# Den Europæiske Unions L 206/2022

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 206 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 65. årgang8. august 2022 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 206

Dansk udgave

Retsforskrifter

65. årgang8. august 2022

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) 2022/1369 af 5. august 2022 om koordinerede foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2022/1370 af 5. august 2022 om ændring af forordning (EF) nr. 1881/2006 for så vidt angår grænseværdier for ochratoksin A i visse fødevarer (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1371 af 5. august 2022 om berigtigelse af visse sprogudgaver af gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (
  1
  ) | 15 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1372 af 5. august 2022 for så vidt angår midlertidige foranstaltninger for at forhindre indslæbning i, flytning og spredning inden for, opformering og frigivelse i Unionen af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) | 16 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1373 af 5. august 2022 om tilladelse til markedsføring af jernhydroxidadipattartrat som en ny fødevare og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 28 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1374 af 5. august 2022 om godkendelse af kaliumdiformat som fodertilsætningsstof til fravænnede smågrise, slagtesvin og søer og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 333/2012 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1375 af 5. august 2022 om afvisning af godkendelse af ethoxyquin som fodertilsætningsstof, der tilhører den funktionelle gruppe antioxidanter, og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2017/962 (
  1
  ) | 39 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/1376 af 26. juli 2022 om anvendelsen af artikel 34 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU på produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark
  (meddelt under nummer C(2022) 5046)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/1377 af 4. august 2022 om ændring af bilaget til beslutning 2007/453/EF for så vidt angår Frankrigs BSE-status
  (meddelt under nummer C(2022) 5507)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | RETNINGSLINJER |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2022/1378 af 28. juli 2022 om ændring af retningslinje 2008/596/EF om de nationale centralbankers forvaltning af Den Europæiske Centralbanks valutareserveaktiver samt den juridiske dokumentation for transaktioner vedrørende disse aktiver (ECB/2008/5) (ECB/2022/28) | 55 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) 2022/1369 af 5. august 2022 om koordinerede foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas

1

*

Kommissionens forordning (EU) 2022/1370 af 5. august 2022 om ændring af forordning (EF) nr. 1881/2006 for så vidt angår grænseværdier for ochratoksin A i visse fødevarer (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1371 af 5. august 2022 om berigtigelse af visse sprogudgaver af gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (
  1
  )

1

15

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1372 af 5. august 2022 for så vidt angår midlertidige foranstaltninger for at forhindre indslæbning i, flytning og spredning inden for, opformering og frigivelse i Unionen af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield)

Meloidogyne graminicola

16

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1373 af 5. august 2022 om tilladelse til markedsføring af jernhydroxidadipattartrat som en ny fødevare og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (
  1
  )

1

28

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1374 af 5. august 2022 om godkendelse af kaliumdiformat som fodertilsætningsstof til fravænnede smågrise, slagtesvin og søer og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 333/2012 (
  1
  )

1

35

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1375 af 5. august 2022 om afvisning af godkendelse af ethoxyquin som fodertilsætningsstof, der tilhører den funktionelle gruppe antioxidanter, og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2017/962 (
  1
  )

1

39

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/1376 af 26. juli 2022 om anvendelsen af artikel 34 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU på produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark
  (meddelt under nummer C(2022) 5046)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2022) 5046)

1

42

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/1377 af 4. august 2022 om ændring af bilaget til beslutning 2007/453/EF for så vidt angår Frankrigs BSE-status
  (meddelt under nummer C(2022) 5507)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2022) 5507)

1

51

RETNINGSLINJER

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2022/1378 af 28. juli 2022 om ændring af retningslinje 2008/596/EF om de nationale centralbankers forvaltning af Den Europæiske Centralbanks valutareserveaktiver samt den juridiske dokumentation for transaktioner vedrørende disse aktiver (ECB/2008/5) (ECB/2022/28)

(ECB/2022/28)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 8.8.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/1

---

RÅDETS FORORDNING (EU) 2022/1369

af 5. august 2022

om koordinerede foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 122, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Russiske Føderation, som er Unionens vigtigste eksterne gasleverandør, har indledt en militær aggression mod Ukraine, der er kontraherende part i Energifællesskabet. Eskaleringen af den russiske militære aggression mod Ukraine siden februar 2022 har ført til et markant fald i gasforsyningerne i et bevidst forsøg på at bruge gasforsyningen som politisk våben. Gastilstrømningen via rørledningerne fra Rusland gennem Belarus er standset, og gasforsyningerne gennem Ukraine er støt faldet. De samlede gasstrømme fra Rusland er nu mindre end 30 % af de gennemsnitlige gasstrømme for perioden 2016-2021. Denne reduktion af forsyningen har ført til historisk høje og svingende energipriser, hvilket har bidraget til inflationen og skabt en risiko for yderligere økonomisk afmatning i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den Russiske Føderation, som er Unionens vigtigste eksterne gasleverandør, har indledt en militær aggression mod Ukraine, der er kontraherende part i Energifællesskabet. Eskaleringen af den russiske militære aggression mod Ukraine siden februar 2022 har ført til et markant fald i gasforsyningerne i et bevidst forsøg på at bruge gasforsyningen som politisk våben. Gastilstrømningen via rørledningerne fra Rusland gennem Belarus er standset, og gasforsyningerne gennem Ukraine er støt faldet. De samlede gasstrømme fra Rusland er nu mindre end 30 % af de gennemsnitlige gasstrømme for perioden 2016-2021. Denne reduktion af forsyningen har ført til historisk høje og svingende energipriser, hvilket har bidraget til inflationen og skabt en risiko for yderligere økonomisk afmatning i Europa.

| (2) | På denne baggrund fremlagde Kommissionen i forlængelse af sin meddelelse af 8. marts 2022 med titlen »REPowerEU: En fælles europæisk indsats for mere sikker og bæredygtig energi til mere overkommelige priser« den 18. maj 2022 REPowerEU-planen med henblik på at bringe Unionens afhængighed af russiske fossile brændsler til ophør så hurtigt som muligt og senest i 2027. For at opnå dette mål indeholder REPowerEU-planen foranstaltninger vedrørende energibesparelser og energieffektivitet samt forslag om en fremskyndet udrulning af ren energi til erstatning af fossile brændstoffer i boliger, industri og elproduktion. Yderligere foranstaltninger på udbudssiden kan bl.a. omfatte bedre koordinering af indkøb af gas og fremme af europæiske gasmarkedsoperatørers fælles indkøb på det internationale gasmarked samt de bedste bestræbelser på at bevare elproduktionskapaciteter, der ikke er afhængige af importerede gasforsyninger. |
| --- | --- |

(2)

På denne baggrund fremlagde Kommissionen i forlængelse af sin meddelelse af 8. marts 2022 med titlen »REPowerEU: En fælles europæisk indsats for mere sikker og bæredygtig energi til mere overkommelige priser« den 18. maj 2022 REPowerEU-planen med henblik på at bringe Unionens afhængighed af russiske fossile brændsler til ophør så hurtigt som muligt og senest i 2027. For at opnå dette mål indeholder REPowerEU-planen foranstaltninger vedrørende energibesparelser og energieffektivitet samt forslag om en fremskyndet udrulning af ren energi til erstatning af fossile brændstoffer i boliger, industri og elproduktion. Yderligere foranstaltninger på udbudssiden kan bl.a. omfatte bedre koordinering af indkøb af gas og fremme af europæiske gasmarkedsoperatørers fælles indkøb på det internationale gasmarked samt de bedste bestræbelser på at bevare elproduktionskapaciteter, der ikke er afhængige af importerede gasforsyninger.

| (3) | Unionen har truffet yderligere foranstaltninger for at øge sit beredskabsniveau for så vidt angår afbrydelse af gasforsyningen. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1032 (1) blev vedtaget for at sikre, at de underjordiske lagerfaciliteter blev fyldt op til den kommende vintersæson. |
| --- | --- |

(3)

Unionen har truffet yderligere foranstaltninger for at øge sit beredskabsniveau for så vidt angår afbrydelse af gasforsyningen. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1032 (1) blev vedtaget for at sikre, at de underjordiske lagerfaciliteter blev fyldt op til den kommende vintersæson.

| (4) | Desuden gennemførte Kommissionen i februar 2022 og i maj 2022 dybdegående undersøgelser af alle nationale nødplaner og har også foretaget en nøje overvågning af forsyningssikkerhedssituationen. De foranstaltninger, der er truffet af Unionen siden februar 2022, blev udformet med henblik på at muliggøre en fuldstændig udfasning af russisk gas senest i 2027 og mindske risiciene som følge af en yderligere stor forsyningsafbrydelse. |
| --- | --- |

(4)

