, och att det inte finns någon grund i artikel 3.1 eller 3.2 i antidumpningsavtalet eller i någon annan bestämmelse i avtalet för att utesluta importen från företag som inte ingår i urvalet av tillverkare/exportörer, eftersom den anses vara dumpad. De brasilianska myndigheterna menar på samma sätt att det för en analys av prisunderskridandet inte finns något i antidumpningsavtalet som tillåter att transaktioner mellan närstående parter eller någon annan typ av försäljning som inte anses ha skett vid normal handel undantas vid beräkningen av priset på en likadan produkt från den importerande medlemmen. De brasilianska myndigheterna hänvisade i detta avseende till panelernas beslut i ärendet EC – Fasteners (China) och Morocco – Definitive anti-dumping measures on exercise books (Tunisia). |
| --- | --- |

(91)

De brasilianska myndigheterna hävdade att de grundläggande parametrarna för att utföra ett prisunderskridandetest enligt antidumpningsavtalet är priserna på den dumpade importen och den likadana produkten i den importerande medlemmen som helhet, och att det inte finns någon grund i artikel 3.1 eller 3.2 i antidumpningsavtalet eller i någon annan bestämmelse i avtalet för att utesluta importen från företag som inte ingår i urvalet av tillverkare/exportörer, eftersom den anses vara dumpad. De brasilianska myndigheterna menar på samma sätt att det för en analys av prisunderskridandet inte finns något i antidumpningsavtalet som tillåter att transaktioner mellan närstående parter eller någon annan typ av försäljning som inte anses ha skett vid normal handel undantas vid beräkningen av priset på en likadan produkt från den importerande medlemmen. De brasilianska myndigheterna hänvisade i detta avseende till panelernas beslut i ärendet EC – Fasteners (China) och Morocco – Definitive anti-dumping measures on exercise books (Tunisia).

EC – Fasteners (China)

Morocco – Definitive anti-dumping measures on exercise books (Tunisia)

| (92) | Dessutom hävdade de brasilianska myndigheterna att ordalydelsen i skäl 151 (11) i förordningen om provisorisk tull tyder på att analysen av prisunderskridandet gjordes land för land för Kina och Brasilien, även om kommissionen i enlighet med skäl 33 i förordningen om provisorisk tull ”beslutade [...] att lägga ihop importen från de berörda länderna för att kunna utföra den analys som beskrivs i skälen ovan”. De brasilianska myndigheterna anser att när importen väl har lagts ihop för skadeanalysen bör samma förfarande följas för alla undersökningar som krävs enligt artikel 3 i antidumpningsavtalet, även när det gäller priseffekter, och hänvisade i detta avseende till panelens beslut i ärendet EC – Tube or Pipe Fitting. |
| --- | --- |

(92)

Dessutom hävdade de brasilianska myndigheterna att ordalydelsen i skäl 151 (11) i förordningen om provisorisk tull tyder på att analysen av prisunderskridandet gjordes land för land för Kina och Brasilien, även om kommissionen i enlighet med skäl 33 i förordningen om provisorisk tull ”beslutade [...] att lägga ihop importen från de berörda länderna för att kunna utföra den analys som beskrivs i skälen ovan”. De brasilianska myndigheterna anser att när importen väl har lagts ihop för skadeanalysen bör samma förfarande följas för alla undersökningar som krävs enligt artikel 3 i antidumpningsavtalet, även när det gäller priseffekter, och hänvisade i detta avseende till panelens beslut i ärendet EC – Tube or Pipe Fitting.

11

EC – Tube or Pipe Fitting

| (93) | De brasilianska myndigheterna begärde att kommissionen skulle klargöra om den hade förstått alla fakta i undersökningen korrekt och i så fall utföra följande justering i beräkningarna:






  — | Att beakta priset på all försäljning av den likadana produkten från unionstillverkarnas sida, inklusive transaktioner mellan närstående parter. |
| --- | --- | --- |

(93)

De brasilianska myndigheterna begärde att kommissionen skulle klargöra om den hade förstått alla fakta i undersökningen korrekt och i så fall utföra följande justering i beräkningarna:

—

Att beakta priset på all försäljning av den likadana produkten från unionstillverkarnas sida, inklusive transaktioner mellan närstående parter.

| — | Att beakta all import av den undersökta produkten från Kina och Brasilien, oavsett vilka tillverkare/exportörer som ingick i urvalet enligt artikel 6.10 i antidumpningsavtalet. |
| --- | --- |

—

Att beakta all import av den undersökta produkten från Kina och Brasilien, oavsett vilka tillverkare/exportörer som ingick i urvalet enligt artikel 6.10 i antidumpningsavtalet.

| — | Att lägga ihop importen från alla undersökta länder (Kina och Brasilien) vid bedömningen av den dumpade importens inverkan på priserna på den inhemska marknaden för likadana produkter. |
| --- | --- |

—

Att lägga ihop importen från alla undersökta länder (Kina och Brasilien) vid bedömningen av den dumpade importens inverkan på priserna på den inhemska marknaden för likadana produkter.

| (94) | Kommissionen betonade att unionsindustrins priser såsom anges i skälen 186 och 194 i förordningen om provisorisk tull under undersökningsperioden hade pressats ner kraftigt av den dumpade importen från både Brasilien och Kina, vilket ledde till ökade ekonomiska förluster under skadeundersökningsperioden. Däremot är de brasilianska myndigheternas argument inriktade på den andra standarden för prisjämförelsen, dvs. prisunderskridandet (se skälen 91–92). Kommissionen vidhöll därför att priserna på unionsmarknaden hade pressats ner från 2018 fram till slutet av undersökningsperioden. Även om de brasilianska myndigheternas argument var avsedda att hänvisa till ett nedåtgående pristryck finns det inga uppgifter i ärendehandlingarna om att priserna för unionstillverkare som inte ingick i urvalet skulle skilja sig väsentligt från priserna för de tillverkare som ingick i urvalet, och att slutsatserna om pristryck därför skulle skilja sig åt. En jämförelse mellan importpriserna och unionspriserna i tabellerna 5 och 6 i förordningen om provisorisk tull visar i själva verket redan att importpriserna var lägre än unionspriserna (se skäl 149 i förordningen om provisorisk tull). Kommissionen tog därför, som en del av sin analys av priseffekterna, hänsyn till priseffekterna av all import på unionsindustrins sammantagna försäljning. I vilket fall som helst noterade kommissionen att det föreskrivs i grundförordningen att ett urval ska göras och i motsvarande bestämmelser i WTO:s antidumpningsavtal när det finns ett stort antal parter, och att undersökningen därför kan begränsas till ett rimligt antal representativa parter för att dra representativa slutsatser. Den rättspraxis som citerades av de brasilianska myndigheterna stödde inte påståendet att representativa slutsatser för de företag som ingick i urvalet inte kunde användas för att dra slutsatser om den resterande försäljningen och importen. Dessa påståenden från de brasilianska myndigheterna avvisades därför. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen betonade att unionsindustrins priser såsom anges i skälen 186 och 194 i förordningen om provisorisk tull under undersökningsperioden hade pressats ner kraftigt av den dumpade importen från både Brasilien och Kina, vilket ledde till ökade ekonomiska förluster under skadeundersökningsperioden. Däremot är de brasilianska myndigheternas argument inriktade på den andra standarden för prisjämförelsen, dvs. prisunderskridandet (se skälen 91–92). Kommissionen vidhöll därför att priserna på unionsmarknaden hade pressats ner från 2018 fram till slutet av undersökningsperioden. Även om de brasilianska myndigheternas argument var avsedda att hänvisa till ett nedåtgående pristryck finns det inga uppgifter i ärendehandlingarna om att priserna för unionstillverkare som inte ingick i urvalet skulle skilja sig väsentligt från priserna för de tillverkare som ingick i urvalet, och att slutsatserna om pristryck därför skulle skilja sig åt. En jämförelse mellan importpriserna och unionspriserna i tabellerna 5 och 6 i förordningen om provisorisk tull visar i själva verket redan att importpriserna var lägre än unionspriserna (se skäl 149 i förordningen om provisorisk tull). Kommissionen tog därför, som en del av sin analys av priseffekterna, hänsyn till priseffekterna av all import på unionsindustrins sammantagna försäljning. I vilket fall som helst noterade kommissionen att det föreskrivs i grundförordningen att ett urval ska göras och i motsvarande bestämmelser i WTO:s antidumpningsavtal när det finns ett stort antal parter, och att undersökningen därför kan begränsas till ett rimligt antal representativa parter för att dra representativa slutsatser. Den rättspraxis som citerades av de brasilianska myndigheterna stödde inte påståendet att representativa slutsatser för de företag som ingick i urvalet inte kunde användas för att dra slutsatser om den resterande försäljningen och importen. Dessa påståenden från de brasilianska myndigheterna avvisades därför.

| (95) | När det gäller påståendena om prisunderskridande och den försäljning från unionsindustrins sida som användes för beräkningarna av prisunderskridandet bekräftade kommissionen att importen av stål elektrolytiskt överdraget med krom från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet endast jämfördes med unionsindustrins försäljning av samma produkttyp. I detta avseende beräknade kommissionen prisunderskridandet för all import från de berörda länderna och genomförde analysen av priseffekterna tillsammans. Resultatet var ett prisunderskridande på mellan 1,9 % och 21,8 %, vilket motsvarar ett vägt genomsnitt för båda länderna på 11,2 %. |
| --- | --- |

(95)

När det gäller påståendena om prisunderskridande och den försäljning från unionsindustrins sida som användes för beräkningarna av prisunderskridandet bekräftade kommissionen att importen av stål elektrolytiskt överdraget med krom från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet endast jämfördes med unionsindustrins försäljning av samma produkttyp. I detta avseende beräknade kommissionen prisunderskridandet för all import från de berörda länderna och genomförde analysen av priseffekterna tillsammans. Resultatet var ett prisunderskridande på mellan 1,9 % och 21,8 %, vilket motsvarar ett vägt genomsnitt för båda länderna på 11,2 %.

| (96) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade de brasilianska myndigheterna sitt påstående att kommissionen borde ha tagit hänsyn till försäljningstransaktioner mellan närstående parter. De brasilianska myndigheterna hävdade också att försäljningen för de unionstillverkare och exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet också borde ha beaktats vid beräkningen av prisunderskridandet och målprisunderskridandet. De brasilianska myndigheterna hänvisade till en panelrapport där panelen avvisade den undersökande myndighetens strategi för att konstruera den inhemska industrins priser för prisunderskridande, eftersom det konstaterades att priserna inte var lönsamma (12). Kommissionen kunde inte se hur denna rapport är relevant för de brasilianska myndigheternas påstående om att försäljningstransaktionerna mellan närstående parter också borde ha beaktats vid beräkningarna av prisunderskridandet. Hur som helst har den panelrapporten inte antagits. Såsom förklaras i skäl 94 hade kommissionen dessutom rätt att tillämpa ett stickprovsförfarande och använda de representativa undersökningsresultaten för de företag som ingick i urvalet för att dra slutsatser om den resterande försäljningen och importen. Följaktligen avvisade kommissionen påståendet. För att analysera den dumpade importens priseffekter på unionsindustrin ansåg kommissionen att det pristryck som fastställs i skälen 186, 188, 193, 194 och 208 i förordningen om provisorisk tull redan är en tillräcklig indikator. Undersökningsresultaten gällande pristryck på makronivå bekräftades också av undersökningsresultaten gällande ett betydande målprisunderskridande för varje exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. Såsom anges i skäl 185 varierade marginalerna för målprisunderskridandet från 23,9 % till 53,2 %, dvs. ett vägt genomsnitt för båda länderna på 37,7 %. Såsom anges i tabell 9 i förordningen om provisorisk tull låg dessutom unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris på unionsmarknaden på [780–910] euro/ton under undersökningsperioden, medan tillverkningskostnaden per enhet låg på [840–980] euro/ton. På grund av det pristryck som rådde sålde unionsindustrin till priser som inte ens täckte deras tillverkningskostnader, än mindre en normal vinstmarginal. Undersökningsresultaten gällande pristrycket av den dumpade importen från de berörda länderna bekräftades därför i det slutliga skedet. |
| --- | --- |

(96)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade de brasilianska myndigheterna sitt påstående att kommissionen borde ha tagit hänsyn till försäljningstransaktioner mellan närstående parter. De brasilianska myndigheterna hävdade också att försäljningen för de unionstillverkare och exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet också borde ha beaktats vid beräkningen av prisunderskridandet och målprisunderskridandet. De brasilianska myndigheterna hänvisade till en panelrapport där panelen avvisade den undersökande myndighetens strategi för att konstruera den inhemska industrins priser för prisunderskridande, eftersom det konstaterades att priserna inte var lönsamma (12). Kommissionen kunde inte se hur denna rapport är relevant för de brasilianska myndigheternas påstående om att försäljningstransaktionerna mellan närstående parter också borde ha beaktats vid beräkningarna av prisunderskridandet. Hur som helst har den panelrapporten inte antagits. Såsom förklaras i skäl 94 hade kommissionen dessutom rätt att tillämpa ett stickprovsförfarande och använda de representativa undersökningsresultaten för de företag som ingick i urvalet för att dra slutsatser om den resterande försäljningen och importen. Följaktligen avvisade kommissionen påståendet. För att analysera den dumpade importens priseffekter på unionsindustrin ansåg kommissionen att det pristryck som fastställs i skälen 186, 188, 193, 194 och 208 i förordningen om provisorisk tull redan är en tillräcklig indikator. Undersökningsresultaten gällande pristryck på makronivå bekräftades också av undersökningsresultaten gällande ett betydande målprisunderskridande för varje exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. Såsom anges i skäl 185 varierade marginalerna för målprisunderskridandet från 23,9 % till 53,2 %, dvs. ett vägt genomsnitt för båda länderna på 37,7 %. Såsom anges i tabell 9 i förordningen om provisorisk tull låg dessutom unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris på unionsmarknaden på [780–910] euro/ton under undersökningsperioden, medan tillverkningskostnaden per enhet låg på [840–980] euro/ton. På grund av det pristryck som rådde sålde unionsindustrin till priser som inte ens täckte deras tillverkningskostnader, än mindre en normal vinstmarginal. Undersökningsresultaten gällande pristrycket av den dumpade importen från de berörda länderna bekräftades därför i det slutliga skedet.

12

| (97) | Kommissionen noterade att dessa otvetydiga undersökningsresultat om ett betydande pristryck ur en rättslig synvinkel i sig redan är tillräckliga för att bekräfta att den dumpade importen vållade unionsindustrin betydande skada. Under dessa omständigheter finns det inget rättsligt krav om att utföra en separat analys och dra slutsatser om prisunderskridande, eftersom detta är en alternativ standard för analys av priseffekter enligt artikel 3.3 i grundförordningen. Trots de undersökningsresultat om prisunderskridande som tas upp i förordningen om provisorisk tull och med tanke på undersökningsresultaten ovan om pristryck är analysen av och undersökningsresultaten om prisunderskridande därför inte nödvändiga för undersökningens resultat. I sina senaste domar bekräftade tribunalen dessutom kommissionens analys av ett betydande pristryck som verktyg för att bedöma priseffekterna enligt artikel 3.3 i grundförordningen (13). Mot denna bakgrund saknar parternas synpunkter beträffande prisunderskridande betydelse. För fullständighetens skull beslutade sig kommissionen dock för att undersöka de berörda parternas påståenden. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen noterade att dessa otvetydiga undersökningsresultat om ett betydande pristryck ur en rättslig synvinkel i sig redan är tillräckliga för att bekräfta att den dumpade importen vållade unionsindustrin betydande skada. Under dessa omständigheter finns det inget rättsligt krav om att utföra en separat analys och dra slutsatser om prisunderskridande, eftersom detta är en alternativ standard för analys av priseffekter enligt artikel 3.3 i grundförordningen. Trots de undersökningsresultat om prisunderskridande som tas upp i förordningen om provisorisk tull och med tanke på undersökningsresultaten ovan om pristryck är analysen av och undersökningsresultaten om prisunderskridande därför inte nödvändiga för undersökningens resultat. I sina senaste domar bekräftade tribunalen dessutom kommissionens analys av ett betydande pristryck som verktyg för att bedöma priseffekterna enligt artikel 3.3 i grundförordningen (13). Mot denna bakgrund saknar parternas synpunkter beträffande prisunderskridande betydelse. För fullständighetens skull beslutade sig kommissionen dock för att undersöka de berörda parternas påståenden.

13

| (98) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte de brasilianska myndigheterna kommissionens påstående att undersökningsresultaten om prisunderskridande inte är nödvändiga för resultatet av undersökningen eftersom skademarginalen, enligt de brasilianska myndigheterna, baserades på prisunderskridande. Såsom förklaras i avsnitt 6.1 och 6.2, och i motsats till vad de brasilianska myndigheterna hävdar, baserades emellertid inte skademarginalen på det konstaterade prisunderskridandet utan snarare på den målprisunderskridandemarginal som fastställts för varje exporterande tillverkare i urvalet, förutom för Jintai, där skademarginalen motsvarade den konstaterade dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(98)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte de brasilianska myndigheterna kommissionens påstående att undersökningsresultaten om prisunderskridande inte är nödvändiga för resultatet av undersökningen eftersom skademarginalen, enligt de brasilianska myndigheterna, baserades på prisunderskridande. Såsom förklaras i avsnitt 6.1 och 6.2, och i motsats till vad de brasilianska myndigheterna hävdar, baserades emellertid inte skademarginalen på det konstaterade prisunderskridandet utan snarare på den målprisunderskridandemarginal som fastställts för varje exporterande tillverkare i urvalet, förutom för Jintai, där skademarginalen motsvarade den konstaterade dumpningsmarginalen.

| (99) | När det gäller de brasilianska myndigheternas påstående om att kommissionen borde beakta priset på all försäljning av den likadana produkten på unionsmarknaden, inklusive transaktioner mellan närstående parter, noterade kommissionen att den i sina undersökningar samlar in all information, inklusive försäljningspriser mellan närstående parter. I detta sammanhang uppmanar kommissionen även unionstillverkarna att förklara internprissättningspolicyn för försäljningstransaktioner med närstående parter. Om denna försäljning påverkas av förhållandet och deras priser inte är marknadsmässiga beaktas de inte i analysen av prisunderskridandet eftersom de resulterande beräkningarna skulle påverkas negativt av detta förhållande. Om försäljningen mellan närstående parter däremot sker på marknadsmässiga villkor och återspeglar en marknadstransaktion kan den beaktas fullt ut vid beräkningen av prisunderskridandet (förutsatt att inga justeringar görs i fråga om handelsled). Detta tillvägagångssätt är helt i linje med reglerna i grundförordningen och WTO:s rättspraxis som citerats av de brasilianska myndigheterna. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(99)

När det gäller de brasilianska myndigheternas påstående om att kommissionen borde beakta priset på all försäljning av den likadana produkten på unionsmarknaden, inklusive transaktioner mellan närstående parter, noterade kommissionen att den i sina undersökningar samlar in all information, inklusive försäljningspriser mellan närstående parter. I detta sammanhang uppmanar kommissionen även unionstillverkarna att förklara internprissättningspolicyn för försäljningstransaktioner med närstående parter. Om denna försäljning påverkas av förhållandet och deras priser inte är marknadsmässiga beaktas de inte i analysen av prisunderskridandet eftersom de resulterande beräkningarna skulle påverkas negativt av detta förhållande. Om försäljningen mellan närstående parter däremot sker på marknadsmässiga villkor och återspeglar en marknadstransaktion kan den beaktas fullt ut vid beräkningen av prisunderskridandet (förutsatt att inga justeringar görs i fråga om handelsled). Detta tillvägagångssätt är helt i linje med reglerna i grundförordningen och WTO:s rättspraxis som citerats av de brasilianska myndigheterna. Detta påstående avvisades därför.

| (100) | Baosteel tog upp en fråga som rörde förfarandet och rätten till försvar med avseende på kommissionens dokument med uppgifter, där unionsindustrins försäljningspriser per enhet och målpris per enhet som används för dessa beräkningar tillhandahålls i breda intervall, och med samma intervall oavsett prisskillnaden mellan olika produktkontrollnummer, vilket hindrade företaget från att lämna meningsfulla synpunkter. Eftersom beloppet för målprisunderskridandet beräknas som en skillnad mellan exportörens cif-värde och unionsindustrins målpris kan exportörerna, utan ett meningsfullt utlämnande av det sistnämnda, inte kontrollera huruvida kommissionens beräkningar av målprisunderskridandemarginalen stämmer. Jintai uttryckte liknande farhågor. |
| --- | --- |

(100)

Baosteel tog upp en fråga som rörde förfarandet och rätten till försvar med avseende på kommissionens dokument med uppgifter, där unionsindustrins försäljningspriser per enhet och målpris per enhet som används för dessa beräkningar tillhandahålls i breda intervall, och med samma intervall oavsett prisskillnaden mellan olika produktkontrollnummer, vilket hindrade företaget från att lämna meningsfulla synpunkter. Eftersom beloppet för målprisunderskridandet beräknas som en skillnad mellan exportörens cif-värde och unionsindustrins målpris kan exportörerna, utan ett meningsfullt utlämnande av det sistnämnda, inte kontrollera huruvida kommissionens beräkningar av målprisunderskridandemarginalen stämmer. Jintai uttryckte liknande farhågor.

| (101) | I detta avseende påpekade kommissionen att det på grund av de konfidentialitetsskäl som förklaras i skäl 86 var nödvändigt att presentera uppgifterna i intervall. Efter Baosteels påstående ändrade kommissionen intervallen med hänsyn tagen till prisskillnaderna mellan de olika produktkontrollnumren. |
| --- | --- |

(101)

I detta avseende påpekade kommissionen att det på grund av de konfidentialitetsskäl som förklaras i skäl 86 var nödvändigt att presentera uppgifterna i intervall. Efter Baosteels påstående ändrade kommissionen intervallen med hänsyn tagen till prisskillnaderna mellan de olika produktkontrollnumren.

| (102) | Dessutom begärde Baosteel att kommissionen skulle klargöra om den hade jämfört priserna i samma handelsled. Baosteel hävdade särskilt att eftersom kommissionen för exportörernas del har dragit av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för de närstående handlarna, måste den göra detsamma för unionstillverkarnas del, om de säljer den berörda produkten via närstående handlare på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(102)

Dessutom begärde Baosteel att kommissionen skulle klargöra om den hade jämfört priserna i samma handelsled. Baosteel hävdade särskilt att eftersom kommissionen för exportörernas del har dragit av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för de närstående handlarna, måste den göra detsamma för unionstillverkarnas del, om de säljer den berörda produkten via närstående handlare på unionsmarknaden.

| (103) | Jintai hävdade också att kommissionen inte hade jämfört priserna i samma handelsled när den beräknade prisunderskridandemarginalen. Jintai menade att kommissionen genom att i samband med den prisjämförelse som gjordes med avseende på skadeberäkningarna jämföra de priser som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut i samband med deras direkta försäljning till oberoende köpare och de priser som dessa tillverkares närstående försäljningsenheter tog ut till sådana köpare, beaktade ett pris för den produkten som var uppblåst och därför ogynnsamt för Jintai. Genom att i förhållande till de i urvalet ingående unionstillverkarnas priser beakta vissa faktorer som rör ett annat handelsled än det som användes för jämförelsen (fritt fabrik), har kommissionen med andra ord inte gjort en rättvis jämförelse vid beräkningen av Jintais prisunderskridandemarginal. Jintai hävdade att om en korrekt och rättvis jämförelse görs i samma handelsled så ligger Jintais prisunderskridandemarginal sannolikt långt under 0 %. Jintai begärde därför att kommissionen skulle göra en korrekt och rättvis jämförelse i rätt handelsled för att fastställa Jintais korrekta prisunderskridandemarginal och hänvisade i detta avseende till domstolsbesluten i målen Jindal Saw och Jindal Saw Italia mot kommissionen (14) och Giant Electric Vehicle Kunshan mot kommissionen (15). |
| --- | --- |

(103)

Jintai hävdade också att kommissionen inte hade jämfört priserna i samma handelsled när den beräknade prisunderskridandemarginalen. Jintai menade att kommissionen genom att i samband med den prisjämförelse som gjordes med avseende på skadeberäkningarna jämföra de priser som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut i samband med deras direkta försäljning till oberoende köpare och de priser som dessa tillverkares närstående försäljningsenheter tog ut till sådana köpare, beaktade ett pris för den produkten som var uppblåst och därför ogynnsamt för Jintai. Genom att i förhållande till de i urvalet ingående unionstillverkarnas priser beakta vissa faktorer som rör ett annat handelsled än det som användes för jämförelsen (fritt fabrik), har kommissionen med andra ord inte gjort en rättvis jämförelse vid beräkningen av Jintais prisunderskridandemarginal. Jintai hävdade att om en korrekt och rättvis jämförelse görs i samma handelsled så ligger Jintais prisunderskridandemarginal sannolikt långt under 0 %. Jintai begärde därför att kommissionen skulle göra en korrekt och rättvis jämförelse i rätt handelsled för att fastställa Jintais korrekta prisunderskridandemarginal och hänvisade i detta avseende till domstolsbesluten i målen Jindal Saw och Jindal Saw Italia mot kommissionen (14) och Giant Electric Vehicle Kunshan mot kommissionen (15).

14

15

| (104) | Kommissionen noterade för det första att analysen av prisunderskridandet kompletteras med separata undersökningsresultat om pristryck enligt skälen 185, 186 och 194 i förordningen om provisorisk tull. Dessa undersökningsresultat om ett betydande pristryck är ur rättslig synvinkel redan tillräckliga för att visa den negativa inverkan på de priser som unionsindustrin tar ut, såsom förklaras i skäl 97. Såsom förklaras i det skälet behandlade kommissionen dock argumenten om prisunderskridande för fullständighetens skull. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen noterade för det första att analysen av prisunderskridandet kompletteras med separata undersökningsresultat om pristryck enligt skälen 185, 186 och 194 i förordningen om provisorisk tull. Dessa undersökningsresultat om ett betydande pristryck är ur rättslig synvinkel redan tillräckliga för att visa den negativa inverkan på de priser som unionsindustrin tar ut, såsom förklaras i skäl 97. Såsom förklaras i det skälet behandlade kommissionen dock argumenten om prisunderskridande för fullständighetens skull.

| (105) | När det gäller Baosteels begäran om en justering för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för unionstillverkarnas närstående handlare bekräftade kommissionen att den i sina beräkningar av prisunderskridandet inte hade gjort någon sådan justering. Såsom anges i skälen 150 och 151 i förordningen om provisorisk tull gjorde kommissionen ett antal andra justeringar för att säkerställa en rättvis jämförelse i samma handelsled. Detta ledde till att unionsindustrins priser justerades tillbaka till nivån fritt fabrik och de exporterande tillverkarnas importpriser till nivån cif vid unionens gräns (16). Kommissionen gjorde dock på motsvarande sätt en simulering genom att beräkna prisunderskridandet både med och utan tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen för Baosteels försäljning och fastställde att prisunderskridandet var betydande för Baosteel i båda fallen, med en lägsta nivå på 7,5 %. I motsats till Baosteel påstående, även om man i enlighet med artikel 2.9 inte drar av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst från Baosteels närstående handlare, konstaterades följaktligen ett betydande prisunderskridande. |
| --- | --- |

(105)

När det gäller Baosteels begäran om en justering för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för unionstillverkarnas närstående handlare bekräftade kommissionen att den i sina beräkningar av prisunderskridandet inte hade gjort någon sådan justering. Såsom anges i skälen 150 och 151 i förordningen om provisorisk tull gjorde kommissionen ett antal andra justeringar för att säkerställa en rättvis jämförelse i samma handelsled. Detta ledde till att unionsindustrins priser justerades tillbaka till nivån fritt fabrik och de exporterande tillverkarnas importpriser till nivån cif vid unionens gräns (16). Kommissionen gjorde dock på motsvarande sätt en simulering genom att beräkna prisunderskridandet både med och utan tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen för Baosteels försäljning och fastställde att prisunderskridandet var betydande för Baosteel i båda fallen, med en lägsta nivå på 7,5 %. I motsats till Baosteel påstående, även om man i enlighet med artikel 2.9 inte drar av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst från Baosteels närstående handlare, konstaterades följaktligen ett betydande prisunderskridande.

