# Euroopa Liidu L 309/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 309 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik30. november 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 309

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik30. november 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2334, 29. november 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 siduva informatsiooniga seotud otsuste järelevalve kohaldamise osas ja tagatakse päritolutõendite väljaandmise või koostamise menetluste paindlikkus | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/2335, 28. november 2022, millega muudetakse otsust (EL) 2015/2169 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/2336, 28. november 2022, millega avaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1242 loetelu teatavatest CO2 heite väärtustest tootja kohta ja kõigi liidus registreeritud uute raskeveokite keskmine CO2 eriheide aasta 2020 aruandlusperioodil
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 8428 all)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2022/2337, 28. november 2022, Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2334, 29. november 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 siduva informatsiooniga seotud otsuste järelevalve kohaldamise osas ja tagatakse päritolutõendite väljaandmise või koostamise menetluste paindlikkus

1

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/2335, 28. november 2022, millega muudetakse otsust (EL) 2015/2169 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta

6

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/2336, 28. november 2022, millega avaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1242 loetelu teatavatest CO2 heite väärtustest tootja kohta ja kõigi liidus registreeritud uute raskeveokite keskmine CO2 eriheide aasta 2020 aruandlusperioodil
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 8428 all)

   (
  1
  )

2

2

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 8428 all)

1

8

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2022/2337, 28. november 2022, Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2334,

29. november 2022,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 siduva informatsiooniga seotud otsuste järelevalve kohaldamise osas ja tagatakse päritolutõendite väljaandmise või koostamise menetluste paindlikkus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikleid 25 ja 66,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (2) artiklis 20 on sätestatud, et kui siduva tariifiinformatsiooniga (STI) seotud otsuse saaja on täitnud või tema eest on täidetud tolliformaalsused STI-otsusega hõlmatud kauba suhtes, tehakse selle kohta märge tollideklaratsiooni, märkides sinna STI-otsuse viitenumbri. Kohustusele märkida tollideklaratsiooni siduva päritoluinformatsiooni otsuse viitenumber on osutatud üksnes komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (3) B lisas andmeelemendi 12 12 001 000 juurde kuuluvas märkuses. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (2) artiklis 20 on sätestatud, et kui siduva tariifiinformatsiooniga (STI) seotud otsuse saaja on täitnud või tema eest on täidetud tolliformaalsused STI-otsusega hõlmatud kauba suhtes, tehakse selle kohta märge tollideklaratsiooni, märkides sinna STI-otsuse viitenumbri. Kohustusele märkida tollideklaratsiooni siduva päritoluinformatsiooni otsuse viitenumber on osutatud üksnes komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (3) B lisas andmeelemendi 12 12 001 000 juurde kuuluvas märkuses.

| (2) | Selleks et tolliasutused saaksid teha nõuetekohast järelevalvet selle üle, kuidas siduva päritoluinformatsiooniga seotud otsuse saaja seda otsust kasutab ja kuidas täidetakse sellest otsusest tulenevaid kohustusi, tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 20 sätestatud nõuet, mille kohaselt tuleb otsuse viitenumber märkida tollideklaratsiooni, kohaldada kõigi siduva informatsiooniga seotud otsuste suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tolliasutused saaksid teha nõuetekohast järelevalvet selle üle, kuidas siduva päritoluinformatsiooniga seotud otsuse saaja seda otsust kasutab ja kuidas täidetakse sellest otsusest tulenevaid kohustusi, tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 20 sätestatud nõuet, mille kohaselt tuleb otsuse viitenumber märkida tollideklaratsiooni, kohaldada kõigi siduva informatsiooniga seotud otsuste suhtes.

| (3) | 5. veebruaril 2020 peeti Brüsselis esimene üleminekuaja päritolureeglitega seotud tehniline kohtumine, kus liit ja 20 Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) (4) osalist leppisid kokku, et konventsiooni läbivaadatud reegleid (edaspidi „üleminekuaja päritolureeglid“) (5) rakendatakse paralleelselt konventsiooni reeglitega ajutiselt alates 1. septembrist 2021 kuni konventsiooni läbivaadatud reeglite vastuvõtmiseni. |
| --- | --- |

(3)

5. veebruaril 2020 peeti Brüsselis esimene üleminekuaja päritolureeglitega seotud tehniline kohtumine, kus liit ja 20 Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) (4) osalist leppisid kokku, et konventsiooni läbivaadatud reegleid (edaspidi „üleminekuaja päritolureeglid“) (5) rakendatakse paralleelselt konventsiooni reeglitega ajutiselt alates 1. septembrist 2021 kuni konventsiooni läbivaadatud reeglite vastuvõtmiseni.

| (4) | Alates 1. septembrist 2021 on liidu ja konventsiooniosaliste vahel juba jõustunud 13 kahepoolset protokolli, mis võimaldavad muuta üleminekuaja reeglid kohaldatavaks (6). Üleminekuaja reeglite rakendamise protsess koostöös ülejäänud konventsiooniosalistega edeneb, tingimusel et osalised viivad vastuvõtmismenetluse lõpule. |
| --- | --- |

(4)

Alates 1. septembrist 2021 on liidu ja konventsiooniosaliste vahel juba jõustunud 13 kahepoolset protokolli, mis võimaldavad muuta üleminekuaja reeglid kohaldatavaks (6). Üleminekuaja reeglite rakendamise protsess koostöös ülejäänud konventsiooniosalistega edeneb, tingimusel et osalised viivad vastuvõtmismenetluse lõpule.

| (5) | Üleminekuaja päritolureeglite eesmärk on leevendada reegleid ja muuta kauba sooduspäritolustaatuse määramine hõlpsamaks. Kuna üleminekuaja päritolureeglid on üldiselt leebemad kui konventsioonis sisalduvad reeglid, võib viimasena nimetatud reeglitele vastavat kaupa käsitada ka üleminekuaja päritolureeglite kohase päritolustaatusega kaubana, välja arvatud mõned põllumajandustooted, mis on klassifitseeritud gruppidesse 2, 4–15, 16 (v.a töödeldud kalandustooted) ja 17–24, mille puhul ei ole üleminekuaja päritolureeglid leebemad kui konventsiooni päritolureeglid. Seepärast tuleks artikleid 61 ja 62 muuta, et näha ELi ettevõtjate jaoks ette võimalus taotleda liikumissertifikaadi väljaandmist või koostada konventsiooni raames koostatud tarnija deklaratsiooni põhjal päritoludeklaratsioon. |
| --- | --- |

(5)

Üleminekuaja päritolureeglite eesmärk on leevendada reegleid ja muuta kauba sooduspäritolustaatuse määramine hõlpsamaks. Kuna üleminekuaja päritolureeglid on üldiselt leebemad kui konventsioonis sisalduvad reeglid, võib viimasena nimetatud reeglitele vastavat kaupa käsitada ka üleminekuaja päritolureeglite kohase päritolustaatusega kaubana, välja arvatud mõned põllumajandustooted, mis on klassifitseeritud gruppidesse 2, 4–15, 16 (v.a töödeldud kalandustooted) ja 17–24, mille puhul ei ole üleminekuaja päritolureeglid leebemad kui konventsiooni päritolureeglid. Seepärast tuleks artikleid 61 ja 62 muuta, et näha ELi ettevõtjate jaoks ette võimalus taotleda liikumissertifikaadi väljaandmist või koostada konventsiooni raames koostatud tarnija deklaratsiooni põhjal päritoludeklaratsioon.

| (6) | Üleminekuaja päritolureegleid kohaldatakse paralleelselt konventsiooni päritolureeglitega, kuna tekib kaks eraldi kumulatsioonisüsteemi. Seepärast peaks tarnija märkima tarnija deklaratsiooni kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutatud õigusraamistiku, et eksportijal oleks võimalik määrata asjakohase õigusraamistiku alusel kindlaks kauba päritolustaatus nende materjalide puhul, mis vastavad mõlema päritolureeglistiku nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Üleminekuaja päritolureegleid kohaldatakse paralleelselt konventsiooni päritolureeglitega, kuna tekib kaks eraldi kumulatsioonisüsteemi. Seepärast peaks tarnija märkima tarnija deklaratsiooni kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutatud õigusraamistiku, et eksportijal oleks võimalik määrata asjakohase õigusraamistiku alusel kindlaks kauba päritolustaatus nende materjalide puhul, mis vastavad mõlema päritolureeglistiku nõuetele.

| (7) | Sooduspäritolustaatuseta toodete puhul kasutatakse rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisades 22–17 ja 22–18 esitatud tarnija deklaratsiooni. Võttes arvesse, et nende toodete valmistamisel võib kasutada üksnes päritolustaatuseta materjale, peaks deklaratsiooni teise punkti täitmine olema vabatahtlik. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisa 22–17 joonealuseid märkusi 4 ja 5 ning lisa 22–18 joonealuseid märkusi 5 ja 6 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Sooduspäritolustaatuseta toodete puhul kasutatakse rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisades 22–17 ja 22–18 esitatud tarnija deklaratsiooni. Võttes arvesse, et nende toodete valmistamisel võib kasutada üksnes päritolustaatuseta materjale, peaks deklaratsiooni teise punkti täitmine olema vabatahtlik. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisa 22–17 joonealuseid märkusi 4 ja 5 ning lisa 22–18 joonealuseid märkusi 5 ja 6 vastavalt muuta.

| (8) | Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 61 lõike 3 kohaselt võivad tarnijad esitada tarnija deklaratsiooni igal ajal, ka pärast kaupade kohaletoimetamist, ning artikli 62 lõike 2 punkti b kohaselt koostatakse pikaajaline tarnija deklaratsioon saadetiste kohta, mis lähetatakse ajavahemiku jooksul, mis ei tohi olla pikem kui 12 kuud enne või 6 kuud pärast pikaajalise tarnija deklaratsiooni väljaandmise kuupäeva. Selleks et kasutada enne käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva välja antud tarnija deklaratsiooni materjalivarude suhtes, mis on moodustatud pärast 1. septembrit 2021, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. septembrist 2021, mil liidu ja mitme konventsiooniosalise vahel jõustuvad üleminekuaja päritolureeglid. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 61 lõike 3 kohaselt võivad tarnijad esitada tarnija deklaratsiooni igal ajal, ka pärast kaupade kohaletoimetamist, ning artikli 62 lõike 2 punkti b kohaselt koostatakse pikaajaline tarnija deklaratsioon saadetiste kohta, mis lähetatakse ajavahemiku jooksul, mis ei tohi olla pikem kui 12 kuud enne või 6 kuud pärast pikaajalise tarnija deklaratsiooni väljaandmise kuupäeva. Selleks et kasutada enne käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva välja antud tarnija deklaratsiooni materjalivarude suhtes, mis on moodustatud pärast 1. septembrit 2021, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. septembrist 2021, mil liidu ja mitme konventsiooniosalise vahel jõustuvad üleminekuaja päritolureeglid.

| (9) | Rakendusmäärust (EL) 2015/2447 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Rakendusmäärust (EL) 2015/2447 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2015/2447 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 20
  Siduva informatsiooniga seotud otsuste järelevalve

  (tolliseadustiku artikli 23 lõige 5)

  Kui siduva informatsiooniga seotud otsuse saaja on täitnud või tema eest on täidetud tolliformaalsused kõnealuse otsusega hõlmatud kauba suhtes, tuleb teha selle kohta märge tollideklaratsiooni, märkides sinna otsuse viitenumbri.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

Siduva informatsiooniga seotud otsuste järelevalve

(tolliseadustiku artikli 23 lõige 5)

Kui siduva informatsiooniga seotud otsuse saaja on täitnud või tema eest on täidetud tolliformaalsused kõnealuse otsusega hõlmatud kauba suhtes, tuleb teha selle kohta märge tollideklaratsiooni, märkides sinna otsuse viitenumbri.“

| 2) | Artiklisse 61 lisatakse lõiked 1a ja 1b:

  „1a.   Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (*1) (edaspidi „konventsioon“) osaliste vahelises kaubanduses, kui kohaldatakse kaht või enamat päritolureeglistikku, võib kauba sooduspäritolu määrata kindlaks vastavalt ühele või mitmele päritolureeglistikule.
  Tarnijad täpsustavad, millist õigusraamistikku kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutati. Kui õigusraamistikku ei ole täpsustatud, loetakse vaikimisi, et tarnija deklaratsioon viitab sellele, et kauba päritolu kindlaksmääramiseks on kasutatud konventsiooni.