Desuden gennemførte Kommissionen i februar 2022 og i maj 2022 dybdegående undersøgelser af alle nationale nødplaner og har også foretaget en nøje overvågning af forsyningssikkerhedssituationen. De foranstaltninger, der er truffet af Unionen siden februar 2022, blev udformet med henblik på at muliggøre en fuldstændig udfasning af russisk gas senest i 2027 og mindske risiciene som følge af en yderligere stor forsyningsafbrydelse.

| (5) | Den nylige eskalering af afbrydelserne af gasforsyningen fra Rusland peger imidlertid i retning af en betydelig risiko for, at de russiske gasforsyninger i den nærmeste fremtid vil blive fuldstændig indstillet på en pludselig og ensidig måde. Unionen bør derfor foregribe en sådan risiko og i en ånd af solidaritet forberede sig på muligheden for en fuldstændig afbrydelse af gasforsyningen fra Rusland når som helst. Det er nødvendigt at gennemføre en øjeblikkelig proaktiv indsats for at foregribe yderligere disruptive tiltag og styrke EU's modstandsdygtighed over for fremtidige chok. En koordineret indsats på EU-plan kan forhindre, at der forvoldes alvorlig skade på økonomien og på borgerne som følge af en eventuel afbrydelse af gasforsyningen. |
| --- | --- |

(5)

Den nylige eskalering af afbrydelserne af gasforsyningen fra Rusland peger imidlertid i retning af en betydelig risiko for, at de russiske gasforsyninger i den nærmeste fremtid vil blive fuldstændig indstillet på en pludselig og ensidig måde. Unionen bør derfor foregribe en sådan risiko og i en ånd af solidaritet forberede sig på muligheden for en fuldstændig afbrydelse af gasforsyningen fra Rusland når som helst. Det er nødvendigt at gennemføre en øjeblikkelig proaktiv indsats for at foregribe yderligere disruptive tiltag og styrke EU's modstandsdygtighed over for fremtidige chok. En koordineret indsats på EU-plan kan forhindre, at der forvoldes alvorlig skade på økonomien og på borgerne som følge af en eventuel afbrydelse af gasforsyningen.

| (6) | Den nuværende retlige ramme for gasforsyningssikkerhed, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1938 (2), afhjælper ikke i tilstrækkelig grad en stor gasleverandørs afbrydelser, der varer i mere end 30 dage. De manglende retlige rammer for sådanne afbrydelser indebærer en risiko for en ukoordineret indsats fra medlemsstaternes side, hvilket risikerer at bringe forsyningssikkerheden i nabomedlemsstater i fare og kan påføre Unionens industri og forbrugere en yderligere byrde. |
| --- | --- |

(6)

Den nuværende retlige ramme for gasforsyningssikkerhed, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1938 (2), afhjælper ikke i tilstrækkelig grad en stor gasleverandørs afbrydelser, der varer i mere end 30 dage. De manglende retlige rammer for sådanne afbrydelser indebærer en risiko for en ukoordineret indsats fra medlemsstaternes side, hvilket risikerer at bringe forsyningssikkerheden i nabomedlemsstater i fare og kan påføre Unionens industri og forbrugere en yderligere byrde.

| (7) | Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 7. april 2022 om konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 24.-25. marts 2022 til, at der fremlægges en plan for fortsat at sikre EU's energiforsyningssikkerhed på kort sigt. Det Europæiske Råd anmodede på sine møder den 31. maj og den 23. juni 2022 Kommissionen om hurtigst muligt at fremsætte forslag til at forbedre beredskabet over for eventuelle omfattende forsyningsafbrydelser med henblik på at sikre energiforsyning til overkommelige priser. I forlængelse af denne anmodning fra Det Europæiske Råd er Kommissionen i gang med sammen med Unionens internationale partnere at undersøge, hvordan de stigende energipriser kan begrænses, herunder om det er muligt at indføre midlertidige importprislofter, hvor det er relevant. I overensstemmelse med denne anmodning fortsætter Kommissionen også arbejdet med at optimere den måde, hvorpå det europæiske elektricitetsmarked fungerer, herunder gasprisernes indvirkning på det, så det er bedre rustet til at modstå fremtidig overdreven prisvolatilitet, leverer elektricitet til overkommelige priser og passer fuldt ud til et dekarboniseret energisystem, samtidig med at det indre markeds integritet bevares, incitamenter til grøn omstilling fastholdes, forsyningssikkerheden opretholdes, og uforholdsmæssigt store budgetomkostninger undgås. |
| --- | --- |

(7)

Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 7. april 2022 om konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 24.-25. marts 2022 til, at der fremlægges en plan for fortsat at sikre EU's energiforsyningssikkerhed på kort sigt. Det Europæiske Råd anmodede på sine møder den 31. maj og den 23. juni 2022 Kommissionen om hurtigst muligt at fremsætte forslag til at forbedre beredskabet over for eventuelle omfattende forsyningsafbrydelser med henblik på at sikre energiforsyning til overkommelige priser. I forlængelse af denne anmodning fra Det Europæiske Råd er Kommissionen i gang med sammen med Unionens internationale partnere at undersøge, hvordan de stigende energipriser kan begrænses, herunder om det er muligt at indføre midlertidige importprislofter, hvor det er relevant. I overensstemmelse med denne anmodning fortsætter Kommissionen også arbejdet med at optimere den måde, hvorpå det europæiske elektricitetsmarked fungerer, herunder gasprisernes indvirkning på det, så det er bedre rustet til at modstå fremtidig overdreven prisvolatilitet, leverer elektricitet til overkommelige priser og passer fuldt ud til et dekarboniseret energisystem, samtidig med at det indre markeds integritet bevares, incitamenter til grøn omstilling fastholdes, forsyningssikkerheden opretholdes, og uforholdsmæssigt store budgetomkostninger undgås.

| (8) | I henhold til artikel 122, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan Rådet på forslag af Kommissionen og i en ånd af solidaritet mellem medlemsstaterne vedtage foranstaltninger, der er afpasset efter den økonomiske situation, navnlig hvis der opstår alvorlige forsyningsvanskeligheder med hensyn til visse produkter, især på energiområdet. Risikoen for en fuldstændig indstilling af russiske gasforsyninger inden udgangen af 2022 udgør en sådan situation. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 122, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan Rådet på forslag af Kommissionen og i en ånd af solidaritet mellem medlemsstaterne vedtage foranstaltninger, der er afpasset efter den økonomiske situation, navnlig hvis der opstår alvorlige forsyningsvanskeligheder med hensyn til visse produkter, især på energiområdet. Risikoen for en fuldstændig indstilling af russiske gasforsyninger inden udgangen af 2022 udgør en sådan situation.

| (9) | I betragtning af den overhængende risiko for afbrydelse af gasforsyningen til Unionen bør medlemsstaterne træffe foranstaltninger nu for at reducere deres efterspørgsel forud for vintersæsonen 2022/23. En sådan frivillig reduktion af efterspørgslen vil navnlig bidrage til opfyldning af lagerkapacitet, som ikke vil blive udtømt ved udgangen af vintersæsonen 2022/23, hvilket derfor vil gøre det muligt for medlemsstaterne at håndtere eventuelle kuldeperioder i februar og marts 2023 og lette opfyldningen af lagerkapaciteten for at sikre et passende forsyningssikkerhedsniveau for vintersæsonen 2023/24. En reduktion af efterspørgslen efter gas vil også bidrage til at sikre et tilstrækkeligt udbud og sænke energipriserne til gavn for forbrugerne i Unionen. Derfor vil foranstaltninger, der træffes på EU-plan for at reducere efterspørgslen, være til gavn for alle medlemsstater ved at mindske risikoen for en mere betydelig indvirkning på deres økonomier. |
| --- | --- |

(9)

I betragtning af den overhængende risiko for afbrydelse af gasforsyningen til Unionen bør medlemsstaterne træffe foranstaltninger nu for at reducere deres efterspørgsel forud for vintersæsonen 2022/23. En sådan frivillig reduktion af efterspørgslen vil navnlig bidrage til opfyldning af lagerkapacitet, som ikke vil blive udtømt ved udgangen af vintersæsonen 2022/23, hvilket derfor vil gøre det muligt for medlemsstaterne at håndtere eventuelle kuldeperioder i februar og marts 2023 og lette opfyldningen af lagerkapaciteten for at sikre et passende forsyningssikkerhedsniveau for vintersæsonen 2023/24. En reduktion af efterspørgslen efter gas vil også bidrage til at sikre et tilstrækkeligt udbud og sænke energipriserne til gavn for forbrugerne i Unionen. Derfor vil foranstaltninger, der træffes på EU-plan for at reducere efterspørgslen, være til gavn for alle medlemsstater ved at mindske risikoen for en mere betydelig indvirkning på deres økonomier.