16

| (106) | När det gäller Jintai påpekade kommissionen att eftersom denna exporterande tillverkare inte exporterade den undersökta produkten via närstående försäljningsenheter utfördes ingen justering av dess exportpris på motsvarande sätt genom tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall ansåg kommissionen inte heller att det var lämpligt att justera unionstillverkarnas försäljning. Kommissionen noterade att man för att säkerställa att prisjämförelsen är symmetrisk bör respektive priser i möjligaste mån omfatta samma faktorer och i möjligaste mån även återspegla samma handelsled. När det gäller det förstnämnda återspeglade Jintais exportpris en direkt försäljning från den kinesiska rättsliga enheten till de oberoende kunderna i unionen. I unionen var det en tillverkare i urvalet som bedrev direktförsäljning till slutkunder, och dess pris återspeglade samma faktorer som Jintais pris. De andra två unionstillverkare som ingick i urvalet var en del av ArcelorMittal Group. Båda företagen bedrev ingen direktförsäljning från de tillverkande enheterna, utan sålde via närstående enheter. Kommissionen fann att de tillverkande enheterna inte hade någon egen försäljningsstruktur, utan var tvungna att förlita sig på sina närstående försäljningsenheter för sin försäljning. Med andra ord fördelades kostnaderna för tillverkning och försäljning av den berörda produkten mellan tillverkningsenheterna, som endast stod för tillverkningskostnaderna, och de närstående försäljningsenheterna i olika medlemsstater, som stod för försäljnings- och marknadsföringskostnaderna. Tillverkningsenheten ådrog sig inga försäljningskostnader och ArcelorMittals försäljningsavdelning var helt integrerade i de separata rättsliga försäljningsenheterna. Försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för ArcelorMittal Groups försäljning uppkom för de närstående försäljningsenheterna när de sålde till kunder i unionen. För att säkerställa en rättvis jämförelse tog kommissionen hänsyn till försäljningsenhetens pris till kunderna i unionen eftersom detta pris återspeglade samma tillverknings- och marknadsföringskostnader som återspeglades i Jintais exportpris, som skötte både tillverkning och försäljning genom en enda enhet, precis som den andra unionstillverkaren i urvalet. Att inte beakta priset för ArcelorMittal Groups närstående försäljningsenhet skulle innebära att man underskattade det faktiska priset, eftersom det inte skulle återspegla enhetens nödvändiga försäljningskostnader till oberoende kunder i unionen. Unionsindustrins närstående försäljningsenheter, å ena sidan, och Jintai, å andra sidan, hade liknande försäljningsfunktioner eftersom 1) de båda måste hitta kunder i unionen, 2) underteckna köpeavtal och 3) säkerställa leveranser och betalning av fakturor osv. I linje med domarna i målen Hansol (17), CRIA och CCCMC (18) samt Giant Electric Vehicles (19) återspeglade denna prisjämförelse respektive ekonomiska verklighet och motsvarande roller som spelas av respektive enheter när det gäller både export- och EU-sidan, och vid en tidpunkt då båda enheterna konkurrerar på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(106)

När det gäller Jintai påpekade kommissionen att eftersom denna exporterande tillverkare inte exporterade den undersökta produkten via närstående försäljningsenheter utfördes ingen justering av dess exportpris på motsvarande sätt genom tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall ansåg kommissionen inte heller att det var lämpligt att justera unionstillverkarnas försäljning. Kommissionen noterade att man för att säkerställa att prisjämförelsen är symmetrisk bör respektive priser i möjligaste mån omfatta samma faktorer och i möjligaste mån även återspegla samma handelsled. När det gäller det förstnämnda återspeglade Jintais exportpris en direkt försäljning från den kinesiska rättsliga enheten till de oberoende kunderna i unionen. I unionen var det en tillverkare i urvalet som bedrev direktförsäljning till slutkunder, och dess pris återspeglade samma faktorer som Jintais pris. De andra två unionstillverkare som ingick i urvalet var en del av ArcelorMittal Group. Båda företagen bedrev ingen direktförsäljning från de tillverkande enheterna, utan sålde via närstående enheter. Kommissionen fann att de tillverkande enheterna inte hade någon egen försäljningsstruktur, utan var tvungna att förlita sig på sina närstående försäljningsenheter för sin försäljning. Med andra ord fördelades kostnaderna för tillverkning och försäljning av den berörda produkten mellan tillverkningsenheterna, som endast stod för tillverkningskostnaderna, och de närstående försäljningsenheterna i olika medlemsstater, som stod för försäljnings- och marknadsföringskostnaderna. Tillverkningsenheten ådrog sig inga försäljningskostnader och ArcelorMittals försäljningsavdelning var helt integrerade i de separata rättsliga försäljningsenheterna. Försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för ArcelorMittal Groups försäljning uppkom för de närstående försäljningsenheterna när de sålde till kunder i unionen. För att säkerställa en rättvis jämförelse tog kommissionen hänsyn till försäljningsenhetens pris till kunderna i unionen eftersom detta pris återspeglade samma tillverknings- och marknadsföringskostnader som återspeglades i Jintais exportpris, som skötte både tillverkning och försäljning genom en enda enhet, precis som den andra unionstillverkaren i urvalet. Att inte beakta priset för ArcelorMittal Groups närstående försäljningsenhet skulle innebära att man underskattade det faktiska priset, eftersom det inte skulle återspegla enhetens nödvändiga försäljningskostnader till oberoende kunder i unionen. Unionsindustrins närstående försäljningsenheter, å ena sidan, och Jintai, å andra sidan, hade liknande försäljningsfunktioner eftersom 1) de båda måste hitta kunder i unionen, 2) underteckna köpeavtal och 3) säkerställa leveranser och betalning av fakturor osv. I linje med domarna i målen Hansol (17), CRIA och CCCMC (18) samt Giant Electric Vehicles (19) återspeglade denna prisjämförelse respektive ekonomiska verklighet och motsvarande roller som spelas av respektive enheter när det gäller både export- och EU-sidan, och vid en tidpunkt då båda enheterna konkurrerar på unionsmarknaden.

17

18

19

| (107) | Även om man antar att ett godtagande av Jintais begäran (dvs. att kommissionen justerade unionsindustrins försäljning för beräkningen av prisunderskridandet genom att tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen på motsvarande sätt) inte skulle visa något prisunderskridande för denna exporterande tillverkare, skulle detta dock inte ändra kommissionens beslut om prisunderskridande för Kina och båda de berörda länderna som helhet. Jintais export till unionen står endast för 6,3 % av den totala exporten till unionen och endast för 11,6 % av exporten inom urvalet. Även om det inte förekommer något prisunderskridande när det gäller Jintais export bekräftas därmed undersökningsresultaten om prisunderskridande på grundval av den andra exporterande tillverkaren i urvalet för Kina och för båda de berörda länderna. På samma sätt skulle eventuella undersökningsresultat om prisunderskridandenivån för Jintai inte påverka kommissionens slutsatser när det gäller pristryck, vilket redan har påpekats i skälen 97 och 104. Jintais priser uppvisade en hög nivå på målprisunderskridandet (se skäl 185). |
| --- | --- |

(107)

Även om man antar att ett godtagande av Jintais begäran (dvs. att kommissionen justerade unionsindustrins försäljning för beräkningen av prisunderskridandet genom att tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen på motsvarande sätt) inte skulle visa något prisunderskridande för denna exporterande tillverkare, skulle detta dock inte ändra kommissionens beslut om prisunderskridande för Kina och båda de berörda länderna som helhet. Jintais export till unionen står endast för 6,3 % av den totala exporten till unionen och endast för 11,6 % av exporten inom urvalet. Även om det inte förekommer något prisunderskridande när det gäller Jintais export bekräftas därmed undersökningsresultaten om prisunderskridande på grundval av den andra exporterande tillverkaren i urvalet för Kina och för båda de berörda länderna. På samma sätt skulle eventuella undersökningsresultat om prisunderskridandenivån för Jintai inte påverka kommissionens slutsatser när det gäller pristryck, vilket redan har påpekats i skälen 97 och 104. Jintais priser uppvisade en hög nivå på målprisunderskridandet (se skäl 185).

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (108) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter undrade Cisa om uppgifterna avseende makroekonomiska indikatorer innehöll uppgifter om Acciaierie d’Italia. Kommissionen svarade att så var fallet. |
| --- | --- |

(108)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter undrade Cisa om uppgifterna avseende makroekonomiska indikatorer innehöll uppgifter om Acciaierie d’Italia. Kommissionen svarade att så var fallet.

| (109) | Skälen 153–157 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(109)

Skälen 153–157 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därför.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

| (110) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter begärde Cisa att kommissionen skulle bekräfta huruvida den har säkerställt att alla tillverkare, inklusive Acciaierie d’Italia, faktiskt har inkluderats i de relevanta datauppsättningarna för de makroekonomiska indikatorerna och påpekade att Acciaierie d’Italia ensam står för [5–15] % av den totala tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten i unionen, vilket är över den försumbara nivån. |
| --- | --- |

(110)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter begärde Cisa att kommissionen skulle bekräfta huruvida den har säkerställt att alla tillverkare, inklusive Acciaierie d’Italia, faktiskt har inkluderats i de relevanta datauppsättningarna för de makroekonomiska indikatorerna och påpekade att Acciaierie d’Italia ensam står för [5–15] % av den totala tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten i unionen, vilket är över den försumbara nivån.

| (111) | I detta avseende bekräftade kommissionen att uppgifter om Acciaierie d’Italia har beaktats i de makroekonomiska indikatorerna. |
| --- | --- |

(111)

I detta avseende bekräftade kommissionen att uppgifter om Acciaierie d’Italia har beaktats i de makroekonomiska indikatorerna.

4.4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (112) | Eftersom inga synpunkter inkom beträffande produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande bekräftades skälen 158–160 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(112)

Eftersom inga synpunkter inkom beträffande produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande bekräftades skälen 158–160 i förordningen om provisorisk tull.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (113) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande försäljningsvolym och marknadsandel bekräftades skälen 161 och 162 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(113)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande försäljningsvolym och marknadsandel bekräftades skälen 161 och 162 i förordningen om provisorisk tull.

4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (114) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande sysselsättning och produktivitet bekräftades skälen 163 och 164 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(114)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande sysselsättning och produktivitet bekräftades skälen 163 och 164 i förordningen om provisorisk tull.

4.4.2.4   Tillväxt

Tillväxt

| (115) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande tillväxt bekräftades skälen 165–167 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(115)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande tillväxt bekräftades skälen 165–167 i förordningen om provisorisk tull.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (116) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade de brasilianska myndigheterna att kommissionen i sin bedömning av dumpningsmarginalens storlek helt enkelt upprepade slutsatser som redan nåtts i samband med andra undersökningar. Slutsatsen att dumpningsmarginalerna ligger över miniminivån uttrycks till exempel redan i skäl 141 i förordningen om provisorisk tull när det gäller bedömningen av den sammanslagna importen och kan härledas från tillämpningen av de provisoriska åtgärderna i sig. Analysen av den dumpade importens volym och pris gjordes dessutom i enlighet med artikel 3.1, 3.2 och 3.5 i antidumpningsavtalet och uttrycks i skälen 144–152 i förordningen om provisorisk tull. Därför gjordes ingen särskild analys av dumpningsmarginalens storlek. Därför begärde de brasilianska myndigheterna att kommissionen skulle analysera denna faktor på samma sätt som övriga indikatorer i artikel 3 i antidumpningsavtalet. |
| --- | --- |

(116)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade de brasilianska myndigheterna att kommissionen i sin bedömning av dumpningsmarginalens storlek helt enkelt upprepade slutsatser som redan nåtts i samband med andra undersökningar. Slutsatsen att dumpningsmarginalerna ligger över miniminivån uttrycks till exempel redan i skäl 141 i förordningen om provisorisk tull när det gäller bedömningen av den sammanslagna importen och kan härledas från tillämpningen av de provisoriska åtgärderna i sig. Analysen av den dumpade importens volym och pris gjordes dessutom i enlighet med artikel 3.1, 3.2 och 3.5 i antidumpningsavtalet och uttrycks i skälen 144–152 i förordningen om provisorisk tull. Därför gjordes ingen särskild analys av dumpningsmarginalens storlek. Därför begärde de brasilianska myndigheterna att kommissionen skulle analysera denna faktor på samma sätt som övriga indikatorer i artikel 3 i antidumpningsavtalet.

| (117) | I detta avseende noterade kommissionen att bedömningen av dumpningsmarginalens storlek inbegriper en undersökning av huruvida verkningarna för unionsindustrin, med hänsyn tagen till den dumpade importens volym och pris, inte kan anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(117)

I detta avseende noterade kommissionen att bedömningen av dumpningsmarginalens storlek inbegriper en undersökning av huruvida verkningarna för unionsindustrin, med hänsyn tagen till den dumpade importens volym och pris, inte kan anses vara försumbara.

| (118) | Kommissionen erinrade om att alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Importvolymen från de berörda länderna var betydande under skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden, samtidigt som priserna på den dumpade importen har inneburit ett prisunderskridande av och ett pristryck på unionsindustrins priser. Med tanke på volymen och priset på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna därför inte anses vara försumbara och var till och med betydande, vilket kommissionen konstaterade i skäl 168 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen erinrade om att alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Importvolymen från de berörda länderna var betydande under skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden, samtidigt som priserna på den dumpade importen har inneburit ett prisunderskridande av och ett pristryck på unionsindustrins priser. Med tanke på volymen och priset på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna därför inte anses vara försumbara och var till och med betydande, vilket kommissionen konstaterade i skäl 168 i förordningen om provisorisk tull.

| (119) | Skälen 168 och 169 i förordningen om provisorisk tull bekräftades därför. |
| --- | --- |

(119)

Skälen 168 och 169 i förordningen om provisorisk tull bekräftades därför.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (120) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på priser och faktorer som påverkar priserna bekräftades skälen 170–172 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(120)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på priser och faktorer som påverkar priserna bekräftades skälen 170–172 i förordningen om provisorisk tull.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (121) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på arbetskraftskostnader bekräftades skälen 173 och 174 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(121)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på arbetskraftskostnader bekräftades skälen 173 och 174 i förordningen om provisorisk tull.

4.4.3.3   Lagerhållning

Lagerhållning

| (122) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på lagerhållning bekräftades skälen 175 och 176 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(122)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på lagerhållning bekräftades skälen 175 och 176 i förordningen om provisorisk tull.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (123) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga bekräftades skälen 177–182 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(123)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga bekräftades skälen 177–182 i förordningen om provisorisk tull.

4.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (124) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa och Eviosys att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada och att de eventuella negativa ekonomiska effekter som unionsindustrin drabbats i själva verket berodde på andra faktorer, till exempel covid-19-pandemins konsekvenser. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Cisa sina påståenden. |
| --- | --- |

(124)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa och Eviosys att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada och att de eventuella negativa ekonomiska effekter som unionsindustrin drabbats i själva verket berodde på andra faktorer, till exempel covid-19-pandemins konsekvenser. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Cisa sina påståenden.

| (125) | För det första påpekade Cisa och Eviosys att unionsindustrins marknadsandel faktiskt ökade under skadeundersökningsperioden, sett mot en minskad förbrukning i unionen. |
| --- | --- |

(125)

För det första påpekade Cisa och Eviosys att unionsindustrins marknadsandel faktiskt ökade under skadeundersökningsperioden, sett mot en minskad förbrukning i unionen.

| (126) | För det andra, när det gäller de makroekonomiska indikatorerna, noterade Cisa att ingen av dem kunde leda till undersökningsresultat om att unionsindustrin hade skadats väsentligt. Cisa påpekade att produktionskapaciteten och den inhemska försäljningen har varit konstant mot bakgrund av en minskad förbrukning, vilket förklarar den tydliga ökningen av marknadsandelarna. Dessutom har unionsindustrin uppenbarligen kunnat öka antalet anställda, vilket återigen visar på motsatsen till en väsentligt skadad ställning. |
| --- | --- |

(126)

För det andra, när det gäller de makroekonomiska indikatorerna, noterade Cisa att ingen av dem kunde leda till undersökningsresultat om att unionsindustrin hade skadats väsentligt. Cisa påpekade att produktionskapaciteten och den inhemska försäljningen har varit konstant mot bakgrund av en minskad förbrukning, vilket förklarar den tydliga ökningen av marknadsandelarna. Dessutom har unionsindustrin uppenbarligen kunnat öka antalet anställda, vilket återigen visar på motsatsen till en väsentligt skadad ställning.

| (127) | För det tredje noterade Cisa, när det gäller de mikroekonomiska indikatorerna, att unionens försäljningspris inte minskade mellan skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden, och att det under mellantiden bara hade fluktuerat något. Eviosys påpekade också att unionsindustrins försäljningspriser totalt sett förblev stabila och instämde inte i kommissionens slutsats att unionsindustrin ”inte [kunde] höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden” och att detta påstods vara ett resultat av ”pristrycket från importen”. I detta avseende hävdade Eviosys att det var den minskade efterfrågan under skadeundersökningsperioden i kombination med covid-19-pandemins konsekvenser som hindrade unionsindustrin från att höja sina försäljningspriser. |
| --- | --- |

(127)

För det tredje noterade Cisa, när det gäller de mikroekonomiska indikatorerna, att unionens försäljningspris inte minskade mellan skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden, och att det under mellantiden bara hade fluktuerat något. Eviosys påpekade också att unionsindustrins försäljningspriser totalt sett förblev stabila och instämde inte i kommissionens slutsats att unionsindustrin ”inte [kunde] höja sina försäljningspriser för att täcka den ökade tillverkningskostnaden” och att detta påstods vara ett resultat av ”pristrycket från importen”. I detta avseende hävdade Eviosys att det var den minskade efterfrågan under skadeundersökningsperioden i kombination med covid-19-pandemins konsekvenser som hindrade unionsindustrin från att höja sina försäljningspriser.

| (128) | För det fjärde påpekade Cisa att lönsamhetssiffrorna fluktuerade trots att unionsindustrins marknadsandel hade ökat. Mot denna bakgrund ifrågasatte Cisa unionsindustrins beslut att fortsätta att göra betydande investeringar, trots att förbrukningen i unionen uppenbarligen inte ökade, och bad att kommissionen skulle klargöra de exakta rättsliga kraven för unionsindustrins investeringar och säkerställa att de är relevanta med avseende på den berörda produkten. Cisa noterade också att de ökade tillverkningskostnaderna inte alls har något samband med exporten från Kina och att kommissionen därför bör behandla detta en faktor som bryter sambandet. |
| --- | --- |

(128)

För det fjärde påpekade Cisa att lönsamhetssiffrorna fluktuerade trots att unionsindustrins marknadsandel hade ökat. Mot denna bakgrund ifrågasatte Cisa unionsindustrins beslut att fortsätta att göra betydande investeringar, trots att förbrukningen i unionen uppenbarligen inte ökade, och bad att kommissionen skulle klargöra de exakta rättsliga kraven för unionsindustrins investeringar och säkerställa att de är relevanta med avseende på den berörda produkten. Cisa noterade också att de ökade tillverkningskostnaderna inte alls har något samband med exporten från Kina och att kommissionen därför bör behandla detta en faktor som bryter sambandet.

| (129) | Cisa hävdade vidare att i motsats till de lönsamhetsnivåer som rapporterades i förordningen om provisorisk tull betraktas de relevanta marknadsutsikterna i allmänhet som mycket positiva. Cisa hänvisade till vissa artiklar (20) och påpekade att de tre tillverkare som ingick i urvalet (varav två tillhör samma grupp) alla uttryckligen nämns i dessa artiklar, där det anges att ArcelorMittal ökade sin försäljning med 44 % förra året, och att ThyssenKrupp ökade sina kvartalsintäkter med 39 % i förhållande till föregående år i december 2021. |
| --- | --- |

(129)

Cisa hävdade vidare att i motsats till de lönsamhetsnivåer som rapporterades i förordningen om provisorisk tull betraktas de relevanta marknadsutsikterna i allmänhet som mycket positiva. Cisa hänvisade till vissa artiklar (20) och påpekade att de tre tillverkare som ingick i urvalet (varav två tillhör samma grupp) alla uttryckligen nämns i dessa artiklar, där det anges att ArcelorMittal ökade sin försäljning med 44 % förra året, och att ThyssenKrupp ökade sina kvartalsintäkter med 39 % i förhållande till föregående år i december 2021.

20

| (130) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Cisa sitt påstående att kommissionen borde bedöma den höga lönsamhet som ArcelorMittal och ThyssenKrupp ska ha uppnått efter undersökningsperioden. Cisa och Canpack hävdade vidare att importpriserna från Kina och Brasilien har ökat betydligt efter undersökningsperioden och att kommissionen bör ta hänsyn till detta. |
| --- | --- |

(130)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Cisa sitt påstående att kommissionen borde bedöma den höga lönsamhet som ArcelorMittal och ThyssenKrupp ska ha uppnått efter undersökningsperioden. Cisa och Canpack hävdade vidare att importpriserna från Kina och Brasilien har ökat betydligt efter undersökningsperioden och att kommissionen bör ta hänsyn till detta.

| (131) | Kommissionen tillbakavisade dessa påståenden. Såsom anges i skäl 183 i förordningen om provisorisk tull försämrades de ekonomiska indikatorerna både på makro- och mikronivå under skadeundersökningsperioden. Trots att unionsindustrins försäljningsvolym på det hela taget förblev stabil och den ökade sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden försämrades unionsindustrins ekonomiska situation främst på grund av de ökade tillverkningskostnaderna, vilka inte gick att täcka med en motsvarande ökning av unionsindustrins försäljningspriser. Det betydande pristryck som orsakades av den dumpade importen ledde från och med 2019 till förluster, som sedan ökade ytterligare under undersökningsperioden. Även om antalet anställda ökade under skadeundersökningsperioden skedde denna ökning främst under 2019 och 2020. Under undersökningsperioden sades anställda upp inom unionsindustrin. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen tillbakavisade dessa påståenden. Såsom anges i skäl 183 i förordningen om provisorisk tull försämrades de ekonomiska indikatorerna både på makro- och mikronivå under skadeundersökningsperioden. Trots att unionsindustrins försäljningsvolym på det hela taget förblev stabil och den ökade sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden försämrades unionsindustrins ekonomiska situation främst på grund av de ökade tillverkningskostnaderna, vilka inte gick att täcka med en motsvarande ökning av unionsindustrins försäljningspriser. Det betydande pristryck som orsakades av den dumpade importen ledde från och med 2019 till förluster, som sedan ökade ytterligare under undersökningsperioden. Även om antalet anställda ökade under skadeundersökningsperioden skedde denna ökning främst under 2019 och 2020. Under undersökningsperioden sades anställda upp inom unionsindustrin.

| (132) | Såsom framgår av skäl 187 i förordningen om provisorisk tull försämrades lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten avsevärt under skadeundersökningsperioden. Detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, att göra nödvändiga investeringar och att anskaffa kapital, vilket hindrade dess tillväxt och till och med hotade dess existens. |
| --- | --- |

(132)

Såsom framgår av skäl 187 i förordningen om provisorisk tull försämrades lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten avsevärt under skadeundersökningsperioden. Detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, att göra nödvändiga investeringar och att anskaffa kapital, vilket hindrade dess tillväxt och till och med hotade dess existens.

| (133) | När det gäller de investeringar som görs för att uppfylla rättsliga krav påpekade kommissionen att dessa investeringar avser miljömässiga och sociala skyldigheter och inte är kopplade till någon ökning av produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(133)

När det gäller de investeringar som görs för att uppfylla rättsliga krav påpekade kommissionen att dessa investeringar avser miljömässiga och sociala skyldigheter och inte är kopplade till någon ökning av produktionskapaciteten.

| (134) | Marknadsutsikterna, prisutvecklingen för importen och unionstillverkarnas påstådda lönsamhet, som Cisa och Canpack hänvisade till efter undersökningsperiodens slut, är irrelevanta för bedömningen av den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(134)

Marknadsutsikterna, prisutvecklingen för importen och unionstillverkarnas påstådda lönsamhet, som Cisa och Canpack hänvisade till efter undersökningsperiodens slut, är irrelevanta för bedömningen av den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

| (135) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter gjorde Cisa en koppling mellan antalet nyanställningar och kommissionens förklaring att investeringarna rörde miljömässiga och sociala normer, och hävdade att investeringar av ett sådant slag inte krävde att man anställde mer personal. Cisa begärde vidare att kommissionen skulle utveckla sig om den exakta omfattningen av och storleken på de investeringar som industrin hade utfört och som behövdes för att uppfylla miljömässiga och sociala skyldigheter. |
| --- | --- |

(135)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter gjorde Cisa en koppling mellan antalet nyanställningar och kommissionens förklaring att investeringarna rörde miljömässiga och sociala normer, och hävdade att investeringar av ett sådant slag inte krävde att man anställde mer personal. Cisa begärde vidare att kommissionen skulle utveckla sig om den exakta omfattningen av och storleken på de investeringar som industrin hade utfört och som behövdes för att uppfylla miljömässiga och sociala skyldigheter.

| (136) | Kommissionen såg ingen koppling mellan det ökade antalet anställda och de investeringar som gjordes. Såsom påpekas i skäl 131 ovan ökade sysselsättningen främst under 2019 och 2020, medan den minskade med 8,9 % mellan 2020 och undersökningsperioden. Samtidigt fortsatte investeringarna att öka under undersökningsperioden. Kommissionen påpekade också att den inte kunde avslöja den exakta omfattningen av och storleken på de investeringar som hade gjorts av företagen i urvalet, eftersom det rör sig om konfidentiella uppgifter. Såsom redan anges i skäl 133 ovan var dessa investeringar emellertid inte kopplade till någon ökning av produktionskapaciteten utan snarare till en anpassning och/eller ersättning av redan befintlig kapacitet. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen såg ingen koppling mellan det ökade antalet anställda och de investeringar som gjordes. Såsom påpekas i skäl 131 ovan ökade sysselsättningen främst under 2019 och 2020, medan den minskade med 8,9 % mellan 2020 och undersökningsperioden. Samtidigt fortsatte investeringarna att öka under undersökningsperioden. Kommissionen påpekade också att den inte kunde avslöja den exakta omfattningen av och storleken på de investeringar som hade gjorts av företagen i urvalet, eftersom det rör sig om konfidentiella uppgifter. Såsom redan anges i skäl 133 ovan var dessa investeringar emellertid inte kopplade till någon ökning av produktionskapaciteten utan snarare till en anpassning och/eller ersättning av redan befintlig kapacitet.

| (137) | Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Kommissionen avvisade därför de berörda parternas påståenden om att det inte förelåg någon väsentlig skada och bekräftade skälen 183–188 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Kommissionen avvisade därför de berörda parternas påståenden om att det inte förelåg någon väsentlig skada och bekräftade skälen 183–188 i förordningen om provisorisk tull.

| (138) | Påståendena om andra skadevållande faktorer behandlas i avsnitt 5 nedan. |
| --- | --- |

(138)

Påståendena om andra skadevållande faktorer behandlas i avsnitt 5 nedan.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

5.1.1   Volym och marknadsandel för den dumpade importen från de berörda länderna

Volym och marknadsandel för den dumpade importen från de berörda länderna

| (139) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa att de berörda ländernas marknadsandelar, som aldrig översteg 18 %, och därefter minskade under undersökningsperioden, inte kan anses vara alltför höga. |
| --- | --- |

(139)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa att de berörda ländernas marknadsandelar, som aldrig översteg 18 %, och därefter minskade under undersökningsperioden, inte kan anses vara alltför höga.

| (140) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. Såsom förklaras i skäl 192 i förordningen om provisorisk tull ökade marknadsandelen för importen från de berörda länderna från 13,1 % 2018 till 15,4 % under undersökningsperioden. Kommissionen ansåg att denna marknadsandel var betydande och, mot bakgrund av de fastställda prisnivåerna, kunde påverka unionsindustrin i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen. Kommissionen avvisade därför påståendet och bekräftade skälen 190–192 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. Såsom förklaras i skäl 192 i förordningen om provisorisk tull ökade marknadsandelen för importen från de berörda länderna från 13,1 % 2018 till 15,4 % under undersökningsperioden. Kommissionen ansåg att denna marknadsandel var betydande och, mot bakgrund av de fastställda prisnivåerna, kunde påverka unionsindustrin i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen. Kommissionen avvisade därför påståendet och bekräftade skälen 190–192 i förordningen om provisorisk tull.