  1b.   Konventsiooniosaliste vahelises kaubanduses võib eksportija kasutada tarnija deklaratsiooni lisadokumendina, et taotleda liikumissertifikaadi väljaandmist või koostada päritoludeklaratsioon vastavalt üleminekuaja päritolureeglitele, (*2) mida kohaldatakse paralleelselt konventsiooni päritolureeglitega, kui






  a) | tarnija deklaratsioonis on märgitud päritolustaatus vastavalt konventsiooni päritolureeglitele toodete puhul, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1, 3 ja 16 (töödeldud kalandustoodete puhul) ning 25–97, ning |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklisse 61 lisatakse lõiked 1a ja 1b:

„1a.   Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (*1) (edaspidi „konventsioon“) osaliste vahelises kaubanduses, kui kohaldatakse kaht või enamat päritolureeglistikku, võib kauba sooduspäritolu määrata kindlaks vastavalt ühele või mitmele päritolureeglistikule.

Tarnijad täpsustavad, millist õigusraamistikku kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutati. Kui õigusraamistikku ei ole täpsustatud, loetakse vaikimisi, et tarnija deklaratsioon viitab sellele, et kauba päritolu kindlaksmääramiseks on kasutatud konventsiooni.

1b.   Konventsiooniosaliste vahelises kaubanduses võib eksportija kasutada tarnija deklaratsiooni lisadokumendina, et taotleda liikumissertifikaadi väljaandmist või koostada päritoludeklaratsioon vastavalt üleminekuaja päritolureeglitele, (*2) mida kohaldatakse paralleelselt konventsiooni päritolureeglitega, kui

a)

tarnija deklaratsioonis on märgitud päritolustaatus vastavalt konventsiooni päritolureeglitele toodete puhul, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1, 3 ja 16 (töödeldud kalandustoodete puhul) ning 25–97, ning

| b) | ei toimu kumulatsiooni kohaldamist konventsiooniosalistega, kes kohaldavad üksnes konventsiooni. |
| --- | --- |

b)

ei toimu kumulatsiooni kohaldamist konventsiooniosalistega, kes kohaldavad üksnes konventsiooni.

Eksportija võtab kõik vajalikud meetmed, tagamaks et konkreetse päritolureeglistiku kohase päritolutõendi väljaandmise või koostamise tingimused on täidetud.

(*1)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 1."

*1

(*2)  Üleminekuaja päritolureeglid on konventsiooni (ELT L 339, 30.12.2019, lk 1) läbivaadatud reeglid, mida kohaldatakse paralleelselt kehtivate konventsiooni reeglitega ajutiselt, kuni konventsiooni läbivaadatud reeglid vastu võetakse.“
  "

*2

| 3) | Artiklisse 62 lisatakse lõiked 1a ja 1b:

  „1a.   Kui konventsiooniosaliste vahelises kaubanduses kohaldatakse kaht või enamat päritolureeglistikku, võib kauba sooduspäritolu määrata kindlaks vastavalt ühele või mitmele päritolureeglistikule.
  Tarnijad täpsustavad, millist õigusraamistikku kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutati. Kui õigusraamistikku ei ole täpsustatud, loetakse vaikimisi, et tarnija deklaratsioon viitab sellele, et kauba päritolu kindlaksmääramiseks on kasutatud konventsiooni.


  1b.   Konventsiooniosaliste vahelises kaubanduses võib eksportija kasutada tarnija deklaratsiooni lisadokumendina, et taotleda liikumissertifikaadi väljaandmist või koostada päritoludeklaratsioon vastavalt üleminekuaja päritolureeglitele, mida kohaldatakse paralleelselt konventsiooniga, kui






  a) | tarnija deklaratsioonis on märgitud päritolustaatus vastavalt konventsiooni päritolureeglitele toodete puhul, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1, 3 ja 16 (töödeldud kalandustoodete puhul) ning 25–97, ning |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklisse 62 lisatakse lõiked 1a ja 1b:

„1a.   Kui konventsiooniosaliste vahelises kaubanduses kohaldatakse kaht või enamat päritolureeglistikku, võib kauba sooduspäritolu määrata kindlaks vastavalt ühele või mitmele päritolureeglistikule.

Tarnijad täpsustavad, millist õigusraamistikku kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutati. Kui õigusraamistikku ei ole täpsustatud, loetakse vaikimisi, et tarnija deklaratsioon viitab sellele, et kauba päritolu kindlaksmääramiseks on kasutatud konventsiooni.

1b.   Konventsiooniosaliste vahelises kaubanduses võib eksportija kasutada tarnija deklaratsiooni lisadokumendina, et taotleda liikumissertifikaadi väljaandmist või koostada päritoludeklaratsioon vastavalt üleminekuaja päritolureeglitele, mida kohaldatakse paralleelselt konventsiooniga, kui

a)

tarnija deklaratsioonis on märgitud päritolustaatus vastavalt konventsiooni päritolureeglitele toodete puhul, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1, 3 ja 16 (töödeldud kalandustoodete puhul) ning 25–97, ning

| b) | ei toimu kumulatsiooni kohaldamist konventsiooniosalistega, kes kohaldavad üksnes konventsiooni. |
| --- | --- |

b)

ei toimu kumulatsiooni kohaldamist konventsiooniosalistega, kes kohaldavad üksnes konventsiooni.

Eksportija võtab kõik vajalikud meetmed, tagamaks et päritolutõendi väljaandmise või koostamise tingimused on täidetud vastavalt konkreetsetele päritolureeglitele.“

| 4) | Lisas 22–15 asendatakse joonealune märkus 3 järgmisega:






  „(3) | Asjaomane riik, riikide rühm või territoorium. Kui riigist, riikide rühmast või territooriumilt pärit toote sooduspäritolu saab omandada rohkem kui ühe päritolureegli alusel, peavad tarnijad täpsustama kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutatud õigusraamistiku (st konventsioon ja/või üleminekuaja päritolureeglid). |
| --- | --- | --- |

4)

Lisas 22–15 asendatakse joonealune märkus 3 järgmisega:

„(3)

Asjaomane riik, riikide rühm või territoorium. Kui riigist, riikide rühmast või territooriumilt pärit toote sooduspäritolu saab omandada rohkem kui ühe päritolureegli alusel, peavad tarnijad täpsustama kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutatud õigusraamistiku (st konventsioon ja/või üleminekuaja päritolureeglid).

Kui riik, riikide rühm või territoorium on konventsiooni osaline ja kui õigusraamistikku ei ole täpsustatud, loetakse vaikimisi, et tarnija deklaratsioon viitab sellele, et kauba päritolu kindlaksmääramiseks on kasutatud konventsiooni.“

| 5) | Lisas 22–16 asendatakse joonealune märkus 5 järgmisega:






  „(5) | Asjaomane riik, riikide rühm või territoorium. Kui riigist, riikide rühmast või territooriumilt pärit toote sooduspäritolu saab omandada rohkem kui ühe päritolureegli alusel, peavad tarnijad täpsustama kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutatud õigusraamistiku (st konventsioon ja/või üleminekuaja päritolureeglid). |
| --- | --- | --- |

5)

Lisas 22–16 asendatakse joonealune märkus 5 järgmisega:

„(5)

Asjaomane riik, riikide rühm või territoorium. Kui riigist, riikide rühmast või territooriumilt pärit toote sooduspäritolu saab omandada rohkem kui ühe päritolureegli alusel, peavad tarnijad täpsustama kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutatud õigusraamistiku (st konventsioon ja/või üleminekuaja päritolureeglid).

Kui riik, riikide rühm või territoorium on konventsiooni osaline ja kui õigusraamistikku ei ole täpsustatud, loetakse vaikimisi, et tarnija deklaratsioon viitab sellele, et kauba päritolu kindlaksmääramiseks on kasutatud konventsiooni.“

| 6) | Lisas 22–17 asendatakse joonealune märkus 4 järgmisega:






  „(4) | Täita ainult juhul, kui see on asjakohane. Liit, riik, riikide rühm või territoorium, kust materjalid pärinevad.“ |
| --- | --- | --- |

6)

Lisas 22–17 asendatakse joonealune märkus 4 järgmisega:

„(4)

Täita ainult juhul, kui see on asjakohane. Liit, riik, riikide rühm või territoorium, kust materjalid pärinevad.“

| 7) | Lisas 22–17 asendatakse joonealune märkus 5 järgmisega:






  „(5) | Täita ainult juhul, kui see on asjakohane. Asjaomane riik, riikide rühm või territoorium. Kui riigist, riikide rühmast või territooriumilt pärit toote sooduspäritolu saab omandada rohkem kui ühe päritolureegli alusel, peavad tarnijad täpsustama kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutatud õigusraamistiku (st konventsioon ja/või üleminekuaja päritolureeglid). |
| --- | --- | --- |

7)

Lisas 22–17 asendatakse joonealune märkus 5 järgmisega:

„(5)

Täita ainult juhul, kui see on asjakohane. Asjaomane riik, riikide rühm või territoorium. Kui riigist, riikide rühmast või territooriumilt pärit toote sooduspäritolu saab omandada rohkem kui ühe päritolureegli alusel, peavad tarnijad täpsustama kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutatud õigusraamistiku (st konventsioon ja/või üleminekuaja päritolureeglid).