| (10) | Fastsættelsen af mængden for den frivillige reduktion af efterspørgslen tager hensyn til de efterspurgte mængder af gas, for hvilke der er risiko for manglende levering i tilfælde af en fuldstændig afbrydelse af den russiske gasforsyning. Reduktionsindsatsen bør være den samme for alle medlemsstater på grundlag af en sammenligning med hver medlemsstats gennemsnitlige forbrug i de seneste fem år. |
| --- | --- |

(10)

Fastsættelsen af mængden for den frivillige reduktion af efterspørgslen tager hensyn til de efterspurgte mængder af gas, for hvilke der er risiko for manglende levering i tilfælde af en fuldstændig afbrydelse af den russiske gasforsyning. Reduktionsindsatsen bør være den samme for alle medlemsstater på grundlag af en sammenligning med hver medlemsstats gennemsnitlige forbrug i de seneste fem år.

| (11) | Frivillige foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen er måske ikke i sig selv tilstrækkelige til at sikre forsyningssikkerheden og, at markedet fungerer. Med henblik på hurtigt at håndtere de specifikke udfordringer i forbindelse med den forventede alvorlige forværring af gasforsyningsknapheden og undgå forvridninger mellem medlemsstaterne bør der derfor indføres et nyt instrument, der giver mulighed for en obligatorisk reduktion af efterspørgslen efter gas for alle medlemsstater. Det bør være operationelt i tilstrækkelig god tid inden efteråret 2022. I henhold til et sådant instrument kan Rådet på forslag af Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesafgørelse erklære en EU-alarmsituation. Overdragelse af gennemførelsesbeføjelser til Rådet tager tilstrækkeligt hensyn til den politiske karakter af en afgørelse om at udløse en obligatorisk EU-dækkende forpligtelse til at reducere efterspørgslen og de horisontale følger heraf for medlemsstaterne. Inden forelæggelse af et sådant forslag bør Kommissionen høre de relevante risikogrupper, som fastsat i bilag I til forordning (EU) 2017/1938 (»risikogrupper«), og Gaskoordinationsgruppen, der er nedsat ved nævnte forordning. En EU-alarmsituation bør kun erklæres, hvis de frivillige foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen viser sig at være utilstrækkelige til at imødegå risikoen for en alvorlig forsyningsknaphed. Hvis fem eller flere kompetente myndigheder i medlemsstaterne har erklæret nationale alarmsituationer i henhold til artikel 11, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2017/1938, bør de have mulighed for at anmode Kommissionen om at forelægge Rådet et forslag om at erklære en EU-alarmsituation. |
| --- | --- |

(11)

Frivillige foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen er måske ikke i sig selv tilstrækkelige til at sikre forsyningssikkerheden og, at markedet fungerer. Med henblik på hurtigt at håndtere de specifikke udfordringer i forbindelse med den forventede alvorlige forværring af gasforsyningsknapheden og undgå forvridninger mellem medlemsstaterne bør der derfor indføres et nyt instrument, der giver mulighed for en obligatorisk reduktion af efterspørgslen efter gas for alle medlemsstater. Det bør være operationelt i tilstrækkelig god tid inden efteråret 2022. I henhold til et sådant instrument kan Rådet på forslag af Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesafgørelse erklære en EU-alarmsituation. Overdragelse af gennemførelsesbeføjelser til Rådet tager tilstrækkeligt hensyn til den politiske karakter af en afgørelse om at udløse en obligatorisk EU-dækkende forpligtelse til at reducere efterspørgslen og de horisontale følger heraf for medlemsstaterne. Inden forelæggelse af et sådant forslag bør Kommissionen høre de relevante risikogrupper, som fastsat i bilag I til forordning (EU) 2017/1938 (»risikogrupper«), og Gaskoordinationsgruppen, der er nedsat ved nævnte forordning. En EU-alarmsituation bør kun erklæres, hvis de frivillige foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen viser sig at være utilstrækkelige til at imødegå risikoen for en alvorlig forsyningsknaphed. Hvis fem eller flere kompetente myndigheder i medlemsstaterne har erklæret nationale alarmsituationer i henhold til artikel 11, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2017/1938, bør de have mulighed for at anmode Kommissionen om at forelægge Rådet et forslag om at erklære en EU-alarmsituation.

| (12) | EU-alarmsituationen bør tjene som et EU-specifikt kriseniveau, der udløser en obligatorisk reduktion af efterspørgslen uafhængigt af nationale kriseniveauer i henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EU) 2017/1938. Når der er erklæret en EU-alarmsituation, bør medlemsstaterne reducere deres gasforbrug inden for en på forhånd fastsat periode. Ved fastsættelsen af mængden for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen tages der hensyn til de efterspurgte mængder af gas, der kan være i fare i tilfælde af en fuldstændig afbrydelse af de russiske gasforsyninger til Unionen, under fuld hensyntagen til enhver reduktion af efterspørgslen, der allerede er opnået. Ved fastsættelsen af mængden for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen bør der også tages hensyn til det oplagringsniveau, der indberettes i henhold til artikel 6d, stk. 1 og 2, i forordning (EU) 2017/1938, udviklingen med hensyn til diversificering af gaskilder, herunder forsyninger af flydende naturgas (LNG), og udviklingen i mulighederne for at substituere brændstof i Unionen. |
| --- | --- |

(12)

EU-alarmsituationen bør tjene som et EU-specifikt kriseniveau, der udløser en obligatorisk reduktion af efterspørgslen uafhængigt af nationale kriseniveauer i henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EU) 2017/1938. Når der er erklæret en EU-alarmsituation, bør medlemsstaterne reducere deres gasforbrug inden for en på forhånd fastsat periode. Ved fastsættelsen af mængden for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen tages der hensyn til de efterspurgte mængder af gas, der kan være i fare i tilfælde af en fuldstændig afbrydelse af de russiske gasforsyninger til Unionen, under fuld hensyntagen til enhver reduktion af efterspørgslen, der allerede er opnået. Ved fastsættelsen af mængden for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen bør der også tages hensyn til det oplagringsniveau, der indberettes i henhold til artikel 6d, stk. 1 og 2, i forordning (EU) 2017/1938, udviklingen med hensyn til diversificering af gaskilder, herunder forsyninger af flydende naturgas (LNG), og udviklingen i mulighederne for at substituere brændstof i Unionen.

| (13) | Den reduktion af efterspørgslen, som medlemsstaterne har opnået, før der erklæres en EU-alarmsituation, afspejles ved fastsættelse af mængden for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen. |
| --- | --- |

(13)

Den reduktion af efterspørgslen, som medlemsstaterne har opnået, før der erklæres en EU-alarmsituation, afspejles ved fastsættelse af mængden for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen.

| (14) | I lyset af de betydelige forvridninger af det indre marked, der sandsynligvis vil opstå, hvis medlemsstaterne reagerer ukoordineret på en potentiel eller faktisk yderligere afbrydelse af den russiske gasforsyning, er det afgørende, at alle medlemsstater reducerer deres gasefterspørgsel i en ånd af solidaritet. Alle medlemsstater bør derfor nå målene for den frivillige og obligatoriske reduktion af efterspørgslen. Selv om nogle medlemsstater måske bliver mere udsatte for virkningerne af en afbrydelse af de russiske gasforsyninger, kan alle medlemsstater blive negativt berørt og kan bidrage til at begrænse den økonomiske skade som følge af en sådan afbrydelse, enten ved at frigøre yderligere mængder rørledningsgas eller LNG-ladninger, som kan anvendes af medlemsstater med betydelige gasunderskud, via den positive indvirkning på gaspriserne, som en reduktion af efterspørgslen sandsynligvis vil have, eller ved at undgå markedsforvridninger som følge af ukoordinerede og modstridende foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen. Denne forordning afspejler derfor princippet om energimæssig solidaritet, som for nylig er blevet bekræftet af Domstolen som et grundlæggende princip i EU-retten (3). |
| --- | --- |

(14)

I lyset af de betydelige forvridninger af det indre marked, der sandsynligvis vil opstå, hvis medlemsstaterne reagerer ukoordineret på en potentiel eller faktisk yderligere afbrydelse af den russiske gasforsyning, er det afgørende, at alle medlemsstater reducerer deres gasefterspørgsel i en ånd af solidaritet. Alle medlemsstater bør derfor nå målene for den frivillige og obligatoriske reduktion af efterspørgslen. Selv om nogle medlemsstater måske bliver mere udsatte for virkningerne af en afbrydelse af de russiske gasforsyninger, kan alle medlemsstater blive negativt berørt og kan bidrage til at begrænse den økonomiske skade som følge af en sådan afbrydelse, enten ved at frigøre yderligere mængder rørledningsgas eller LNG-ladninger, som kan anvendes af medlemsstater med betydelige gasunderskud, via den positive indvirkning på gaspriserne, som en reduktion af efterspørgslen sandsynligvis vil have, eller ved at undgå markedsforvridninger som følge af ukoordinerede og modstridende foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen. Denne forordning afspejler derfor princippet om energimæssig solidaritet, som for nylig er blevet bekræftet af Domstolen som et grundlæggende princip i EU-retten (3).