5.1.2   Pris för den dumpade importen från de berörda länderna och priseffekter

Pris för den dumpade importen från de berörda länderna och priseffekter

| (141) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Eviosys att det inte finns några belägg för att importen från de berörda länderna utövar något pristryck och att unionstillverkarnas priser inte verkar ha följt de kinesiska eller brasilianska priserna, vilket tyder på att de inte påverkades av dessa. |
| --- | --- |

(141)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Eviosys att det inte finns några belägg för att importen från de berörda länderna utövar något pristryck och att unionstillverkarnas priser inte verkar ha följt de kinesiska eller brasilianska priserna, vilket tyder på att de inte påverkades av dessa.

| (142) | Såsom förklaras i skäl 193 i förordningen om provisorisk tull var det genomsnittliga importpriset från de berörda länderna betydligt lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden, och denna import underskred unionsindustrins priser med ett vägt genomsnitt på 11,2 %. De betydande importvolymerna till låga priser pressade unionsindustrins priser, som inte kunde täcka tillverkningskostnaderna, vilket på så sätt ledde till förluster. |
| --- | --- |

(142)

Såsom förklaras i skäl 193 i förordningen om provisorisk tull var det genomsnittliga importpriset från de berörda länderna betydligt lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden, och denna import underskred unionsindustrins priser med ett vägt genomsnitt på 11,2 %. De betydande importvolymerna till låga priser pressade unionsindustrins priser, som inte kunde täcka tillverkningskostnaderna, vilket på så sätt ledde till förluster.

| (143) | Oavsett om unionsindustrins priser har följt de kinesiska och brasilianska priserna eller inte står det dessutom klart att importen från de berörda länderna till låga priser pressade unionsindustrins priser nedåt och därmed hade en negativ priseffekt. Det nedåtgående pristrycket är tillräckligt i samband med analysen av priseffekterna enligt artikel 3.3 i grundförordningen för att dra slutsatsen att de dumpade importpriserna hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins priser. Påståendet avvisades därför och skäl 193 i förordningen om provisorisk tull bekräftades. |
| --- | --- |

(143)

Oavsett om unionsindustrins priser har följt de kinesiska och brasilianska priserna eller inte står det dessutom klart att importen från de berörda länderna till låga priser pressade unionsindustrins priser nedåt och därmed hade en negativ priseffekt. Det nedåtgående pristrycket är tillräckligt i samband med analysen av priseffekterna enligt artikel 3.3 i grundförordningen för att dra slutsatsen att de dumpade importpriserna hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins priser. Påståendet avvisades därför och skäl 193 i förordningen om provisorisk tull bekräftades.

5.1.3   Orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skadan för unionsindustrin

Orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skadan för unionsindustrin

| (144) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter upprepade Eviosys sitt påstående om att den eventuella skadan inte kunde ha orsakats av importen från de berörda länderna och upprepade att det finns mycket lite konkurrens mellan de produkter som säljs av unionsindustrin och importen från de berörda länderna på grund av faktorer som lägre kvalitet och olämplighet för vissa användningsområden, längre ledtider och högre transportkostnader samt begränsad kundsupport, vilket också förklarar de olika priserna och det faktum att de i allmänhet är lägre än unionsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(144)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter upprepade Eviosys sitt påstående om att den eventuella skadan inte kunde ha orsakats av importen från de berörda länderna och upprepade att det finns mycket lite konkurrens mellan de produkter som säljs av unionsindustrin och importen från de berörda länderna på grund av faktorer som lägre kvalitet och olämplighet för vissa användningsområden, längre ledtider och högre transportkostnader samt begränsad kundsupport, vilket också förklarar de olika priserna och det faktum att de i allmänhet är lägre än unionsindustrins försäljningspriser.

| (145) | Eviosys underlät dock att lägga fram ny bevisning till stöd för sina påståenden. Skälen 194–197 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(145)

Eviosys underlät dock att lägga fram ny bevisning till stöd för sina påståenden. Skälen 194–197 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därför.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (146) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter konstaterade de brasilianska myndigheterna att det icke skadevållande pris som beräknades i det provisoriska fastställandet var [850–990] euro/ton. Med tanke på att detta värde är högre än priset på importen från länder som inte omfattas av undersökningen (822 euro/ton), och på att importvolymen från dessa länder är högre än importvolymen från Brasilien och Kina, bör kommissionen erkänna konsekvenserna vid bedömningen av importen från länder som inte omfattas av undersökningen som en möjlig ytterligare skadefaktor. Deras skadevållande verkningar ska därför separeras och särskiljas från dem som uppstår till följd av den påstådda dumpade importen. |
| --- | --- |

(146)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter konstaterade de brasilianska myndigheterna att det icke skadevållande pris som beräknades i det provisoriska fastställandet var [850–990] euro/ton. Med tanke på att detta värde är högre än priset på importen från länder som inte omfattas av undersökningen (822 euro/ton), och på att importvolymen från dessa länder är högre än importvolymen från Brasilien och Kina, bör kommissionen erkänna konsekvenserna vid bedömningen av importen från länder som inte omfattas av undersökningen som en möjlig ytterligare skadefaktor. Deras skadevållande verkningar ska därför separeras och särskiljas från dem som uppstår till följd av den påstådda dumpade importen.

| (147) | Såsom anges i skäl 199 i förordningen om provisorisk tull minskade importvolymen från övriga tredjeländer och deras marknadsandel under skadeundersökningsperioden med 23 % respektive 21 %. Deras genomsnittliga importpris låg dessutom nära unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris och var betydligt högre än det genomsnittliga importpriset från de berörda länderna. I detta sammanhang stod det klart att den väsentliga skada som unionsindustrin hade lidit orsakades av importen av den berörda produkten, då den höll prisnivåerna nere. Även om det inte kan uteslutas att de andra importkällorna, när väl tullar på importen av den berörda produkten har införts, kan vålla unionsindustrin skada, kunde de uppenbarligen inte försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som har konstaterats under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(147)

Såsom anges i skäl 199 i förordningen om provisorisk tull minskade importvolymen från övriga tredjeländer och deras marknadsandel under skadeundersökningsperioden med 23 % respektive 21 %. Deras genomsnittliga importpris låg dessutom nära unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris och var betydligt högre än det genomsnittliga importpriset från de berörda länderna. I detta sammanhang stod det klart att den väsentliga skada som unionsindustrin hade lidit orsakades av importen av den berörda produkten, då den höll prisnivåerna nere. Även om det inte kan uteslutas att de andra importkällorna, när väl tullar på importen av den berörda produkten har införts, kan vålla unionsindustrin skada, kunde de uppenbarligen inte försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som har konstaterats under undersökningsperioden.

| (148) | När det gäller det genomsnittliga icke skadevållande priset beräknades detta dessutom på grundval av en särskild produktmix som baserades på den faktiska exporten från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, som jämfördes med priset i land på importen från dessa exporterande tillverkare. Det kunde därför inte jämföras direkt med de genomsnittliga importpriserna cif. |
| --- | --- |

(148)

När det gäller det genomsnittliga icke skadevållande priset beräknades detta dessutom på grundval av en särskild produktmix som baserades på den faktiska exporten från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, som jämfördes med priset i land på importen från dessa exporterande tillverkare. Det kunde därför inte jämföras direkt med de genomsnittliga importpriserna cif.

| (149) | Påståendet avvisades därför och skälen 198–201 i förordningen om provisorisk tull bekräftas. |
| --- | --- |

(149)

Påståendet avvisades därför och skälen 198–201 i förordningen om provisorisk tull bekräftas.

5.2.2   Covid-19-pandemin

Covid-19-pandemin

| (150) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa, Eviosys och Canpack att covid-19-pandemin och dess ekonomiska konsekvenser bryter orsakssambandet mellan importen och unionsindustrins situation. Cisa hävdade att covid-19-pandemin främst är en kris som påverkar efterfrågesidan och inte leder till ökad import som skadar en industri, där det huvudsakliga resultatet att tillverkningen avbryts och följaktligen leder till en nedgång på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(150)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa, Eviosys och Canpack att covid-19-pandemin och dess ekonomiska konsekvenser bryter orsakssambandet mellan importen och unionsindustrins situation. Cisa hävdade att covid-19-pandemin främst är en kris som påverkar efterfrågesidan och inte leder till ökad import som skadar en industri, där det huvudsakliga resultatet att tillverkningen avbryts och följaktligen leder till en nedgång på unionsmarknaden.

| (151) | De brasilianska myndigheterna hänvisade till skälen 203–205 i förordningen om provisorisk tull och hävdade att kommissionen verkade minimera covid-19-pandemins konsekvenser för unionsindustrin med motiveringen att ”[f]örsämringen av unionsindustrins situation [...] emellertid [hade] börjat redan före pandemin och fortsatte efter att unionsindustrins produktion återupptagits under undersökningsperioden”. De brasilianska myndigheterna anser att detta argument inte räcker för att mildra covid-19-pandemin eftersom pandemin kan ha påverkat unionsindustrin negativt samtidigt som den påstådda dumpade importen. |
| --- | --- |

(151)

De brasilianska myndigheterna hänvisade till skälen 203–205 i förordningen om provisorisk tull och hävdade att kommissionen verkade minimera covid-19-pandemins konsekvenser för unionsindustrin med motiveringen att ”[f]örsämringen av unionsindustrins situation [...] emellertid [hade] börjat redan före pandemin och fortsatte efter att unionsindustrins produktion återupptagits under undersökningsperioden”. De brasilianska myndigheterna anser att detta argument inte räcker för att mildra covid-19-pandemin eftersom pandemin kan ha påverkat unionsindustrin negativt samtidigt som den påstådda dumpade importen.

| (152) | I detta avseende hänvisade kommissionen till skäl 203 i förordningen om provisorisk tull, där den erkände att covid-19-pandemin verkligen hade en negativ inverkan på unionsindustrin, särskilt under 2020 då unionsindustrin tillfälligt behövde stänga sina produktionsanläggningar och att det därför är möjligt att covid-19-pandemin kan ha bidragit till den skada som vållats unionsindustrin. Kommissionen insisterade dock på att unionsindustrins ekonomiska situation hade börjat försämras redan före pandemin och fortsatte sedan under återhämtningsperioden efter covid-19, även under undersökningsperioden. De negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin kunde därför inte betraktas som huvudorsaken till den skada som unionsindustrin lidit i en sådan utsträckning att de försvagade orsakssambandet mellan denna skada och den dumpade importen från de berörda länderna. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden. |
| --- | --- |

(152)

I detta avseende hänvisade kommissionen till skäl 203 i förordningen om provisorisk tull, där den erkände att covid-19-pandemin verkligen hade en negativ inverkan på unionsindustrin, särskilt under 2020 då unionsindustrin tillfälligt behövde stänga sina produktionsanläggningar och att det därför är möjligt att covid-19-pandemin kan ha bidragit till den skada som vållats unionsindustrin. Kommissionen insisterade dock på att unionsindustrins ekonomiska situation hade börjat försämras redan före pandemin och fortsatte sedan under återhämtningsperioden efter covid-19, även under undersökningsperioden. De negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin kunde därför inte betraktas som huvudorsaken till den skada som unionsindustrin lidit i en sådan utsträckning att de försvagade orsakssambandet mellan denna skada och den dumpade importen från de berörda länderna. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden.

5.2.3   Tillverkningskostnadens utveckling

Tillverkningskostnadens utveckling

| (153) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter rörande tillverkningskostnadens utveckling efter det preliminära utlämnandet av uppgifter bekräftas skälen 206–209 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(153)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter rörande tillverkningskostnadens utveckling efter det preliminära utlämnandet av uppgifter bekräftas skälen 206–209 i förordningen om provisorisk tull.

5.2.4   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (154) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter påpekade Cisa att unionsindustrins export var betydande och uppgick till 22 % under undersökningsperioden. Cisa hänvisar vidare till tabell 14 i förordningen om provisorisk tull, som visar att unionsindustrins exportvolym minskade med 7 procentenheter och att exportpriserna sjönk med 6 procentenheter. Cisa hävdade att den negativa utvecklingen i fråga om exportförsäljningen hade en betydande inverkan på unionsindustrins övergripande ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

(154)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter påpekade Cisa att unionsindustrins export var betydande och uppgick till 22 % under undersökningsperioden. Cisa hänvisar vidare till tabell 14 i förordningen om provisorisk tull, som visar att unionsindustrins exportvolym minskade med 7 procentenheter och att exportpriserna sjönk med 6 procentenheter. Cisa hävdade att den negativa utvecklingen i fråga om exportförsäljningen hade en betydande inverkan på unionsindustrins övergripande ekonomiska resultat.

| (155) | Canpack instämde inte i kommissionens slutsats att unionsindustrins exportresultat inte var tillräckligt för att försvaga orsakssambandet eftersom tabell 14 i förordningen om provisorisk tull tydligt visar att unionstillverkarnas försäljningspris till länder utanför unionen låg på en nivå som liknade den för priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Kina. Canpack ansåg att unionstillverkarnas argument, om att försäljningen utanför unionen berodde på att unionsindustrin inte har möjlighet att sälja produkterna på unionsmarknaden, trots att det fanns en stor efterfrågan bland unionsanvändarna på stål elektrolytiskt överdraget med krom, inte var övertygande. |
| --- | --- |

(155)

Canpack instämde inte i kommissionens slutsats att unionsindustrins exportresultat inte var tillräckligt för att försvaga orsakssambandet eftersom tabell 14 i förordningen om provisorisk tull tydligt visar att unionstillverkarnas försäljningspris till länder utanför unionen låg på en nivå som liknade den för priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Kina. Canpack ansåg att unionstillverkarnas argument, om att försäljningen utanför unionen berodde på att unionsindustrin inte har möjlighet att sälja produkterna på unionsmarknaden, trots att det fanns en stor efterfrågan bland unionsanvändarna på stål elektrolytiskt överdraget med krom, inte var övertygande.

| (156) | Eftersom unionsindustrins exportvolym är större än den påstådda dumpade importen uppskattade de brasilianska myndigheterna att exportresultatet inte kunde betraktas som en mindre viktig faktor. |
| --- | --- |

(156)

Eftersom unionsindustrins exportvolym är större än den påstådda dumpade importen uppskattade de brasilianska myndigheterna att exportresultatet inte kunde betraktas som en mindre viktig faktor.

| (157) | När det gäller unionsindustrins exportresultat ökade exportvolymen först 2019 och 2020 innan den minskade under undersökningsperioden, samtidigt som de genomsnittliga exportpriserna minskade från och med 2020. Denna utveckling motsvarade en liten ökning av unionsindustrins försäljning i unionen mellan 2020 och undersökningsperioden. Den ringa minskningen av unionsindustrins exportresultat tycks därför inte påverka unionsindustrins övergripande ekonomiska resultat i någon större utsträckning, vilket försämrades i högre grad under samma period. Dessutom baseras de negativa lönsamhetssiffrorna i tabell 12 i förordningen om provisorisk tull endast på försäljningen i EU och är därför inte ett resultat av eventuella exportförluster. Kommissionen bekräftade därför sin slutsats i skäl 213 i förordningen om provisorisk tull, om att även om det försämrade exportresultatet skulle kunna ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit var det inte var tillräckligt för att försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit, med tanke på den höga andelen unionsförsäljning jämfört med exportförsäljningen. Kommissionen avvisade därför de berörda parternas påståenden i detta avseende. |
| --- | --- |

(157)

När det gäller unionsindustrins exportresultat ökade exportvolymen först 2019 och 2020 innan den minskade under undersökningsperioden, samtidigt som de genomsnittliga exportpriserna minskade från och med 2020. Denna utveckling motsvarade en liten ökning av unionsindustrins försäljning i unionen mellan 2020 och undersökningsperioden. Den ringa minskningen av unionsindustrins exportresultat tycks därför inte påverka unionsindustrins övergripande ekonomiska resultat i någon större utsträckning, vilket försämrades i högre grad under samma period. Dessutom baseras de negativa lönsamhetssiffrorna i tabell 12 i förordningen om provisorisk tull endast på försäljningen i EU och är därför inte ett resultat av eventuella exportförluster. Kommissionen bekräftade därför sin slutsats i skäl 213 i förordningen om provisorisk tull, om att även om det försämrade exportresultatet skulle kunna ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit var det inte var tillräckligt för att försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit, med tanke på den höga andelen unionsförsäljning jämfört med exportförsäljningen. Kommissionen avvisade därför de berörda parternas påståenden i detta avseende.

5.2.5   Verkningarna av ettåriga avtal

Verkningarna av ettåriga avtal

| (158) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter invände Canpack mot argumentet att inverkan av långsiktiga avtal (ettåriga) mellan unionsleverantörerna och deras kunder i unionen på den skada som unionsindustrin lidit är begränsad och inte kan försvaga det orsakssambandet. Enligt Canpack bygger unionsindustrins försäljning, såsom anges i skäl 214 i förordningen om provisorisk tull, på ettåriga kundavtal med fasta kvantiteter och priser för det efterföljande året, och ger unionstillverkarna en minimal (om någon) marginal för att höja försäljningspriserna i samband med ökande råvarupriser under avtalens löptid. Unionstillverkarna baserar sina erbjudanden på de beräknade råvarupriserna och tillverkningskostnaderna för nästa år, med tanke på risken för förändringar (i praktiken äger prisförhandlingarna för nästa år rum under fjärde kvartalet föregående år). |
| --- | --- |

(158)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter invände Canpack mot argumentet att inverkan av långsiktiga avtal (ettåriga) mellan unionsleverantörerna och deras kunder i unionen på den skada som unionsindustrin lidit är begränsad och inte kan försvaga det orsakssambandet. Enligt Canpack bygger unionsindustrins försäljning, såsom anges i skäl 214 i förordningen om provisorisk tull, på ettåriga kundavtal med fasta kvantiteter och priser för det efterföljande året, och ger unionstillverkarna en minimal (om någon) marginal för att höja försäljningspriserna i samband med ökande råvarupriser under avtalens löptid. Unionstillverkarna baserar sina erbjudanden på de beräknade råvarupriserna och tillverkningskostnaderna för nästa år, med tanke på risken för förändringar (i praktiken äger prisförhandlingarna för nästa år rum under fjärde kvartalet föregående år).

| (159) | I detta avseende hänvisade kommissionen till skäl 208 i förordningen om provisorisk tull, där det konstaterades att unionsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden, som omfattar mer än tre år. Eftersom detta mönster observerades under en lång tidsperiod kunde det inte bara förklaras av de ökade råvarukostnaderna och inverkan av de ettåriga avtalen när det gäller fasta priser. |
| --- | --- |

(159)

I detta avseende hänvisade kommissionen till skäl 208 i förordningen om provisorisk tull, där det konstaterades att unionsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden, som omfattar mer än tre år. Eftersom detta mönster observerades under en lång tidsperiod kunde det inte bara förklaras av de ökade råvarukostnaderna och inverkan av de ettåriga avtalen när det gäller fasta priser.

| (160) | Kommissionen avvisade därför påståendet och bekräftade skälen 214 och 215 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen avvisade därför påståendet och bekräftade skälen 214 och 215 i förordningen om provisorisk tull.

5.2.6   Förbrukning

Förbrukning

| (161) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter påpekade Cisa och Eviosys att den sjunkande förbrukningen är en relevant faktor när orsakssambandet bedöms. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Cisa sitt påstående att den sjunkande förbrukningen kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan. De styrkte dock inte sina påståenden och därför avvisades dessa. |
| --- | --- |

(161)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter påpekade Cisa och Eviosys att den sjunkande förbrukningen är en relevant faktor när orsakssambandet bedöms. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Cisa sitt påstående att den sjunkande förbrukningen kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan. De styrkte dock inte sina påståenden och därför avvisades dessa.

| (162) | De brasilianska myndigheterna instämde inte i kommissionens slutsats i skäl 218 i förordningen om provisorisk tull, att minskningen av efterfrågan på marknaden med 3 % inte kunde anses vara en orsak till skada som hade försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan. Enligt de brasilianska myndigheterna kan minskningen på marknaden också påverka den inhemska industrins produktionsvolym och fasta kostnader, och den bör analyseras tillsammans med de övriga faktorer som leder till samma effekter. |
| --- | --- |

(162)

De brasilianska myndigheterna instämde inte i kommissionens slutsats i skäl 218 i förordningen om provisorisk tull, att minskningen av efterfrågan på marknaden med 3 % inte kunde anses vara en orsak till skada som hade försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan. Enligt de brasilianska myndigheterna kan minskningen på marknaden också påverka den inhemska industrins produktionsvolym och fasta kostnader, och den bör analyseras tillsammans med de övriga faktorer som leder till samma effekter.

| (163) | I detta avseende drog kommissionen i skäl 217 i förordningen om provisorisk tull slutsatsen att trots att marknaden minskade med 3 % låg unionens försäljningssiffror kvar på en konstant nivå, vilket visade att den skada som unionsindustrin lidit inte orsakades av en förlust av volym som berodde på sjunkande efterfrågan, utan snarare av det nedåtgående pristrycket till följd av importen från de berörda länderna. Kommissionen avvisade därför påståendet och bekräftade skälen 216–218 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(163)

I detta avseende drog kommissionen i skäl 217 i förordningen om provisorisk tull slutsatsen att trots att marknaden minskade med 3 % låg unionens försäljningssiffror kvar på en konstant nivå, vilket visade att den skada som unionsindustrin lidit inte orsakades av en förlust av volym som berodde på sjunkande efterfrågan, utan snarare av det nedåtgående pristrycket till följd av importen från de berörda länderna. Kommissionen avvisade därför påståendet och bekräftade skälen 216–218 i förordningen om provisorisk tull.

5.3   Slutsats beträffande orsakssamband

Slutsats beträffande orsakssamband

| (164) | Importvolymen från de berörda länderna och de berörda ländernas marknadsandel ökade under skadeundersökningsperioden, medan deras priser minskade. Detta sammanföll tidsmässigt med att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades. Kommissionen bekräftade därför att det finns ett tydligt orsakssamband mellan denna import och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(164)

Importvolymen från de berörda länderna och de berörda ländernas marknadsandel ökade under skadeundersökningsperioden, medan deras priser minskade. Detta sammanföll tidsmässigt med att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades. Kommissionen bekräftade därför att det finns ett tydligt orsakssamband mellan denna import och den skada som unionsindustrin lidit.

| (165) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade de brasilianska myndigheterna att kommissionen inte korrekt separerade och särskilde verkningarna av unionsindustrins exportresultat, unionens förbrukning och effekterna av covid-19-pandemin från verkningarna av den dumpade importen och hänvisade till överprövningsorganets dom i US – Hot-Rolled Steel (punkt 226). |
| --- | --- |

(165)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade de brasilianska myndigheterna att kommissionen inte korrekt separerade och särskilde verkningarna av unionsindustrins exportresultat, unionens förbrukning och effekterna av covid-19-pandemin från verkningarna av den dumpade importen och hänvisade till överprövningsorganets dom i US – Hot-Rolled Steel (punkt 226).

US – Hot-Rolled Steel

| (166) | De brasilianska myndigheterna begärde att kommissionen skulle ompröva dessa tre faktorer, helst tillsammans, med avseende på deras konsekvenser för unionsindustrins produktion och fasta kostnader, och att dessa verkningar skulle separeras och särskiljas från dem som uppstått till följd av den påstådda dumpade importen. |
| --- | --- |

(166)

De brasilianska myndigheterna begärde att kommissionen skulle ompröva dessa tre faktorer, helst tillsammans, med avseende på deras konsekvenser för unionsindustrins produktion och fasta kostnader, och att dessa verkningar skulle separeras och särskiljas från dem som uppstått till följd av den påstådda dumpade importen.

| (167) | Eviosys hävdade att unionsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser under skadeundersökningsperioden, även om den stod inför ökande tillverkningskostnader, på grund av den minskade efterfrågan och covid-19-pandemin. Eviosys ansåg att kommissionen borde göra en noggrannare bedömning av hur övriga faktorer påverkar unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(167)

Eviosys hävdade att unionsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser under skadeundersökningsperioden, även om den stod inför ökande tillverkningskostnader, på grund av den minskade efterfrågan och covid-19-pandemin. Eviosys ansåg att kommissionen borde göra en noggrannare bedömning av hur övriga faktorer påverkar unionsindustrins ekonomiska situation.

| (168) | Canpack ansåg också att kommissionen hade underskattat verkningarna av övriga faktorer. Canpack höll särskilt inte med om att covid-19-pandemins effekter och bristen på råvaror på unionsmarknaden inte räckte för att försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(168)

Canpack ansåg också att kommissionen hade underskattat verkningarna av övriga faktorer. Canpack höll särskilt inte med om att covid-19-pandemins effekter och bristen på råvaror på unionsmarknaden inte räckte för att försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (169) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa också att kommissionen inte beaktat covid-19-pandemins konsekvenser tillräckligt, samtidigt som hela undersökningsperioden fastställdes till den period då denna pandemi hade störst ekonomiska konsekvenser. Dessutom hävdade Cisa att de investeringar som gjordes av unionstillverkarna i urvalet ensamt förklarade den minskade lönsamheten och den resulterande situationen för den inhemska industrin. |
| --- | --- |

(169)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa också att kommissionen inte beaktat covid-19-pandemins konsekvenser tillräckligt, samtidigt som hela undersökningsperioden fastställdes till den period då denna pandemi hade störst ekonomiska konsekvenser. Dessutom hävdade Cisa att de investeringar som gjordes av unionstillverkarna i urvalet ensamt förklarade den minskade lönsamheten och den resulterande situationen för den inhemska industrin.

| (170) | I detta avseende bekräftade kommissionen, såsom anges i skäl 220 i förordningen om provisorisk tull, att den har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. |
| --- | --- |

(170)

I detta avseende bekräftade kommissionen, såsom anges i skäl 220 i förordningen om provisorisk tull, att den har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar.

| (171) | När det gäller investeringar noterade kommissionen att det företag som hade gjort de största investeringarna hade de bästa resultaten bland de företag som ingick i urvalet. Det fanns därför inget direkt samband mellan unionsindustrins lönsamhet och de investeringar som gjordes under undersökningsperioden. Investeringarna var snarare nödvändiga och en rättslig skyldighet och borde tillsammans med de totala kostnaderna ha kunnat finansieras med skälig vinst i enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen, om det inte hade förekommit någon dumpad import. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(171)

När det gäller investeringar noterade kommissionen att det företag som hade gjort de största investeringarna hade de bästa resultaten bland de företag som ingick i urvalet. Det fanns därför inget direkt samband mellan unionsindustrins lönsamhet och de investeringar som gjordes under undersökningsperioden. Investeringarna var snarare nödvändiga och en rättslig skyldighet och borde tillsammans med de totala kostnaderna ha kunnat finansieras med skälig vinst i enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen, om det inte hade förekommit någon dumpad import. Detta påstående avvisades därför.

| (172) | Kommissionen bedömde inverkan av andra faktorer genom att ta hänsyn till de berörda parternas synpunkter och drog slutsatsen att dessa faktorer inte försvagade orsakssambandet. Faktorer som covid-19-pandemin eller ettåriga köpeavtal med fasta priser för hela året tillsammans med den minskande efterfrågan på stål elektrolytiskt överdraget med krom under skadeundersökningsperioden kan ha påverkat unionsindustrins resultat. Dessa faktorer förklarar dock inte det pristryck som unionsindustrin utsattes för under hela skadeundersökningsperioden och, framför allt, under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen bedömde inverkan av andra faktorer genom att ta hänsyn till de berörda parternas synpunkter och drog slutsatsen att dessa faktorer inte försvagade orsakssambandet. Faktorer som covid-19-pandemin eller ettåriga köpeavtal med fasta priser för hela året tillsammans med den minskande efterfrågan på stål elektrolytiskt överdraget med krom under skadeundersökningsperioden kan ha påverkat unionsindustrins resultat. Dessa faktorer förklarar dock inte det pristryck som unionsindustrin utsattes för under hela skadeundersökningsperioden och, framför allt, under undersökningsperioden.

| (173) | Unionsindustrins ekonomiska situation började försämras före covid-19-pandemin och avbrottet i råvaruförsörjningen. I en normal konkurrensutsatt miljö bör unionsindustrin dessutom kunna höja sina försäljningspriser på grund av ökade kostnader för insatsvaror. Verkningarna av de ettåriga avtalen kunde därför inte förklara det faktum att unionsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden för att förbli lönsam. |
| --- | --- |

(173)

Unionsindustrins ekonomiska situation började försämras före covid-19-pandemin och avbrottet i råvaruförsörjningen. I en normal konkurrensutsatt miljö bör unionsindustrin dessutom kunna höja sina försäljningspriser på grund av ökade kostnader för insatsvaror. Verkningarna av de ettåriga avtalen kunde därför inte förklara det faktum att unionsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden för att förbli lönsam.

| (174) | Kommissionen bekräftade därför sin slutsats i skälen 219–221 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen bekräftade därför sin slutsats i skälen 219–221 i förordningen om provisorisk tull.