Kui riik, riikide rühm või territoorium on konventsiooni osaline ja kui õigusraamistikku ei ole täpsustatud, loetakse vaikimisi, et tarnija deklaratsioon viitab sellele, et kauba päritolu kindlaksmääramiseks on kasutatud konventsiooni.“

| 8) | Lisas 22–18 asendatakse joonealune märkus 5 järgmisega:






  „(5) | Täita ainult juhul, kui see on asjakohane. Liit, riik, riikide rühm või territoorium, kust materjalid pärinevad.“ |
| --- | --- | --- |

8)

Lisas 22–18 asendatakse joonealune märkus 5 järgmisega:

„(5)

Täita ainult juhul, kui see on asjakohane. Liit, riik, riikide rühm või territoorium, kust materjalid pärinevad.“

| 9) | Lisas 22–18 asendatakse joonealune märkus 6 järgmisega:






  „(6) | Täita ainult juhul, kui see on asjakohane. Asjaomane riik, riikide rühm või territoorium. Kui riigist, riikide rühmast või territooriumilt pärit toote sooduspäritolu saab omandada rohkem kui ühe päritolureegli alusel, peavad tarnijad täpsustama kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutatud õigusraamistiku (st konventsioon ja/või üleminekuaja päritolureeglid). |
| --- | --- | --- |

9)

Lisas 22–18 asendatakse joonealune märkus 6 järgmisega:

„(6)

Täita ainult juhul, kui see on asjakohane. Asjaomane riik, riikide rühm või territoorium. Kui riigist, riikide rühmast või territooriumilt pärit toote sooduspäritolu saab omandada rohkem kui ühe päritolureegli alusel, peavad tarnijad täpsustama kauba päritolu kindlaksmääramiseks kasutatud õigusraamistiku (st konventsioon ja/või üleminekuaja päritolureeglid).

Kui riik, riikide rühm või territoorium on konventsiooni osaline ja kui õigusraamistikku ei ole täpsustatud, loetakse vaikimisi, et tarnija deklaratsioon viitab sellele, et kauba päritolu kindlaksmääramiseks on kasutatud konventsiooni.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkte 2–9 kohaldatakse alates 1. septembrist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

2

(3)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

3

(4)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

4

(5)  
  ELT L 339, 30.12.2019, lk 1.

5

(6)  
  ELT C 202,19.5.2022, lk 1.

6

---

OTSUSED

| 30.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/6

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/2335,

28. november 2022,

millega muudetakse otsust (EL) 2015/2169 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2, artikli 167 lõiget 3 ja artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1. oktoobril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2015/2169 (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

1. oktoobril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2015/2169 (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta.

| (2) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelisele vabakaubanduslepingule (2) (edaspidi „leping“) lisatud kultuurikoostöö protokolliga (3) (edaspidi „protokoll“) luuakse raamistik, mille raames teevad lepinguosalised koostööd kultuuritegevuse, -kaupade ja -teenuste vahetamise hõlbustamiseks, sealhulgas audiovisuaalsektoris. |
| --- | --- |

(2)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelisele vabakaubanduslepingule (2) (edaspidi „leping“) lisatud kultuurikoostöö protokolliga (3) (edaspidi „protokoll“) luuakse raamistik, mille raames teevad lepinguosalised koostööd kultuuritegevuse, -kaupade ja -teenuste vahetamise hõlbustamiseks, sealhulgas audiovisuaalsektoris.

| (3) | Protokoll hõlmab sätteid, mis käsitlevad lepinguosaliste vastavate kavade kohaldamist audiovisuaalse ühistoodangu suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Protokoll hõlmab sätteid, mis käsitlevad lepinguosaliste vastavate kavade kohaldamist audiovisuaalse ühistoodangu suhtes.

| (4) | Protokolli artikli 5 lõike 8 punktis b on sätestatud, et pärast algset kolmeaastast ajavahemikku pikendatakse kavade kohaldamist sama pikkade ajavahemike kaupa, kui lepinguosaline ei lõpeta kohaldamist, teatades sellest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne esialgse või mis tahes järgmise ajavahemiku lõppu. |
| --- | --- |

(4)

Protokolli artikli 5 lõike 8 punktis b on sätestatud, et pärast algset kolmeaastast ajavahemikku pikendatakse kavade kohaldamist sama pikkade ajavahemike kaupa, kui lepinguosaline ei lõpeta kohaldamist, teatades sellest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne esialgse või mis tahes järgmise ajavahemiku lõppu.

| (5) | Kooskõlas otsuse (EL) 2015/2169 artikli 3 lõikega 1 teatab komisjon Korea Vabariigile liidu kavatsusest mitte pikendada ühistoodangu edendamise kavade kohaldamisperioodi, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul neli kuud enne kohaldamisperioodi lõppu ühehäälselt jätkata nende kavade kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas otsuse (EL) 2015/2169 artikli 3 lõikega 1 teatab komisjon Korea Vabariigile liidu kavatsusest mitte pikendada ühistoodangu edendamise kavade kohaldamisperioodi, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul neli kuud enne kohaldamisperioodi lõppu ühehäälselt jätkata nende kavade kohaldamist.

| (6) | Euroopa Kohus leidis 1. märtsil 2022. aastal kohtuasjas C-275/20 komisjon vs. nõukogu (4) tehtud otsusega, et nõukogu otsuse (EL) 2015/2169 artikli 3 lõikes 1 kehtestatud menetlus ei ole kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 osas, milles see nõuab ühehäälset otsustamist. Selliste otsuste vastuvõtmisel, mis on ette nähtud otsuse (EL) 2015/2169 artikli 3 lõikes 1, tuleks kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 esimeses lõigus sätestatud hääletamisreeglit, nimelt nõukogu kvalifitseeritud häälteenamust. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Kohus leidis 1. märtsil 2022. aastal kohtuasjas C-275/20 komisjon vs. nõukogu (4) tehtud otsusega, et nõukogu otsuse (EL) 2015/2169 artikli 3 lõikes 1 kehtestatud menetlus ei ole kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 osas, milles see nõuab ühehäälset otsustamist. Selliste otsuste vastuvõtmisel, mis on ette nähtud otsuse (EL) 2015/2169 artikli 3 lõikes 1, tuleks kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 esimeses lõigus sätestatud hääletamisreeglit, nimelt nõukogu kvalifitseeritud häälteenamust.

| (7) | Seega tuleks kustutada nõue, mille kohaselt nõukogu peab tegema otsuse kavade kohaldamise pikendamise üle ühehäälselt. |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleks kustutada nõue, mille kohaselt nõukogu peab tegema otsuse kavade kohaldamise pikendamise üle ühehäälselt.

| (8) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 266 ja kohtuotsuse kiireks rakendamiseks peaks käesolev otsus jõustuma selle vastuvõtmise päeval, |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 266 ja kohtuotsuse kiireks rakendamiseks peaks käesolev otsus jõustuma selle vastuvõtmise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (EL) 2015/2169 artikli 3 lõike 1 kolmas lause kustutatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 28. november 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

V. BALAŠ

---

(1)  Nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2169 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (ELT L 307, 25.11.2015, lk 2).

1

(2)  
  ELT L 127, 14.5.2011, lk 6.

2

(3)  
  ELT L 127, 14.5.2011, lk 1418.

3

(4)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 1. märts 2022, komisjon vs. nõukogu, C–275/20, ECLI:EU:C:2022:142.

4

vs

---

| 30.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/8

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/2336,

28. november 2022,

millega avaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1242 loetelu teatavatest CO2 heite väärtustest tootja kohta ja kõigi liidus registreeritud uute raskeveokite keskmine CO2 eriheide aasta 2020 aruandlusperioodil

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 8428 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, itaalia-, prantsus-, rootsi- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, (1) eriti selle artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punkte a, b, d ja f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tootja keskmine CO2 eriheide tuleks määrata liikmesriikide ja tootjate poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 (2) kohaselt kõnealuse tootja sõidukite kohta esitatud andmete alusel. |
| --- | --- |

(1)

Tootja keskmine CO2 eriheide tuleks määrata liikmesriikide ja tootjate poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 (2) kohaselt kõnealuse tootja sõidukite kohta esitatud andmete alusel.

| (2) | Kõigi liidus registreeritud uute raskeveokite keskmine CO2 eriheide peaks põhinema kõigi tootjate sõidukite kohta esitatud andmetel. |
| --- | --- |

(2)

Kõigi liidus registreeritud uute raskeveokite keskmine CO2 eriheide peaks põhinema kõigi tootjate sõidukite kohta esitatud andmetel.

| (3) | Iga tootja heiteta ja vähese heite koefitsiendi määramisel tuleks arvesse võtta teatatud heiteta ja vähese heitega raskeveokeid. |
| --- | --- |

(3)

Iga tootja heiteta ja vähese heite koefitsiendi määramisel tuleks arvesse võtta teatatud heiteta ja vähese heitega raskeveokeid.

| (4) | CO2 heite vähendamise trajektoor ja heiteühikud tootja kohta tuleks määrata teatatud uute raskeveokite (v.a eriotstarbelised veokid) arvu alusel. |
| --- | --- |

(4)

CO2 heite vähendamise trajektoor ja heiteühikud tootja kohta tuleks määrata teatatud uute raskeveokite (v.a eriotstarbelised veokid) arvu alusel.

| (5) | Käesoleva otsuse lisas esitatud andmed põhinevad andmetel, mis olid komisjonile kättesaadavad 1. augustil 2022. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsuse lisas esitatud andmed põhinevad andmetel, mis olid komisjonile kättesaadavad 1. augustil 2022.

| (6) | Võib juhtuda, et komisjon peab käesolevas dokumendis avaldatud andmeid ajakohastama, kui ta saab täiendavaid andmeid, mis võiksid mõjutada nende arvutuste tulemusi, |
| --- | --- |

(6)

Võib juhtuda, et komisjon peab käesolevas dokumendis avaldatud andmeid ajakohastama, kui ta saab täiendavaid andmeid, mis võiksid mõjutada nende arvutuste tulemusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tootja keskmine CO2 eriheide

Määruse (EL) 2019/1242 artiklis 4 osutatud keskmine CO2 eriheide tootja kohta aasta 2020 aruandlusperioodil on esitatud käesoleva otsuse lisa tabeli teises veerus.

2

Artikkel 2

Heiteta ja vähese heite koefitsient tootja kohta

Määruse (EL) 2019/1242 artikli 5 lõikes 1 osutatud heiteta ja vähese heite koefitsient tootja kohta aasta 2020 aruandlusperioodil on esitatud käesoleva otsuse lisa tabeli kolmandas veerus.

Artikkel 3

CO2 heitkoguste vähendamise trajektoor ja heiteühikud tootja kohta

Määruse (EL) 2019/1242 artiklis 7 osutatud CO2 heitkoguste vähendamise trajektoor ja heiteühikud tootja kohta aasta 2020 aruandlusperioodil on esitatud vastavalt käesoleva otsuse lisa tabeli neljandas ja viiendas veerus.

2

Artikkel 4

Kõigi uute raskeveokite keskmine CO2 eriheide

Kõigi liidus aasta 2020 aruandlusperioodil registreeritud uute raskeveokite keskmine CO2 eriheide, mis on arvutatud määruse (EL) 2019/1242 I lisa punktis 2.7 esitatud valemiga, võttes arvesse kõigi tootjate uusi raskeveokeid, on 52,46 g/tkm.