| (15) | Visse medlemsstater er dog på grund af deres særlige geografiske eller fysiske situation, f.eks. manglende synkronisering med det europæiske elsystem eller deres manglende direkte sammenkobling med en anden medlemsstats sammenkoblede gassystem, ikke i stand til at frigøre betydelige mængder rørledningsgas til gavn for andre medlemsstater. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at benytte sig af en eller flere begrundelser for at begrænse deres obligatoriske forpligtelser til at reducere efterspørgslen. De pågældende medlemsstater bør forpligte sig til at gøre deres yderste for at afhjælpe sammenkoblingsmanglerne så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(15)

Visse medlemsstater er dog på grund af deres særlige geografiske eller fysiske situation, f.eks. manglende synkronisering med det europæiske elsystem eller deres manglende direkte sammenkobling med en anden medlemsstats sammenkoblede gassystem, ikke i stand til at frigøre betydelige mængder rørledningsgas til gavn for andre medlemsstater. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at benytte sig af en eller flere begrundelser for at begrænse deres obligatoriske forpligtelser til at reducere efterspørgslen. De pågældende medlemsstater bør forpligte sig til at gøre deres yderste for at afhjælpe sammenkoblingsmanglerne så hurtigt som muligt.

| (16) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (4) fastlægger en ramme for, at medlemsstaterne og de relevante interessenter kan samarbejde på regionalt plan om at udvikle bedre forbundne energinet med det formål navnlig at forbinde regioner, der i øjeblikket er isolerede fra de europæiske energimarkeder, og at styrke eksisterende og fremme nye grænseoverskridende sammenkoblinger. Grænseoverskridende sammenkoblinger bidrager i høj grad til forsyningssikkerheden. I lyset af den nuværende russiske forsyningsafbrydelse spiller disse grænseoverskridende sammenkoblinger en central rolle med hensyn til at sikre det indre energimarkeds funktion og at distribuere gas til andre medlemsstater i en ånd af solidaritet. I den forbindelse bør medlemsstaterne fortsætte indsatsen for at forbedre integrationen af deres net, herunder ved at vurdere den potentielle stigning i grænseoverskridende sammenkoblingskapacitet i overensstemmelse med målene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 (5). |
| --- | --- |

(16)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (4) fastlægger en ramme for, at medlemsstaterne og de relevante interessenter kan samarbejde på regionalt plan om at udvikle bedre forbundne energinet med det formål navnlig at forbinde regioner, der i øjeblikket er isolerede fra de europæiske energimarkeder, og at styrke eksisterende og fremme nye grænseoverskridende sammenkoblinger. Grænseoverskridende sammenkoblinger bidrager i høj grad til forsyningssikkerheden. I lyset af den nuværende russiske forsyningsafbrydelse spiller disse grænseoverskridende sammenkoblinger en central rolle med hensyn til at sikre det indre energimarkeds funktion og at distribuere gas til andre medlemsstater i en ånd af solidaritet. I den forbindelse bør medlemsstaterne fortsætte indsatsen for at forbedre integrationen af deres net, herunder ved at vurdere den potentielle stigning i grænseoverskridende sammenkoblingskapacitet i overensstemmelse med målene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 (5).

| (17) | For at lette medlemsstaternes indsats for at nå målene i forordning (EU) 2022/1032 med hensyn til gasoplagring bør der også tages højde for mængden af gas, som medlemsstaterne anvender til oplagring, og som overstiger det mellemliggende mål for den 1. august 2022, med henblik på at fastsætte mængden for deres obligatoriske reduktion af efterspørgslen. |
| --- | --- |

(17)

For at lette medlemsstaternes indsats for at nå målene i forordning (EU) 2022/1032 med hensyn til gasoplagring bør der også tages højde for mængden af gas, som medlemsstaterne anvender til oplagring, og som overstiger det mellemliggende mål for den 1. august 2022, med henblik på at fastsætte mængden for deres obligatoriske reduktion af efterspørgslen.

| (18) | For at tage behørigt hensyn til den store afhængighed af gas i medlemsstaternes kritiske industrier bør medlemsstaterne desuden kunne udelukke disse industriers gasforbrug ved fastsættelsen af mængden for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen. Kommissionens overvågning bør sikre, at nationale begrænsninger ikke fører til urimelige fordrejninger på det indre marked. Medlemsstaterne bør også kunne begrænse mængden for deres obligatorisk reduktion af efterspørgslen, hvis en sådan begrænsning er nødvendig for at maksimere forsyningen af gas til en anden medlemsstat, og hvis de kan fremvise dokumentation for, at deres kommercielle sammenkoblingseksportkapacitet i forhold til andre medlemsstater eller deres indenlandske LNG-infrastruktur i videst muligt omfang anvendes til at omdirigere gas til andre medlemsstater. Kommissionen bør overvåge, at betingelserne for anvendelsen af disse undtagelser opfyldes. |
| --- | --- |

(18)

For at tage behørigt hensyn til den store afhængighed af gas i medlemsstaternes kritiske industrier bør medlemsstaterne desuden kunne udelukke disse industriers gasforbrug ved fastsættelsen af mængden for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen. Kommissionens overvågning bør sikre, at nationale begrænsninger ikke fører til urimelige fordrejninger på det indre marked. Medlemsstaterne bør også kunne begrænse mængden for deres obligatorisk reduktion af efterspørgslen, hvis en sådan begrænsning er nødvendig for at maksimere forsyningen af gas til en anden medlemsstat, og hvis de kan fremvise dokumentation for, at deres kommercielle sammenkoblingseksportkapacitet i forhold til andre medlemsstater eller deres indenlandske LNG-infrastruktur i videst muligt omfang anvendes til at omdirigere gas til andre medlemsstater. Kommissionen bør overvåge, at betingelserne for anvendelsen af disse undtagelser opfyldes.

| (19) | Medlemsstaterne bør med hensyn til specifikke efterspørgselsforhold fra sammenkoblede medlemsstater kunne begrænse den obligatoriske reduktion af efterspørgslen midlertidigt, når det er nødvendigt for at sikre energiforsyningssikkerheden, herunder når en medlemsstat står over for en elkrise som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/941 (6). Der bør også tages hensyn til lagerkapaciteten og det lagerniveau, der overstiger det mellemliggende mål, der er fastsat i bilag Ia til forordning (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterne bør med hensyn til specifikke efterspørgselsforhold fra sammenkoblede medlemsstater kunne begrænse den obligatoriske reduktion af efterspørgslen midlertidigt, når det er nødvendigt for at sikre energiforsyningssikkerheden, herunder når en medlemsstat står over for en elkrise som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/941 (6). Der bør også tages hensyn til lagerkapaciteten og det lagerniveau, der overstiger det mellemliggende mål, der er fastsat i bilag Ia til forordning (EU) 2017/1938.

| (20) | Medlemsstaterne bør frit kunne vælge, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at opnå en reduktion af efterspørgslen. Når medlemsstaterne fastlægger passende foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen og prioriterer kundegrupper, bør de overveje at gøre brug af de foranstaltninger, der er identificeret i Kommissionens meddelelse af 20. juli 2022 med titlen »Spar på gassen til en sikker vinter«. Medlemsstaterne bør navnlig overveje økonomisk effektive foranstaltninger såsom auktioner eller udbudsordninger, hvorved de kan tilskynde til en reduktion af forbruget på en økonomisk effektiv måde. De foranstaltninger, der træffes på nationalt plan, kan også omfatte finansielle incitamenter eller kompensationer til berørte markedsdeltagere. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterne bør frit kunne vælge, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at opnå en reduktion af efterspørgslen. Når medlemsstaterne fastlægger passende foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen og prioriterer kundegrupper, bør de overveje at gøre brug af de foranstaltninger, der er identificeret i Kommissionens meddelelse af 20. juli 2022 med titlen »Spar på gassen til en sikker vinter«. Medlemsstaterne bør navnlig overveje økonomisk effektive foranstaltninger såsom auktioner eller udbudsordninger, hvorved de kan tilskynde til en reduktion af forbruget på en økonomisk effektiv måde. De foranstaltninger, der træffes på nationalt plan, kan også omfatte finansielle incitamenter eller kompensationer til berørte markedsdeltagere.

| (21) | De foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer for at opnå en reduktion af efterspørgslen, skal være i overensstemmelse med EU-retten og navnlig forordning (EU) 2017/1938. Sådanne foranstaltninger bør navnlig være nødvendige, klart definerede, gennemsigtige, forholdsmæssige, ikkediskriminerende og kontrollerbare og bør ikke uretmæssigt forvride konkurrencen eller den effektive funktion af det indre gasmarked eller bringe gasforsyningssikkerheden i andre medlemsstater eller i Unionen i fare. Det er nødvendigt at tage hensyn til de beskyttede kunders interesser, også i forbindelse med gasforsyning til centralvarmesystemer i tilfælde af en forsyningssikkerhedskrise. |
| --- | --- |