6.   ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

6.1   Beräkning av marginalen för målprisunderskridande

Beräkning av marginalen för målprisunderskridande

| (175) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter påpekade Cisa att den justering som var kopplad till framtida miljökostnader inte tog hänsyn till befintliga och framtida kompensationer till unionsindustrin för att kompensera för de höjda elpriserna. I detta avseende bekräftade kommissionen att sådana ersättningar inte har beaktats vid beräkningen av de framtida miljökostnaderna. |
| --- | --- |

(175)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter påpekade Cisa att den justering som var kopplad till framtida miljökostnader inte tog hänsyn till befintliga och framtida kompensationer till unionsindustrin för att kompensera för de höjda elpriserna. I detta avseende bekräftade kommissionen att sådana ersättningar inte har beaktats vid beräkningen av de framtida miljökostnaderna.

| (176) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade CSN att den ytterligare framtida kostnaden på [10–20] euro/ton som nämns i skäl 228 i förordningen om provisorisk tull, som läggs till det icke skadevållande priset, var godtycklig, spekulativ och förvrängde prisjämförbarheten mellan unionens och Brasiliens försäljning. CSN underströk att Brasilien inom ramen för avtalet mellan EU och Mercosur gjorde omfattande åtaganden om hållbar utveckling, särskilt när det gäller multilaterala arbetsnormer och arbetsavtal, multilaterala miljöavtal samt om handel och klimatförändringar. Enligt CSN erbjuder kommissionen unionstillverkarna ett skydd som överstiger vad som är nödvändigt för att undanröja skadevållande dumpning och begärde att kommissionen inte skulle lägga till ytterligare en framtida kostnad för Brasilien. |
| --- | --- |

(176)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hävdade CSN att den ytterligare framtida kostnaden på [10–20] euro/ton som nämns i skäl 228 i förordningen om provisorisk tull, som läggs till det icke skadevållande priset, var godtycklig, spekulativ och förvrängde prisjämförbarheten mellan unionens och Brasiliens försäljning. CSN underströk att Brasilien inom ramen för avtalet mellan EU och Mercosur gjorde omfattande åtaganden om hållbar utveckling, särskilt när det gäller multilaterala arbetsnormer och arbetsavtal, multilaterala miljöavtal samt om handel och klimatförändringar. Enligt CSN erbjuder kommissionen unionstillverkarna ett skydd som överstiger vad som är nödvändigt för att undanröja skadevållande dumpning och begärde att kommissionen inte skulle lägga till ytterligare en framtida kostnad för Brasilien.

| (177) | De brasilianska myndigheterna menade före och efter det slutliga utlämnandet av uppgifter att kostnader i samband med efterlevnaden av andra internationella avtal (såsom Parisavtalet och de som undertecknats under överinseende av Internationella arbetsorganisationen) inkluderades i det icke skadevållande priset, även om de inte på något sätt återspeglar verkningarna av den dumpade importen. Dessutom hävdade de brasilianska myndigheterna att den vinstmarginal som användes för att konstruera det icke skadevållande priset på 6 % aldrig uppnåddes under skadeanalysen, och att kommissionen genom att använda en vinstmarginal på 6 % för att konstruera det icke skadevållande priset mer än väl kommer att uppväga de skadevållande verkningarna av den påstådda dumpningen, vilket avviker från det syfte som anges i artikel VI.2 i Gatt 1994. Därför begärde de brasilianska myndigheterna att kommissionen skulle stryka merkostnaderna från det icke skadevållande priset. |
| --- | --- |

(177)

De brasilianska myndigheterna menade före och efter det slutliga utlämnandet av uppgifter att kostnader i samband med efterlevnaden av andra internationella avtal (såsom Parisavtalet och de som undertecknats under överinseende av Internationella arbetsorganisationen) inkluderades i det icke skadevållande priset, även om de inte på något sätt återspeglar verkningarna av den dumpade importen. Dessutom hävdade de brasilianska myndigheterna att den vinstmarginal som användes för att konstruera det icke skadevållande priset på 6 % aldrig uppnåddes under skadeanalysen, och att kommissionen genom att använda en vinstmarginal på 6 % för att konstruera det icke skadevållande priset mer än väl kommer att uppväga de skadevållande verkningarna av den påstådda dumpningen, vilket avviker från det syfte som anges i artikel VI.2 i Gatt 1994. Därför begärde de brasilianska myndigheterna att kommissionen skulle stryka merkostnaderna från det icke skadevållande priset.

| (178) | I detta avseende påpekade kommissionen att framtida kostnader beaktades enligt artikel 7.2d i grundförordningen, oavsett situationen och genomförandet av miljö- och arbetsnormer i ett tredjeland, och/eller av bilaterala och/eller multilaterala avtal som de respektive länderna är parter i. Kommissionen tillämpade grundförordningen, som uteslutande är inriktad på unionsindustrins tillverkningskostnader, bland annat eventuella framtida kostnader till följd av de avtal och konventioner som avses i den bestämmelsen. Denna bestämmelse kräver inte att dessa framtida kostnader återspeglar verkningarna av den dumpade importen. Begäran om att bedöma Brasiliens genomförande av liknande internationella avtal eller avtalet mellan EU och Mercosur (som ännu inte har trätt i kraft) är irrelevant i detta sammanhang. Kommissionen avvisade därför de brasilianska myndigheternas påstående. |
| --- | --- |

(178)

I detta avseende påpekade kommissionen att framtida kostnader beaktades enligt artikel 7.2d i grundförordningen, oavsett situationen och genomförandet av miljö- och arbetsnormer i ett tredjeland, och/eller av bilaterala och/eller multilaterala avtal som de respektive länderna är parter i. Kommissionen tillämpade grundförordningen, som uteslutande är inriktad på unionsindustrins tillverkningskostnader, bland annat eventuella framtida kostnader till följd av de avtal och konventioner som avses i den bestämmelsen. Denna bestämmelse kräver inte att dessa framtida kostnader återspeglar verkningarna av den dumpade importen. Begäran om att bedöma Brasiliens genomförande av liknande internationella avtal eller avtalet mellan EU och Mercosur (som ännu inte har trätt i kraft) är irrelevant i detta sammanhang. Kommissionen avvisade därför de brasilianska myndigheternas påstående.

| (179) | Kommissionen bekräftade därför slutsatserna i skälen 228–232 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen bekräftade därför slutsatserna i skälen 228–232 i förordningen om provisorisk tull.

| (180) | För att fastställa målprisunderskridandemarginalen använde kommissionen, för att bemöta Baosteels synpunkter på eventuell asymmetri, Baosteels konstruerade exportpris som fastställts i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, tillämpat på motsvarande sätt, och jämförde det med ett målpris för unionsindustrin som inte omfattade försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för ArcelorMittals närstående försäljningsenheter. Det målpris som fastställdes på detta sätt användes vid beräkningen av målprisunderskridandet för alla exporterande tillverkare. Följaktligen beaktades inga kostnader för unionstillverkarnas närstående försäljningsenheter, vilket ledde till att det inte längre förekom någon asymmetri. Det tillvägagångssätt där man inte beaktar kostnaderna för unionstillverkarnas närstående försäljningsenheter bekräftades nyligen av tribunalen (21). |
| --- | --- |

(180)

För att fastställa målprisunderskridandemarginalen använde kommissionen, för att bemöta Baosteels synpunkter på eventuell asymmetri, Baosteels konstruerade exportpris som fastställts i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, tillämpat på motsvarande sätt, och jämförde det med ett målpris för unionsindustrin som inte omfattade försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för ArcelorMittals närstående försäljningsenheter. Det målpris som fastställdes på detta sätt användes vid beräkningen av målprisunderskridandet för alla exporterande tillverkare. Följaktligen beaktades inga kostnader för unionstillverkarnas närstående försäljningsenheter, vilket ledde till att det inte längre förekom någon asymmetri. Det tillvägagångssätt där man inte beaktar kostnaderna för unionstillverkarnas närstående försäljningsenheter bekräftades nyligen av tribunalen (21).

21

| (181) | Enligt samma tillvägagångssätt som i skäl 234 i förordningen om provisorisk tull fastställde kommissionen därefter målprisunderskridandemarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i de berörda länderna som ingår i urvalet, och det vägda genomsnittliga icke skadevållande priset för den likadana produkt som unionstillverkarna i urvalet sålde under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. För andra samarbetsvilliga företag i Kina som inte ingick i urvalet använde kommissionen de vägda genomsnittliga marginalerna för de två exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(181)

Enligt samma tillvägagångssätt som i skäl 234 i förordningen om provisorisk tull fastställde kommissionen därefter målprisunderskridandemarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i de berörda länderna som ingår i urvalet, och det vägda genomsnittliga icke skadevållande priset för den likadana produkt som unionstillverkarna i urvalet sålde under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. För andra samarbetsvilliga företag i Kina som inte ingick i urvalet använde kommissionen de vägda genomsnittliga marginalerna för de två exporterande tillverkarna i urvalet.

| (182) | I enlighet med artikel 9.4 tredje stycket i grundförordningen, och med hänsyn tagen till att kommissionen inte registrerade importen under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand, analyserade kommissionen utvecklingen av importvolymerna för att fastställa om det under den fyra veckor långa period för utlämnande av uppgifter på förhand som beskrivs i skäl 7 skett en ytterligare betydande ökning av den import som är föremål för undersökningen, och därför huruvida det var nödvändigt att spegla den ytterligare skada som uppstått till följd av denna ökning i fastställandet av målprisunderskridandemarginalen. |
| --- | --- |

(182)

I enlighet med artikel 9.4 tredje stycket i grundförordningen, och med hänsyn tagen till att kommissionen inte registrerade importen under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand, analyserade kommissionen utvecklingen av importvolymerna för att fastställa om det under den fyra veckor långa period för utlämnande av uppgifter på förhand som beskrivs i skäl 7 skett en ytterligare betydande ökning av den import som är föremål för undersökningen, och därför huruvida det var nödvändigt att spegla den ytterligare skada som uppstått till följd av denna ökning i fastställandet av målprisunderskridandemarginalen.

| (183) | På grundval av uppgifter från databasen Surveillance 2 var importvolymerna från de berörda länderna under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand 58 % högre än de genomsnittliga importvolymerna under undersökningsperioden på en fyraveckorsbasis. På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att det hade förekommit en betydande ökning av den import som är föremål för undersökningen under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand. |
| --- | --- |

(183)

På grundval av uppgifter från databasen Surveillance 2 var importvolymerna från de berörda länderna under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand 58 % högre än de genomsnittliga importvolymerna under undersökningsperioden på en fyraveckorsbasis. På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att det hade förekommit en betydande ökning av den import som är föremål för undersökningen under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand.

| (184) | För att återspegla den ytterligare skada som vållats till följd av importökningen beslutade kommissionen att justera nivån för undanröjande av skada på grundval av den ökade importvolymen, vilken anses vara den relevanta viktningsfaktorn på grundval av bestämmelserna i artikel 9.4 i grundförordningen. Den beräknade därför en multiplikationsfaktor som fastställdes genom att dividera summan av importvolymen under de fyra veckorna av perioden för utlämnande av uppgifter på förhand på 10 109 ton och de 52 veckor som undersökningen pågick med importvolymen under undersökningsperioden extrapolerad till 56 veckor. Siffran 4,1 % återspeglar den ytterligare skada som vållats av den fortsatta importökningen. De slutgiltiga skademarginalerna multiplicerades således med denna faktor. |
| --- | --- |

(184)

För att återspegla den ytterligare skada som vållats till följd av importökningen beslutade kommissionen att justera nivån för undanröjande av skada på grundval av den ökade importvolymen, vilken anses vara den relevanta viktningsfaktorn på grundval av bestämmelserna i artikel 9.4 i grundförordningen. Den beräknade därför en multiplikationsfaktor som fastställdes genom att dividera summan av importvolymen under de fyra veckorna av perioden för utlämnande av uppgifter på förhand på 10 109 ton och de 52 veckor som undersökningen pågick med importvolymen under undersökningsperioden extrapolerad till 56 veckor. Siffran 4,1 % återspeglar den ytterligare skada som vållats av den fortsatta importökningen. De slutgiltiga skademarginalerna multiplicerades således med denna faktor.

| (185) | Den slutgiltiga målprisunderskridandemarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och för alla övriga företag är därför följande:








  Land | Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal (%) | Slutgiltig målprisunderskridandemarginal (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd | 30,7 | 33,9 |
| Handan Jintai Packing Material Co., Ltd | 53,9 | 23,9 |
| Övriga samarbetsvilliga företag: GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | 34,6 | 32,2 |
| Alla övriga företag | 77,9 | 77,9 |
| Brasilien | Companhia Siderúrgica Nacional | 66,8 | 53,2 |
| Alla övriga företag | 66,8 | 53,2 |

(185)

Den slutgiltiga målprisunderskridandemarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och för alla övriga företag är därför följande:

Land

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal (%)

Slutgiltig målprisunderskridandemarginal (%)

Kina

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

30,7

33,9

Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

53,9

23,9

Övriga samarbetsvilliga företag: GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

34,6

32,2

Alla övriga företag

77,9

77,9

Brasilien

Companhia Siderúrgica Nacional

66,8

53,2

Alla övriga företag

66,8

53,2

6.2   Granskning av den marginal som är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin med avseende på Kina

Granskning av den marginal som är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin med avseende på Kina

| (186) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter lämnade Jintai synpunkter på tillämpningen av artikel 7.2a i grundförordningen. Jintai ifrågasatte att en snedvridning skulle förekomma (undantaget från återbetalning av mervärdesskatt), orsakssambandet mellan denna snedvridning och priserna på den kinesiska marknaden samt om det är lämpligt använda brasilianska priser som internationella referensvärden. |
| --- | --- |

(186)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter lämnade Jintai synpunkter på tillämpningen av artikel 7.2a i grundförordningen. Jintai ifrågasatte att en snedvridning skulle förekomma (undantaget från återbetalning av mervärdesskatt), orsakssambandet mellan denna snedvridning och priserna på den kinesiska marknaden samt om det är lämpligt använda brasilianska priser som internationella referensvärden.

| (187) | För det första fastställdes det att det förekom en snedvridning när det gäller undantaget från återbetalning av mervärdesskatt för varmvalsade ringar eller rullar (KN-nummer 7208 27), och denna snedvridning förekom under hela undersökningsperioden. Denna information finns i dokumentet China Customs Import and Export Tariff of the People’s Republic of China. Ett avdrag eller undantag från återbetalningen av mervärdesskatt är en av de situationer som särskilt tas upp i artikel 7.2a i grundförordningen och som ger upphov till råvarurelaterade snedvridningar. |
| --- | --- |

(187)

För det första fastställdes det att det förekom en snedvridning när det gäller undantaget från återbetalning av mervärdesskatt för varmvalsade ringar eller rullar (KN-nummer 7208 27), och denna snedvridning förekom under hela undersökningsperioden. Denna information finns i dokumentet China Customs Import and Export Tariff of the People’s Republic of China. Ett avdrag eller undantag från återbetalningen av mervärdesskatt är en av de situationer som särskilt tas upp i artikel 7.2a i grundförordningen och som ger upphov till råvarurelaterade snedvridningar.

China Customs Import and Export Tariff of the People’s Republic of China

| (188) | För det andra erinrade kommissionen om att det i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen räcker att fastställa att en snedvridning förekommer (här undantaget från återbetalning av mervärdesskatt) och att de inhemska kinesiska råvarupriserna är lägre än priserna på representativa internationella marknader. Bestämmelsen innehåller ingen rättslig skyldighet att bevisa orsakssambandet mellan denna snedvridning och de lägre priserna på den kinesiska marknaden, enligt den tillämpliga rättsliga ramen. |
| --- | --- |

(188)

För det andra erinrade kommissionen om att det i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen räcker att fastställa att en snedvridning förekommer (här undantaget från återbetalning av mervärdesskatt) och att de inhemska kinesiska råvarupriserna är lägre än priserna på representativa internationella marknader. Bestämmelsen innehåller ingen rättslig skyldighet att bevisa orsakssambandet mellan denna snedvridning och de lägre priserna på den kinesiska marknaden, enligt den tillämpliga rättsliga ramen.

| (189) | För det tredje konstaterades en betydande prisskillnad under undersökningsperioden mellan Jintais inköpspriser på varmvalsade ringar eller rullar och Brasiliens inhemska priser fritt fabrik på varmvalsade ringar eller rullar samt priserna på sådana från Turkiet (inhemsk fritt fabrik) (båda hämtade från Metal Bulletin). Såsom förklaras i skäl 242 i förordningen om provisorisk tull var dessa priser betydligt högre än Jintais priser på insatsvaror, i intervallet [10–30] % och [30–50] %. |
| --- | --- |

(189)

För det tredje konstaterades en betydande prisskillnad under undersökningsperioden mellan Jintais inköpspriser på varmvalsade ringar eller rullar och Brasiliens inhemska priser fritt fabrik på varmvalsade ringar eller rullar samt priserna på sådana från Turkiet (inhemsk fritt fabrik) (båda hämtade från Metal Bulletin). Såsom förklaras i skäl 242 i förordningen om provisorisk tull var dessa priser betydligt högre än Jintais priser på insatsvaror, i intervallet [10–30] % och [30–50] %.

| (190) | Slutligen analyserade kommissionen huruvida de turkiska och brasilianska priserna var lämpliga priser som är representativa för de internationella marknaderna i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen. Kommissionen noterade inledningsvis att i avsaknad av särskilda regler för de faktiska priser som ska användas i grundförordningen har kommissionen ett stort handlingsutrymme enligt relevant rättspraxis från EU-domstolarna. När det gäller innehållet i påståendet noterade kommissionen att ett stort antal referenspriser fanns tillgängliga från källor som Metal Bulletin och att det inte fanns något mer lämpligt genomsnitt att tillgå. Det fanns till exempel inget referensvärde som var aggregerat per region som kunde användas för undersökningen. Genom att jämföra de turkiska och brasilianska priserna på marknaden för varmvalsade ringar och rullar med de andra potentiella internationella referensvärden som finns tillgängliga i Metal Bulletin noterade kommissionen att vissa var högre och vissa lägre, vilket stödde slutsatsen om att de brasilianska och turkiska priserna var representativa som ett lämpligt internationellt referensvärde. Kommissionen noterade också att de underliggande kvantiteterna av varmvalsade ringar och rullar som handlades i Brasilien var mycket stora. |
| --- | --- |

(190)

Slutligen analyserade kommissionen huruvida de turkiska och brasilianska priserna var lämpliga priser som är representativa för de internationella marknaderna i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen. Kommissionen noterade inledningsvis att i avsaknad av särskilda regler för de faktiska priser som ska användas i grundförordningen har kommissionen ett stort handlingsutrymme enligt relevant rättspraxis från EU-domstolarna. När det gäller innehållet i påståendet noterade kommissionen att ett stort antal referenspriser fanns tillgängliga från källor som Metal Bulletin och att det inte fanns något mer lämpligt genomsnitt att tillgå. Det fanns till exempel inget referensvärde som var aggregerat per region som kunde användas för undersökningen. Genom att jämföra de turkiska och brasilianska priserna på marknaden för varmvalsade ringar och rullar med de andra potentiella internationella referensvärden som finns tillgängliga i Metal Bulletin noterade kommissionen att vissa var högre och vissa lägre, vilket stödde slutsatsen om att de brasilianska och turkiska priserna var representativa som ett lämpligt internationellt referensvärde. Kommissionen noterade också att de underliggande kvantiteterna av varmvalsade ringar och rullar som handlades i Brasilien var mycket stora.

| (191) | Jintai hävdade också att de brasilianska inhemska priserna på varmvalsade ringar och rullar hade snedvridits av covid-19-pandemin. Av denna anledning jämförde Jintai priserna på varmvalsade ringar och rullar i Brasilien och Kina. Kommissionen kunde dock inte beakta denna jämförelse eftersom de kinesiska råvarupriserna för den berörda produkten inklusive varmvalsade ringar och rullar var föremål för betydande snedvridningar (se skäl 75 i förordningen om provisorisk tull, som bekräftas i skäl 46 ovan). Såsom anges i skäl 55 sammanföll dessutom prisökningen på den inhemska marknaden i Brasilien med en global ökning av priserna på produkter av plattstål. Slutligen var Jintais priser på varmvalsade ringar och rullar också betydligt lägre än de inhemska turkiska priser fritt fabrik som hämtades från Metal Bulletin. |
| --- | --- |

(191)

Jintai hävdade också att de brasilianska inhemska priserna på varmvalsade ringar och rullar hade snedvridits av covid-19-pandemin. Av denna anledning jämförde Jintai priserna på varmvalsade ringar och rullar i Brasilien och Kina. Kommissionen kunde dock inte beakta denna jämförelse eftersom de kinesiska råvarupriserna för den berörda produkten inklusive varmvalsade ringar och rullar var föremål för betydande snedvridningar (se skäl 75 i förordningen om provisorisk tull, som bekräftas i skäl 46 ovan). Såsom anges i skäl 55 sammanföll dessutom prisökningen på den inhemska marknaden i Brasilien med en global ökning av priserna på produkter av plattstål. Slutligen var Jintais priser på varmvalsade ringar och rullar också betydligt lägre än de inhemska turkiska priser fritt fabrik som hämtades från Metal Bulletin.

| (192) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnade Jintai fler synpunkter på tillämpningen av artikel 7.2a i grundförordningen. Företaget hävdade att förekomsten av snedvridning är ett nödvändigt villkor, men inte ett tillräckligt villkor. De kinesiska myndigheterna inkom med en liknande synpunkt efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen noterade att det i artikel 7.2a i grundförordningen föreskrivs att en snedvridning föreligger om ett råvarupris på grund av ett antal åtgärder som anges i den bestämmelsen ”är betydligt lägre jämfört med priser på representativa internationella marknader” och att denna råvara ska stå för minst 17 % av tillverkningskostnaderna. Dessa två villkor innebär att den snedvridning som har identifierats är en allvarlig snedvridning som mycket sannolikt kommer att påverka den kinesiska industrins konkurrenskraft, samtidigt som den orsakar unionsindustrin ytterligare skada. Dessutom erinrade kommissionen om att i enlighet med artikel 7.2b i grundförordningen utfördes ytterligare en analys innan det beslutades huruvida artikel 7.2 i grundförordningen skulle tillämpas eller inte. När kommissionen utför den relevanta analysen i detta sammanhang har den ett stort handlingsutrymme (22). Artikel 7.2a i grundförordningen tillämpas därför inte automatiskt, vilket Jintai hävdar, utan är snarare resultatet av en omfattande analys. |
| --- | --- |

(192)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnade Jintai fler synpunkter på tillämpningen av artikel 7.2a i grundförordningen. Företaget hävdade att förekomsten av snedvridning är ett nödvändigt villkor, men inte ett tillräckligt villkor. De kinesiska myndigheterna inkom med en liknande synpunkt efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen noterade att det i artikel 7.2a i grundförordningen föreskrivs att en snedvridning föreligger om ett råvarupris på grund av ett antal åtgärder som anges i den bestämmelsen ”är betydligt lägre jämfört med priser på representativa internationella marknader” och att denna råvara ska stå för minst 17 % av tillverkningskostnaderna. Dessa två villkor innebär att den snedvridning som har identifierats är en allvarlig snedvridning som mycket sannolikt kommer att påverka den kinesiska industrins konkurrenskraft, samtidigt som den orsakar unionsindustrin ytterligare skada. Dessutom erinrade kommissionen om att i enlighet med artikel 7.2b i grundförordningen utfördes ytterligare en analys innan det beslutades huruvida artikel 7.2 i grundförordningen skulle tillämpas eller inte. När kommissionen utför den relevanta analysen i detta sammanhang har den ett stort handlingsutrymme (22). Artikel 7.2a i grundförordningen tillämpas därför inte automatiskt, vilket Jintai hävdar, utan är snarare resultatet av en omfattande analys.

22

| (193) | Sammanfattningsvis lade parterna inte fram några övertygande bevis för att de brasilianska och turkiska inhemska priserna fritt fabrik inte var representativa för de internationella marknaderna. Kommissionen bekräftade därför sin preliminära slutsats om att betrakta dessa priser som representativa i form av ett internationellt referensvärde i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(193)

Sammanfattningsvis lade parterna inte fram några övertygande bevis för att de brasilianska och turkiska inhemska priserna fritt fabrik inte var representativa för de internationella marknaderna. Kommissionen bekräftade därför sin preliminära slutsats om att betrakta dessa priser som representativa i form av ett internationellt referensvärde i den mening som avses i artikel 7.2a i grundförordningen.

| (194) | Mot denna bakgrund avvisades Jintais påstående därför och skälen 235–243 i förordningen om provisorisk tull bekräftades. |
| --- | --- |

(194)

Mot denna bakgrund avvisades Jintais påstående därför och skälen 235–243 i förordningen om provisorisk tull bekräftades.

| (195) | I enlighet med skäl 239 i förordningen om provisorisk tull undersökte kommissionen vidare om andra möjliga råvaror såsom kallvalsade ringar eller rullar var föremål för snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a. Kommissionen konstaterade att ingen av de råvaror som stod för mer än 17 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten var föremål för snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a under undersökningsperioden. Kommissionen bekräftade vidare att när det gäller den andra exporterande tillverkaren i urvalet, Baosteel, som inte köpte varmvalsade rullar eller ringar i Kina, blev moduleringen av regeln om lägsta tull ogiltig eftersom dumpningsmarginalen var lägre än målprisunderskridandemarginalen. |
| --- | --- |

(195)

I enlighet med skäl 239 i förordningen om provisorisk tull undersökte kommissionen vidare om andra möjliga råvaror såsom kallvalsade ringar eller rullar var föremål för snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a. Kommissionen konstaterade att ingen av de råvaror som stod för mer än 17 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten var föremål för snedvridningar i den mening som avses i artikel 7.2a under undersökningsperioden. Kommissionen bekräftade vidare att när det gäller den andra exporterande tillverkaren i urvalet, Baosteel, som inte köpte varmvalsade rullar eller ringar i Kina, blev moduleringen av regeln om lägsta tull ogiltig eftersom dumpningsmarginalen var lägre än målprisunderskridandemarginalen.

| (196) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hänvisade de kinesiska myndigheterna till artikel 7.2a i grundförordningen och menade att syftet med att bedöma om råvarorna är snedvridna är att undersöka om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan. Enligt de kinesiska myndigheterna innebär inte förekomsten av råvarurelaterade snedvridningar nödvändigtvis att skademarginalen bör höjas till samma nivå som dumpningsmarginalen. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionen inte hade gjort någon bedömning av huruvida målprisunderskridandemarginalen var tillräcklig för att undanröja skadan och tillämpade dumpningsmarginalen direkt, vilket strider mot kraven i och syftet med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

(196)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter hänvisade de kinesiska myndigheterna till artikel 7.2a i grundförordningen och menade att syftet med att bedöma om råvarorna är snedvridna är att undersöka om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan. Enligt de kinesiska myndigheterna innebär inte förekomsten av råvarurelaterade snedvridningar nödvändigtvis att skademarginalen bör höjas till samma nivå som dumpningsmarginalen. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionen inte hade gjort någon bedömning av huruvida målprisunderskridandemarginalen var tillräcklig för att undanröja skadan och tillämpade dumpningsmarginalen direkt, vilket strider mot kraven i och syftet med EU-lagstiftningen.

| (197) | Jintai hänvisade till nyligen genomförda undersökningar där kommissionen fastställde skademarginalen på samma nivå som målprisunderskridandemarginalen och hävdade att en sådan marginal skulle undanröja den skada som unionsindustrin lidit. Även om kommissionen ansåg att målprisunderskridandemarginalen för Jintai inte är tillräcklig för att undanröja skadan bör skademarginalen inte automatiskt fastställas till samma nivå som dumpningsmarginalen, utan den bör fastställas med en annan skälig metod. Jintai begärde därför att kommissionen skulle använda den beräknade målprisunderskridandemarginalen för att fastställa nivån för undanröjande av skada eller för att beräkna en annan skälig skademarginal för Jintai. |
| --- | --- |

(197)

Jintai hänvisade till nyligen genomförda undersökningar där kommissionen fastställde skademarginalen på samma nivå som målprisunderskridandemarginalen och hävdade att en sådan marginal skulle undanröja den skada som unionsindustrin lidit. Även om kommissionen ansåg att målprisunderskridandemarginalen för Jintai inte är tillräcklig för att undanröja skadan bör skademarginalen inte automatiskt fastställas till samma nivå som dumpningsmarginalen, utan den bör fastställas med en annan skälig metod. Jintai begärde därför att kommissionen skulle använda den beräknade målprisunderskridandemarginalen för att fastställa nivån för undanröjande av skada eller för att beräkna en annan skälig skademarginal för Jintai.

| (198) | I detta avseende noterade kommissionen att det i artikel 7.2a i grundförordningen föreskrivs att ”[n]är kommissionen undersöker om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan ska den beakta huruvida det finns råvarurelaterade snedvridningar med avseende på den berörda produkten”, och att det i artikel 7.2b anges att ”[o]m kommissionen, på grundval av samtliga lämnade uppgifter, med säkerhet kan slå fast att det är i unionens intresse att bestämma omfattningen av de provisoriska tullarna i enlighet med punkt 2a i denna artikel, ska punkt 2 i denna artikel inte tillämpas”. När kommissionen slår fast att råvarurelaterade snedvridningar förekommer med avseende på den berörda produkten och drar slutsatsen att det ligger i unionens intresse att fastställa de preliminära tullarnas belopp på dumpningsnivån behöver eller har kommissionen inte rätt att beräkna ”en annan skälig skademarginal” än dumpningsmarginalen, vilket Jintai begärt. I samtliga fall där man konstaterar att tillämpningen av artikel 7.2a i grundförordningen är berättigad, såsom i detta fall, med tanke på den ytterligare skada som unionsindustrin lidit på grund av råvarurelaterade snedvridningar i exportlandet, anses det att den tullnivå som betraktas som nödvändig för att undanröja sådan ytterligare skada lämpligen ska fastställas i förhållande till dumpningsmarginalen. Kommissionen avvisade därför de kinesiska myndigheternas och Jintais påståenden och bekräftade tillämpningen av marginalen för att fastställa tullbeloppet till dumpningsnivån för Jintai, såsom anges i skäl 277 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(198)

I detta avseende noterade kommissionen att det i artikel 7.2a i grundförordningen föreskrivs att ”[n]är kommissionen undersöker om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan ska den beakta huruvida det finns råvarurelaterade snedvridningar med avseende på den berörda produkten”, och att det i artikel 7.2b anges att ”[o]m kommissionen, på grundval av samtliga lämnade uppgifter, med säkerhet kan slå fast att det är i unionens intresse att bestämma omfattningen av de provisoriska tullarna i enlighet med punkt 2a i denna artikel, ska punkt 2 i denna artikel inte tillämpas”. När kommissionen slår fast att råvarurelaterade snedvridningar förekommer med avseende på den berörda produkten och drar slutsatsen att det ligger i unionens intresse att fastställa de preliminära tullarnas belopp på dumpningsnivån behöver eller har kommissionen inte rätt att beräkna ”en annan skälig skademarginal” än dumpningsmarginalen, vilket Jintai begärt. I samtliga fall där man konstaterar att tillämpningen av artikel 7.2a i grundförordningen är berättigad, såsom i detta fall, med tanke på den ytterligare skada som unionsindustrin lidit på grund av råvarurelaterade snedvridningar i exportlandet, anses det att den tullnivå som betraktas som nödvändig för att undanröja sådan ytterligare skada lämpligen ska fastställas i förhållande till dumpningsmarginalen. Kommissionen avvisade därför de kinesiska myndigheternas och Jintais påståenden och bekräftade tillämpningen av marginalen för att fastställa tullbeloppet till dumpningsnivån för Jintai, såsom anges i skäl 277 i förordningen om provisorisk tull.

| (199) | Skälen 275–280 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(199)

Skälen 275–280 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därför.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

7.1   Unionens intresse enligt artikel 7.2b i grundförordningen

Unionens intresse enligt artikel 7.2b i grundförordningen

| (200) | I det preliminära skedet drog kommissionen i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen slutsatsen att det klart låg i unionens intresse att fastställa tullsatsen för Jintai till den dumpningsmarginal som konstaterats på grund av råvarurelaterade snedvridningar. |
| --- | --- |

(200)

I det preliminära skedet drog kommissionen i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen slutsatsen att det klart låg i unionens intresse att fastställa tullsatsen för Jintai till den dumpningsmarginal som konstaterats på grund av råvarurelaterade snedvridningar.