2

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele tootjatele:

| 1) | DAIMLER TRUCK AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr. 120 |
| 70372 Stuttgart |
| Saksamaa |

1)

DAIMLER TRUCK AG

Mercedesstr. 120

70372 Stuttgart

Saksamaa

2)

| DAF NV |
| --- |
| P.O. box 90065 |
| 5602 PT Eindhoven |
| Madalmaad |

DAF NV

P.O. box 90065

5602 PT Eindhoven

Madalmaad

3)

| Ford Otomotiv Sanayi AS |
| --- |
| Akpinar Mah. Hasan Basri Cad No 2 |
| 34885 Sancaktepe Istanbul |
| Türgi |

Ford Otomotiv Sanayi AS

Akpinar Mah. Hasan Basri Cad No 2

34885 Sancaktepe Istanbul

Türgi

4)

| Iveco Magirus-AG |
| --- |
| Nicolaus-Otto-Straße 27 |
| 89079 Ulm |
| Saksamaa |

Iveco Magirus-AG

Nicolaus-Otto-Straße 27

89079 Ulm

Saksamaa

5)

| IVECO SPA |
| --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Itaalia |

IVECO SPA

Via Puglia 35

10156 Torino

Itaalia

6)

| MAN TRUCK AND BUS SE |
| --- |
| Dachauer Str 667 |
| 80995 München |
| Saksamaa |

MAN TRUCK AND BUS SE

Dachauer Str 667

80995 München

Saksamaa

7)

| RENAULT TRUCK SA |
| --- |
| 99 Route de Lyon |
| 69802 Saint Priest |
| Prantsusmaa |

RENAULT TRUCK SA

99 Route de Lyon

69802 Saint Priest

Prantsusmaa

8)

| SCANIA CV AB |
| --- |
| Vagnmakarvagen 1 |
| 15187 Södertälje |
| Rootsi |

SCANIA CV AB

Vagnmakarvagen 1

15187 Södertälje

Rootsi

9)

| VOLVO TRUCK CORPORATION |
| --- |
| Herkulesgatan 75 |
| 40508 Göteborg |
| Rootsi. |

VOLVO TRUCK CORPORATION

Herkulesgatan 75

40508 Göteborg

Rootsi.

Brüssel, 28. november 2022

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  ELT L 198, 25.7.2019, lk 202.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta määrus (EL) 2018/956 uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (ELT L 173, 9.7.2018, lk 1).

2

---

LISA

Kõik kanded viitavad aasta 2020 aruandlusperioodile määruse (EL) 2019/1242 artikli 3 punkti 3 tähenduses.

| Tootja | Määruse (EL) 2019/1242 artiklis 4 osutatud keskmine CO2 eriheide, g/tkm | Määruse (EL) 2019/1242 artikli 5 lõikes 1 osutatud heiteta ja vähese heite koefitsient | Määruse (EL) 2019/1242 artiklis 7 osutatud CO2 heitkoguste vähendamise trajektoor, g/tkm | Määruse (EL) 2019/1242 artiklis 7 osutatud heiteühikud, g/tkm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DAIMLER TRUCK AG | 52,65 | 0,999 | 51,35 | - |
| DAF NV | 55,05 | 1,000 | 54,21 | - |
| Iveco Magirus-AG | 54,81 | 1,000 | 52,01 | - |
| IVECO SPA | 33,00 | 0,998 | 29,69 | - |
| Ford Otomotiv Sanayi AS | 55,09 | 1,000 | 51,28 | - |
| MAN TRUCK AND BUS SE | 50,79 | 0,998 | 50,83 | 1 011 |
| RENAULT TRUCK SA | 50,61 | 0,998 | 48,67 | - |
| SCANIA CV AB | 50,23 | 1,000 | 51,86 | 49 534 |
| VOLVO TRUCK CORPORATION | 53,53 | 0,999 | 52,79 | - |

Tootja

Määruse (EL) 2019/1242 artiklis 4 osutatud keskmine CO2 eriheide, g/tkm

Määruse (EL) 2019/1242 artikli 5 lõikes 1 osutatud heiteta ja vähese heite koefitsient

Määruse (EL) 2019/1242 artiklis 7 osutatud CO2 heitkoguste vähendamise trajektoor, g/tkm

Määruse (EL) 2019/1242 artiklis 7 osutatud heiteühikud, g/tkm

DAIMLER TRUCK AG

52,65

0,999

51,35

-

DAF NV

55,05

1,000

54,21

-

Iveco Magirus-AG

54,81

1,000

52,01

-

IVECO SPA

33,00

0,998

29,69

-

Ford Otomotiv Sanayi AS

55,09

1,000

51,28

-

MAN TRUCK AND BUS SE

50,79

0,998

50,83

1 011

RENAULT TRUCK SA

50,61

0,998

48,67

-

SCANIA CV AB

50,23

1,000

51,86

49 534

VOLVO TRUCK CORPORATION

53,53

0,999

52,79

-

---

SOOVITUSED

| 30.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/12

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2022/2337,

28. november 2022,

Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 19. septembri 2003. aasta soovitusega 2003/670/EÜ Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta (1) soovitas komisjon liikmesriikidel rakendada mitmeid meetmeid, mille eesmärk on ajakohastada ja parandada kutsehaigusi käsitleva poliitika eri aspekte. Need meetmed on seotud kutsehaiguste tunnistamise ja ennetamisega ning nendest tuleneva kahju hüvitamisega, kutsehaiguste vähendamise riiklike eesmärkide püstitamisega, kutsehaigustest teatamise ja nende registreerimisega, epidemioloogiliste andmete kogumisega, teadusuuringute edendamisega kutsetegevusega seotud haiguste valdkonnas, kutsehaiguste diagnoosimise parandamisega, kutsehaigusi käsitlevate statistiliste ja epidemioloogiliste andmete levitamisega ning riiklike rahvatervise- ja tervishoiusüsteemide aktiivse rolli edendamisega kutsehaiguste ennetamisel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 19. septembri 2003. aasta soovitusega 2003/670/EÜ Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta (1) soovitas komisjon liikmesriikidel rakendada mitmeid meetmeid, mille eesmärk on ajakohastada ja parandada kutsehaigusi käsitleva poliitika eri aspekte. Need meetmed on seotud kutsehaiguste tunnistamise ja ennetamisega ning nendest tuleneva kahju hüvitamisega, kutsehaiguste vähendamise riiklike eesmärkide püstitamisega, kutsehaigustest teatamise ja nende registreerimisega, epidemioloogiliste andmete kogumisega, teadusuuringute edendamisega kutsetegevusega seotud haiguste valdkonnas, kutsehaiguste diagnoosimise parandamisega, kutsehaigusi käsitlevate statistiliste ja epidemioloogiliste andmete levitamisega ning riiklike rahvatervise- ja tervishoiusüsteemide aktiivse rolli edendamisega kutsehaiguste ennetamisel.

| (2) | COVID-19 pandeemia on alates 2020. aasta algusest mõjutanud kõiki liikmesriike, põhjustanud suuri häireid kõigis sektorites ja teenustes ning mõjutanud töötajate tervist ja ohutust kogu Euroopa Liidus (EL). Praegu on COVID-19ga seotud epidemioloogiline olukord ELis paranenud peamiselt tänu vaktsiinide laialdasele kättesaadavusele, kuid see on endiselt keeruline, pidades eelkõige silmas COVID-19 võimalikke uusi laineid ja viiruse SARS-CoV-2 variantide esilekerkimist ning pika COVIDi juhtumeid. |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 pandeemia on alates 2020. aasta algusest mõjutanud kõiki liikmesriike, põhjustanud suuri häireid kõigis sektorites ja teenustes ning mõjutanud töötajate tervist ja ohutust kogu Euroopa Liidus (EL). Praegu on COVID-19ga seotud epidemioloogiline olukord ELis paranenud peamiselt tänu vaktsiinide laialdasele kättesaadavusele, kuid see on endiselt keeruline, pidades eelkõige silmas COVID-19 võimalikke uusi laineid ja viiruse SARS-CoV-2 variantide esilekerkimist ning pika COVIDi juhtumeid.

| (3) | Sellega seoses teatas komisjon muu hulgas oma teatises „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021–2027. Töötervishoid ja tööohutus muutuvas töömaailmas“ (2) (edaspidi „ELi strateegiline raamistik“), et ta ajakohastab komisjoni soovitust 2003/670/EÜ, et lisada sellesse COVID-19 eesmärgiga toetada COVID-19 tunnustamist kutsehaigusena liikmesriikides ja edendada ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(3)

Sellega seoses teatas komisjon muu hulgas oma teatises „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021–2027. Töötervishoid ja tööohutus muutuvas töömaailmas“ (2) (edaspidi „ELi strateegiline raamistik“), et ta ajakohastab komisjoni soovitust 2003/670/EÜ, et lisada sellesse COVID-19 eesmärgiga toetada COVID-19 tunnustamist kutsehaigusena liikmesriikides ja edendada ühtekuuluvust.

| (4) | Pärast ELi strateegilise raamistiku vastuvõtmist moodustas tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee spetsiaalse töörühma, kelle ülesanne on koostada nõuandekomiteele vastuvõtmiseks arvamuse projekt, mis käsitleb soovituse 2003/670/EÜ ajakohastamist, et lisada sellesse COVID-19. 18. mail 2022 võttis tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee vastu asjakohase arvamuse, milles soovitatakse lisada COVID-19 soovituse 2003/670/EÜ I lisasse, lisades uue kande nr 408 COVID-19 kohta, mis on tingitud tööst haiguste ennetamisel, tervishoius ja sotsiaalhoolekandes ning koduabis või pandeemia kontekstis sektorites, kus esineb puhang tegevusaladel, mille puhul on tõendatud nakkusoht. |
| --- | --- |

(4)

Pärast ELi strateegilise raamistiku vastuvõtmist moodustas tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee spetsiaalse töörühma, kelle ülesanne on koostada nõuandekomiteele vastuvõtmiseks arvamuse projekt, mis käsitleb soovituse 2003/670/EÜ ajakohastamist, et lisada sellesse COVID-19. 18. mail 2022 võttis tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee vastu asjakohase arvamuse, milles soovitatakse lisada COVID-19 soovituse 2003/670/EÜ I lisasse, lisades uue kande nr 408 COVID-19 kohta, mis on tingitud tööst haiguste ennetamisel, tervishoius ja sotsiaalhoolekandes ning koduabis või pandeemia kontekstis sektorites, kus esineb puhang tegevusaladel, mille puhul on tõendatud nakkusoht.