(21)

De foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer for at opnå en reduktion af efterspørgslen, skal være i overensstemmelse med EU-retten og navnlig forordning (EU) 2017/1938. Sådanne foranstaltninger bør navnlig være nødvendige, klart definerede, gennemsigtige, forholdsmæssige, ikkediskriminerende og kontrollerbare og bør ikke uretmæssigt forvride konkurrencen eller den effektive funktion af det indre gasmarked eller bringe gasforsyningssikkerheden i andre medlemsstater eller i Unionen i fare. Det er nødvendigt at tage hensyn til de beskyttede kunders interesser, også i forbindelse med gasforsyning til centralvarmesystemer i tilfælde af en forsyningssikkerhedskrise.

| (22) | For at sikre, at foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen gennemføres på en koordineret måde, bør medlemsstaterne etablere et regelmæssigt samarbejde inden for hver af de relevante risikogrupper. Medlemsstaterne kan frit vælge de koordineringsforanstaltninger, der er bedst egnet i en given region. Kommissionen og Gaskoordinationsgruppen bør kunne danne sig et overblik over de nationale foranstaltninger, der gennemføres af medlemsstaterne, og udveksle bedste praksis for koordinering af foranstaltninger inden for risikogrupperne. Medlemsstaterne bør også anvende andre organer til at koordinere deres indsats. |
| --- | --- |

(22)

For at sikre, at foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen gennemføres på en koordineret måde, bør medlemsstaterne etablere et regelmæssigt samarbejde inden for hver af de relevante risikogrupper. Medlemsstaterne kan frit vælge de koordineringsforanstaltninger, der er bedst egnet i en given region. Kommissionen og Gaskoordinationsgruppen bør kunne danne sig et overblik over de nationale foranstaltninger, der gennemføres af medlemsstaterne, og udveksle bedste praksis for koordinering af foranstaltninger inden for risikogrupperne. Medlemsstaterne bør også anvende andre organer til at koordinere deres indsats.

| (23) | For at sikre, at de nationale nødplaner afspejler de frivillige eller obligatoriske foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen, der er fastsat i denne forordning, bør den kompetente myndighed i hver medlemsstat tage de nødvendige skridt til at ajourføre den nationale nødplan, der er udarbejdet i henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2017/1938, senest den 31. oktober 2022. I betragtning af den korte tidsramme for denne ajourføring bør koordineringsprocedurerne i henhold til artikel 8, stk. 6-11, i forordning (EU) 2017/1938 ikke finde anvendelse. Hver medlemsstat bør dog høre andre medlemsstater om ajourføringen af sin nationale nødplan. Kommissionen bør indkalde risikogrupperne, Gaskoordinationsgruppen eller andre relevante organer til at drøfte potentielle spørgsmål vedrørende foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen. |
| --- | --- |

(23)

For at sikre, at de nationale nødplaner afspejler de frivillige eller obligatoriske foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen, der er fastsat i denne forordning, bør den kompetente myndighed i hver medlemsstat tage de nødvendige skridt til at ajourføre den nationale nødplan, der er udarbejdet i henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2017/1938, senest den 31. oktober 2022. I betragtning af den korte tidsramme for denne ajourføring bør koordineringsprocedurerne i henhold til artikel 8, stk. 6-11, i forordning (EU) 2017/1938 ikke finde anvendelse. Hver medlemsstat bør dog høre andre medlemsstater om ajourføringen af sin nationale nødplan. Kommissionen bør indkalde risikogrupperne, Gaskoordinationsgruppen eller andre relevante organer til at drøfte potentielle spørgsmål vedrørende foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen.

| (24) | Regelmæssig og effektiv overvågning og rapportering er afgørende for vurderingen af medlemsstaternes fremskridt med gennemførelsen af de frivillige og obligatoriske foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen og for at måle disse foranstaltningers sociale og økonomiske virkninger og indvirkning på beskæftigelsen. Hver medlemsstats kompetente myndighed eller en anden enhed udpeget af medlemsstaten bør overvåge den efterspørgselsreduktion, der er opnået på dens område, og regelmæssigt indberette resultaterne til Kommissionen. Gaskoordinationsgruppen bør bistå Kommissionen med at overvåge opfyldelsen af forpligtelserne til at reducere efterspørgslen. |
| --- | --- |

(24)

Regelmæssig og effektiv overvågning og rapportering er afgørende for vurderingen af medlemsstaternes fremskridt med gennemførelsen af de frivillige og obligatoriske foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen og for at måle disse foranstaltningers sociale og økonomiske virkninger og indvirkning på beskæftigelsen. Hver medlemsstats kompetente myndighed eller en anden enhed udpeget af medlemsstaten bør overvåge den efterspørgselsreduktion, der er opnået på dens område, og regelmæssigt indberette resultaterne til Kommissionen. Gaskoordinationsgruppen bør bistå Kommissionen med at overvåge opfyldelsen af forpligtelserne til at reducere efterspørgslen.

| (25) | For at forhindre betydelig økonomisk skade for Unionen som helhed er det afgørende, at hver medlemsstat reducerer sin efterspørgsel efter erklæringen af en EU-alarmsituation. Denne reduktion vil sikre, at der er tilstrækkelig gas til alle, også om vinteren. Reduktionen af efterspørgslen i hele Unionen er et udtryk for princippet om solidaritet, der er nedfældet i traktaten. Det er derfor berettiget, at Kommissionen fører nøje tilsyn med, at de obligatoriske reduktioner af efterspørgslen gennemføres af medlemsstaterne. Hvis Kommissionen konstaterer en risiko for, at en medlemsstat ikke er i stand til at opfylde dens obligatoriske forpligtelse til at reducere efterspørgslen, bør Kommissionen kunne anmode denne medlemsstat om at forelægge en plan med en strategi og foranstaltninger med henblik på effektivt at opnå den obligatoriske reduktion af efterspørgslen. Denne medlemsstat bør tage behørigt hensyn til eventuelle bemærkninger og forslag, som Kommissionen måtte fremsætte vedrørende denne plan. |
| --- | --- |

(25)

For at forhindre betydelig økonomisk skade for Unionen som helhed er det afgørende, at hver medlemsstat reducerer sin efterspørgsel efter erklæringen af en EU-alarmsituation. Denne reduktion vil sikre, at der er tilstrækkelig gas til alle, også om vinteren. Reduktionen af efterspørgslen i hele Unionen er et udtryk for princippet om solidaritet, der er nedfældet i traktaten. Det er derfor berettiget, at Kommissionen fører nøje tilsyn med, at de obligatoriske reduktioner af efterspørgslen gennemføres af medlemsstaterne. Hvis Kommissionen konstaterer en risiko for, at en medlemsstat ikke er i stand til at opfylde dens obligatoriske forpligtelse til at reducere efterspørgslen, bør Kommissionen kunne anmode denne medlemsstat om at forelægge en plan med en strategi og foranstaltninger med henblik på effektivt at opnå den obligatoriske reduktion af efterspørgslen. Denne medlemsstat bør tage behørigt hensyn til eventuelle bemærkninger og forslag, som Kommissionen måtte fremsætte vedrørende denne plan.

| (26) | Eftersom solidaritetsprincippet giver alle medlemsstater ret til under visse omstændigheder at blive støttet af nabomedlemsstater, bør medlemsstater, der anmoder om en sådan støtte, også handle i en ånd af solidaritet, når det drejer sig om at reducere deres indenlandske gasefterspørgsel. Når medlemsstaterne anmoder om en solidaritetsforanstaltning i henhold til artikel 13 i forordning (EU) 2017/1938, bør de derfor have gennemført alle passende foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas. Kommissionen bør kunne anmode den medlemsstat, der anmoder om en solidaritetsforanstaltning, om at forelægge en plan med foranstaltninger til at opnå mulige yderligere reduktioner af efterspørgslen. Denne medlemsstat bør tage behørigt hensyn til Kommissionens udtalelse. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom solidaritetsprincippet giver alle medlemsstater ret til under visse omstændigheder at blive støttet af nabomedlemsstater, bør medlemsstater, der anmoder om en sådan støtte, også handle i en ånd af solidaritet, når det drejer sig om at reducere deres indenlandske gasefterspørgsel. Når medlemsstaterne anmoder om en solidaritetsforanstaltning i henhold til artikel 13 i forordning (EU) 2017/1938, bør de derfor have gennemført alle passende foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas. Kommissionen bør kunne anmode den medlemsstat, der anmoder om en solidaritetsforanstaltning, om at forelægge en plan med foranstaltninger til at opnå mulige yderligere reduktioner af efterspørgslen. Denne medlemsstat bør tage behørigt hensyn til Kommissionens udtalelse.