7.1.1   Outnyttjad kapacitet i exportlandet

Outnyttjad kapacitet i exportlandet

| (201) | Eftersom några synpunkter inte inkommit rörande outnyttjad kapacitet i exportlandet bekräftas skälen 245–246 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(201)

Eftersom några synpunkter inte inkommit rörande outnyttjad kapacitet i exportlandet bekräftas skälen 245–246 i förordningen om provisorisk tull.

7.1.2   Konkurrens om råvaror

Konkurrens om råvaror

| (202) | Den relaterade frågan om priserna på varmvalsade ringar och rullar på den kinesiska hemmamarknaden behandlades i skälen 186–194. Eftersom inga mer specifika synpunkter inkommit beträffande konkurrensen om råvaror bekräftas skälen 247 och 248 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(202)

Den relaterade frågan om priserna på varmvalsade ringar och rullar på den kinesiska hemmamarknaden behandlades i skälen 186–194. Eftersom inga mer specifika synpunkter inkommit beträffande konkurrensen om råvaror bekräftas skälen 247 och 248 i förordningen om provisorisk tull.

7.1.3   Verkningar på unionsföretagens leveranskedjor

Verkningar på unionsföretagens leveranskedjor

| (203) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter framförde Eviosys, Astir Vitogiannis och Canpack ytterligare påståenden om att unionsindustrin inte har möjlighet att tillhandahålla de nödvändiga kvantiteterna av stål elektrolytiskt överdraget med krom, vilket tvingade dem att förlita sig på import från Kina. De hävdade också att import från övriga tredjeländer inte är ett alternativ på grund av de långa och komplexa kontrollprocesserna, avsaknaden av ett tillräckligt specifikationsutbud och tullkvoterna inom ramen för unionens skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(203)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter framförde Eviosys, Astir Vitogiannis och Canpack ytterligare påståenden om att unionsindustrin inte har möjlighet att tillhandahålla de nödvändiga kvantiteterna av stål elektrolytiskt överdraget med krom, vilket tvingade dem att förlita sig på import från Kina. De hävdade också att import från övriga tredjeländer inte är ett alternativ på grund av de långa och komplexa kontrollprocesserna, avsaknaden av ett tillräckligt specifikationsutbud och tullkvoterna inom ramen för unionens skyddsåtgärder.

| (204) | Kommissionen bedömde noggrant all bevisning som lämnats av användarna i unionen och unionsindustrin i detta avseende. |
| --- | --- |

(204)

Kommissionen bedömde noggrant all bevisning som lämnats av användarna i unionen och unionsindustrin i detta avseende.

| (205) | Även om de tre användarna i mycket olika utsträckning förlitar sig på kinesisk import noterade kommissionen att en mycket liten andel av allt stål elektrolytiskt överdraget med krom från Kina har köpts från Jintai och att de flesta av kvantiteterna köptes från Baosteel, som inte kommer att påverkas av tillämpningen av bestämmelserna i artikel 7.2a i grundförordningen när det gäller Jintai, eller från de två andra samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(205)

Även om de tre användarna i mycket olika utsträckning förlitar sig på kinesisk import noterade kommissionen att en mycket liten andel av allt stål elektrolytiskt överdraget med krom från Kina har köpts från Jintai och att de flesta av kvantiteterna köptes från Baosteel, som inte kommer att påverkas av tillämpningen av bestämmelserna i artikel 7.2a i grundförordningen när det gäller Jintai, eller från de två andra samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet.

| (206) | Kommissionen ansåg därför att tillämpningen av bestämmelserna i artikel 7.2a i grundförordningen beträffande Jintai, vilket också kommer att påverka tullnivåerna för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exportörerna, inte skulle orsaka allvarliga störningar i värdekedjan för unionsanvändarna. De kunde i själva verket köpa stål elektrolytiskt överdraget med krom från Baosteel och de två andra kinesiska företag som var samarbetsvilliga men som inte ingick i urvalet. Detta gäller inte minst med tanke på att den slutgiltiga antidumpningstullen för Baosteel sänks betydligt till följd av de justeringar som förklaras i skälen 57–60, vilket också lett till en sänkning av tullen för de samarbetsvilliga exportörer som inte ingick i urvalet. Dessutom skulle användarna även kunna importera stål elektrolytiskt överdraget med krom från övriga tredjeländer som inte omfattas av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(206)

Kommissionen ansåg därför att tillämpningen av bestämmelserna i artikel 7.2a i grundförordningen beträffande Jintai, vilket också kommer att påverka tullnivåerna för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exportörerna, inte skulle orsaka allvarliga störningar i värdekedjan för unionsanvändarna. De kunde i själva verket köpa stål elektrolytiskt överdraget med krom från Baosteel och de två andra kinesiska företag som var samarbetsvilliga men som inte ingick i urvalet. Detta gäller inte minst med tanke på att den slutgiltiga antidumpningstullen för Baosteel sänks betydligt till följd av de justeringar som förklaras i skälen 57–60, vilket också lett till en sänkning av tullen för de samarbetsvilliga exportörer som inte ingick i urvalet. Dessutom skulle användarna även kunna importera stål elektrolytiskt överdraget med krom från övriga tredjeländer som inte omfattas av antidumpningsåtgärder.

7.1.4   Slutsats om unionens intresse enligt artikel 7.2b i grundförordningen

Slutsats om unionens intresse enligt artikel 7.2b i grundförordningen

| (207) | Kommissionen bekräftade sin slutsats i skälen 252 och 253 i förordningen om provisorisk tull om att det ligger i unionens intresse att fastställa beloppet för de provisoriska tullarna med avseende på Jintai i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(207)

Kommissionen bekräftade sin slutsats i skälen 252 och 253 i förordningen om provisorisk tull om att det ligger i unionens intresse att fastställa beloppet för de provisoriska tullarna med avseende på Jintai i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen.

7.2   Unionens intresse enligt artikel 21 i grundförordningen

Unionens intresse enligt artikel 21 i grundförordningen

7.2.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (208) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrins intresse bekräftas slutsatserna i skälen 255 och 256 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(208)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrins intresse bekräftas slutsatserna i skälen 255 och 256 i förordningen om provisorisk tull.

7.2.2   Användares, icke-närstående importörers och handlares intresse

Användares, icke-närstående importörers och handlares intresse

| (209) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter invände tre användare, nämligen Eviosys, Canpack och Astir Vitogiannis, kraftfullt mot kommissionens preliminära slutsats om unionens intresse och upprepade sina påståenden om förekomsten av flera allvarliga försörjningsproblem när användare beställer varor från unionstillverkare av stål elektrolytiskt överdraget med krom, vilket leder till ett underskott på unionsmarknaden och till att unionstillverkarna exporterar en betydande del av sina tillverkade stål elektrolytiskt överdraget med krom. |
| --- | --- |

(209)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter invände tre användare, nämligen Eviosys, Canpack och Astir Vitogiannis, kraftfullt mot kommissionens preliminära slutsats om unionens intresse och upprepade sina påståenden om förekomsten av flera allvarliga försörjningsproblem när användare beställer varor från unionstillverkare av stål elektrolytiskt överdraget med krom, vilket leder till ett underskott på unionsmarknaden och till att unionstillverkarna exporterar en betydande del av sina tillverkade stål elektrolytiskt överdraget med krom.

| (210) | De tre ovannämnda användarna lämnade in viss bevisning om att unionstillverkarnas hade tackat nej till eller inte lyckats leverera de begärda kvantiteterna av stål elektrolytiskt överdraget med krom, samt om deras problem att regelbundet leverera alla överenskomna volymer. |
| --- | --- |

(210)

De tre ovannämnda användarna lämnade in viss bevisning om att unionstillverkarnas hade tackat nej till eller inte lyckats leverera de begärda kvantiteterna av stål elektrolytiskt överdraget med krom, samt om deras problem att regelbundet leverera alla överenskomna volymer.

| (211) | Eviosys uttryckte oro över att de två unionstillverkarna, ThyssenKrupp och ArcelorMittal, utnyttjar sin marknadssituation, som kännetecknas av att de är två nyckelaktörer med en mycket hög kombinerad marknadsandel och på grund av de gällande skyddsåtgärderna redan är väl skyddade mot import med sin policy med oerhörda prisökningar, särskilt sedan 2021. |
| --- | --- |

(211)

Eviosys uttryckte oro över att de två unionstillverkarna, ThyssenKrupp och ArcelorMittal, utnyttjar sin marknadssituation, som kännetecknas av att de är två nyckelaktörer med en mycket hög kombinerad marknadsandel och på grund av de gällande skyddsåtgärderna redan är väl skyddade mot import med sin policy med oerhörda prisökningar, särskilt sedan 2021.

| (212) | Eviosys, Canpack och Astir Vitogiannis instämde inte i kommissionens slutsats att unionsindustrin har tillräcklig produktionskapacitet för att tillgodose efterfrågan på unionsmarknaden. De menar att även om det vore sant att unionsindustrin har tillräcklig kapacitet och teoretiskt sett skulle kunna bemöta unionsmarknadens behov så vill eller kan unionstillverkarna i själva verket inte leverera de volymer som kunderna efterfrågar samtidigt som de exporterar mer än 20 % av sin totala produktion. Enligt Astir Vitogiannis skulle unionsindustrins teoretiska kapacitet, med en kapacitetsutnyttjandegrad på 100 %, inte ens vara tillräcklig för att tillgodose unionens hela efterfrågan. Eventuella störningar eller force majeure på unionstillverkarnas sida, vilket redan har uppstått eller inträffat många gånger tidigare, innebär en allvarlig påverkan på deras produktion av stål elektrolytiskt överdraget med krom och inverkar därmed på lönsamheten för de industrier i senare led som är mycket beroende av denna koncentrerade leverantörsindustri. Canpack upprepade sitt påstående efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(212)

Eviosys, Canpack och Astir Vitogiannis instämde inte i kommissionens slutsats att unionsindustrin har tillräcklig produktionskapacitet för att tillgodose efterfrågan på unionsmarknaden. De menar att även om det vore sant att unionsindustrin har tillräcklig kapacitet och teoretiskt sett skulle kunna bemöta unionsmarknadens behov så vill eller kan unionstillverkarna i själva verket inte leverera de volymer som kunderna efterfrågar samtidigt som de exporterar mer än 20 % av sin totala produktion. Enligt Astir Vitogiannis skulle unionsindustrins teoretiska kapacitet, med en kapacitetsutnyttjandegrad på 100 %, inte ens vara tillräcklig för att tillgodose unionens hela efterfrågan. Eventuella störningar eller force majeure på unionstillverkarnas sida, vilket redan har uppstått eller inträffat många gånger tidigare, innebär en allvarlig påverkan på deras produktion av stål elektrolytiskt överdraget med krom och inverkar därmed på lönsamheten för de industrier i senare led som är mycket beroende av denna koncentrerade leverantörsindustri. Canpack upprepade sitt påstående efter det slutliga utlämnandet av uppgifter.

| (213) | Tvärt emot insisterade unionsindustrin på att den har tillräcklig kapacitet för att bemöta efterfrågan på unionsmarknaden och att den skulle kunna lägga om exportförsäljningen till unionsmarknaden för att tillgodose efterfrågan, vilket den redan har gjort. Unionstillverkarna hävdade också att de tidigare försörjningsproblemen berodde på priserna snarare än på bristande produktion och utbud. Unionsindustrin uppgav vidare att efterfrågan i unionen i nuläget sjunker och att den därför skulle ha möjlighet att leverera ytterligare kvantiteter. |
| --- | --- |

(213)

Tvärt emot insisterade unionsindustrin på att den har tillräcklig kapacitet för att bemöta efterfrågan på unionsmarknaden och att den skulle kunna lägga om exportförsäljningen till unionsmarknaden för att tillgodose efterfrågan, vilket den redan har gjort. Unionstillverkarna hävdade också att de tidigare försörjningsproblemen berodde på priserna snarare än på bristande produktion och utbud. Unionsindustrin uppgav vidare att efterfrågan i unionen i nuläget sjunker och att den därför skulle ha möjlighet att leverera ytterligare kvantiteter.

| (214) | Canpack hävdade, både efter det preliminära och det slutliga utlämnandet av uppgifter, att situationen efter undersökningsperioden och verkligheten på marknaden skiljer sig avsevärt från den situation som låg till grund för att unionstillverkarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom efterfrågade undersökningen och som förelåg under undersökningsperioden. I nuläget är de priser på stål elektrolytiskt överdraget med krom som de kinesiska tillverkarna erbjuder mer jämförbara, eller till och med högre än priserna på unionsmarknaden. Canpack hävdade att nivån på de åtgärder som kommissionen infört uppenbarligen inte är lämplig eftersom de provisoriska tullarna var flera gånger högre än skillnaden mellan priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i unionen respektive Kina. Enligt Canpack skulle åtgärderna leda till en enorm skillnad mellan de priser som erbjuds av unionstillverkarna och de kinesiska tillverkarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom, något som gör det möjligt för unionstillverkarna att öka sina priser liksom ett duopol för de två största tillverkarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom i unionen. Införandet av åtgärderna skulle följaktligen innebära ekonomiska förluster för de användare av stål elektrolytiskt överdraget med krom i unionen som importerar sådant stål från Kina. Dessutom bör det tas hänsyn till att införandet av antidumpningstullar kommer att innebära lägre vinstmarginaler för användarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom i unionen, och att de kommer att behöva överföra eventuella prisökningar på detta stål till konsumenterna (som redan brottas med hög inflation) eller, i värsta fall, rent av lägga ner sin verksamhet. |
| --- | --- |

(214)

Canpack hävdade, både efter det preliminära och det slutliga utlämnandet av uppgifter, att situationen efter undersökningsperioden och verkligheten på marknaden skiljer sig avsevärt från den situation som låg till grund för att unionstillverkarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom efterfrågade undersökningen och som förelåg under undersökningsperioden. I nuläget är de priser på stål elektrolytiskt överdraget med krom som de kinesiska tillverkarna erbjuder mer jämförbara, eller till och med högre än priserna på unionsmarknaden. Canpack hävdade att nivån på de åtgärder som kommissionen infört uppenbarligen inte är lämplig eftersom de provisoriska tullarna var flera gånger högre än skillnaden mellan priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i unionen respektive Kina. Enligt Canpack skulle åtgärderna leda till en enorm skillnad mellan de priser som erbjuds av unionstillverkarna och de kinesiska tillverkarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom, något som gör det möjligt för unionstillverkarna att öka sina priser liksom ett duopol för de två största tillverkarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom i unionen. Införandet av åtgärderna skulle följaktligen innebära ekonomiska förluster för de användare av stål elektrolytiskt överdraget med krom i unionen som importerar sådant stål från Kina. Dessutom bör det tas hänsyn till att införandet av antidumpningstullar kommer att innebära lägre vinstmarginaler för användarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom i unionen, och att de kommer att behöva överföra eventuella prisökningar på detta stål till konsumenterna (som redan brottas med hög inflation) eller, i värsta fall, rent av lägga ner sin verksamhet.

| (215) | Astir Vitogiannis bad också att kommissionen skulle beakta utvecklingen efter undersökningsperioden när den bedömde unionens intresse. Företaget påpekade att även om det i artikel 6.1 i grundförordningen föreskrivs att ”uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden normalt inte [ska] beaktas” så framgår det tydligt av unionsdomstolarnas fasta rättspraxis att artikel 6.1 i grundförordningen endast avser bedömningen av dumpning och skada och inte bedömningen av unionens intresse. I detta avseende hänvisar Astir Vitogiannis till Kazchrome-målet, där tribunalen bekräftade att ”artikel 6.1 i grundförordningen inte är tillämplig när det ska fastställas om det finns ett gemenskapsintresse, såsom det definieras i artikel 21.1 i grundförordningen vilket betyder att uppgifter som hänför sig till en senare tidsperiod än undersökningsperioden kan beaktas inom ramen för detta fastställande” (23), och CPME-målet, där tribunalen ansåg att bedömningen av unionens intresse inbegriper en ”prognos grundad på hypoteser kring framtida händelser som innebär en bedömning av komplicerade ekonomiska förhållanden” (24). Närmare bestämt hävdade Astir Vitogiannis att unionsindustrin under perioden efter undersökningsperioden hade ökat sina försäljningspriser med nästan 100 %, medan kostnaden hade ökat i mycket mindre utsträckning, vilket resulterade i sunda och kraftfulla vinstmarginaler enligt de senaste ekonomiska resultaten, enligt vad klagandena själva rapporterat. |
| --- | --- |

(215)

Astir Vitogiannis bad också att kommissionen skulle beakta utvecklingen efter undersökningsperioden när den bedömde unionens intresse. Företaget påpekade att även om det i artikel 6.1 i grundförordningen föreskrivs att ”uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden normalt inte [ska] beaktas” så framgår det tydligt av unionsdomstolarnas fasta rättspraxis att artikel 6.1 i grundförordningen endast avser bedömningen av dumpning och skada och inte bedömningen av unionens intresse. I detta avseende hänvisar Astir Vitogiannis till Kazchrome-målet, där tribunalen bekräftade att ”artikel 6.1 i grundförordningen inte är tillämplig när det ska fastställas om det finns ett gemenskapsintresse, såsom det definieras i artikel 21.1 i grundförordningen vilket betyder att uppgifter som hänför sig till en senare tidsperiod än undersökningsperioden kan beaktas inom ramen för detta fastställande” (23), och CPME-målet, där tribunalen ansåg att bedömningen av unionens intresse inbegriper en ”prognos grundad på hypoteser kring framtida händelser som innebär en bedömning av komplicerade ekonomiska förhållanden” (24). Närmare bestämt hävdade Astir Vitogiannis att unionsindustrin under perioden efter undersökningsperioden hade ökat sina försäljningspriser med nästan 100 %, medan kostnaden hade ökat i mycket mindre utsträckning, vilket resulterade i sunda och kraftfulla vinstmarginaler enligt de senaste ekonomiska resultaten, enligt vad klagandena själva rapporterat.

23

24

| (216) | Kommissionen övervägde noga alla argument som nämns ovan, även de som gällde utvecklingen efter undersökningsperioden. När det gäller prisnivåerna efter undersökningsperioden noterade kommissionen att priserna faktiskt ökade, men att den inte hade några belägg för att dessa högre priser var strukturella. Snarare tvärtom fastställde kommissionen, när det gäller priserna på importen från de berörda länderna, att importpriserna började sjunka, både omedelbart före och under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand (25), efter deras inledande toppnotering under perioden efter undersökningen, särskilt i februari, trots tillkännagivandet om att provisoriska tullar skulle komma att införas. När det gäller de påstådda försörjningsproblemen på unionsmarknaden var kommissionen, när den vägde de olika intressena mot varandra, inte övertygad om att dessa var tillräckligt stora och omfattande för att ifrågasätta om åtgärderna borde införas, eller deras nivå. I detta avseende noterade kommissionen unionsindustrins uttalande att balansen mellan utbud och efterfrågan håller på att förändras till förmån för köparna av stål elektrolytiskt överdraget med krom, och att priserna redan har börjat gå ner, vilket framgår av prisutvecklingen för importen från de berörda länderna. Kommissionen noterade också att unionsindustrin är beredd att lägga om exportförsäljningen till unionsmarknaden för att tillgodose eventuell ytterligare efterfrågan, såsom den tidigare har gjort. Med tanke på den förväntade avmattningen i ekonomin för resten av 2022 och 2023 (26) förväntas både priserna och efterfrågan inte heller öka ytterligare. Kommissionen påminde också om att det i artikel 21.1 i grundförordningen anges att ”särskild hänsyn [ska] tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens”. I detta avseende noterade kommissionen att användarna inte framförde några tvingande skäl till att den planerade åtgärdsnivån skulle påverka deras lönsamhet och verksamhet i en sådan grad att detta skulle vägra tyngre än behovet av att införa åtgärder för att förhindra att den dumpade importen orsakar snedvridande effekter och vållar unionsindustrin väsentlig skada. Såsom förklaras i skäl 265 i förordningen om provisorisk tull, baserat på uppgifterna från Eviosys, som är den enda användaren som lämnade in svar på frågeformuläret, visade det sig att företaget skulle kunna absorbera en möjlig kostnadsökning med tanke på lönsamheten i dess försäljning av produkter med stål elektrolytiskt överdraget med krom och andelen import från de berörda länderna i företagets inköpsportfölj. Denna slutsats har inte ifrågasatts efter det preliminära utlämnandet av uppgifter. Kommissionen fann därför inte att utvecklingen efter undersökningsperioden innebar att det skulle vara olämpligt att införa åtgärderna mot bakgrund av alla berörda intressen. |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen övervägde noga alla argument som nämns ovan, även de som gällde utvecklingen efter undersökningsperioden. När det gäller prisnivåerna efter undersökningsperioden noterade kommissionen att priserna faktiskt ökade, men att den inte hade några belägg för att dessa högre priser var strukturella. Snarare tvärtom fastställde kommissionen, när det gäller priserna på importen från de berörda länderna, att importpriserna började sjunka, både omedelbart före och under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand (25), efter deras inledande toppnotering under perioden efter undersökningen, särskilt i februari, trots tillkännagivandet om att provisoriska tullar skulle komma att införas. När det gäller de påstådda försörjningsproblemen på unionsmarknaden var kommissionen, när den vägde de olika intressena mot varandra, inte övertygad om att dessa var tillräckligt stora och omfattande för att ifrågasätta om åtgärderna borde införas, eller deras nivå. I detta avseende noterade kommissionen unionsindustrins uttalande att balansen mellan utbud och efterfrågan håller på att förändras till förmån för köparna av stål elektrolytiskt överdraget med krom, och att priserna redan har börjat gå ner, vilket framgår av prisutvecklingen för importen från de berörda länderna. Kommissionen noterade också att unionsindustrin är beredd att lägga om exportförsäljningen till unionsmarknaden för att tillgodose eventuell ytterligare efterfrågan, såsom den tidigare har gjort. Med tanke på den förväntade avmattningen i ekonomin för resten av 2022 och 2023 (26) förväntas både priserna och efterfrågan inte heller öka ytterligare. Kommissionen påminde också om att det i artikel 21.1 i grundförordningen anges att ”särskild hänsyn [ska] tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens”. I detta avseende noterade kommissionen att användarna inte framförde några tvingande skäl till att den planerade åtgärdsnivån skulle påverka deras lönsamhet och verksamhet i en sådan grad att detta skulle vägra tyngre än behovet av att införa åtgärder för att förhindra att den dumpade importen orsakar snedvridande effekter och vållar unionsindustrin väsentlig skada. Såsom förklaras i skäl 265 i förordningen om provisorisk tull, baserat på uppgifterna från Eviosys, som är den enda användaren som lämnade in svar på frågeformuläret, visade det sig att företaget skulle kunna absorbera en möjlig kostnadsökning med tanke på lönsamheten i dess försäljning av produkter med stål elektrolytiskt överdraget med krom och andelen import från de berörda länderna i företagets inköpsportfölj. Denna slutsats har inte ifrågasatts efter det preliminära utlämnandet av uppgifter. Kommissionen fann därför inte att utvecklingen efter undersökningsperioden innebar att det skulle vara olämpligt att införa åtgärderna mot bakgrund av alla berörda intressen.