| (5) | Käesolevas soovituses võetakse arvesse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee arvamust ning lisatakse COVID-19 soovituse I lisasse. Mõistet „tervishoid ja sotsiaalhoolekanne“ tuleks mõista kui NACE Rev. 2 statistilise klassifikaatori Q jaos nimetatud majandustegevusi (3). Seoses majandustegevusega, mis ei kuulu NACE Rev. 2 statistilise klassifikaatori Q jao alla, tuleks sätestatud tingimusi, st „pandeemia konteksti“ olemasolu ja „puhangut tegevusaladel, mille puhul on tõendatud nakkusoht“, käsitada kumulatiivselt. Sellega seoses tuleks pandeemia kontekstina mõista olukorda, kus pädevad rahvusvahelised organid, nagu Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), kuulutavad teatavad haiguspuhangud ülemaailmseks pandeemiaks. Liikmesriigid peaksid määratlema „puhangu“ soovituse uue sätte tähenduses kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga. Tõendatud nakkusoht esineb seoses tegevustega, mille puhul on kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga kindlaks tehtud põhjuslik seos nendel tegevusaladel töötamise ja suurema SARS-CoV-2ga kokkupuute riski vahel. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas soovituses võetakse arvesse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee arvamust ning lisatakse COVID-19 soovituse I lisasse. Mõistet „tervishoid ja sotsiaalhoolekanne“ tuleks mõista kui NACE Rev. 2 statistilise klassifikaatori Q jaos nimetatud majandustegevusi (3). Seoses majandustegevusega, mis ei kuulu NACE Rev. 2 statistilise klassifikaatori Q jao alla, tuleks sätestatud tingimusi, st „pandeemia konteksti“ olemasolu ja „puhangut tegevusaladel, mille puhul on tõendatud nakkusoht“, käsitada kumulatiivselt. Sellega seoses tuleks pandeemia kontekstina mõista olukorda, kus pädevad rahvusvahelised organid, nagu Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), kuulutavad teatavad haiguspuhangud ülemaailmseks pandeemiaks. Liikmesriigid peaksid määratlema „puhangu“ soovituse uue sätte tähenduses kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga. Tõendatud nakkusoht esineb seoses tegevustega, mille puhul on kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga kindlaks tehtud põhjuslik seos nendel tegevusaladel töötamise ja suurema SARS-CoV-2ga kokkupuute riski vahel.

| (6) | Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ning pidades silmas ELi ja liikmesriikide vastavaid pädevusi rahvatervise ja sotsiaalpoliitika valdkonnas vastavalt aluslepingutele, peaks mis tahes pandeemia korral võetavate rahvatervisemeetmete, sealhulgas töökohtade ja äriühingute suhtes kohaldatavate meetmete kindlaksmääramine ning haiguspuhangu olemasolu tuvastamine tegevusaladel, mille puhul on tõendatud nakkusoht, olema liikmesriikide pädevuses, kes tegutsevad täielikus kooskõlas ELi õigusega, sealhulgas ELi tööohutuse ja töötervishoiu õigusaktidega. Sellega seoses tuleks eelkõige arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL (2020/0322(COD)) (4). |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ning pidades silmas ELi ja liikmesriikide vastavaid pädevusi rahvatervise ja sotsiaalpoliitika valdkonnas vastavalt aluslepingutele, peaks mis tahes pandeemia korral võetavate rahvatervisemeetmete, sealhulgas töökohtade ja äriühingute suhtes kohaldatavate meetmete kindlaksmääramine ning haiguspuhangu olemasolu tuvastamine tegevusaladel, mille puhul on tõendatud nakkusoht, olema liikmesriikide pädevuses, kes tegutsevad täielikus kooskõlas ELi õigusega, sealhulgas ELi tööohutuse ja töötervishoiu õigusaktidega. Sellega seoses tuleks eelkõige arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL (2020/0322(COD)) (4).

| (7) | Eurostati 2021. aasta aruanne „Võimalus tunnistada COVID-19 kutsehaiguseks ELi ja EFTA riikides riiklikul tasandil“ (5) näitab, et enamik liikmesriike tunnistab COVID-19 kutsehaiguseks või tööõnnetuseks kooskõlas riigi tasandil kindlaks määratud tingimustega. |
| --- | --- |

(7)

Eurostati 2021. aasta aruanne „Võimalus tunnistada COVID-19 kutsehaiguseks ELi ja EFTA riikides riiklikul tasandil“ (5) näitab, et enamik liikmesriike tunnistab COVID-19 kutsehaiguseks või tööõnnetuseks kooskõlas riigi tasandil kindlaks määratud tingimustega.

| (8) | Kuigi kutsehaigusteks tunnistamine on tihedalt seotud sotsiaalkindlustussüsteemide ülesehitusega, mis kuulub liikmesriikide pädevusse, edendab komisjon Euroopa kutsehaiguste nimekirja kantud kutsehaiguste tunnustamist liikmesriikide poolt. Nagu on märgitud ELi strateegilises raamistikus, on endiselt vaja pöörata kutsehaigustele rohkem tähelepanu. Kooskõlas ennetamise üldpõhimõtetega, mis moodustavad 1989. aasta tööohutuse ja töötervishoiu raamdirektiivi (6) ning sellega seotud töötervishoiu ja tööohutuse direktiivide tuuma, peaks käesolev soovitus olema peamine vahend kutsehaiguste ennetamiseks ELi tasandil. Lisaks on oluline toetada ka eelkõige COVID-19ga nakatunud töötajaid ja perekondi, kes on kaotanud pereliikmed tööl nakatumise tõttu. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi kutsehaigusteks tunnistamine on tihedalt seotud sotsiaalkindlustussüsteemide ülesehitusega, mis kuulub liikmesriikide pädevusse, edendab komisjon Euroopa kutsehaiguste nimekirja kantud kutsehaiguste tunnustamist liikmesriikide poolt. Nagu on märgitud ELi strateegilises raamistikus, on endiselt vaja pöörata kutsehaigustele rohkem tähelepanu. Kooskõlas ennetamise üldpõhimõtetega, mis moodustavad 1989. aasta tööohutuse ja töötervishoiu raamdirektiivi (6) ning sellega seotud töötervishoiu ja tööohutuse direktiivide tuuma, peaks käesolev soovitus olema peamine vahend kutsehaiguste ennetamiseks ELi tasandil. Lisaks on oluline toetada ka eelkõige COVID-19ga nakatunud töötajaid ja perekondi, kes on kaotanud pereliikmed tööl nakatumise tõttu.

| (9) | Kooskõlas ELi strateegilise raamistikuga tuleks liikmesriike kutsuda üles aktiivselt kaasama kõiki osalejaid, eelkõige sotsiaalpartnereid, kutsehaiguste tõhusa ennetamise meetmete väljatöötamisse. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas ELi strateegilise raamistikuga tuleks liikmesriike kutsuda üles aktiivselt kaasama kõiki osalejaid, eelkõige sotsiaalpartnereid, kutsehaiguste tõhusa ennetamise meetmete väljatöötamisse.

| (10) | ELi strateegilises raamistikus osutatakse vajadusele tugevdatud tõendusbaasi järele, et toetada õigusakte ja poliitikat, ning teadusuuringute ja andmekogumise järele nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, mis on tööga seotud haiguste ja õnnetuste ennetamise eeltingimus. Koostöö ning teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamine on analüüsi ja ennetamise parandamiseks kogu ELis otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

(10)

ELi strateegilises raamistikus osutatakse vajadusele tugevdatud tõendusbaasi järele, et toetada õigusakte ja poliitikat, ning teadusuuringute ja andmekogumise järele nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, mis on tööga seotud haiguste ja õnnetuste ennetamise eeltingimus. Koostöö ning teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamine on analüüsi ja ennetamise parandamiseks kogu ELis otsustava tähtsusega.

| (11) | Liikmesriikidele antud soovitus edastada komisjonile ja teha huvitatud isikutele kättesaadavaks riiklikul tasandil tunnustatud kutsehaigusi käsitlevad statistilised ja epidemioloogilised andmed on endiselt asjakohane, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1338/2008 (7) ning Euroopa kutsehaiguste statistika katseprojektidega seotud suundumusi. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikidele antud soovitus edastada komisjonile ja teha huvitatud isikutele kättesaadavaks riiklikul tasandil tunnustatud kutsehaigusi käsitlevad statistilised ja epidemioloogilised andmed on endiselt asjakohane, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1338/2008 (7) ning Euroopa kutsehaiguste statistika katseprojektidega seotud suundumusi.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/126 (8) asutatud Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti ülesanne on muu hulgas anda liidu institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikidele objektiivset kättesaadavat tehnilist, teaduslikku ja majandusteavet ning kvalifitseeritud oskusteavet, mida nad vajavad töötajate ohutuse ja tervise kaitseks kavandatud mõistliku ja tõhusa poliitika sõnastamiseks ja rakendamiseks ning tehnilise, teadusliku ja majandusteabe kogumiseks, analüüsimiseks ja levitamiseks liikmesriikides. Seetõttu peaks ametil olema oluline roll ka kutsehaiguste ennetamisega seotud teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamisel. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/126 (8) asutatud Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti ülesanne on muu hulgas anda liidu institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikidele objektiivset kättesaadavat tehnilist, teaduslikku ja majandusteavet ning kvalifitseeritud oskusteavet, mida nad vajavad töötajate ohutuse ja tervise kaitseks kavandatud mõistliku ja tõhusa poliitika sõnastamiseks ja rakendamiseks ning tehnilise, teadusliku ja majandusteabe kogumiseks, analüüsimiseks ja levitamiseks liikmesriikides. Seetõttu peaks ametil olema oluline roll ka kutsehaiguste ennetamisega seotud teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamisel.

| (13) | Riiklikud rahvatervise- ja tervishoiusüsteemid võivad oluliselt osaleda kutsehaiguste ennetuse toetamises, näiteks suurendada meditsiinitöötajate teadlikkust, et parandada nende haiguste tundmist ja diagnoosimist. |
| --- | --- |

(13)

Riiklikud rahvatervise- ja tervishoiusüsteemid võivad oluliselt osaleda kutsehaiguste ennetuse toetamises, näiteks suurendada meditsiinitöötajate teadlikkust, et parandada nende haiguste tundmist ja diagnoosimist.

| (14) | Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi ja ühelt poolt asjaolu, et COVID-19 lisamisega käesoleva soovituse I lisasse on kiire, pidades eelkõige silmas COVID-19 võimalikke uusi laineid ja viiruse SARS-CoV-2 uute variantide esilekerkimist, ning teiselt poolt asjaolu, et soovitus 2003/670/EÜ on endiselt suures osas asjakohane ja otstarbekohane, tuleks käesoleva soovituse I lisasse lisada COVID-19 ja korrata soovituse 2003/670/EÜ sisu, ilma et see piiraks käesoleva soovituse hilisemat ajakohastamist, |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi ja ühelt poolt asjaolu, et COVID-19 lisamisega käesoleva soovituse I lisasse on kiire, pidades eelkõige silmas COVID-19 võimalikke uusi laineid ja viiruse SARS-CoV-2 uute variantide esilekerkimist, ning teiselt poolt asjaolu, et soovitus 2003/670/EÜ on endiselt suures osas asjakohane ja otstarbekohane, tuleks käesoleva soovituse I lisasse lisada COVID-19 ja korrata soovituse 2003/670/EÜ sisu, ilma et see piiraks käesoleva soovituse hilisemat ajakohastamist,

SOOVITAB JÄRGMIST:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks soodsamate siseriiklike õigusnormide kohaldamist, soovitatakse liikmesriikidel:

| 1) | viia võimalikult kiiresti sisse oma siseriiklikesse õigus- ja haldusnormidesse, mis käsitlevad teaduslikult tunnustatud kutsehaigusi, mille eest tuleb maksta hüvitist ja mille suhtes kohaldatakse ennetusmeetmeid, I lisas esitatud Euroopa nimekiri; |
| --- | --- |