| (27) | Kommissionen bør regelmæssigt underrette Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen bør regelmæssigt underrette Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne forordning.

| (28) | I betragtning af den overhængende fare for gasforsyningssikkerheden som følge af Ruslands militære aggression mod Ukraine bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(28)

I betragtning af den overhængende fare for gasforsyningssikkerheden som følge af Ruslands militære aggression mod Ukraine bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt.

| (29) | I betragtning af den ekstraordinære karakter af de foranstaltninger, der er fastsat i denne forordning, bør denne forordning finde anvendelse i et år efter sin ikrafttræden. Senest den 1. maj 2023 bør Kommissionen aflægge rapport til Rådet om, hvordan denne forordning fungerer, og kan om nødvendigt foreslå at forlænge dens anvendelsesperiode. |
| --- | --- |

(29)

I betragtning af den ekstraordinære karakter af de foranstaltninger, der er fastsat i denne forordning, bør denne forordning finde anvendelse i et år efter sin ikrafttræden. Senest den 1. maj 2023 bør Kommissionen aflægge rapport til Rådet om, hvordan denne forordning fungerer, og kan om nødvendigt foreslå at forlænge dens anvendelsesperiode.

| (30) | Målet for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål — |
| --- | --- |

(30)

Målet for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Ved denne forordning fastsættes regler for håndtering af alvorlige gasforsyningsvanskeligheder med henblik på at opretholde gasforsyningssikkerheden i Unionen i en ånd af solidaritet. Disse regler omfatter forbedret koordinering, overvågning af og rapportering om nationale foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas og Rådets mulighed for på forslag af Kommissionen at erklære en EU-alarmsituation som et EU-specifikt kriseniveau, hvilket udløser en obligatorisk EU-omfattende forpligtelse til at reducere efterspørgslen.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »kompetent myndighed«: en national offentlig myndighed på regeringsplan eller en national regulerende myndighed, der er udpeget af en medlemsstat til at sikre gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i forordning (EU) 2017/1938 |
| --- | --- |

1)

»kompetent myndighed«: en national offentlig myndighed på regeringsplan eller en national regulerende myndighed, der er udpeget af en medlemsstat til at sikre gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i forordning (EU) 2017/1938

| 2) | »EU-alarmsituation«: et EU-specifikt kriseniveau, der udløser en obligatorisk reduktion af efterspørgslen, og som ikke er forbundet med nogen af de kriseniveauer, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1, i forordning (EU) 2017/1938 |
| --- | --- |

2)

»EU-alarmsituation«: et EU-specifikt kriseniveau, der udløser en obligatorisk reduktion af efterspørgslen, og som ikke er forbundet med nogen af de kriseniveauer, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1, i forordning (EU) 2017/1938

| 3) | »gasforbrug«: den samlede forsyning af naturgas til aktiviteter på en medlemsstats område, herunder det endelige forbrug hos husholdningerne, hos industrien og ved elfremstilling, dog bl.a. uden gas, der anvendes til opfyldning af lagerkapacitet, jf. definitionen af »gasforsyning, -omdannelse og -forbrug« anvendt af Kommissionen (Eurostat) |
| --- | --- |

3)

»gasforbrug«: den samlede forsyning af naturgas til aktiviteter på en medlemsstats område, herunder det endelige forbrug hos husholdningerne, hos industrien og ved elfremstilling, dog bl.a. uden gas, der anvendes til opfyldning af lagerkapacitet, jf. definitionen af »gasforsyning, -omdannelse og -forbrug« anvendt af Kommissionen (Eurostat)

| 4) | »råprodukt«: »ikkeenergianvendelse af naturgas« som omhandlet i Kommissionens (Eurostats) beregninger af energibalancer |
| --- | --- |

4)

»råprodukt«: »ikkeenergianvendelse af naturgas« som omhandlet i Kommissionens (Eurostats) beregninger af energibalancer

| 5) | »referencegasforbrug«: en medlemsstats gennemsnitlige gasforbrugsmængde i referenceperioden; for medlemsstater, hvor gasforbruget steg med mindst 8 % i perioden fra den 1. august 2021 til den 31. marts 2022 i forhold til det gennemsnitlige gasforbrug i referenceperioden, forstås ved »referencegasforbrug« kun gasforbrugsmængden i perioden fra den 1. august 2021 til den 31. marts 2022 |
| --- | --- |

5)

»referencegasforbrug«: en medlemsstats gennemsnitlige gasforbrugsmængde i referenceperioden; for medlemsstater, hvor gasforbruget steg med mindst 8 % i perioden fra den 1. august 2021 til den 31. marts 2022 i forhold til det gennemsnitlige gasforbrug i referenceperioden, forstås ved »referencegasforbrug« kun gasforbrugsmængden i perioden fra den 1. august 2021 til den 31. marts 2022

| 6) | »referenceperiode«: de perioder fra den 1. august til den 31. marts i de fem på hinanden følgende år forud for datoen for denne forordnings ikrafttræden, begyndende med perioden fra den 1. august 2017 til den 31. marts 2018 |
| --- | --- |

6)

»referenceperiode«: de perioder fra den 1. august til den 31. marts i de fem på hinanden følgende år forud for datoen for denne forordnings ikrafttræden, begyndende med perioden fra den 1. august 2017 til den 31. marts 2018

| 7) | »mellemliggende mål«: mellemliggende mål som fastsat i bilag Ia til forordning (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

7)

»mellemliggende mål«: mellemliggende mål som fastsat i bilag Ia til forordning (EU) 2017/1938.

Artikel 3

Frivillig reduktion af efterspørgslen

Medlemsstaterne skal gøre deres yderste for at reducere deres gasforbrug i perioden fra den 1. august 2022 til den 31. marts 2023 med mindst 15 % sammenlignet med deres gennemsnitlige gasforbrug i perioden fra den 1. august til den 31. marts i de fem på hinanden følgende år forud for datoen for denne forordnings ikrafttræden (»frivillig reduktion af efterspørgslen«). Artikel 6, 7 og 8 finder anvendelse på disse foranstaltninger til frivillig reduktion af efterspørgslen.

Artikel 4

Erklæring fra Rådet om en EU-alarmsituation

1.   Rådet kan på forslag af Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesafgørelse erklære en EU-alarmsituation.

2.   Kommissionen forelægger forslaget til en sådan EU-alarmsituation, hvor den finder, at der er betydelig risiko for, at der opstår en alvorlig gasforsyningsknaphed, eller hvor der opstår en usædvanlig høj efterspørgsel efter gas, for hvilke foranstaltningerne i artikel 3 ikke er tilstrækkelige, og som medfører en væsentlig forværring af gasforsyningssituationen i Unionen, men hvor markedet kan håndtere afbrydelsen uden, at der er brug for ikkemarkedsbaserede foranstaltninger.

3.   Kommissionen forelægger også Rådet et forslag om at erklære en EU-alarmsituation, såfremt fem eller flere kompetente myndigheder, der har erklæret en national alarmsituation i henhold til artikel 11, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2017/1938, anmoder herom.

4.   Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, kan ændre Kommissionens forslag.

5.   Inden Kommissionen forelægger Rådet et forslag om at erklære en EU-alarmsituation, hører den de relevante risikogrupper, som fastsat i bilag I til forordning (EU) 2017/1938 (»risikogrupper«), og Gaskoordinationsgruppen, der er nedsat ved nævnte forordnings artikel 4.

6.   Rådet kan på forslag af Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesafgørelse erklære, at EU-alarmsituationen er ophørt, og at forpligtelserne i henhold til artikel 5 er ophævet. Kommissionen forelægger Rådet forslaget til en sådan gennemførelsesafgørelse, hvor den efter en vurdering finder, at der ikke længere er tilstrækkeligt grundlag for opretholdelse af denne alarmsituation, og efter høring af de relevante risikogrupper og Gaskoordinationsgruppen.

Artikel 5

Obligatorisk reduktion af efterspørgslen i tilfælde af en EU-alarmsituation

1.   Når Rådet erklærer en EU-alarmsituation, skal hver medlemsstat reducere sit gasforbrug i overensstemmelse med stk. 2 (»obligatorisk reduktion af efterspørgslen«).

2.   Med henblik på obligatorisk reduktion af efterspørgslen, så længe der er erklæret en EU-alarmsituation, skal gasforbruget i hver medlemsstat fra den 1. august 2022 til den 31. marts 2023 (»reduktionsperioden«) være 15 % mindre end dens referencegasforbrug. Eventuelle reduktioner af efterspørgslen, som medlemsstaterne har opnået i perioden forud for erklæringen af EU-alarmsituationen, skal tages i betragtning ved beregningen af den obligatoriske reduktion af efterspørgslen.