25

26

| (217) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Eurofer att Astir nyligen hade tackat nej till leveranser och inte förhörde sig om eventuella framtida leveranser, samtidigt Eviosys efterfrågan minskade 2022. Kommissionen noterade att merparten av bevisningen lämnades av unionstillverkarna, men att den inte bekräftades genom citat ur korrespondens med respektive användare. Kommissionen kunde därför inte kontrollera den ytterligare bevisning som lämnades, framför allt eftersom inkom sent under förfarandet. |
| --- | --- |

(217)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Eurofer att Astir nyligen hade tackat nej till leveranser och inte förhörde sig om eventuella framtida leveranser, samtidigt Eviosys efterfrågan minskade 2022. Kommissionen noterade att merparten av bevisningen lämnades av unionstillverkarna, men att den inte bekräftades genom citat ur korrespondens med respektive användare. Kommissionen kunde därför inte kontrollera den ytterligare bevisning som lämnades, framför allt eftersom inkom sent under förfarandet.

| (218) | Astir Vitogiannis, liksom Cisa och Canpack, uttryckte, efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, också farhågor om att antidumpningsåtgärdernas form och nivå i enlighet med förordningen om provisorisk tull på ett oproportionerligt och orättvist sätt skyddar unionstillverkarna och förstärker deras befintliga duopol ytterligare, till extrem nackdel för oberoende användare och bearbetningsföretag. De hävdade vidare att unionsanvändarnas ökade kostnader kommer att göra dem betydligt mindre konkurrenskraftiga jämfört med leverantörerna av produkter baserade på stål elektrolytiskt överdraget med krom (metallförpackningar, kronkorkar) i de tredjeländer för vilka inga antidumpningsåtgärder är i kraft. Dessa åtgärder kommer att leda till betydande kostnadsökningar för användarna och bearbetningsföretagen på bekostnad av deras lönsamhet, då de själva inte kan absorbera kostnadsökningarna fullt ut, eftersom stål elektrolytiskt överdraget med krom utgör en stor del av slutprodukternas (livsmedels- och dryckesförpackningar, kronkorkar osv.) kostnad. Astir Vitogiannis hävdar att det helt enkelt är orealistiskt att föra vidare kostnadsökningen längre ned i leveranskedjan, och bestyrkte sitt påstående med styrkande underlag. |
| --- | --- |

(218)

Astir Vitogiannis, liksom Cisa och Canpack, uttryckte, efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, också farhågor om att antidumpningsåtgärdernas form och nivå i enlighet med förordningen om provisorisk tull på ett oproportionerligt och orättvist sätt skyddar unionstillverkarna och förstärker deras befintliga duopol ytterligare, till extrem nackdel för oberoende användare och bearbetningsföretag. De hävdade vidare att unionsanvändarnas ökade kostnader kommer att göra dem betydligt mindre konkurrenskraftiga jämfört med leverantörerna av produkter baserade på stål elektrolytiskt överdraget med krom (metallförpackningar, kronkorkar) i de tredjeländer för vilka inga antidumpningsåtgärder är i kraft. Dessa åtgärder kommer att leda till betydande kostnadsökningar för användarna och bearbetningsföretagen på bekostnad av deras lönsamhet, då de själva inte kan absorbera kostnadsökningarna fullt ut, eftersom stål elektrolytiskt överdraget med krom utgör en stor del av slutprodukternas (livsmedels- och dryckesförpackningar, kronkorkar osv.) kostnad. Astir Vitogiannis hävdar att det helt enkelt är orealistiskt att föra vidare kostnadsökningen längre ned i leveranskedjan, och bestyrkte sitt påstående med styrkande underlag.

| (219) | Astir Vitogiannis oroas dessutom över att antidumpningsåtgärder som är så pass höga och tillämpas redan i det preliminära skedet utgör en mycket stor risk för unionsanvändarna när det gäller råvaror och beställningar som redan befinner sig i transit, eftersom unionsanvändarna står inför en situation där de inte kommer att kunna importera materialet på grund av de extrema ekonomiska konsekvenserna och de garantier som krävs i samband med tullförfarandet för importen. Astir Vitogiannis begärde därför att kommissionen skulle beakta dessa särskilda omständigheter och se till att åtgärder vidtas för att begränsa inverkan de provisoriska antidumpningsåtgärderna på varor som redan befinner sig i transit. |
| --- | --- |

(219)

Astir Vitogiannis oroas dessutom över att antidumpningsåtgärder som är så pass höga och tillämpas redan i det preliminära skedet utgör en mycket stor risk för unionsanvändarna när det gäller råvaror och beställningar som redan befinner sig i transit, eftersom unionsanvändarna står inför en situation där de inte kommer att kunna importera materialet på grund av de extrema ekonomiska konsekvenserna och de garantier som krävs i samband med tullförfarandet för importen. Astir Vitogiannis begärde därför att kommissionen skulle beakta dessa särskilda omständigheter och se till att åtgärder vidtas för att begränsa inverkan de provisoriska antidumpningsåtgärderna på varor som redan befinner sig i transit.

| (220) | Såsom förklaras i skäl 216 ovan förlitade sig dessa användare på relativt allmänna uttalanden och kvantifierade och underbyggde inte hur åtgärderna påverkade deras lönsamhet och bärkraft. Tvärtom, såsom förklaras i skäl 265 i förordningen om provisorisk tull, visade det sig att Eviosys, den enda användare som lämnade in svar på frågeformuläret och uppgifter om kostnader och lönsamhet, skulle kunna absorbera en möjlig kostnadsökning. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden. |
| --- | --- |

(220)

Såsom förklaras i skäl 216 ovan förlitade sig dessa användare på relativt allmänna uttalanden och kvantifierade och underbyggde inte hur åtgärderna påverkade deras lönsamhet och bärkraft. Tvärtom, såsom förklaras i skäl 265 i förordningen om provisorisk tull, visade det sig att Eviosys, den enda användare som lämnade in svar på frågeformuläret och uppgifter om kostnader och lönsamhet, skulle kunna absorbera en möjlig kostnadsökning. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden.

| (221) | Eviosys uttryckte också oro över den samtidiga tillämpningen av skydds- och antidumpningsåtgärder, och menade att deras kombinerade konsekvenser för dessa importerade produkter skulle förvärra de eventuella negativa spridningseffekterna av varje åtgärd för användarna och konsumenterna i unionen. Eviosys hänvisade till tidigare inlagor där man har förklarat att de gällande skyddsåtgärderna, i kombination med den senaste tidens utveckling på stålmarknaden i Europa och i världen, har lett till en betydande brist på stål elektrolytiskt överdraget med krom i unionen, vilket påverkar både Eviosys och stålförpackningsindustrin som helhet. Detta gäller inte bara importen från Kina utan även importen från övriga tredjeländer – varav vissa inte ens har tilldelats en landsspecifik kvot inom ramen för skyddsåtgärderna. Eviosys instämde inte i kommissionens uttalande i skäl 250 i förordningen om provisorisk tull, om att ”användarna i unionen [skulle] kunna anskaffa den undersökta produkten från övriga tredjeländer”. Eviosys menar att om antidumpningstullar införs på importen från Kina och Brasilien så kommer dessa åtgärder att förvärra den situation som kännetecknas av ett begränsat utbud på unionsmarknaden ytterligare, särskilt med tanke på de extremt höga tullar som infördes provisoriskt av kommissionen. |
| --- | --- |

(221)

Eviosys uttryckte också oro över den samtidiga tillämpningen av skydds- och antidumpningsåtgärder, och menade att deras kombinerade konsekvenser för dessa importerade produkter skulle förvärra de eventuella negativa spridningseffekterna av varje åtgärd för användarna och konsumenterna i unionen. Eviosys hänvisade till tidigare inlagor där man har förklarat att de gällande skyddsåtgärderna, i kombination med den senaste tidens utveckling på stålmarknaden i Europa och i världen, har lett till en betydande brist på stål elektrolytiskt överdraget med krom i unionen, vilket påverkar både Eviosys och stålförpackningsindustrin som helhet. Detta gäller inte bara importen från Kina utan även importen från övriga tredjeländer – varav vissa inte ens har tilldelats en landsspecifik kvot inom ramen för skyddsåtgärderna. Eviosys instämde inte i kommissionens uttalande i skäl 250 i förordningen om provisorisk tull, om att ”användarna i unionen [skulle] kunna anskaffa den undersökta produkten från övriga tredjeländer”. Eviosys menar att om antidumpningstullar införs på importen från Kina och Brasilien så kommer dessa åtgärder att förvärra den situation som kännetecknas av ett begränsat utbud på unionsmarknaden ytterligare, särskilt med tanke på de extremt höga tullar som infördes provisoriskt av kommissionen.

| (222) | Kommissionen erinrade om att antidumpningsåtgärderna endast gäller om och i den utsträckning som importen av den berörda produkten inte omfattas av skyddsåtgärderna. Enligt förordning (EU) 2019/1382 (27) finns det inga dubbla korrigerande åtgärder som gäller samtidigt för samma produkt. Denna princip kommer också att återspeglas i denna förordning, såsom anges i skälen 262 och 263. I vilket fall som helst underlät parterna att styrka hur en kombination av åtgärderna faktiskt skulle påverka dem så pass negativt att införandet av antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(222)

Kommissionen erinrade om att antidumpningsåtgärderna endast gäller om och i den utsträckning som importen av den berörda produkten inte omfattas av skyddsåtgärderna. Enligt förordning (EU) 2019/1382 (27) finns det inga dubbla korrigerande åtgärder som gäller samtidigt för samma produkt. Denna princip kommer också att återspeglas i denna förordning, såsom anges i skälen 262 och 263. I vilket fall som helst underlät parterna att styrka hur en kombination av åtgärderna faktiskt skulle påverka dem så pass negativt att införandet av antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse. Detta argument avvisades därför.

27

| (223) | Både efter det preliminära och det slutliga utlämnandet av uppgifter invände Canpack mot kommissionens slutsats att unionsanvändarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom alternativt kan köpa in sådant stål från tredjeländer, med tanke på att de skyddstullkvoter som beviljas övriga tredjeländer är lägre än de som beviljas Kina och därmed tar slut mycket snabbare. Canpack hävdade, i motsats till kommissionens uttalande i förordningen om provisorisk tull, att priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Japan och Sydkorea under undersökningsperioden inte var betydligt högre utan jämförbara med det genomsnittliga importpriset på importen från Kina (Japan: 776 euro, 8,5 % högre än de kinesiska priserna, Sydkorea: 763 euro, 6,7 % högre än de kinesiska priserna), samtidigt som kostnadsnivån i dessa två länder är högre än i Kina. |
| --- | --- |

(223)

Både efter det preliminära och det slutliga utlämnandet av uppgifter invände Canpack mot kommissionens slutsats att unionsanvändarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom alternativt kan köpa in sådant stål från tredjeländer, med tanke på att de skyddstullkvoter som beviljas övriga tredjeländer är lägre än de som beviljas Kina och därmed tar slut mycket snabbare. Canpack hävdade, i motsats till kommissionens uttalande i förordningen om provisorisk tull, att priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Japan och Sydkorea under undersökningsperioden inte var betydligt högre utan jämförbara med det genomsnittliga importpriset på importen från Kina (Japan: 776 euro, 8,5 % högre än de kinesiska priserna, Sydkorea: 763 euro, 6,7 % högre än de kinesiska priserna), samtidigt som kostnadsnivån i dessa två länder är högre än i Kina.

| (224) | Astir Vitogiannis påpekade också att de mycket höga antidumpningstullarna i praktiken kommer att stoppa merparten av importen från Kina och Brasilien, samtidigt som det inte finns någon realistisk och tillräcklig alternativ försörjning att tillgå från andra tredjeländer, och motsatte sig kommissionens påstående att den minskade importen från andra länder som inte omfattas av för undersökningen beror på påstått låga och dumpade priser på importen från Brasilien och Kina och om att ”[i] avsaknad av dumpad import från de berörda länderna skulle importen från övriga tredjeländer öka, eftersom försäljningspriserna på unionens marknad skulle vara mer attraktiva”. Enligt Astir Vitogiannis visar tillgängliga uppgifter från Eurostat att importpriserna från länder som inte omfattas av undersökningen (t.ex. Förenade kungariket, Sydkorea) har ökat väsentligt under den senaste tiden (dvs. efter undersökningsperiodens slut) trots de påstådda låga och dumpade priserna från Kina och Brasilien, och också trots det att importvolymerna från dessa länder som inte omfattades av undersökningen samtidigt minskade. Detta visar vidare att man inte kan förlita sig på att importen från övriga tredjeländer garanterat kan väga upp för den förlorade importen från Brasilien och Kina. Slutligen hävdade Astir Vitogiannis att importen från övriga tredjeländer kräver en lång kvalificerings- och kontrollprocess på upp till ett år på grund av verksamhetens natur. |
| --- | --- |

(224)

Astir Vitogiannis påpekade också att de mycket höga antidumpningstullarna i praktiken kommer att stoppa merparten av importen från Kina och Brasilien, samtidigt som det inte finns någon realistisk och tillräcklig alternativ försörjning att tillgå från andra tredjeländer, och motsatte sig kommissionens påstående att den minskade importen från andra länder som inte omfattas av för undersökningen beror på påstått låga och dumpade priser på importen från Brasilien och Kina och om att ”[i] avsaknad av dumpad import från de berörda länderna skulle importen från övriga tredjeländer öka, eftersom försäljningspriserna på unionens marknad skulle vara mer attraktiva”. Enligt Astir Vitogiannis visar tillgängliga uppgifter från Eurostat att importpriserna från länder som inte omfattas av undersökningen (t.ex. Förenade kungariket, Sydkorea) har ökat väsentligt under den senaste tiden (dvs. efter undersökningsperiodens slut) trots de påstådda låga och dumpade priserna från Kina och Brasilien, och också trots det att importvolymerna från dessa länder som inte omfattades av undersökningen samtidigt minskade. Detta visar vidare att man inte kan förlita sig på att importen från övriga tredjeländer garanterat kan väga upp för den förlorade importen från Brasilien och Kina. Slutligen hävdade Astir Vitogiannis att importen från övriga tredjeländer kräver en lång kvalificerings- och kontrollprocess på upp till ett år på grund av verksamhetens natur.

| (225) | Kommissionen höll inte med. Såsom redan förklarats i skäl 250 i förordningen om provisorisk tull konstaterade kommissionen att den totala importvolymen från övriga tredjeländer minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som importen från de berörda länderna ökade. Utan den dumpade importen från de berörda länderna skulle importen från övriga tredjeländer sannolikt öka, eftersom unionsmarknaden skulle vara mer attraktiv och högre priser skulle kunna tas ut. Enligt uppgifter från unionsindustrin började priserna sjunka redan i maj 2022, vilket också bekräftades av priserna på importen från de berörda länderna (se skäl 216). Balansen förändrades också till förmån för köparna, och hur som helst är unionsindustrin beredd att lägga om en del av exportförsäljningen för att tillgodose behoven hos köparna i unionen. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(225)

Kommissionen höll inte med. Såsom redan förklarats i skäl 250 i förordningen om provisorisk tull konstaterade kommissionen att den totala importvolymen från övriga tredjeländer minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som importen från de berörda länderna ökade. Utan den dumpade importen från de berörda länderna skulle importen från övriga tredjeländer sannolikt öka, eftersom unionsmarknaden skulle vara mer attraktiv och högre priser skulle kunna tas ut. Enligt uppgifter från unionsindustrin började priserna sjunka redan i maj 2022, vilket också bekräftades av priserna på importen från de berörda länderna (se skäl 216). Balansen förändrades också till förmån för köparna, och hur som helst är unionsindustrin beredd att lägga om en del av exportförsäljningen för att tillgodose behoven hos köparna i unionen. Detta påstående avvisades därför.

| (226) | Efter det preliminära och det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa att det nuvarande inflationstryck som drabbat unionsekonomin, tillsammans med trycket på leveranskedjorna och den begränsade tillgången till den berörda produkten och relaterade råvaror på grund av den geopolitiska utvecklingen, samt de allvarliga störningarna i den globala leveranskedjan, bör få kommissionen att avbryta åtgärderna eller åtminstone upphäva dem tillfälligt. Cisa och de kinesiska myndigheterna hävdade dessutom att stål elektrolytiskt överdraget med krom främst används för att tillverka billiga konserver, som i stor utsträckning köps av låginkomstkonsumenter i unionen, vilka redan dras med ökade levnadskostnader på grund av inflation. Cisa och de kinesiska myndigheterna hänvisade också till Eviosys synpunkter beträffande försörjningsbrist på unionsmarknaden och pekade vidare på unionstillverkarnas starka marknadsinflytande, vilket påverkar förhandlingskraften för industrin i senare led negativt. I detta avseende hänvisade de till kommissionens beslut av den 11 juni 2019 om förbudet mot joint venture-företaget Tata Steel och ThyssenKrupp (28). |
| --- | --- |

(226)

Efter det preliminära och det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Cisa att det nuvarande inflationstryck som drabbat unionsekonomin, tillsammans med trycket på leveranskedjorna och den begränsade tillgången till den berörda produkten och relaterade råvaror på grund av den geopolitiska utvecklingen, samt de allvarliga störningarna i den globala leveranskedjan, bör få kommissionen att avbryta åtgärderna eller åtminstone upphäva dem tillfälligt. Cisa och de kinesiska myndigheterna hävdade dessutom att stål elektrolytiskt överdraget med krom främst används för att tillverka billiga konserver, som i stor utsträckning köps av låginkomstkonsumenter i unionen, vilka redan dras med ökade levnadskostnader på grund av inflation. Cisa och de kinesiska myndigheterna hänvisade också till Eviosys synpunkter beträffande försörjningsbrist på unionsmarknaden och pekade vidare på unionstillverkarnas starka marknadsinflytande, vilket påverkar förhandlingskraften för industrin i senare led negativt. I detta avseende hänvisade de till kommissionens beslut av den 11 juni 2019 om förbudet mot joint venture-företaget Tata Steel och ThyssenKrupp (28).

28

| (227) | Kommissionen höll inte med. För det första noterade kommissionen att Cisas påståenden var allmänna och att någon faktisk förklaring av eller bevisning för hur de nämnda faktorerna påverkade användarnas situation inte lämnades. Såsom förklaras i skäl 266 i förordningen om provisorisk tull angående de möjliga effekterna på livsmedelspriserna, kunde Eviosys dessutom inte styrka sitt påstående att ökningen av priset på stål elektrolytiskt överdraget med krom skulle leda till en ökning av priserna på livsmedelsförpackningar, och i slutändan även på livsmedel, eller att sådana möjliga ökningar skulle motsvara ökningen av priset på stål elektrolytiskt överdraget med krom. Dessutom används stål elektrolytiskt överdraget med krom endast till lock och underdelar på konservburkar, medan vitplåt, som är dyrare, används till burkarnas stomme. Därför är det inte sannolikt att möjliga höjningar av priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom ensamma kommer att påverka priserna på livsmedelsförpackningar i någon större utsträckning. Denna slutsats har inte ifrågasatts efter det preliminära utlämnandet av uppgifter. Följaktligen avvisade kommissionen Cisas och de kinesiska myndigheternas påståenden. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen höll inte med. För det första noterade kommissionen att Cisas påståenden var allmänna och att någon faktisk förklaring av eller bevisning för hur de nämnda faktorerna påverkade användarnas situation inte lämnades. Såsom förklaras i skäl 266 i förordningen om provisorisk tull angående de möjliga effekterna på livsmedelspriserna, kunde Eviosys dessutom inte styrka sitt påstående att ökningen av priset på stål elektrolytiskt överdraget med krom skulle leda till en ökning av priserna på livsmedelsförpackningar, och i slutändan även på livsmedel, eller att sådana möjliga ökningar skulle motsvara ökningen av priset på stål elektrolytiskt överdraget med krom. Dessutom används stål elektrolytiskt överdraget med krom endast till lock och underdelar på konservburkar, medan vitplåt, som är dyrare, används till burkarnas stomme. Därför är det inte sannolikt att möjliga höjningar av priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom ensamma kommer att påverka priserna på livsmedelsförpackningar i någon större utsträckning. Denna slutsats har inte ifrågasatts efter det preliminära utlämnandet av uppgifter. Följaktligen avvisade kommissionen Cisas och de kinesiska myndigheternas påståenden.

| (228) | Sammanfattningsvis noterade kommissionen att enligt artikel 21.1 i grundförordningen ska ett fastställande om huruvida ett ingripande är befogat med hänsyn till unionens intresse fattas på grundval av en helhetsbedömning av alla berörda parters intressen. Vid en sådan undersökning ska särskild hänsyn tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

(228)

Sammanfattningsvis noterade kommissionen att enligt artikel 21.1 i grundförordningen ska ett fastställande om huruvida ett ingripande är befogat med hänsyn till unionens intresse fattas på grundval av en helhetsbedömning av alla berörda parters intressen. Vid en sådan undersökning ska särskild hänsyn tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens.

| (229) | Kommissionen bedömde noggrant alla påståenden och all bevisning i förhållande till unionens intresse och kontrollerade om det skydd som unionsindustrin erbjuds genom åtgärderna skulle vara klart oproportionerligt i förhållande till användarnas intresse, såsom anges i detta avsnitt. |
| --- | --- |

(229)

Kommissionen bedömde noggrant alla påståenden och all bevisning i förhållande till unionens intresse och kontrollerade om det skydd som unionsindustrin erbjuds genom åtgärderna skulle vara klart oproportionerligt i förhållande till användarnas intresse, såsom anges i detta avsnitt.

| (230) | Mot bakgrund av den tydliga dumpnings- och skadebilden drog kommissionen slutsatsen att slutgiltiga åtgärder är motiverade för att unionstillverkarna ska kunna återgå till hållbara vinstnivåer. Kommissionen drog särskilt slutsatsen att den skada som unionsindustrin lidit och behovet av att skydda den från dumpad import från de berörda länderna hade större betydelse än de problem som påtalats av användarna. Mot bakgrund av de problem som användarna beskrivit och marknadsutvecklingen efter undersökningsperioden, såsom förklaras närmare i skäl 244 nedan, övervägde kommissionen emellertid att tillämpa en form av tullar som var bättre lämpad mot bakgrund av denna utveckling. |
| --- | --- |

(230)

Mot bakgrund av den tydliga dumpnings- och skadebilden drog kommissionen slutsatsen att slutgiltiga åtgärder är motiverade för att unionstillverkarna ska kunna återgå till hållbara vinstnivåer. Kommissionen drog särskilt slutsatsen att den skada som unionsindustrin lidit och behovet av att skydda den från dumpad import från de berörda länderna hade större betydelse än de problem som påtalats av användarna. Mot bakgrund av de problem som användarna beskrivit och marknadsutvecklingen efter undersökningsperioden, såsom förklaras närmare i skäl 244 nedan, övervägde kommissionen emellertid att tillämpa en form av tullar som var bättre lämpad mot bakgrund av denna utveckling.

| (231) | Kommissionen bekräftade därför den preliminära slutsatsen att det inte finns några tillräckligt tvingande skäl som rör unionens intresse enligt artikel 21 i grundförordningen som strider mot att slutgiltiga åtgärder ska införas på importen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(231)

Kommissionen bekräftade därför den preliminära slutsatsen att det inte finns några tillräckligt tvingande skäl som rör unionens intresse enligt artikel 21 i grundförordningen som strider mot att slutgiltiga åtgärder ska införas på importen av den berörda produkten.

7.2.3   Slutsats om unionens intresse

| (232) | Mot bakgrund av det ovan anförda, bekräftade kommissionen slutsatsen i skäl 274 i förordningen om provisorisk tull, att det inte fanns några tvingande skäl till att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i de berörda länderna. |
| --- | --- |

(232)

Mot bakgrund av det ovan anförda, bekräftade kommissionen slutsatsen i skäl 274 i förordningen om provisorisk tull, att det inte fanns några tvingande skäl till att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i de berörda länderna.

8.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

8.1   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

| (233) | Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband, åtgärdernas nivå samt unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import av den berörda produkten vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(233)

Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband, åtgärdernas nivå samt unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import av den berörda produkten vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (234) | Enligt samma metod som beskrivs i skäl 278 i förordningen om provisorisk tull baserades den slutgiltiga tullen för de övriga samarbetsvilliga företagen i Kina som inte ingick i urvalet på den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts för de två företag i Kina som ingick i urvalet, som i motsats till i det preliminära skedet var lägre än den vägda genomsnittliga skademarginalen. |
| --- | --- |

(234)

Enligt samma metod som beskrivs i skäl 278 i förordningen om provisorisk tull baserades den slutgiltiga tullen för de övriga samarbetsvilliga företagen i Kina som inte ingick i urvalet på den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts för de två företag i Kina som ingick i urvalet, som i motsats till i det preliminära skedet var lägre än den vägda genomsnittliga skademarginalen.

| (235) | Efter de förtydliganden och korrigeringar som kommissionen gjorde den 16 september 2022 påpekade Cisa att det fortfarande var oklart om den fasta tullen för övriga samarbetsvilliga företag baserades på den dumpningsmarginal eller skademarginal som konstaterats för dessa företag. Företaget upprepade dessutom sitt argument om att kommissionen inte drog några slutsatser om råmaterial för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. Artikel 7.2a och 7.2b i grundförordningen bör därför inte tillämpas på dessa företag. |
| --- | --- |

(235)

Efter de förtydliganden och korrigeringar som kommissionen gjorde den 16 september 2022 påpekade Cisa att det fortfarande var oklart om den fasta tullen för övriga samarbetsvilliga företag baserades på den dumpningsmarginal eller skademarginal som konstaterats för dessa företag. Företaget upprepade dessutom sitt argument om att kommissionen inte drog några slutsatser om råmaterial för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. Artikel 7.2a och 7.2b i grundförordningen bör därför inte tillämpas på dessa företag.

| (236) | Kommissionen klargjorde att den fasta tullen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet baserades på den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, som var lägre än den vägda genomsnittliga skademarginal som konstaterats. Kommissionen ansåg vidare att urvalet av exporterande tillverkare i Kina var representativt och, såsom anges i skäl 16 i förordningen om provisorisk tull, var det ingen part som ifrågasatte eller ens lämnade synpunkter på urvalet. Följaktligen ansågs även slutsatserna för de företag som ingick i urvalet, även när det gäller artikel 7.2a och 7.2b i grundförordningen beträffande Jintai, vara representativa för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. Kommissionen ansåg att det därför var lämpligt att beakta dessa slutsatser vid beräkningen av de vägda genomsnittliga skade- och dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet baserat på de två företag som ingick i urvalet. Kommissionen avvisade därför påståendet. |
| --- | --- |

(236)

Kommissionen klargjorde att den fasta tullen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet baserades på den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, som var lägre än den vägda genomsnittliga skademarginal som konstaterats. Kommissionen ansåg vidare att urvalet av exporterande tillverkare i Kina var representativt och, såsom anges i skäl 16 i förordningen om provisorisk tull, var det ingen part som ifrågasatte eller ens lämnade synpunkter på urvalet. Följaktligen ansågs även slutsatserna för de företag som ingick i urvalet, även när det gäller artikel 7.2a och 7.2b i grundförordningen beträffande Jintai, vara representativa för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. Kommissionen ansåg att det därför var lämpligt att beakta dessa slutsatser vid beräkningen av de vägda genomsnittliga skade- och dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet baserat på de två företag som ingick i urvalet. Kommissionen avvisade därför påståendet.

| (237) | Såsom förklaras i skälen 279 och 280 i förordningen om provisorisk tull, med tanke på den låga graden av samarbetsvilja hos tillverkarna i Kina och det faktum att tullsatsen för Jintai baserades på den dumpningsmarginal som konstaterats i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen, baserades nivån på den landsomfattande tullsatsen på de högsta dumpningsmarginaler som konstaterades per produkttyp som sålts i representativa kvantiteter av Jintai. Kommissionen behövde inte beräkna marginalen för målprisunderskridande eller skademarginalen för icke samarbetsvilliga företag eftersom råvarurelaterade snedvridningar hade konstaterats enligt artikel 7.2a. |
| --- | --- |

(237)

Såsom förklaras i skälen 279 och 280 i förordningen om provisorisk tull, med tanke på den låga graden av samarbetsvilja hos tillverkarna i Kina och det faktum att tullsatsen för Jintai baserades på den dumpningsmarginal som konstaterats i enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen, baserades nivån på den landsomfattande tullsatsen på de högsta dumpningsmarginaler som konstaterades per produkttyp som sålts i representativa kvantiteter av Jintai. Kommissionen behövde inte beräkna marginalen för målprisunderskridande eller skademarginalen för icke samarbetsvilliga företag eftersom råvarurelaterade snedvridningar hade konstaterats enligt artikel 7.2a.

| (238) | När det gäller Brasilien var samarbetsviljan hög, och därför fastställdes den övriga tullen på samma nivå som den som tillämpas för Companhia Siderúrgica Nacional. |
| --- | --- |

(238)

När det gäller Brasilien var samarbetsviljan hög, och därför fastställdes den övriga tullen på samma nivå som den som tillämpas för Companhia Siderúrgica Nacional.

| (239) | I det preliminära skedet införde kommissionen värdetullar. Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter begärde CSN, Eviosys, Baosteel och det grekiska utrikesministeriet att kommissionen skulle överväga att tillämpa ett minimiimportpris i stället för värdetullar. CSN hävdade att ett minimiimportpris skulle göra det möjligt för unionstillverkarna att återhämta sig från verkningarna av den påstådda skadevållande dumpningen samtidigt som man förhindrade eventuella negativa konsekvenser av otillbörliga prisökningar efter undersökningsperioden som skulle kunna påverka användarnas verksamhet på ett mycket negativt sätt. Ett minimiimportpris skulle också bemöta användarnas oro, vilka befarar att det ska uppstå en brist på den berörda produkten, och skulle förhindra allvarliga störningar i försörjningen av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(239)

I det preliminära skedet införde kommissionen värdetullar. Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter begärde CSN, Eviosys, Baosteel och det grekiska utrikesministeriet att kommissionen skulle överväga att tillämpa ett minimiimportpris i stället för värdetullar. CSN hävdade att ett minimiimportpris skulle göra det möjligt för unionstillverkarna att återhämta sig från verkningarna av den påstådda skadevållande dumpningen samtidigt som man förhindrade eventuella negativa konsekvenser av otillbörliga prisökningar efter undersökningsperioden som skulle kunna påverka användarnas verksamhet på ett mycket negativt sätt. Ett minimiimportpris skulle också bemöta användarnas oro, vilka befarar att det ska uppstå en brist på den berörda produkten, och skulle förhindra allvarliga störningar i försörjningen av unionsmarknaden.

| (240) | Kommissionen bedömde dessa påståenden och ansåg att ett minimiimportpris inte var en lämplig form av tull eftersom man då tenderar att fastställa priset på en fast nivå och därmed kan påverka marknaden på ett mer tvingande sätt. Detta skulle kunna vara särskilt problematiskt i det aktuella fallet, där marknaden kännetecknas av ett fåtal unionstillverkare. Dessutom är ett minimiimportpris ofta inte en lämplig form av tull för marknader som är utsatta för volatilitet (t.ex. volatila råvarupriser), vilket är fallet för stålprodukter. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden. |
| --- | --- |

(240)

Kommissionen bedömde dessa påståenden och ansåg att ett minimiimportpris inte var en lämplig form av tull eftersom man då tenderar att fastställa priset på en fast nivå och därmed kan påverka marknaden på ett mer tvingande sätt. Detta skulle kunna vara särskilt problematiskt i det aktuella fallet, där marknaden kännetecknas av ett fåtal unionstillverkare. Dessutom är ett minimiimportpris ofta inte en lämplig form av tull för marknader som är utsatta för volatilitet (t.ex. volatila råvarupriser), vilket är fallet för stålprodukter. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden.

| (241) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Eviosys och Baosteel sin begäran om att ett minimiimportpris borde övervägas. Denna begäran stöddes av Canpack. Eviosys föreslog dessutom att ett minimiimportpris, i kombination med en värdetull som blir tillämplig när minimiimportpriset inte respekteras, skulle tillämpas under de första två åren av tillämpningsperioden för åtgärderna, varefter en fast tull automatiskt skulle ersätta minimiimportpriset. Eviosys motiverade sin begäran med de exceptionella omständigheter som råder när det gäller unionstillverkarnas tillgång till den berörda produkten, ett problem som Eviosys ansåg kommer att lösas inom de närmaste två åren. Företaget hänvisade dessutom till flera tidigare förordningar (29) där kommissionen ändrade tullarna till ett minimiimportpris för att skydda användarnas intressen och förhindra brister i försörjningen. Eviosys hänvisade dessutom till tidigare undersökningar där antidumpningsåtgärdernas varaktighet begränsades till två år på grund av exceptionella omständigheter på marknaden (30). |
| --- | --- |

(241)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade Eviosys och Baosteel sin begäran om att ett minimiimportpris borde övervägas. Denna begäran stöddes av Canpack. Eviosys föreslog dessutom att ett minimiimportpris, i kombination med en värdetull som blir tillämplig när minimiimportpriset inte respekteras, skulle tillämpas under de första två åren av tillämpningsperioden för åtgärderna, varefter en fast tull automatiskt skulle ersätta minimiimportpriset. Eviosys motiverade sin begäran med de exceptionella omständigheter som råder när det gäller unionstillverkarnas tillgång till den berörda produkten, ett problem som Eviosys ansåg kommer att lösas inom de närmaste två åren. Företaget hänvisade dessutom till flera tidigare förordningar (29) där kommissionen ändrade tullarna till ett minimiimportpris för att skydda användarnas intressen och förhindra brister i försörjningen. Eviosys hänvisade dessutom till tidigare undersökningar där antidumpningsåtgärdernas varaktighet begränsades till två år på grund av exceptionella omständigheter på marknaden (30).