1)

viia võimalikult kiiresti sisse oma siseriiklikesse õigus- ja haldusnormidesse, mis käsitlevad teaduslikult tunnustatud kutsehaigusi, mille eest tuleb maksta hüvitist ja mille suhtes kohaldatakse ennetusmeetmeid, I lisas esitatud Euroopa nimekiri;

| 2) | võtta meetmeid, et lisada oma siseriiklikesse õigus- ja haldusnormidesse töötaja õigus saada kutsehaiguste eest hüvitist, kui töötaja põeb haigust, mis ei ole loetletud I lisas, kuid mille puhul on võimalik tõendada, et haiguse põhjus ja laad on tingitud kutsetegevusest, eriti kui haigus on loetletud II lisas; |
| --- | --- |

2)

võtta meetmeid, et lisada oma siseriiklikesse õigus- ja haldusnormidesse töötaja õigus saada kutsehaiguste eest hüvitist, kui töötaja põeb haigust, mis ei ole loetletud I lisas, kuid mille puhul on võimalik tõendada, et haiguse põhjus ja laad on tingitud kutsetegevusest, eriti kui haigus on loetletud II lisas;

| 3) | töötada välja ja parendada tõhusaid ennetusmeetmeid seoses I lisas esitatud Euroopa nimekirjas loetletud kutsehaigustega, kaasates aktiivselt kõiki osalejaid ning vajaduse korral vahetades teavet, kogemusi ja parimaid tavasid Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti kaudu; |
| --- | --- |

3)

töötada välja ja parendada tõhusaid ennetusmeetmeid seoses I lisas esitatud Euroopa nimekirjas loetletud kutsehaigustega, kaasates aktiivselt kõiki osalejaid ning vajaduse korral vahetades teavet, kogemusi ja parimaid tavasid Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti kaudu;

| 4) | koostada kvantitatiivselt mõõdetavad riiklikud eesmärgid, et vähendada tunnustatud kutsehaiguste määra, eelkõige I lisas esitatud Euroopa nimekirjas loetletud haiguste puhul; |
| --- | --- |

4)

koostada kvantitatiivselt mõõdetavad riiklikud eesmärgid, et vähendada tunnustatud kutsehaiguste määra, eelkõige I lisas esitatud Euroopa nimekirjas loetletud haiguste puhul;

| 5) | tagada, et kõikidest kutsehaiguste juhtudest teatatakse, ning viia oma kutsehaiguste statistika järk-järgult vastavusse I lisas esitatud Euroopa nimekirjaga, pidades silmas tööd, mida tehakse kutsehaigusi käsitleva Euroopa statistika ühtlustamise süsteemiga, nii et iga kutsehaiguse juhtumi puhul oleks kättesaadav teave põhjustava mõjuri või teguri, meditsiinilise diagnoosi ja patsiendi soo kohta; |
| --- | --- |

5)

tagada, et kõikidest kutsehaiguste juhtudest teatatakse, ning viia oma kutsehaiguste statistika järk-järgult vastavusse I lisas esitatud Euroopa nimekirjaga, pidades silmas tööd, mida tehakse kutsehaigusi käsitleva Euroopa statistika ühtlustamise süsteemiga, nii et iga kutsehaiguse juhtumi puhul oleks kättesaadav teave põhjustava mõjuri või teguri, meditsiinilise diagnoosi ja patsiendi soo kohta;

| 6) | võtta kasutusele süsteem teabe või andmete kogumiseks II lisas loetletud haiguste ja muude kutsehaiguste epidemioloogia kohta; |
| --- | --- |

6)

võtta kasutusele süsteem teabe või andmete kogumiseks II lisas loetletud haiguste ja muude kutsehaiguste epidemioloogia kohta;

| 7) | edendada teadusuuringuid kutsetegevusega seotud haiguste, eelkõige II lisas loetletud haiguste ja tööga seotud psühhosotsiaalsete häirete valdkonnas; |
| --- | --- |

7)

edendada teadusuuringuid kutsetegevusega seotud haiguste, eelkõige II lisas loetletud haiguste ja tööga seotud psühhosotsiaalsete häirete valdkonnas;

| 8) | tagada, et nende riiklikes kavades sisalduvate kutsehaiguste diagnoosimist toetavaid dokumente levitatakse laialdaselt, võttes eelkõige arvesse komisjoni avaldatud teateid kutsehaiguste diagnoosimise kohta; |
| --- | --- |

8)

tagada, et nende riiklikes kavades sisalduvate kutsehaiguste diagnoosimist toetavaid dokumente levitatakse laialdaselt, võttes eelkõige arvesse komisjoni avaldatud teateid kutsehaiguste diagnoosimise kohta;

| 9) | edastada komisjonile ja teha huvitatud isikutele kättesaadavaks statistilised ja epidemioloogilised andmed riiklikul tasandil tunnustatud kutsehaiguste kohta, eelkõige Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti loodud teabevõrgu kaudu; |
| --- | --- |

9)

edastada komisjonile ja teha huvitatud isikutele kättesaadavaks statistilised ja epidemioloogilised andmed riiklikul tasandil tunnustatud kutsehaiguste kohta, eelkõige Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti loodud teabevõrgu kaudu;

| 10) | edendada riiklike tervishoiusüsteemide aktiivset rolli kutsehaiguste ennetamisel, eelkõige suurendades meditsiinitöötajate teadlikkust, et parandada kutsehaiguste tundmist ja diagnoosimist. |
| --- | --- |

10)

edendada riiklike tervishoiusüsteemide aktiivset rolli kutsehaiguste ennetamisel, eelkõige suurendades meditsiinitöötajate teadlikkust, et parandada kutsehaiguste tundmist ja diagnoosimist.

Artikkel 2

Liikmesriigid määravad ise kindlaks iga kutsehaiguse tunnustamise kriteeriumid kooskõlas kehtivate siseriiklike õigusaktide või tavadega.

Artikkel 3

Käesoleva soovitusega asendatakse soovitus 2003/670/EÜ.

Artikkel 4

Liikmesriikidel palutakse teavitada komisjoni hiljemalt 31. detsembriks 2023 käesoleva soovituse uue punkti nr 408 alusel võetud või kavandatud meetmetest. Liikmesriikidel palutakse komisjoni teavitada alati, kui seoses käesoleva soovituse rakendamisega võetakse uusi meetmeid.

Brüssel, 28. november 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Nicolas SCHMIT

---

(1)  
  ELT L 238, 25.9.2003, lk 28.

1

(2)  COM(2021) 323 final.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5902521/KS-RA-07-015-EN.PDF.

3

(4)  
  Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata.

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/7870049/13464590/KS-FT-21-005-EN-N.pdf/d960b3ee-7308-4fe7-125c-f852dd02a7c7?t=1632924169533.

5

(6)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 70).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrus (EL) 2019/126, millega asutatakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94 (ELT L 30, 31.1.2019, lk 58).

8

---

I LISA

Euroopa kutsehaiguste nimekiri

Käesolevas nimekirjas nimetatud haigused peavad olema otseselt seotud kutsealaga. Komisjon määrab kindlaks kriteeriumid, mille alusel iga allpool loetletud haigus tunnistatakse kutsehaiguseks.

1.   Järgmiste keemiliste mõjurite põhjustatud haigused:

| 100 | akrüülnitriil |
| --- | --- |

100

akrüülnitriil

| 101 | arseen ja selle ühendid |
| --- | --- |

101

arseen ja selle ühendid

| 102 | berüllium ja selle ühendid |
| --- | --- |

102

berüllium ja selle ühendid

| 103.01 | süsinikmonooksiid |
| --- | --- |

103.01

süsinikmonooksiid

| 103.02 | süsinikoksiidkloriid |
| --- | --- |

103.02

süsinikoksiidkloriid

| 104.01 | vesiniktsüaniid |
| --- | --- |

104.01

vesiniktsüaniid

| 104.02 | tsüaniidid ja nende ühendid |
| --- | --- |

104.02

tsüaniidid ja nende ühendid

| 104.03 | isotsüanaadid |
| --- | --- |

104.03

isotsüanaadid

| 105 | kaadmium ja selle ühendid |
| --- | --- |

105

kaadmium ja selle ühendid

| 106 | kroom ja selle ühendid |
| --- | --- |

106

kroom ja selle ühendid

| 107 | elavhõbe ja selle ühendid |
| --- | --- |

107

elavhõbe ja selle ühendid

| 108 | mangaan ja selle ühendid |
| --- | --- |

108

mangaan ja selle ühendid

| 109.01 | lämmastikhape |
| --- | --- |

109.01

lämmastikhape

| 109.02 | lämmastikoksiidid |
| --- | --- |

109.02

lämmastikoksiidid

| 109.03 | ammoniaak |
| --- | --- |

109.03

ammoniaak

| 110 | nikkel ja selle ühendid |
| --- | --- |

110

nikkel ja selle ühendid

| 111 | fosfor ja selle ühendid |
| --- | --- |

111

fosfor ja selle ühendid

| 112 | plii ja selle ühendid |
| --- | --- |

112

plii ja selle ühendid

| 113.01 | vääveloksiidid |
| --- | --- |

113.01

vääveloksiidid

| 113.02 | väävelhape |
| --- | --- |

113.02

väävelhape

| 113.03 | süsinikdisulfiid |
| --- | --- |

113.03

süsinikdisulfiid

| 114 | vanaadium ja selle ühendid |
| --- | --- |

114

vanaadium ja selle ühendid

| 115.01 | kloor |
| --- | --- |

115.01

kloor

| 115.02 | broom |
| --- | --- |

115.02

broom

| 115.04 | jood |
| --- | --- |

115.04

jood

| 115.05 | fluor ja selle ühendid |
| --- | --- |

115.05

fluor ja selle ühendid

| 116 | lakibensiinist või bensiinist saadud alifaatsed ja alitsüklilised süsivesinikud |
| --- | --- |

116

lakibensiinist või bensiinist saadud alifaatsed ja alitsüklilised süsivesinikud

| 117 | alifaatsete ja alitsükliliste süsivesinike halogeenderivaadid |
| --- | --- |

117

alifaatsete ja alitsükliliste süsivesinike halogeenderivaadid

| 118 | butüül-, metüül- ja isopropüülalkohol |
| --- | --- |

118

butüül-, metüül- ja isopropüülalkohol

| 119 | etüleenglükool, dietüleenglükool, 1,4-butaandiool ning glükoolide ja glütserooli nitraatderivaadid |
| --- | --- |

119

etüleenglükool, dietüleenglükool, 1,4-butaandiool ning glükoolide ja glütserooli nitraatderivaadid

| 120 | metüüleeter, etüüleeter, isopropüüleeter, vinüüleeter, dikloroisopropüüleeter, guajakool, etüleenglükooli metüül- ja etüüleetrid |
| --- | --- |

120

metüüleeter, etüüleeter, isopropüüleeter, vinüüleeter, dikloroisopropüüleeter, guajakool, etüleenglükooli metüül- ja etüüleetrid

| 121 | atsetoon, kloroatsetoon, bromoatsetoon, heksafluoroatsetoon, metüületüülketoon, metüül-n-butüülketoon, metüülisobutüülketoon, diatsetoonalkohol, mesitüüloksiid, 2-metüültsükloheksanoon |
| --- | --- |