3.   En medlemsstat, hvis elsystem kun er synkroniseret med et tredjelands elsystem, fritages for at anvende stk. 2 i tilfælde af, at det desynkroniseres fra det pågældende tredjelands system så længe driften af den isolerede strømforsyning eller andre tjenester til strømtransmissionssystemoperatøren er nødvendige for at sikre en sikker og pålidelig drift af strømforsyningen.

4.   En medlemsstat fritages for at anvende stk. 2, så længe den pågældende medlemsstat ikke er direkte sammenkoblet med en anden medlemsstats sammenkoblede gassystem.

5.   En medlemsstat kan begrænse det referencegasforbrug, der anvendes til beregningen af målet for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen i henhold til stk. 2, med den mængde gas, der svarer til forskellen mellem dens mellemliggende mål for den 1. august 2022 og den faktiske mængde lagret gas den 1. august 2022, hvis den opfylder det mellemliggende mål den pågældende dato.

6.   En medlemsstat kan begrænse den referencegas, der anvendes til beregningen af målet for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen i henhold til stk. 2, med den mængde gas, der forbruges i løbet af referenceperioden som råprodukt.

7.   En medlemsstat kan begrænse den obligatoriske reduktion af efterspørgslen med 8 procentpoint, forudsat at den påviser, at dens sammenkobling med andre medlemsstater beregnet som fast teknisk eksportkapacitet i forhold til dens årlige gasforbrug i 2021 er under 50 %, og at kapaciteten til sammenkoblinger med andre medlemsstater faktisk er blevet anvendt til transport af gas for mindst 90 %'s vedkommende i mindst en måned inden meddelelsen om undtagelse, medmindre medlemsstaten kan påvise, at der ikke var nogen efterspørgsel, og at kapaciteten var udnyttet fuldt ud, og at dens nationale LNG-faciliteter er kommercielt og teknisk parate til at omdirigere gas til andre medlemsstater op til det niveau, der kræves af markedet.

8.   En medlemsstat, der befinder sig i en elkrise, kan midlertidigt begrænse den obligatoriske reduktion af efterspørgslen i henhold til stk. 2 til det niveau, der er nødvendigt for at afbøde risikoen for elforsyningen, hvis ikke der findes andre økonomiske alternativer til at erstatte den gas, der er nødvendig til elproduktion, uden at det i alvorlig grad bringer forsyningssikkerheden i fare. I så tilfælde skal medlemsstaterne meddele grundene til begrænsningen og give tilstrækkelig dokumentation for de ekstraordinære omstændigheder, der berettiger begrænsningen. Medlemsstaterne ajourfører om nødvendigt risikoberedskabsplanen i henhold til artikel 10 i forordning (EU) 2019/941.

9.   En medlemsstat meddeler Kommissionen sin afgørelse om at begrænse den obligatoriske reduktion af efterspørgslen i henhold til stk. 5, 6, 7 og 8 sammen med den nødvendige dokumentation for, at betingelserne for at begrænse den obligatoriske reduktion af efterspørgslen er opfyldt. En meddelelse for så vidt angår stk. 5, 6 og 7 kan allerede foretages efter denne forordnings ikrafttræden og må senest foretages to uger efter erklæringen af en EU-alarmsituation. En meddelelse for så vidt angår stk. 8 må senest foretages to uger, efter at en elkrise som omhandlet i nævnte stykke er indtruffet. Medlemsstaten underretter også de relevante risikogrupper og Gaskoordinationsgruppen om sin hensigt.

10.   På grundlag af meddelelsen og efter høring af risikogrupperne og Gaskoordinationsgruppen vurderer Kommissionen, om betingelserne for en begrænsning i henhold til stk. 5, 6, 7 og 8 er opfyldt. Hvis Kommissionen skønner, at en begrænsning ikke er berettiget, vedtager den en udtalelse, hvori den anfører grundene til, at medlemsstaten bør fjerne eller ændre begrænsningen for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen. Denne udtalelse vedtages senest 30 arbejdsdage efter datoen for den fuldstændige meddelelse i henhold til stk. 9.

11.   Hvis betingelserne for at begrænse den obligatoriske reduktion af efterspørgslen i stk. 5, 6, 7 og 8 ikke længere er opfyldt, skal medlemsstaten anvende målet for den obligatoriske reduktion af efterspørgslen i henhold til stk. 2.

12.   Kommissionen overvåger løbende, om betingelserne for at begrænse den obligatoriske reduktion af efterspørgslen i henhold til stk. 5, 6, 7 og 8 er opfyldt.

13.   Artikel 6, 7 og 8 finder anvendelse på foranstaltninger til obligatorisk reduktion af efterspørgslen, uden at det berører de eksisterende kontrakter med lang løbetid.

Artikel 6

Foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen

1.   Medlemsstaterne kan frit vælge passende foranstaltninger for at reducere efterspørgslen. De foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3 og 5, skal være klart definerede, gennemsigtige, forholdsmæssige, ikkediskriminerende og kontrollerbare. Ved valget af foranstaltninger tager medlemsstaterne hensyn til principperne i forordning (EU) 2017/1938. Foranstaltningerne skal navnlig:

| a) | ikke uretmæssigt forvride konkurrencen eller den effektive funktion af det indre gasmarked |
| --- | --- |

a)

ikke uretmæssigt forvride konkurrencen eller den effektive funktion af det indre gasmarked

| b) | ikke bringe gasforsyningssikkerheden i andre medlemsstater eller i Unionen i fare |
| --- | --- |

b)

ikke bringe gasforsyningssikkerheden i andre medlemsstater eller i Unionen i fare

| c) | opfylde bestemmelserne i forordning (EU) 2017/1938 for så vidt angår beskyttede kunder. |
| --- | --- |

c)

opfylde bestemmelserne i forordning (EU) 2017/1938 for så vidt angår beskyttede kunder.

2.   Når medlemsstaterne træffer foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen, skal de overveje at prioritere foranstaltninger, der påvirker andre kunder end beskyttede kunder som defineret i artikel 2, nr. 5), i forordning (EU) 2017/1938 og kan også udelukke disse kunder fra sådanne foranstaltninger på grundlag af objektive og gennemsigtige kriterier, som tager hensyn til deres økonomiske betydning samt bl.a. følgende elementer:

| a) | en afbrydelses virkninger for forsyningskæder, der har afgørende betydning for samfundet |
| --- | --- |

a)

en afbrydelses virkninger for forsyningskæder, der har afgørende betydning for samfundet

| b) | de mulige negative virkninger i andre medlemsstater, navnlig for forsyningskæderne i efterfølgende sektorled, der har afgørende betydning for samfundet |
| --- | --- |

b)

de mulige negative virkninger i andre medlemsstater, navnlig for forsyningskæderne i efterfølgende sektorled, der har afgørende betydning for samfundet

| c) | potentielle langvarige skader på industrielle anlæg |
| --- | --- |

c)

potentielle langvarige skader på industrielle anlæg

| d) | mulighederne for at reducere forbruget og substituere produkter i Unionen. |
| --- | --- |

d)

mulighederne for at reducere forbruget og substituere produkter i Unionen.

3.   Når medlemsstaterne træffer afgørelse om deres foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen, skal de overveje foranstaltninger til reduktion af gasforbruget i elsektoren, foranstaltninger til fremme af brændselsomlægning i industrien, nationale oplysningskampagner og målrettede forpligtelser til at reducere opvarmning og køling, til fremme af brændselsomlægning og forbrugsreduktion i industrien.

Artikel 7

Koordinering af foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen

1.   For at sikre en passende koordinering af frivillige og obligatoriske foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen i henhold til artikel 3 og 5 samarbejder medlemsstaterne med hinanden inden for hver af de relevante risikogrupper.

2.   Hver medlemsstats kompetente myndighed ajourfører senest den 31. oktober 2022 sin nationale nødplan, der er udarbejdet i henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2017/1938, så den afspejler foranstaltningerne til frivillig reduktion af efterspørgslen. Hver medlemsstat ajourfører også sin nationale nødplan, alt efter hvad der er relevant, i tilfælde af en erklæring om en EU-alarmsituation i henhold til nærværende forordnings artikel 4. Artikel 8, stk. 6-10, i forordning (EU) 2017/1938 finder ikke anvendelse på ajourføringerne af de nationale nødplaner i henhold til nærværende stykke.

3.   Medlemsstaterne hører Kommissionen og de relevante risikogrupper, inden de vedtager de reviderede nødplaner. Kommissionen kan indkalde til møder i risikogrupperne og Gaskoordinationsgruppen under hensyntagen til medlemsstaternes eventuelle synspunkter for at drøfte spørgsmål vedrørende nationale foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen.