29

30

| (242) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter höll Eurofer med om kommissionens slutsats att ett minimiimportpris inte skulle vara en lämplig antidumpningstull i den aktuella undersökningen på grund av den senaste tidens kraftigt ökade tillverkningskostnader för stål elektrolytiskt överdraget med krom på senare tid, vilket påverkar försäljningspriset för detta stål. Ett minimiimportpris skulle därför inte medföra någon tillräcklig lättnad för industrin. Dessutom skilde sig detta ärende avsevärt från de tidigare undersökningar där ett minimiimportpris tillämpades. Minimiimportpriser är därtill lätta att kringgå eller absorbera. |
| --- | --- |

(242)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter höll Eurofer med om kommissionens slutsats att ett minimiimportpris inte skulle vara en lämplig antidumpningstull i den aktuella undersökningen på grund av den senaste tidens kraftigt ökade tillverkningskostnader för stål elektrolytiskt överdraget med krom på senare tid, vilket påverkar försäljningspriset för detta stål. Ett minimiimportpris skulle därför inte medföra någon tillräcklig lättnad för industrin. Dessutom skilde sig detta ärende avsevärt från de tidigare undersökningar där ett minimiimportpris tillämpades. Minimiimportpriser är därtill lätta att kringgå eller absorbera.

| (243) | Kommissionen noterade att inga nya uppgifter eller belägg lämnades in av Eviosys eller Baosteel till stöd för deras upprepade begäran om införande av ett minimiimportpris. Slutsatserna i skäl 240 ovan förblev därför giltiga. Eviosys lade inte heller fram någon bevisning till stöd för sitt påstående att ett minimiimportpris skulle vara lämpligare än den fasta tull som kommissionen föreslog för att åtgärda den påstådda tillfälliga försörjningsbristen. Dessutom ifrågasattes den påstådda tillfälliga försörjningsbristen eftersom unionsindustrin hävdade att den kommer att fortsätta att sälja tillräckliga kvantiteter av den berörda produkten. Slutligen, även om den påstådda försörjningsbristen faktiskt skulle uppstå, fanns det ingenting i ärendehandlingarna som tydde på att en två år långa period med ett minimiimportpris skulle vara ett lämpligt och proportionerligt verktyg för att åtgärda detta. När det gäller de tidigare förordningar som Eviosys hänvisade till i fråga om införandet av ett minimiimportpris erinrade kommissionen om att bedömningen av huruvida ett minimiimportpris är lämpligt görs från fall till fall och beror på de särskilda omständigheterna i varje enskilt ärende. Av de skäl som anges i skäl 240 ovan, nämligen att minimiimportpriset endast erbjuder en grundläggande skyddsnivå som inte är tillräcklig i detta ärende mot bakgrund av de tydliga undersökningsresultaten gällande dumpning och skada och de svåra och instabila marknadsförhållanden som råder i nuläget, ansågs ett minimiimportpris inte vara en lämplig typ av antidumpningsåtgärd. När det gäller hänvisningarna till tidigare förordningar, där de respektive antidumpningsåtgärdernas sammanlagda varaktighet var begränsad till två år, ansåg kommissionen att dessa saknade relevans eftersom de endast avsåg åtgärdernas totala varaktighet och inte ändrade form efter flera års tillämpning, såsom Eviosys förslagit. Som Eviosys själv påpekade var resonemanget i var och en av dessa förordningar dessutom mycket specifikt för de faktiska omständigheterna i den särskilda undersökningen och skilde sig åt avsevärt. Kommissionen ansåg därför att de nämnda förordningarna rörde andra situationer än de som förelåg i det aktuella ärendet. Mot bakgrund av ovanstående avvisade kommissionen dessa begäranden. |
| --- | --- |

(243)

Kommissionen noterade att inga nya uppgifter eller belägg lämnades in av Eviosys eller Baosteel till stöd för deras upprepade begäran om införande av ett minimiimportpris. Slutsatserna i skäl 240 ovan förblev därför giltiga. Eviosys lade inte heller fram någon bevisning till stöd för sitt påstående att ett minimiimportpris skulle vara lämpligare än den fasta tull som kommissionen föreslog för att åtgärda den påstådda tillfälliga försörjningsbristen. Dessutom ifrågasattes den påstådda tillfälliga försörjningsbristen eftersom unionsindustrin hävdade att den kommer att fortsätta att sälja tillräckliga kvantiteter av den berörda produkten. Slutligen, även om den påstådda försörjningsbristen faktiskt skulle uppstå, fanns det ingenting i ärendehandlingarna som tydde på att en två år långa period med ett minimiimportpris skulle vara ett lämpligt och proportionerligt verktyg för att åtgärda detta. När det gäller de tidigare förordningar som Eviosys hänvisade till i fråga om införandet av ett minimiimportpris erinrade kommissionen om att bedömningen av huruvida ett minimiimportpris är lämpligt görs från fall till fall och beror på de särskilda omständigheterna i varje enskilt ärende. Av de skäl som anges i skäl 240 ovan, nämligen att minimiimportpriset endast erbjuder en grundläggande skyddsnivå som inte är tillräcklig i detta ärende mot bakgrund av de tydliga undersökningsresultaten gällande dumpning och skada och de svåra och instabila marknadsförhållanden som råder i nuläget, ansågs ett minimiimportpris inte vara en lämplig typ av antidumpningsåtgärd. När det gäller hänvisningarna till tidigare förordningar, där de respektive antidumpningsåtgärdernas sammanlagda varaktighet var begränsad till två år, ansåg kommissionen att dessa saknade relevans eftersom de endast avsåg åtgärdernas totala varaktighet och inte ändrade form efter flera års tillämpning, såsom Eviosys förslagit. Som Eviosys själv påpekade var resonemanget i var och en av dessa förordningar dessutom mycket specifikt för de faktiska omständigheterna i den särskilda undersökningen och skilde sig åt avsevärt. Kommissionen ansåg därför att de nämnda förordningarna rörde andra situationer än de som förelåg i det aktuella ärendet. Mot bakgrund av ovanstående avvisade kommissionen dessa begäranden.

| (244) | När det gäller åtgärdernas form övervägde kommissionen, mot bakgrund av de fluktuerande priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom efter undersökningsperiodens slut, som nästan hade fördubblats, att tillämpa en fast tull per ton i stället för värdetullar. En fast eller specifik tull skulle göra det möjligt att skydda unionsindustrin från den skadevållande dumpade importen från de berörda länderna, samtidigt som den skulle vara mindre avskräckande än en värdetull i händelse av prishöjningar, eftersom den i ett sådant fall har betydligt mindre tyngd. |
| --- | --- |

(244)

När det gäller åtgärdernas form övervägde kommissionen, mot bakgrund av de fluktuerande priserna på stål elektrolytiskt överdraget med krom efter undersökningsperiodens slut, som nästan hade fördubblats, att tillämpa en fast tull per ton i stället för värdetullar. En fast eller specifik tull skulle göra det möjligt att skydda unionsindustrin från den skadevållande dumpade importen från de berörda länderna, samtidigt som den skulle vara mindre avskräckande än en värdetull i händelse av prishöjningar, eftersom den i ett sådant fall har betydligt mindre tyngd.

| (245) | Den fasta tullen kommer att baseras på respektive icke skadevållande eller icke dumpade pris under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(245)

Den fasta tullen kommer att baseras på respektive icke skadevållande eller icke dumpade pris under undersökningsperioden.

| (246) | Om importpriserna från de berörda länderna förändras väsentligt och om denna förändring skulle bli bestående och leda till att antidumpningsåtgärderna blir mindre effektiva påminner kommissionen parterna om att artikel 11.3 i grundförordningen gör det möjligt för kommissionen att beakta dessa varaktiga förändringar för att eventuellt anpassa åtgärderna till de nya omständigheterna, även genom att ändra deras form. |
| --- | --- |

(246)

Om importpriserna från de berörda länderna förändras väsentligt och om denna förändring skulle bli bestående och leda till att antidumpningsåtgärderna blir mindre effektiva påminner kommissionen parterna om att artikel 11.3 i grundförordningen gör det möjligt för kommissionen att beakta dessa varaktiga förändringar för att eventuellt anpassa åtgärderna till de nya omständigheterna, även genom att ändra deras form.

| (247) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Eurofer den föreslagna fasta tullen och hävdade att utvecklingen efter undersökningsperioden motiverade tillämpningen av en värdetull. Eurofer hävdade särskilt att gas- och elpriserna i unionen har ökat dramatiskt och förväntas öka ytterligare inom den närmaste framtiden. Dessutom följer energipriserna i Brasilien och Kina inte samma uppåtgående trend, vilket skulle möjliggöra lågprisimport till unionen från dessa länder. Följaktligen hävdade Eurofer att med tanke på den ihållande höga prisnivån på stål elektrolytiskt överdraget med krom är värdetullar nödvändiga för att säkerställa ett tillräckligt skydd för unionsindustrin. Med tanke på att prisnivån för detta stål inte kommer att påverkas av några andra mycket ovanliga toppar finns det ingen risk för att värdetullar skulle utgöra ett alltför stort hinder. |
| --- | --- |

(247)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte Eurofer den föreslagna fasta tullen och hävdade att utvecklingen efter undersökningsperioden motiverade tillämpningen av en värdetull. Eurofer hävdade särskilt att gas- och elpriserna i unionen har ökat dramatiskt och förväntas öka ytterligare inom den närmaste framtiden. Dessutom följer energipriserna i Brasilien och Kina inte samma uppåtgående trend, vilket skulle möjliggöra lågprisimport till unionen från dessa länder. Följaktligen hävdade Eurofer att med tanke på den ihållande höga prisnivån på stål elektrolytiskt överdraget med krom är värdetullar nödvändiga för att säkerställa ett tillräckligt skydd för unionsindustrin. Med tanke på att prisnivån för detta stål inte kommer att påverkas av några andra mycket ovanliga toppar finns det ingen risk för att värdetullar skulle utgöra ett alltför stort hinder.

| (248) | Kommissionen medgav att energipriserna faktiskt har ökat. Inget påstående framfördes dock och ingen bevisning lades fram för att tillverkarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom inte skulle kunna höja sina priser och föra över sina ökade totala kostnader till användarna, och för hur en fast tull snarare än en värdetull skulle vara annorlunda i detta avseende. Det lades inte heller fram några belägg för att de fasta tullar som beräknats på det icke dumpade eller icke skadevållande pris som konstaterades under undersökningsperioden skulle hindra unionsindustrin från att återhämta sig från den skada som vållades under undersökningsperioden. Samtidigt, vilket Eurofer medgav, även om priserna kan ha nått sin topp under perioden mellan februari och maj 2022 och sedan har sjunkit efter detta, låg priserna även efter denna period långt över de prisnivåer som konstaterades under undersökningsperioden. Mot denna bakgrund bekräftade kommissionen sina slutsatser i skäl 244 ovan, om att den fasta tullen kommer att säkerställa att unionsindustrin skyddas mot den skadevållande dumpade importen från de berörda länderna samtidigt som användarnas oro över de höga priserna bemöts i största möjliga utsträckning. Såsom anges i skäl 246 ovan kan åtgärdernas form och/eller nivå under hur som helst ses över om priserna från de berörda länderna förändras väsentligt och om denna förändring är bestående och leder till att antidumpningsåtgärderna blir mindre effektiva. |
| --- | --- |

(248)

Kommissionen medgav att energipriserna faktiskt har ökat. Inget påstående framfördes dock och ingen bevisning lades fram för att tillverkarna av stål elektrolytiskt överdraget med krom inte skulle kunna höja sina priser och föra över sina ökade totala kostnader till användarna, och för hur en fast tull snarare än en värdetull skulle vara annorlunda i detta avseende. Det lades inte heller fram några belägg för att de fasta tullar som beräknats på det icke dumpade eller icke skadevållande pris som konstaterades under undersökningsperioden skulle hindra unionsindustrin från att återhämta sig från den skada som vållades under undersökningsperioden. Samtidigt, vilket Eurofer medgav, även om priserna kan ha nått sin topp under perioden mellan februari och maj 2022 och sedan har sjunkit efter detta, låg priserna även efter denna period långt över de prisnivåer som konstaterades under undersökningsperioden. Mot denna bakgrund bekräftade kommissionen sina slutsatser i skäl 244 ovan, om att den fasta tullen kommer att säkerställa att unionsindustrin skyddas mot den skadevållande dumpade importen från de berörda länderna samtidigt som användarnas oro över de höga priserna bemöts i största möjliga utsträckning. Såsom anges i skäl 246 ovan kan åtgärdernas form och/eller nivå under hur som helst ses över om priserna från de berörda länderna förändras väsentligt och om denna förändring är bestående och leder till att antidumpningsåtgärderna blir mindre effektiva.

| (249) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnade den brasilianska exporterande tillverkaren CNS ett prisåtagande den 13 september 2022. Eftersom erbjudandet mottogs långt efter den tidsfrist som anges i artikel 8 i grundförordningen avvisade kommissionen erbjudandet med motiveringen att det hade lämnats in för sent. Kommissionen underrättade alla berörda parter om detta genom en notering till ärendehandlingarna. |
| --- | --- |

(249)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnade den brasilianska exporterande tillverkaren CNS ett prisåtagande den 13 september 2022. Eftersom erbjudandet mottogs långt efter den tidsfrist som anges i artikel 8 i grundförordningen avvisade kommissionen erbjudandet med motiveringen att det hade lämnats in för sent. Kommissionen underrättade alla berörda parter om detta genom en notering till ärendehandlingarna.

| (250) | På grundval av ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:










  Land | Företag | Dumpningsmarginal (%) | Skademarginal (%) | Slutgiltig antidumpningstull (%) | Slutgiltig antidumpningstull (EUR/ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd | 30,7 | 33,9 | 30,7 | 239,82 |
| Handan Jintai Packing Material Co., Ltd | 53,9 | 53,9 | 53,9 | 428,37 |
| Övriga samarbetsvilliga företag: GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | 34,6 | 37,6 | 34,6 | 271,01 |
| Alla övriga företag | 77,9 | 77,9 | 77,9 | 607,98 |
| Brasilien | Companhia Siderúrgica Nacional | 66,8 | 53,2 | 53,2 | 348,39 |
| Alla övriga företag | 66,8 | 53,2 | 53,2 | 348,39 |

(250)

På grundval av ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:

Land

Företag

Dumpningsmarginal (%)

Skademarginal (%)

Slutgiltig antidumpningstull (%)

Slutgiltig antidumpningstull (EUR/ton)

Kina

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

30,7

33,9

30,7

239,82

Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

53,9

53,9

53,9

428,37

Övriga samarbetsvilliga företag: GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

34,6

37,6

34,6

271,01

Alla övriga företag

77,9

77,9

77,9

607,98

Brasilien

Companhia Siderúrgica Nacional

66,8

53,2

53,2

348,39

Alla övriga företag

66,8

53,2

53,2

348,39

| (251) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De speglar således den situation som under denna undersökning konstaterades föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i de berörda landen och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkt som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen anges i denna förordnings normativa del inklusive enheter som är närstående de som uttryckligen anges omfattas inte av dessa tullsatser utan omfattas av den tullsats som tillämpas på ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(251)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De speglar således den situation som under denna undersökning konstaterades föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i de berörda landen och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkt som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen anges i denna förordnings normativa del inklusive enheter som är närstående de som uttryckligen anges omfattas inte av dessa tullsatser utan omfattas av den tullsats som tillämpas på ”alla övriga företag”.

| (252) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (31). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(252)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (31). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

31

Europeiska unionens officiella tidning

| (253) | För att minimera risken för kringgående av åtgärder till följd av skillnaden i tullsatser krävs särskilda åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av de individuella antidumpningstullarna. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(253)

För att minimera risken för kringgående av åtgärder till följd av skillnaden i tullsatser krävs särskilda åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av de individuella antidumpningstullarna. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (254) | Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen. |
| --- | --- |

(254)

Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen.

| (255) | Om exporten för något av de företag som har en lägre individuell tullsats ökar betydligt i volym, särskilt efter införandet av de berörda åtgärderna, får en sådan volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som härrör från införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. En undersökning får under sådana omständigheter om kringgående inledas under förutsättning att villkoren för detta är uppfyllda. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att upphäva individuella tullsatser och därmed införandet av en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(255)

Om exporten för något av de företag som har en lägre individuell tullsats ökar betydligt i volym, särskilt efter införandet av de berörda åtgärderna, får en sådan volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som härrör från införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. En undersökning får under sådana omständigheter om kringgående inledas under förutsättning att villkoren för detta är uppfyllda. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att upphäva individuella tullsatser och därmed införandet av en landsomfattande tull.

| (256) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(256)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.2   Slutgiltigt uttag av provisorisk tull

Slutgiltigt uttag av provisorisk tull

| (257) | Med hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp, för vilka säkerhet ställts i form av de provisoriska antidumpningstullar som infördes genom förordningen om provisorisk tull, tas ut slutgiltigt upp till de nivåer som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(257)

Med hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp, för vilka säkerhet ställts i form av de provisoriska antidumpningstullar som infördes genom förordningen om provisorisk tull, tas ut slutgiltigt upp till de nivåer som fastställs i denna förordning.

9.   KRAV PÅ TILLFÄLLIGT UPPHÄVANDE

KRAV PÅ TILLFÄLLIGT UPPHÄVANDE

| (258) | Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter menade Astir Vitogiannis, det grekiska utrikesministeriet, Baosteel och Cisa att åtgärderna borde upphävas tillfälligt enligt artikel 14.4 i grundförordningen. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter framförde Cisa samma krav. Cisa hänvisade också till offentliga uppmaningar från VDMA, den tyska och europeiska sammanslutningen för maskinteknikindustrin, och från Orgalim, som är unionens representativa sammanslutning för EU:s teknikindustrier, som alla begärde att EU tillfälligt skulle upphäva alla handelspolitiska skyddsåtgärder som omfattar stålprodukter på grund av Rysslands militära angrepp mot Ukraina. Ingen av de artiklar som det hänvisades till rörde dock särskilt stål elektrolytiskt överdraget med krom eller situationen på marknaden för just den nischade produkten. |
| --- | --- |

(258)

Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter menade Astir Vitogiannis, det grekiska utrikesministeriet, Baosteel och Cisa att åtgärderna borde upphävas tillfälligt enligt artikel 14.4 i grundförordningen. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter framförde Cisa samma krav. Cisa hänvisade också till offentliga uppmaningar från VDMA, den tyska och europeiska sammanslutningen för maskinteknikindustrin, och från Orgalim, som är unionens representativa sammanslutning för EU:s teknikindustrier, som alla begärde att EU tillfälligt skulle upphäva alla handelspolitiska skyddsåtgärder som omfattar stålprodukter på grund av Rysslands militära angrepp mot Ukraina. Ingen av de artiklar som det hänvisades till rörde dock särskilt stål elektrolytiskt överdraget med krom eller situationen på marknaden för just den nischade produkten.

| (259) | Baosteel förklarade inte närmare varför ett upphävande var nödvändigt. Cisa och CSN hänvisade till prisökningar efter undersökningsperioden, trycket på leveranskedjorna och den begränsade tillgången till stål elektrolytiskt överdraget med krom och relaterade råvaror på grund av den senaste tidens geopolitiska utveckling. |
| --- | --- |

(259)

Baosteel förklarade inte närmare varför ett upphävande var nödvändigt. Cisa och CSN hänvisade till prisökningar efter undersökningsperioden, trycket på leveranskedjorna och den begränsade tillgången till stål elektrolytiskt överdraget med krom och relaterade råvaror på grund av den senaste tidens geopolitiska utveckling.

| (260) | Astir Vitogiannis hävdade att tillgången till produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom är begränsad och att skadan inte kommer att återuppstå eftersom unionsindustrin enligt uppgift inte längre lider någon skada, vilket baseras på de två unionstillverkarnas totalt sett positiva resultat. Det grekiska utrikesministeriet hänvisade endast till de aldrig tidigare skådade och tillfälliga förändringarna på marknaden i form av mycket höga priser under perioden efter undersökningen. |
| --- | --- |

(260)

Astir Vitogiannis hävdade att tillgången till produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom är begränsad och att skadan inte kommer att återuppstå eftersom unionsindustrin enligt uppgift inte längre lider någon skada, vilket baseras på de två unionstillverkarnas totalt sett positiva resultat. Det grekiska utrikesministeriet hänvisade endast till de aldrig tidigare skådade och tillfälliga förändringarna på marknaden i form av mycket höga priser under perioden efter undersökningen.

| (261) | Som svar på detta påminde kommissionen om de slutsatser som den drog redan i samband med bedömningen av unionens intresse. Såsom anges i skälen 216 och 225 hade priserna börjat sjunka. Dessutom, och med tanke på den förväntade avmattningen i ekonomin för resten av 2022 och 2023, förväntas priserna och efterfrågan inte öka ytterligare. Mot bakgrund av undersökningsresultaten om omfattningen av den skadevållande dumpning som orsakats av importen från de berörda länderna under undersökningsperioden fanns det inte heller några belägg för att marknadsförhållandena tillfälligt hade förändrats i en sådan utsträckning att ett omedelbart återupptagande av importen från de berörda länderna skulle innebära att unionsindustrin sannolikt inte skulle lida skada under de nio månaderna. Kommissionen beslutade sig på denna grundval att det inte var lämpligt att granska kraven på att upphäva åtgärderna tillfälligt närmare vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

(261)

Som svar på detta påminde kommissionen om de slutsatser som den drog redan i samband med bedömningen av unionens intresse. Såsom anges i skälen 216 och 225 hade priserna börjat sjunka. Dessutom, och med tanke på den förväntade avmattningen i ekonomin för resten av 2022 och 2023, förväntas priserna och efterfrågan inte öka ytterligare. Mot bakgrund av undersökningsresultaten om omfattningen av den skadevållande dumpning som orsakats av importen från de berörda länderna under undersökningsperioden fanns det inte heller några belägg för att marknadsförhållandena tillfälligt hade förändrats i en sådan utsträckning att ett omedelbart återupptagande av importen från de berörda länderna skulle innebära att unionsindustrin sannolikt inte skulle lida skada under de nio månaderna. Kommissionen beslutade sig på denna grundval att det inte var lämpligt att granska kraven på att upphäva åtgärderna tillfälligt närmare vid denna tidpunkt.

10.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (262) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 (32) införde kommissionen en skyddsåtgärd avseende vissa stålprodukter för en period av tre år. Skyddsåtgärden förlängdes till och med den 30 juni 2024 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1029 (33). Den berörda produkten är en av de produktkategorier som skyddsåtgärden omfattar. När de tullkvoter som fastställts inom ramen för skyddsåtgärden överskrids skulle följaktligen tullsatsen över kvoten och antidumpningstullen behöva betalas för samma import. Eftersom sådan kumulation av antidumpningsåtgärder och skyddsåtgärder kan leda till en större inverkan på handeln än önskvärt beslutade kommissionen att förhindra att antidumpningstullen tillämpas samtidigt som tullsatsen över kvoten för den berörda produkten under den tid som skyddstullen gäller. |
| --- | --- |

(262)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 (32) införde kommissionen en skyddsåtgärd avseende vissa stålprodukter för en period av tre år. Skyddsåtgärden förlängdes till och med den 30 juni 2024 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1029 (33). Den berörda produkten är en av de produktkategorier som skyddsåtgärden omfattar. När de tullkvoter som fastställts inom ramen för skyddsåtgärden överskrids skulle följaktligen tullsatsen över kvoten och antidumpningstullen behöva betalas för samma import. Eftersom sådan kumulation av antidumpningsåtgärder och skyddsåtgärder kan leda till en större inverkan på handeln än önskvärt beslutade kommissionen att förhindra att antidumpningstullen tillämpas samtidigt som tullsatsen över kvoten för den berörda produkten under den tid som skyddstullen gäller.

32

33

| (263) | Detta innebär att om den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den berörda produkten och överstiger antidumpningstullen enligt den här förordningen, ska endast den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 tas ut. Under den period då skyddsåtgärderna och antidumpningstullen tillämpas samtidigt ska uppbörden av de tullar som införs i enlighet med denna förordning tillfälligt upphöra. När den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den berörda produkten och denna tull är lägre än nivån på antidumpningstullen i denna förordning, ska den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 tas ut som ett tillägg till skillnaden mellan den tullen och den högre av nivån på den antidumpningstull som införs enligt denna förordning. Uppbörden av den antidumpningstull som inte tagits ut bör upphöra tillfälligt. |
| --- | --- |

(263)

Detta innebär att om den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den berörda produkten och överstiger antidumpningstullen enligt den här förordningen, ska endast den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 tas ut. Under den period då skyddsåtgärderna och antidumpningstullen tillämpas samtidigt ska uppbörden av de tullar som införs i enlighet med denna förordning tillfälligt upphöra. När den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den berörda produkten och denna tull är lägre än nivån på antidumpningstullen i denna förordning, ska den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 tas ut som ett tillägg till skillnaden mellan den tullen och den högre av nivån på den antidumpningstull som införs enligt denna förordning. Uppbörden av den antidumpningstull som inte tagits ut bör upphöra tillfälligt.

| (264) | När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i (EU, Euratom) 2018/1046 (34) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(264)

När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i (EU, Euratom) 2018/1046 (34) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

34

Europeiska unionens officiella tidning

| (265) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(265)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed införs en slutgiltig antidumpningstull på import av valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, överdragna med kromoxider eller med krom och kromoxider, som även betecknas som produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7210 50 00 och 7212 50 20, med ursprung i Kina och Brasilien.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Slutgiltig antidumpningstull
  (EUR/ton) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd | 239,82 | C039 |
| Handan Jintai Packing Material Co., Ltd | 428,37 | C862 |
| Övriga samarbetsvilliga företag: GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd, Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | 271,01 | C137 |
| Alla övriga företag | 607,98 | C999 |
| Brasilien | Companhia Siderúrgica Nacional | 348,39 | C212 |
| Alla övriga företag | 348,39 | C999 |

Land

Företag

Slutgiltig antidumpningstull

(EUR/ton)

Taric-tilläggsnummer

Kina

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

239,82

C039

Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

428,37

C862

Övriga samarbetsvilliga företag: GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd, Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

271,01

C137

Alla övriga företag

607,98

C999

Brasilien

Companhia Siderúrgica Nacional

348,39

C212

Alla övriga företag

348,39

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura innehållande en försäkran, som är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå hans eller hennes namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att de (kvantitet) (berörd produkt) som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det berörda landet]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.