121

atsetoon, kloroatsetoon, bromoatsetoon, heksafluoroatsetoon, metüületüülketoon, metüül-n-butüülketoon, metüülisobutüülketoon, diatsetoonalkohol, mesitüüloksiid, 2-metüültsükloheksanoon

| 122 | fosfororgaanilised estrid |
| --- | --- |

122

fosfororgaanilised estrid

| 123 | orgaanilised happed |
| --- | --- |

123

orgaanilised happed

| 124 | formaldehüüd |
| --- | --- |

124

formaldehüüd

| 125 | alifaatsed nitroderivaadid |
| --- | --- |

125

alifaatsed nitroderivaadid

| 126.01 | benseen ja selle homoloogid (benseeni homoloogid valemiga CnH2n-6) |
| --- | --- |

126.01

benseen ja selle homoloogid (benseeni homoloogid valemiga CnH2n-6)

| 126.02 | naftaleen ja selle homoloogid (naftaleeni homoloogid valemiga CnH2n-12) |
| --- | --- |

126.02

naftaleen ja selle homoloogid (naftaleeni homoloogid valemiga CnH2n-12)

| 126.03 | vinüülbenseen ja divinüülbenseen |
| --- | --- |

126.03

vinüülbenseen ja divinüülbenseen

| 127 | aromaatsete süsivesinike halogeenderivaadid |
| --- | --- |

127

aromaatsete süsivesinike halogeenderivaadid

| 128.01 | fenoolid ja nende homoloogid ning nende halogeenderivaadid |
| --- | --- |

128.01

fenoolid ja nende homoloogid ning nende halogeenderivaadid

| 128.02 | naftoolid ja nende homoloogid ning nende halogeenderivaadid |
| --- | --- |

128.02

naftoolid ja nende homoloogid ning nende halogeenderivaadid

| 128.03 | alküülarüüloksiidide halogeenderivaadid |
| --- | --- |

128.03

alküülarüüloksiidide halogeenderivaadid

| 128.04 | alküülarüülsulfonaatide halogeenderivaadid |
| --- | --- |

128.04

alküülarüülsulfonaatide halogeenderivaadid

| 128.05 | bensokinoonid |
| --- | --- |

128.05

bensokinoonid

| 129.01 | aromaatsed amiinid ja aromaatsed hüdrasiinid ning nende halogeen-, fenool-, nitro-, nitraat- ja sulfoderivaadid |
| --- | --- |

129.01

aromaatsed amiinid ja aromaatsed hüdrasiinid ning nende halogeen-, fenool-, nitro-, nitraat- ja sulfoderivaadid

| 129.02 | alifaatsed amiinid ja nende halogeenderivaadid |
| --- | --- |

129.02

alifaatsed amiinid ja nende halogeenderivaadid

| 130.01 | aromaatsete süsivesinike nitroderivaadid |
| --- | --- |

130.01

aromaatsete süsivesinike nitroderivaadid

| 130.02 | enoolide nitroderivaadid ja nende homoloogid |
| --- | --- |

130.02

enoolide nitroderivaadid ja nende homoloogid

| 131 | antimon ja selle derivaadid |
| --- | --- |

131

antimon ja selle derivaadid

| 132 | lämmastikhappe estrid |
| --- | --- |

132

lämmastikhappe estrid

| 133 | vesiniksulfiid |
| --- | --- |

133

vesiniksulfiid

| 135 | entsefalopaatiad orgaaniliste lahustite tõttu, mis ei kuulu muudesse rubriikidesse |
| --- | --- |

135

entsefalopaatiad orgaaniliste lahustite tõttu, mis ei kuulu muudesse rubriikidesse

| 136 | polüneuropaatiad orgaaniliste lahustite tõttu, mis ei kuulu muudesse rubriikidesse |
| --- | --- |

136

polüneuropaatiad orgaaniliste lahustite tõttu, mis ei kuulu muudesse rubriikidesse

2.   Nahahaigused, mille on põhjustanud ained ja mõjurid, mis ei kuulu muudesse rubriikidesse

| 201 | Nahahaigused ja nahavähid, mille on põhjustanud: |
| --- | --- |

201

Nahahaigused ja nahavähid, mille on põhjustanud:

| 201.01 | tahm |
| --- | --- |

201.01

tahm

| 201.03 | tõrv |
| --- | --- |

201.03

tõrv

| 201.02 | bituumen |
| --- | --- |

201.02

bituumen

| 201.04 | pigi |
| --- | --- |

201.04

pigi

| 201.05 | antratseen ja selle ühendid |
| --- | --- |

201.05

antratseen ja selle ühendid

| 201.06 | mineraal- ja muud õlid |
| --- | --- |

201.06

mineraal- ja muud õlid

| 201.07 | toorparafiin |
| --- | --- |

201.07

toorparafiin

| 201.08 | karbasool ja selle ühendid |
| --- | --- |

201.08

karbasool ja selle ühendid

| 201.09 | kivisöe destillatsiooni kõrvalproduktid |
| --- | --- |

201.09

kivisöe destillatsiooni kõrvalproduktid

| 202 | Kutsenahahaigused, mis on tekkinud teaduslikult tõestatud allergiat tekitavate või ärritavate ainete tagajärjel, mis ei kuulu muudesse rubriikidesse |
| --- | --- |

202

Kutsenahahaigused, mis on tekkinud teaduslikult tõestatud allergiat tekitavate või ärritavate ainete tagajärjel, mis ei kuulu muudesse rubriikidesse

3.   Haigused, mis on põhjustatud selliste ainete ja mõjurite sissehingamisest, mis ei kuulu muudesse rubriikidesse

| 301 | Hingamisteede haigused ja vähid |
| --- | --- |

301

Hingamisteede haigused ja vähid

| 301.11 | Silikoos |
| --- | --- |

301.11

Silikoos

| 301.12 | Silikoos kombineeritult kopsutuberkuloosiga |
| --- | --- |

301.12

Silikoos kombineeritult kopsutuberkuloosiga

| 301.21 | Asbestoos |
| --- | --- |

301.21

Asbestoos

| 301.22 | Asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud mesotelioom |
| --- | --- |

301.22

Asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud mesotelioom

| 301.31 | Silikaattolmu sissehingamisest põhjustatud pneumokonioos |
| --- | --- |

301.31

Silikaattolmu sissehingamisest põhjustatud pneumokonioos

| 302 | Asbestoosi tüsistusena tekkinud bronhivähk |
| --- | --- |

302

Asbestoosi tüsistusena tekkinud bronhivähk

| 303 | Metallide paagutamistolmust põhjustatud bronhopulmonaalsed haigused |
| --- | --- |

303

Metallide paagutamistolmust põhjustatud bronhopulmonaalsed haigused

| 304.01 | Eksogeenne allergiline alveoliit |
| --- | --- |

304.01

Eksogeenne allergiline alveoliit

| 304.02 | Puuvilla, lina, kanepi, džuudi, sisali ja suhkruroo tolmude ja kiudude sissehingamisest põhjustatud kopsuhaigused |
| --- | --- |

304.02

Puuvilla, lina, kanepi, džuudi, sisali ja suhkruroo tolmude ja kiudude sissehingamisest põhjustatud kopsuhaigused

| 304.04 | Koobalti, tina, baariumi ja grafiidi tolmu sissehingamisest põhjustatud hingamisteede haigused |
| --- | --- |

304.04

Koobalti, tina, baariumi ja grafiidi tolmu sissehingamisest põhjustatud hingamisteede haigused

| 304.05 | Sideroos |
| --- | --- |

304.05

Sideroos

| 305.01 | Puidutolmust põhjustatud ülemiste hingamisteede vähktõved |
| --- | --- |

305.01

Puidutolmust põhjustatud ülemiste hingamisteede vähktõved

| 304.06 | Allergiline astma, mis on põhjustatud töö iseloomust tulenevalt tuntud allergeenide pidevast sissehingamisest |
| --- | --- |

304.06

Allergiline astma, mis on põhjustatud töö iseloomust tulenevalt tuntud allergeenide pidevast sissehingamisest

| 304.07 | Allergiline riniit, mis on põhjustatud töö iseloomust tulenevalt tuntud allergeenide pidevast sissehingamisest |
| --- | --- |

304.07

Allergiline riniit, mis on põhjustatud töö iseloomust tulenevalt tuntud allergeenide pidevast sissehingamisest

| 306 | Asbestist põhjustatud pleura fibroossed haigused hingamisraskusega |
| --- | --- |

306

Asbestist põhjustatud pleura fibroossed haigused hingamisraskusega

| 307 | Krooniline obstruktiivne bronhiit või kopsuemfüseem kaevuritel, kes töötavad maa-alustes kivisöekaevandustes |
| --- | --- |

307

Krooniline obstruktiivne bronhiit või kopsuemfüseem kaevuritel, kes töötavad maa-alustes kivisöekaevandustes

| 308 | Asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud kopsuvähk |
| --- | --- |

308

Asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud kopsuvähk

| 309 | Alumiiniumi või selle ühendite tolmu või aurude sissehingamisest põhjustatud bronhopulmonaalsed haigused |
| --- | --- |

309

Alumiiniumi või selle ühendite tolmu või aurude sissehingamisest põhjustatud bronhopulmonaalsed haigused

| 310 | Šlaki tolmu sissehingamisest põhjustatud bronhopulmonaalsed haigused |
| --- | --- |

310

Šlaki tolmu sissehingamisest põhjustatud bronhopulmonaalsed haigused

4.   Nakkus- ja parasiithaigused

| 401 | Loomadelt või loomsetelt jäätmetelt inimesele ülekandunud nakkus- ja parasiithaigused |
| --- | --- |

401

Loomadelt või loomsetelt jäätmetelt inimesele ülekandunud nakkus- ja parasiithaigused

| 402 | Teetanus |
| --- | --- |

402

Teetanus

| 403 | Brutselloos |
| --- | --- |

403

Brutselloos

| 404 | Viiruslik hepatiit |
| --- | --- |

404

Viiruslik hepatiit

| 405 | Tuberkuloos |
| --- | --- |

405

Tuberkuloos

| 406 | Amöbiaas |
| --- | --- |

406

Amöbiaas

| 407 | Muud nakkushaigused, mis on tingitud tööst haiguste ennetamisel, tervishoius, koduabis ja muudes samalaadsetes tegevustes, mille puhul on tõendatud nakkusoht |
| --- | --- |

407

Muud nakkushaigused, mis on tingitud tööst haiguste ennetamisel, tervishoius, koduabis ja muudes samalaadsetes tegevustes, mille puhul on tõendatud nakkusoht

| 408 | COVID-19, mis on põhjustatud tööst haiguste ennetamisel, tervishoius ja sotsiaalhoolekandes ning koduabis, või pandeemia kontekstis sektorites, kus esineb puhang tegevusaladel, mille puhul on tõendatud nakkusoht |
| --- | --- |

408

COVID-19, mis on põhjustatud tööst haiguste ennetamisel, tervishoius ja sotsiaalhoolekandes ning koduabis, või pandeemia kontekstis sektorites, kus esineb puhang tegevusaladel, mille puhul on tõendatud nakkusoht

5.   Järgmiste füüsiliste mõjurite põhjustatud haigused:

| 502.01 | soojuskiirgusest põhjustatud kataraktid |
| --- | --- |

502.01

soojuskiirgusest põhjustatud kataraktid

| 502.02 | ultraviolettkiirgusest põhjustatud silma sidekesta haigused |
| --- | --- |

502.02

ultraviolettkiirgusest põhjustatud silma sidekesta haigused

| 503 | osaline kuulmislangus või kurdistumine müra tagajärjel |
| --- | --- |

503

osaline kuulmislangus või kurdistumine müra tagajärjel

| 504 | kõrgest või madalast õhurõhust põhjustatud haigused |
| --- | --- |

504

kõrgest või madalast õhurõhust põhjustatud haigused

| 505.01 | mehaanilisest vibratsioonist põhjustatud käte ja randmete osteoartikulaarsed haigused |
| --- | --- |

505.01

mehaanilisest vibratsioonist põhjustatud käte ja randmete osteoartikulaarsed haigused

| 505.02 | mehaanilisest vibratsioonist põhjustatud angioneurootilised haigused |
| --- | --- |

505.02

mehaanilisest vibratsioonist põhjustatud angioneurootilised haigused

| 506.10 | liigeseümbrise pauna haigused, mis on põhjustatud survest |
| --- | --- |

506.10

liigeseümbrise pauna haigused, mis on põhjustatud survest

| 506.11 | põlvekedraesine ja põlvekedraalune bursiit |
| --- | --- |

506.11

põlvekedraesine ja põlvekedraalune bursiit

| 506.12 | küünarliigese bursiit |
| --- | --- |

506.12

küünarliigese bursiit

| 506.13 | õlaliigese bursiit |
| --- | --- |

506.13

õlaliigese bursiit

| 506.21 | kõõlustupe haigused füüsilise ülekoormuse tagajärjel |
| --- | --- |

506.21

kõõlustupe haigused füüsilise ülekoormuse tagajärjel

| 506.22 | kõõluseümbrise haigused füüsilise ülekoormuse tagajärjel |
| --- | --- |

506.22

kõõluseümbrise haigused füüsilise ülekoormuse tagajärjel

| 506.23 | lihaste ja kõõluste kinnituskohtade haigused füüsilise ülekoormuse tagajärjel |
| --- | --- |

506.23

lihaste ja kõõluste kinnituskohtade haigused füüsilise ülekoormuse tagajärjel

| 506.30 | põlvemeniski vigastused pikaajalise põlvili või kükitavas asendis töötamise tagajärjel |
| --- | --- |

506.30

põlvemeniski vigastused pikaajalise põlvili või kükitavas asendis töötamise tagajärjel

| 506.40 | survest põhjustatud närvihalvatused |
| --- | --- |

506.40

survest põhjustatud närvihalvatused

| 506.45 | karpaalkanali sündroom |
| --- | --- |

506.45

karpaalkanali sündroom

| 507 | kaevurite nüstagm |
| --- | --- |

507

kaevurite nüstagm

| 508 | ioniseerivast kiirgusest põhjustatud haigused |
| --- | --- |

508

ioniseerivast kiirgusest põhjustatud haigused

---

II LISA

Täiendav loetelu haigustest, mille puhul kahtlustatakse, et need on kutsehaigused ning millest tuleks teatada ja mille puhul võidakse hiljem kaaluda Euroopa nimekirja I lisasse kandmist

2.1   Järgmiste mõjurite põhjustatud haigused:

| 2.101 | osoon |
| --- | --- |

2.101

osoon

| 2.102 | muud kui I lisa rubriigis 1.116 osutatud alifaatsed süsivesinikud |
| --- | --- |

2.102

muud kui I lisa rubriigis 1.116 osutatud alifaatsed süsivesinikud

| 2.103 | difenüül |
| --- | --- |

2.103

difenüül

| 2.104 | dekaliin |
| --- | --- |

2.104

dekaliin

| 2.105 | aromaatsed happed – aromaatsed anhüdriidid või nende halogeenderivaadid |
| --- | --- |

2.105

aromaatsed happed – aromaatsed anhüdriidid või nende halogeenderivaadid

| 2.106 | difenüüloksiid |
| --- | --- |

2.106

difenüüloksiid

| 2.107 | tetrahüdrofuraan |
| --- | --- |

2.107

tetrahüdrofuraan

| 2.108 | tiofeen |
| --- | --- |

2.108

tiofeen

| 2.109 | metakrüülnitriil |
| --- | --- |

2.109

metakrüülnitriil

| 2.110 | atsetonitriil |
| --- | --- |

2.110

atsetonitriil

| 2.111 | tioalkoholid |
| --- | --- |

2.111

tioalkoholid

| 2.112 | merkaptaanid ja tioeetrid |
| --- | --- |

2.112

merkaptaanid ja tioeetrid

| 2.113 | tallium ja selle ühendid |
| --- | --- |

2.113

tallium ja selle ühendid

| 2.114 | muud kui I lisa rubriigis 1.118 osutatud alkoholid ja nende halogeenderivaadid |
| --- | --- |

2.114

muud kui I lisa rubriigis 1.118 osutatud alkoholid ja nende halogeenderivaadid

| 2.115 | muud kui I lisa rubriigis 1.119 osutatud glükoolid ja nende halogeenderivaadid |
| --- | --- |

2.115

muud kui I lisa rubriigis 1.119 osutatud glükoolid ja nende halogeenderivaadid

| 2.116 | muud kui I lisa rubriigis 1.120 osutatud eetrid ja nende halogeenderivaadid |
| --- | --- |

2.116

muud kui I lisa rubriigis 1.120 osutatud eetrid ja nende halogeenderivaadid

| 2.117 | muud kui I lisa rubriigis 1.121 osutatud ketoonid ja nende halogeenderivaadid |
| --- | --- |

2.117

muud kui I lisa rubriigis 1.121 osutatud ketoonid ja nende halogeenderivaadid

| 2.118 | muud kui I lisa rubriigis 1.122 osutatud estrid ja nende halogeenderivaadid |
| --- | --- |

2.118

muud kui I lisa rubriigis 1.122 osutatud estrid ja nende halogeenderivaadid

| 2.119 | furfuraal |
| --- | --- |

2.119

furfuraal

| 2.120 | tiofenoolid ja nende homoloogid ning nende halogeenderivaadid |
| --- | --- |

2.120

tiofenoolid ja nende homoloogid ning nende halogeenderivaadid

| 2.121 | hõbe |
| --- | --- |

2.121

hõbe

| 2.122 | seleen |
| --- | --- |

2.122

seleen

| 2.123 | vask |
| --- | --- |

2.123

vask

| 2.124 | tsink |
| --- | --- |

2.124

tsink

| 2.125 | magneesium |
| --- | --- |

2.125

magneesium

| 2.126 | plaatina |
| --- | --- |

2.126

plaatina

| 2.127 | tantaal |
| --- | --- |

2.127

tantaal

| 2.128 | titaan |
| --- | --- |

2.128

titaan

| 2.129 | terpeenid |
| --- | --- |

2.129

terpeenid

| 2.130 | boraanid |
| --- | --- |

2.130

boraanid

| 2.140 | pärlmutritolmu sissehingamisest põhjustatud haigused |
| --- | --- |

2.140

pärlmutritolmu sissehingamisest põhjustatud haigused

| 2.141 | hormoonpreparaatidest põhjustatud haigused |
| --- | --- |

2.141

hormoonpreparaatidest põhjustatud haigused

| 2.150 | hambakaaries, mis on seotud tööga šokolaadi-, suhkru- või jahutööstuses |
| --- | --- |

2.150

hambakaaries, mis on seotud tööga šokolaadi-, suhkru- või jahutööstuses

| 2.160 | ränioksiid |
| --- | --- |

2.160

ränioksiid

| 2.170 | polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud, mis ei kuulu teistesse rubriikidesse |
| --- | --- |

2.170

polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud, mis ei kuulu teistesse rubriikidesse

| 2.190 | dimetüülformamiid |
| --- | --- |

2.190

dimetüülformamiid

2.2   Nahahaigused, mille on põhjustanud ained ja mõjurid, mis ei kuulu muudesse rubriikidesse

| 2.201 | I lisas loetlemata allergilised ja ortoallergilised nahahaigused |
| --- | --- |

2.201

I lisas loetlemata allergilised ja ortoallergilised nahahaigused

2.3   Haigused, mille on põhjustanud sissehingatavad ained, mis ei kuulu muudesse rubriikidesse

| 2.301 | Euroopa nimekirja mittekuuluvatest metallidest tingitud kopsufibroosid |
| --- | --- |

2.301

Euroopa nimekirja mittekuuluvatest metallidest tingitud kopsufibroosid

| 2.303 | Bronhopulmonaalsed haigused ja vähid, mis on seotud kokkupuutega järgmiste ainetega:






  — | tahm |
| --- | --- | --- |

2.303

Bronhopulmonaalsed haigused ja vähid, mis on seotud kokkupuutega järgmiste ainetega:

—

tahm

| — | tõrv |
| --- | --- |

—

tõrv

| — | bituumen |
| --- | --- |

—

bituumen

| — | pigi |
| --- | --- |

—

pigi

| — | antratseen ja selle ühendid |
| --- | --- |

—

antratseen ja selle ühendid

| — | mineraal- ja muud õlid |
| --- | --- |

—

mineraal- ja muud õlid

| 2.304 | Tehislikest mineraalkiududest põhjustatud bronhopulmonaalsed haigused |
| --- | --- |

2.304

Tehislikest mineraalkiududest põhjustatud bronhopulmonaalsed haigused

| 2.305 | Sünteetilistest kiududest põhjustatud bronhopulmonaalsed häired |
| --- | --- |

2.305

Sünteetilistest kiududest põhjustatud bronhopulmonaalsed häired

| 2.307 | I lisas loetlemata ärritavate ainete põhjustatud hingamisteede haigused, eelkõige astma |
| --- | --- |

2.307

I lisas loetlemata ärritavate ainete põhjustatud hingamisteede haigused, eelkõige astma

| 2.308 | Asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud kõrivähk |
| --- | --- |

2.308

Asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud kõrivähk

2.4   I lisas kirjeldamata nakkus- ja parasiithaigused

| 2.401 | Parasiithaigused |
| --- | --- |

2.401

Parasiithaigused

| 2.402 | Troopilised haigused |
| --- | --- |

2.402

Troopilised haigused

2.5   Füüsiliste mõjurite põhjustatud haigused

| 2.501 | Avulsioonmurd ogajätkete ülekoormuse tõttu |
| --- | --- |

2.501

Avulsioonmurd ogajätkete ülekoormuse tõttu

| 2.502 | Nimmepiirkonna lülivaheketastega seotud haigused, mis on põhjustatud üldvibratsiooni korduvast vertikaalsest mõjust |
| --- | --- |

2.502

Nimmepiirkonna lülivaheketastega seotud haigused, mis on põhjustatud üldvibratsiooni korduvast vertikaalsest mõjust

| 2.503 | Häälepaelte sõlmekesed, mis on põhjustatud tööga seotud püsivast häälepaelte pingutusest |
| --- | --- |

2.503

Häälepaelte sõlmekesed, mis on põhjustatud tööga seotud püsivast häälepaelte pingutusest

---