4.   I de fall varor har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som betalats eller ska betalas av denna anledning fördelas vid fastställandet av tullvärdet enligt artikel 131.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (35) ska antidumpningstullen, beräknad enligt ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

5.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska antidumpningstullar enligt genomförandeförordning (EU) 2022/802 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien ska tas ut slutgiltigt. De belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga antidumpningstullsatsen ska frisläppas.

Artikel 3

Artikel 1.2 får ändras för att lägga till nya exporterande tillverkare från Kina och göra dem till föremål för en lämplig vägd och genomsnittlig antidumpningstullsats för samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet. En ny exporterande tillverkare ska tillhandahålla bevisning för att

| a) | den inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 under undersökningsperioden (1 juli 2020–30 juni 2021), |
| --- | --- |

a)

den inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 under undersökningsperioden (1 juli 2020–30 juni 2021),

| b) | den inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

den inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och

| c) | den antingen faktiskt har exporterat den berörda produkten eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter undersökningsperiodens slut. |
| --- | --- |

c)

den antingen faktiskt har exporterat den berörda produkten eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter undersökningsperiodens slut.

Artikel 4

1.   När den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom, som anges i artikel 1.1, ska den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159 tas ut utöver skillnaden mellan den tullen och den högre av de motsvarande värdenivåerna för den antidumpningstull som fastställs i artikel 1.2.

2.   Den del av beloppet av antidumpningstullarna som inte tas ut i enlighet med punkt 1 ska tillfälligt upphävas.

3.   Det tillfälliga upphävande som avses i punkt 2 ska tidsbegränsas till tillämpningsperioden för den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i förordning (EU) 2019/159.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av produkter av stål elektrolytiskt överdraget med krom med ursprung i Folkrepubliken Kina och Brasilien (EUT C 387, 24.9.2021, s. 2).

2

(3)  
  EUT L 143, 23.5.2022, s. 11.

3

(4)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 20 december 2017, Significant distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations, SWD(2017) 483 final/2.

4

Significant distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations

(5)  https://www.usitc.gov/investigations/701731/2021/cold_rolled_steel_flat_products_brazil_china_india/first_review_full.htm

5

(6)  Brazil Steel Institute (https://acobrasil.org.br/).

6

(7)  Se föregående fotnot.

7

(8)  OECD, Steel market development, andra kvartalet 2021, tillgänglig på https://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-Q2-2021.pdf.

8

Steel market development

(9)  Priset CFR italienska hamnar användes. Det var det enda CFR-pris som fanns tillgängligt för denna produkt i Metal Bulletins databas.

9

(10)  https://corporate.arcelormittal.com/media/press-releases/arcelormittal-completes-investment-agreement-with-invitalia, senast hämtad den 28 augusti 2022.

10

(11)  De brasilianska myndigheterna hänvisade felaktigt till skäl 158 i förordningen om provisorisk tull.

11

(12)  WT/DS578/R, Morocco – Definitive Anti-Dumping Measures on School Exercise Books from Tunisia, panelrapport, 27.7.2021, punkt 7.207.

12

Morocco – Definitive Anti-Dumping Measures on School Exercise Books from Tunisia

(13)  Se tribunalens domar av den 14 september 2022, Methanol Holdings (Trinidad)/kommissionen, mål T-744/19, ECLI:EU:T:2022:558, punkt 100, och av den 14 september 2022, Nevinnomysskiy Azot och NAK ”Azot”/kommissionen, mål T-865/19, ECLI:EU:T:2022:559, punkterna 195, 261–268.

13

(14)  Tribunalens dom av den 10 april 2019, Jindal Saw och Jindal Saw Italia/kommissionen, mål T-301/16, EU:T:2019:234, punkt 184.

14

(15)  Tribunalens dom av den 27 april 2022, Giant Electric Vehicle Kunshan/kommissionen, mål T-242/19, EU:T:2022:259, punkterna 89–90.

15

(16)  Såsom för tullar och kostnader efter import, samt justeringar för rabatter och avdrag.

16

(17)  Domstolens dom av den 12 maj 2022, kommissionen/Hansol Paper, C-260/20 P, ECLI:EU:C:2022:370, punkterna 95–114.

17

(18)  Tribunalens dom av den 4 maj 2022, China Rubber Industry Association (CRIA) och China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/kommissionen, EU:T:2022:266, punkterna 139–140.

18

(19)  Se fotnot 15 ovan.

19

(20)  Se ArcelorMittal earnings skyrocket, foresees supportive 2022 conditions,
  10.2.2022, på https://www.kallanish.com/en/news/steel/market-reports/article-details/arcelormittal-sees-2022-market-conditions-supportive-0222/, Thyssenkrupp cashes in on higher steel prices,
  10.2.2022, på https://eurometal.net/thyssenkrupp-cashes-in-on-higher-steel-prices/, EU mills lift HRC further amid cost escalation
  10.3.2022, på https://eurometal.net/eu-mills-lift-hrc-further-amid-cost-escalation/.

20

ArcelorMittal earnings skyrocket, foresees supportive 2022 conditions,

Thyssenkrupp cashes in on higher steel prices,

EU mills lift HRC further amid cost escalation

(21)  Se tribunalens dom av den 14 september 2022, Methanol Holdings (Trinidad)/kommissionen, mål T-744/19, ECLI:EU:T:2022:558, punkt 103.

21

(22)  Se tribunalens dom av den 14 september 2022, Nevinnomysskiy Azot och NAK ”Azot”/kommissionen, mål T-865/19, ECLI:EU:T:2022:559, punkt 377.

22

(23)  Se mål T-192/08, Transnational Company Kazchrome och ENRC Marketing/rådet, ECLI:EU:T:2011:619, punkterna 221–225.

23

(24)  Se mål T-422/13, Committee of Polyethylene Terephthalate (PET) Manufacturers in Europe (CPME) m.fl./rådet, EU:T:2017: 251, punkt 144, där det hänvisas till mål T-132/01, Euroalliages m.fl./kommissionen, EU:T:2003:189, punkt 47.

24

(25)  Utlämnandet av uppgifter på förhand skedde den 25 april 2022.

25

(26)  Europeiska kommissionen, Summer 2022 Economic Forecast: Russia’s war worsens the outlook, på https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_4511.

26

Summer 2022 Economic Forecast: Russia’s war worsens the outlook

(27)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1382 av den 2 september 2019 om ändring av vissa förordningar om införande av antidumpningsåtgärder eller antisubventionsåtgärder för vissa stålprodukter som omfattas av skyddsåtgärder (EUT L 227, 3.9.2019, s. 1).

27

(28)  Kommissionens beslut i mål M.8713 – Tata steel/ThyssenKrupp/JV, 11.6.2019, punkt 444.

28

(29)  Dessa undersökningar gällde bland annat import av kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål från Kina, Ryssland, Sydkorea, Japan och Förenta staterna, varmvalsade platta produkter från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, melamin från Kina och solfångarglas från Kina. För en fullständig förteckning, se sidorna 4–5 i Eviosys inlaga av den 13 september 2022.

29

(30)  Som ovan, se s. 6–7.

30

(31)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat G, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien. E-post: TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu.

31

(32)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 av den 31 januari 2019 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter (EUT L 31, 1.2.2019, s. 27).

32

(33)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1029 av den 24 juni 2021 om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 för att förlänga den slutgiltiga skyddsåtgärden på import av vissa stålprodukter (EUT L 225 I, 25.6.2021, s. 1).

33

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

34

(35)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

35

---

BESLUT

| 16.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/47

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2248

av den 14 november 2022

om utnämning av en ledamot av revisionsrätten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 286.2,

med beaktande av Republiken Litauens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Mandatperioden för Rimantas ŠADŽIUS löpte ut den 15 juni 2022. |
| --- | --- |

(1)

Mandatperioden för Rimantas ŠADŽIUS löpte ut den 15 juni 2022.

| (2) | En ledamot bör därför utnämnas till revisionsrätten. |
| --- | --- |

(2)

En ledamot bör därför utnämnas till revisionsrätten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Laima Liucija ANDRIKIENĖ utnämns härmed till ledamot av revisionsrätten för perioden 16 november 2022–15 november 2028.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 14 november 2022.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 18 oktober 2022 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

---

| 16.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/48

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2022/2249

av den 9 november 2022

om ändring av beslut (EU) 2022/911 om villkoren för Target-ECB (ECB/2022/22) (ECB/2022/38)

EUROPEISKA CENTRALBANKENS DIREKTION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första och fjärde strecksatserna,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 samt artiklarna 17, 22 och 23, och

av följande skäl:

| (1) | Den 24 februari 2022 antog ECB-rådet Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) (1) enligt vilken en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) ska tas i bruk den 21 november 2022. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 februari 2022 antog ECB-rådet Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) (1) enligt vilken en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) ska tas i bruk den 21 november 2022.

| (2) | Efter antagandet av riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) antog direktionen den 19 april 2022 Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/911 (ECB/2022/22) (2), för att genomföra ändringar av villkoren för Europeiska centralbankens Target2-komponentsystem (Target2-ECB) och för att upphäva Europeiska centralbankens beslut ECB/2007/7 (3). |
| --- | --- |

(2)

Efter antagandet av riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) antog direktionen den 19 april 2022 Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/911 (ECB/2022/22) (2), för att genomföra ändringar av villkoren för Europeiska centralbankens Target2-komponentsystem (Target2-ECB) och för att upphäva Europeiska centralbankens beslut ECB/2007/7 (3).

| (3) | Med beaktande av Targets systemkaraktär och mot bakgrund av användarnas behov av mer tid för att testa den nya tekniska plattformen i en stabil miljö beslutade ECB-rådet den 20 oktober 2022 att skjuta fram driftsstarten för Target till den 20 mars 2023. |
| --- | --- |

(3)

Med beaktande av Targets systemkaraktär och mot bakgrund av användarnas behov av mer tid för att testa den nya tekniska plattformen i en stabil miljö beslutade ECB-rådet den 20 oktober 2022 att skjuta fram driftsstarten för Target till den 20 mars 2023.

| (4) | Den 9 november 2022 antog ECB-rådet Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/2250 (ECB/2022/39) (4), som ändrar riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) för att spegla det nya datumet för driftsstarten av Target. |
| --- | --- |

(4)

Den 9 november 2022 antog ECB-rådet Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/2250 (ECB/2022/39) (4), som ändrar riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) för att spegla det nya datumet för driftsstarten av Target.

| (5) | Det är därför nödvändigt att genomföra motsvarande justeringar i beslut (EU) 2022/911 (ECB/2022/22) som bör tillämpas från och med den 20 mars 2023. Beslut ECB/2007/7 bör fortsätta att tillämpas fram till det datumet. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför nödvändigt att genomföra motsvarande justeringar i beslut (EU) 2022/911 (ECB/2022/22) som bör tillämpas från och med den 20 mars 2023. Beslut ECB/2007/7 bör fortsätta att tillämpas fram till det datumet.

| (6) | För att säkerställa överensstämmelse med bestämmelserna i riktlinje (EU) 2022/2250 (ECB/2022/39) bör det här beslutet träda i kraft utan dröjsmål och tillämpas från och med den 21 november 2022. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa överensstämmelse med bestämmelserna i riktlinje (EU) 2022/2250 (ECB/2022/39) bör det här beslutet träda i kraft utan dröjsmål och tillämpas från och med den 21 november 2022.

| (7) | Beslut (EU) 2022/911 (ECB/2022/22) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Beslut (EU) 2022/911 (ECB/2022/22) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Beslut (EU) 2022/911 (ECB/2022/22) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 4
  Upphävande av beslut ECB/2007/7
  Beslut ECB/2007/7 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 20 mars 2023.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Upphävande av beslut ECB/2007/7

Beslut ECB/2007/7 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 20 mars 2023.”

| 2. | I artikel 5 ska andra meningen ersättas med följande:

  "Det ska tillämpas från och med den 20 mars 2023." |
| --- | --- |

2.

I artikel 5 ska andra meningen ersättas med följande:

"Det ska tillämpas från och med den 20 mars 2023."

| 3. | I bilaga I del I ska artikel 35.1 ersättas med följande:

  "1.   These Conditions become effective from 20 March 2023." |
| --- | --- |

3.

I bilaga I del I ska artikel 35.1 ersättas med följande:

"1.   These Conditions become effective from 20 March 2023."

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 18 november 2022.

Det ska tillämpas från och med den 21 november 2022.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 9 november 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/912 av den 24 februari 2022 om en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) och om upphävande av riktlinje ECB/2012/27 (ECB/2022/8) (EUT L 163, 17.6.2022, s. 84).

1

(2)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/911 av den 19 april 2022 om villkoren för Target-ECB och om upphävande av beslut ECB/2007/7 (ECB/2022/22) (EUT L 163, 17.6.2022, s. 1).

2

(3)  Europeiska centralbankens beslut ECB/2007/7 av den 24 juli 2007 om villkoren för Target2-ECB (EUT L 237, 8.9.2007, s. 71).

3

(4)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/2250 av den 9 november 2022 om ändring avriktlinje (EU) 2022/912 om en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) (ECB/2022/8) (ECB/2022/39) (se sidan 50 i detta nummer av EUT).

4

---

RIKTLINJER

| 16.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/50

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2022/2250

av den 9 november 2022

om ändring av riktlinje (EU) 2022/912 om en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) (ECB/2022/8) (ECB/2022/39)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första och fjärde strecksatserna,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 och artiklarna 17, 18 och 22, och

av följande skäl:

| (1) | Den 24 februari 2022 antog ECB-rådet Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) (1) enligt vilken en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) ska tas i bruk den 21 november 2022, det datum från vilket centralbankerna i Eurosystemet ska följa riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) och från och med vilket Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 (2) ska upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 februari 2022 antog ECB-rådet Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) (1) enligt vilken en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) ska tas i bruk den 21 november 2022, det datum från vilket centralbankerna i Eurosystemet ska följa riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) och från och med vilket Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 (2) ska upphöra att gälla.

| (2) | Med beaktande av Targets systemkaraktär och mot bakgrund av användarnas behov av mer tid för att testa den nya tekniska plattformen i en stabil miljö beslutade ECB-rådet den 20 oktober 2022 att skjuta fram driftsstarten för Target till den 20 mars 2023. Följaktligen bör Eurosystemets centralbanker fortsätta att följa riktlinje ECB/2012/27, och det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target2) bör förbli i drift, fram till detta datum. |
| --- | --- |

(2)

Med beaktande av Targets systemkaraktär och mot bakgrund av användarnas behov av mer tid för att testa den nya tekniska plattformen i en stabil miljö beslutade ECB-rådet den 20 oktober 2022 att skjuta fram driftsstarten för Target till den 20 mars 2023. Följaktligen bör Eurosystemets centralbanker fortsätta att följa riktlinje ECB/2012/27, och det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target2) bör förbli i drift, fram till detta datum.

| (3) | Riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje (EU) 2022/912 (ECB/2022/8) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 24.1 ska ersättas med följande:

  "1.   Riktlinje ECB/2012/27 ska upphöra att gälla från och med den 20 mars 2023." |
| --- | --- |

1.

Artikel 24.1 ska ersättas med följande:

"1.   Riktlinje ECB/2012/27 ska upphöra att gälla från och med den 20 mars 2023."

| 2. | Artikel 25 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  "2.   Centralbankerna i Eurosystemet ska följa denna riktlinje från och med den 20 mars 2023." |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 25 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

"2.   Centralbankerna i Eurosystemet ska följa denna riktlinje från och med den 20 mars 2023."

| b) | Punkt 3 första meningen ska ersättas med följande:

  "De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 20 mars 2023." |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 första meningen ska ersättas med följande:

"De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 20 mars 2023."

Artikel 2

Verkan

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   Centralbankerna i Eurosystemet ska följa denna riktlinje från och med den 21 november 2022.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 9 november 2022.

På ECB-rådets vägnar

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/912 av den 24 februari 2022 om en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) och om upphävande av riktlinje ECB/2012/27 (ECB/2022/8) (EUT L 163, 17.6.2022, s. 84).

1

(2)  Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 av den 5 december 2012 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target2) (EUT L 30, 30.1.2013, s. 1).

2

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 16.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 295/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 295/52

---

BESLUT nr 1/2022 AV TULLSAMARBETSKOMMITTÉN ESA–EU

av den 19 oktober 2022

om ett automatiskt undantag från ursprungsreglerna i protokoll 1 till interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vad gäller det automatiska undantag som anges i artikel 44.8 för konserverad tonfisk och tonfiskfiléer som importeras till EU [2022/2251]

TULLSAMARBETSKOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, särskilt artikel 43.4 i protokoll 1, och

av följande skäl:

| (1) | Interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1) (interimsavtalet) är provisoriskt tillämpligt från och med den 14 maj 2012 mellan Europeiska unionen och Republiken Madagaskar, Republiken Mauritius, Republiken Seychellerna och Republiken Zimbabwe (ESA-staterna). Interimsavtalet tillämpas provisoriskt mellan unionen och Unionen Komorerna från och med den 7 februari 2019. |
| --- | --- |

(1)

Interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1) (interimsavtalet) är provisoriskt tillämpligt från och med den 14 maj 2012 mellan Europeiska unionen och Republiken Madagaskar, Republiken Mauritius, Republiken Seychellerna och Republiken Zimbabwe (ESA-staterna). Interimsavtalet tillämpas provisoriskt mellan unionen och Unionen Komorerna från och med den 7 februari 2019.

| (2) | I protokoll 1 (2) till interimsavtalet om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och metoder för administrativt samarbete fastställs ursprungsreglerna för import till unionen av produkter med ursprung i ESA-staterna. |
| --- | --- |

(2)

I protokoll 1 (2) till interimsavtalet om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och metoder för administrativt samarbete fastställs ursprungsreglerna för import till unionen av produkter med ursprung i ESA-staterna.

| (3) | I enlighet med artikel 44.8 i protokoll 1 till interimsavtalet beviljas undantag från ursprungsreglerna automatiskt inom ramen för en årlig kvot på 8 000 ton för konserverad tonfisk och på 2 000 ton för tonfiskfiléer. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 44.8 i protokoll 1 till interimsavtalet beviljas undantag från ursprungsreglerna automatiskt inom ramen för en årlig kvot på 8 000 ton för konserverad tonfisk och på 2 000 ton för tonfiskfiléer.

| (4) | Den 2 oktober 2017 antog tullsamarbetskommittén ESA–EU beslut nr 1/2017 (3) som beviljade ett automatiskt undantag från ursprungsreglerna för konserverad tonfisk och tonfiskfiléer som importeras till unionen i enlighet med protokoll 1 till interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2022. |
| --- | --- |

(4)

Den 2 oktober 2017 antog tullsamarbetskommittén ESA–EU beslut nr 1/2017 (3) som beviljade ett automatiskt undantag från ursprungsreglerna för konserverad tonfisk och tonfiskfiléer som importeras till unionen i enlighet med protokoll 1 till interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2022.

| (5) | Den 10 juni 2022 mottog Europeiska kommissionen från Republiken Seychellerna en begäran på ESA-staternas vägnar om ett nytt automatiskt undantag från och med den 1 januari 2023 i enlighet med artikel 44.8 i protokoll 1 till interimsavtalet, som ska gälla till dess att ett nytt protokoll ingås och tillämpas. |
| --- | --- |

(5)

Den 10 juni 2022 mottog Europeiska kommissionen från Republiken Seychellerna en begäran på ESA-staternas vägnar om ett nytt automatiskt undantag från och med den 1 januari 2023 i enlighet med artikel 44.8 i protokoll 1 till interimsavtalet, som ska gälla till dess att ett nytt protokoll ingås och tillämpas.

| (6) | Det nuvarande automatiska undantaget löper ut den 31 december 2022. I enlighet med artikel 44.8 i protokoll 1 till interimsavtalet bör tullsamarbetskommittén ESA–EU automatiskt bevilja ESA-staterna ett sådant undantag. |
| --- | --- |

(6)

Det nuvarande automatiska undantaget löper ut den 31 december 2022. I enlighet med artikel 44.8 i protokoll 1 till interimsavtalet bör tullsamarbetskommittén ESA–EU automatiskt bevilja ESA-staterna ett sådant undantag.

| (7) | Hänvisningen till ”burkkonserverad tonfisk” i artikel 44.8 i protokoll 1 till interimsavtalet ska omfatta tonfisk konserverad i vegetabilisk olja eller på andra sätt. I bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (4) (Kombinerade nomenklaturen) hänvisas det för dessa typer av tonfisk till begreppet ”konserverad”. Begreppet ”konserverad tonfisk” omfattar även ”burkkonserverad tonfisk” och tonfisk som är vakuumförpackad i plastpåsar eller i andra förpackningar. Det är därför lämpligt att använda begreppet ”konserverad tonfisk”. |
| --- | --- |

(7)

Hänvisningen till ”burkkonserverad tonfisk” i artikel 44.8 i protokoll 1 till interimsavtalet ska omfatta tonfisk konserverad i vegetabilisk olja eller på andra sätt. I bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (4) (Kombinerade nomenklaturen) hänvisas det för dessa typer av tonfisk till begreppet ”konserverad”. Begreppet ”konserverad tonfisk” omfattar även ”burkkonserverad tonfisk” och tonfisk som är vakuumförpackad i plastpåsar eller i andra förpackningar. Det är därför lämpligt att använda begreppet ”konserverad tonfisk”.

| (8) | För tydlighetens skull bör det uttryckligen anges att den icke-ursprungstonfisk som får användas för produktion av konserverad tonfisk enligt KN-nummer 1604 14 21, 31 och 41, 1604 14 28, 38 och 48, ex 1604 20 70 samt tonfiskfiléer enligt KN-nummer 1604 14 26, 36 och 46 är tonfisk enligt HS-nummer 0302 eller 0303, för att den konserverade tonfisken och tonfiskfiléerna ska kunna omfattas av undantaget. |
| --- | --- |

(8)

För tydlighetens skull bör det uttryckligen anges att den icke-ursprungstonfisk som får användas för produktion av konserverad tonfisk enligt KN-nummer 1604 14 21, 31 och 41, 1604 14 28, 38 och 48, ex 1604 20 70 samt tonfiskfiléer enligt KN-nummer 1604 14 26, 36 och 46 är tonfisk enligt HS-nummer 0302 eller 0303, för att den konserverade tonfisken och tonfiskfiléerna ska kunna omfattas av undantaget.

| (9) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (5) fastställs regler om förvaltningen av tullkvoter. De reglerna bör tillämpas vid förvaltningen av den kvantitet för vilken undantag beviljas genom detta beslut. |
| --- | --- |

(9)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (5) fastställs regler om förvaltningen av tullkvoter. De reglerna bör tillämpas vid förvaltningen av den kvantitet för vilken undantag beviljas genom detta beslut.

| (10) | Det begärda automatiska undantaget bör beviljas av tullsamarbetskommittén ESA–EU för den period under vilken artikel 44.8 i protokoll 1 fortsätter att gälla. |
| --- | --- |

(10)

Det begärda automatiska undantaget bör beviljas av tullsamarbetskommittén ESA–EU för den period under vilken artikel 44.8 i protokoll 1 fortsätter att gälla.

| (11) | För att tillämpningen av undantaget ska kunna övervakas effektivt bör myndigheterna i ESA-staterna regelbundet lämna uppgifter till kommissionen om utfärdade varucertifikat EUR.1 eller fakturadeklarationer som upprättats, i enlighet med detta beslut. |
| --- | --- |

(11)

För att tillämpningen av undantaget ska kunna övervakas effektivt bör myndigheterna i ESA-staterna regelbundet lämna uppgifter till kommissionen om utfärdade varucertifikat EUR.1 eller fakturadeklarationer som upprättats, i enlighet med detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom undantag från bilaga II till protokoll 1 till interimsavtalet ska, när det gäller konserverad tonfisk och tonfiskfiléer enligt nummer 1604, regeln i bilagan till detta beslut ge ursprungsstatus för produkter som exporteras från en ESA-stat till unionen i enlighet med villkoren i artiklarna 2–5 i detta beslut.

Artikel 2

Undantaget enligt artikel 1 ska på årsbasis gälla de produkter och kvantiteter som anges i bilagan till detta beslut och som vid import från en ESA-stat deklareras för övergång till fri omsättning i unionen. Undantaget kommer att upphöra att gälla i den mån artikel 44.8 i protokoll 1 till interimsavtalet inte längre är i kraft eller ändras eller ersätts.

Artikel 3

De kvantiteter som anges i bilagan ska förvaltas i enlighet med artiklarna 49–54 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

Artikel 4

ESA-staternas tullmyndigheter ska utföra kvantitativa kontroller av export av de produkter som avses i artikel 1.

Tullmyndigheterna i ESA-staterna ska, före utgången av månaden efter sista månaden i varje kvartal, till kommissionen, via tullsamarbetskommitténs sekretariat, lämna en rapport om de kvantiteter för vilka varucertifikat EUR.1 har utfärdats eller fakturadeklarationer upprättats i enlighet med detta beslut och ange dessa certifikats löpnummer eller lämna upplysningar om dessa fakturadeklarationer.

Artikel 5

I fält 7 i de varucertifikat EUR.1 som utfärdats eller fakturadeklarationer som upprättats i enlighet med detta beslut ska en av följande uppgifter anges:

| — | ”Derogation – Decision No 1/2022 of the ESA–EU Customs Cooperation Committee of 19 October 2022.”. |
| --- | --- |

—

”Derogation – Decision No 1/2022 of the ESA–EU Customs Cooperation Committee of 19 October 2022.”.

| — | ”Dérogation – Décision no 1/2022 du Comité de Coopération Douanière AfOA-UE du 19 octobre 2022
  ”. |
| --- | --- |

—

”Dérogation – Décision no 1/2022 du Comité de Coopération Douanière AfOA-UE du 19 octobre 2022
  ”.

Artikel 6

ESA-staterna och unionen ska vidta de åtgärder som krävs för att för egen del tillämpa detta beslut.

Artikel 7

Om unionen, på grundval av objektiv information, konstaterar oriktigheter, bedrägerier eller upprepad underlåtenhet att fullgöra skyldigheterna enligt artikel 4 får unionen tillfälligt upphäva det undantag som föreskrivs i artikel 1 i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 22.5 och 22.6 i interimsavtalet.

Artikel 8

Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2023.

Utfärdat i Bryssel den 19 oktober 2022.

Beryl Shirley SAMSON

Företrädare för ESA

på ESA-staternas vägnar

Matthias PETSCHKE

Europeiska kommissionen

på Europeiska unionens vägnar

---

(1)  
  EUT L 111, 24.4.2012, s. 2.

1

(2)  AEP-kommitténs beslut nr 1/2020 av den 14 januari 2020 om ändring av vissa bestämmelser i protokoll 1 om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete till interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan [2020/425] (EUT L 93, 27.3.2020, s. 1).

2

(3)  Beslut nr 1/2017 av tullsamarbetskommittén ESA–EU av den 2 oktober 2017 om ett undantag från ursprungsreglerna i protokoll 1 till interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, för att ta hänsyn till den särskilda situationen i staterna i östra och södra Afrika, när det gäller konserverad tonfisk och tonfiskfiléer [2017/1923] (EUT L 271, 20.10.2017, s. 44).

3

(4)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

5

---

BILAGA

| Löpnummer | Kombinerade nomenklaturen | Varubeskrivning | Tid | Årlig kvot för export från ESA-stater som omfattas av det ekonomiska partnerskapsavtalet till Europeiska unionen (nettovikt i ton) | Produktspecifika ursprungsregler |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1618 | 1604 14 21 , 31 och 41
  1604 14 28 , 38 och 48
  ex 1604 20 70  (1) | Konserverad tonfisk (2) | 1 januari–31 december | 8 000 | Tillverkning vid vilken allt använt material klassificeras enligt ett annat kapitel än produkten |
| 09.1619 | 1604 14 26 , 36 och 46 | Filéer, så kallade ”loins’” | 1 januari–31 december | 2 000 | Tillverkning vid vilken allt använt material klassificeras enligt ett annat kapitel än produkten |

Löpnummer

Kombinerade nomenklaturen

Varubeskrivning

Tid

Årlig kvot för export från ESA-stater som omfattas av det ekonomiska partnerskapsavtalet till Europeiska unionen (nettovikt i ton)

Produktspecifika ursprungsregler

09.1618

1604 14 21 , 31 och 41

1604 14 28 , 38 och 48

ex 1604 20 70  (1)

Konserverad tonfisk (2)

1 januari–31 december

8 000

Tillverkning vid vilken allt använt material klassificeras enligt ett annat kapitel än produkten

09.1619

1604 14 26 , 36 och 46

Filéer, så kallade ”loins’”

1 januari–31 december

2 000

Tillverkning vid vilken allt använt material klassificeras enligt ett annat kapitel än produkten

---

(1)  Taric-nummer 1604207030, 1604207040, 1604207050, 1604207092 och 1604207094.

(2)  Oavsett förpackningsform om produkten anses konserverad enligt HS-nummer 1604.

---