Artikel 8

Overvågning og håndhævelse

1.   Hver medlemsstats kompetente myndighed overvåger gennemførelsen af foranstaltningerne til reduktion af efterspørgslen på dens område. Medlemsstaterne aflægger hver anden måned og senest den 15. i den følgende måned rapport til Kommissionen om de opnåede reduktioner af efterspørgslen. Risikogrupperne og Gaskoordinationsgruppen bistår Kommissionen med overvågning af de frivillige og obligatoriske reduktioner af efterspørgslen.

2.   Hvis Kommissionen på grundlag af de oplyste reduktioner af efterspørgslen konstaterer en risiko for, at en medlemsstat ikke er i stand til at opfylde forpligtelsen til obligatorisk reduktion af efterspørgslen i henhold til artikel 5, anmoder Kommissionen medlemsstaten om at forelægge en plan med en strategi med henblik på effektivt at opfylde forpligtelsen til reduktion af efterspørgslen. Kommissionen anmoder også en medlemsstat, der anmoder om en solidaritetsforanstaltning i henhold til artikel 13 i forordning (EU) 2017/1938, om at forelægge en plan med en strategi med henblik på at opnå eventuelle yderligere reduktioner af efterspørgslen efter gas i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2017/1938. I begge tilfælde afgiver Kommissionen en udtalelse med bemærkninger og forslag til de forelagte planer og underretter Rådet om sin udtalelse. De pågældende medlemsstater tager behørigt hensyn til Kommissionens udtalelse.

3.   Kommissionen underretter regelmæssigt Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne forordning.

Artikel 9

Evaluering

Senest den 1. maj 2023 foretager Kommissionen en evaluering af denne forordning i lyset af Unionens generelle gasforsyningssituation og forelægger Rådet en rapport om de vigtigste resultater af denne evaluering. På grundlag af denne rapport kan Kommissionen navnlig foreslå at forlænge denne forordnings anvendelsesperiode.

Artikel 10

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse i en periode på et år fra dens ikrafttræden.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2022.

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1032 af 29. juni 2022 om ændring af forordning (EU) 2017/1938 og (EF) nr. 715/2009 for så vidt angår gasoplagring (EUT L 173 af 30.6.2022, s. 17).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1938 af 25. oktober 2017 om foranstaltninger til opretholdelse af gasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010 (EUT L 280 af 28.10.2017, s. 1).

2

(3)  Domstolens dom af 15. juli 2021, Tyskland mod Polen, sag C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/869 af 30. maj 2022 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur, om ændring af forordning (EF) nr. 715/2009, (EU) 2019/942 og (EU) 2019/943 og af direktiv 2009/73/EF og (EU) 2019/944 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 347/2013 (EUT L 152 af 3.6.2022, s. 45).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/941 af 5. juni 2019 om risikoberedskab i elsektoren og om ophævelse af direktiv 2005/89/EF (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 1).

6

---

| 8.8.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/11

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2022/1370

af 5. august 2022

om ændring af forordning (EF) nr. 1881/2006 for så vidt angår grænseværdier for ochratoksin A i visse fødevarer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (1), særlig artikel 2, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (2) fastsat grænseværdier for bestemte forurenende stoffer, deriblandt ochratoksin A, i fødevarer. |
| --- | --- |

(1)

Der er ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (2) fastsat grænseværdier for bestemte forurenende stoffer, deriblandt ochratoksin A, i fødevarer.

| (2) | Ochratoksin A er et mykotoksin, der produceres naturligt af svampe af slægten Aspergillus og Penicillium, og som findes som et forurenende stof i en lang række fødevarer såsom korn og kornprodukter, kaffebønner, tørrede frugter, vin og druesaft, krydderier og lakrids. Ochratoksin A dannes under soltørring og opbevaring af afgrøder. Dannelsen kan forhindres ved at anvende god tørrings- og opbevaringspraksis. |
| --- | --- |

(2)

Ochratoksin A er et mykotoksin, der produceres naturligt af svampe af slægten Aspergillus og Penicillium, og som findes som et forurenende stof i en lang række fødevarer såsom korn og kornprodukter, kaffebønner, tørrede frugter, vin og druesaft, krydderier og lakrids. Ochratoksin A dannes under soltørring og opbevaring af afgrøder. Dannelsen kan forhindres ved at anvende god tørrings- og opbevaringspraksis.

| (3) | I 2020 vedtog Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) en ajourføring af den videnskabelige udtalelse om ochratoksin A i fødevarer (3). Autoriteten fandt, at det ikke var hensigtsmæssigt at fastsætte en sundhedsbaseret vejledende værdi for ochratoksin A, og at det tolerable ugentlige indtag på 120 ng/kg legemsvægt som fastsat af autoriteten i 2006 derfor ikke længere er gyldigt. Den konkluderede endvidere, at de beregnede eksponeringsmargener for de kræftfremkaldende virkninger af ochratoksin A tyder på, at der er en mulig sundhedsmæssig betænkelighed for visse forbrugergrupper. |
| --- | --- |

(3)

I 2020 vedtog Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) en ajourføring af den videnskabelige udtalelse om ochratoksin A i fødevarer (3). Autoriteten fandt, at det ikke var hensigtsmæssigt at fastsætte en sundhedsbaseret vejledende værdi for ochratoksin A, og at det tolerable ugentlige indtag på 120 ng/kg legemsvægt som fastsat af autoriteten i 2006 derfor ikke længere er gyldigt. Den konkluderede endvidere, at de beregnede eksponeringsmargener for de kræftfremkaldende virkninger af ochratoksin A tyder på, at der er en mulig sundhedsmæssig betænkelighed for visse forbrugergrupper.

| (4) | Der er allerede fastsat grænseværdier for ochratoksin A for visse fødevarer ved forordning (EF) nr. 1881/2006. I betragtning af at der er fundet ochratoksin A i fødevarer, for hvilke der endnu ikke er fastsat en grænseværdi, og som bidrager til menneskers eksponering for ochratoksin A, bør der også fastsættes en grænseværdi for disse fødevarer, f.eks. andre tørrede frugter end tørrede druer, visse lakridsprodukter, tørrede urter, visse ingredienser i urteudtræk, visse oliefrø, pistacienødder og kakaopulver. Selv om forholdet mellem indholdet af ochratoksin A i malt og i ikke-alkoholholdige maltdrikke og i tørrede dadler og dadelsirup skal præciseres yderligere, er det også hensigtsmæssigt allerede at fastsætte en grænseværdi for ikke-alkoholholdige maltdrikke og dadelsirup. Under hensyntagen til de foreliggende data om forekomst bør de eksisterende grænseværdier for ochratoksin A sænkes i visse fødevarer, f.eks. bagværk, tørrede druer, ristet kaffe og pulverkaffe. Desuden er de eksisterende bestemmelser om ochratoksin A i visse krydderier blevet udvidet til at omfatte alle krydderier. For ost og skinke bør der foretages yderligere overvågning af forekomsten af ochratoksin A, inden der fastsættes grænseværdier. |
| --- | --- |

(4)

Der er allerede fastsat grænseværdier for ochratoksin A for visse fødevarer ved forordning (EF) nr. 1881/2006. I betragtning af at der er fundet ochratoksin A i fødevarer, for hvilke der endnu ikke er fastsat en grænseværdi, og som bidrager til menneskers eksponering for ochratoksin A, bør der også fastsættes en grænseværdi for disse fødevarer, f.eks. andre tørrede frugter end tørrede druer, visse lakridsprodukter, tørrede urter, visse ingredienser i urteudtræk, visse oliefrø, pistacienødder og kakaopulver. Selv om forholdet mellem indholdet af ochratoksin A i malt og i ikke-alkoholholdige maltdrikke og i tørrede dadler og dadelsirup skal præciseres yderligere, er det også hensigtsmæssigt allerede at fastsætte en grænseværdi for ikke-alkoholholdige maltdrikke og dadelsirup. Under hensyntagen til de foreliggende data om forekomst bør de eksisterende grænseværdier for ochratoksin A sænkes i visse fødevarer, f.eks. bagværk, tørrede druer, ristet kaffe og pulverkaffe. Desuden er de eksisterende bestemmelser om ochratoksin A i visse krydderier blevet udvidet til at omfatte alle krydderier. For ost og skinke bør der foretages yderligere overvågning af forekomsten af ochratoksin A, inden der fastsættes grænseværdier.

| (5) | Forordning (EF) nr. 1881/2006 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 1881/2006 bør derfor ændres.

| (6) | For at give de erhvervsdrivende mulighed for at forberede sig på de nye regler, der indføres ved denne forordning, bør der fastsættes en rimelig frist, inden de nye grænseværdier finder anvendelse. Der bør også fastsættes en overgangsperiode for fødevarer, der er blevet markedsført på lovlig vis inden datoen for anvendelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(6)

For at give de erhvervsdrivende mulighed for at forberede sig på de nye regler, der indføres ved denne forordning, bør der fastsættes en rimelig frist, inden de nye grænseværdier finder anvendelse. Der bør også fastsættes en overgangsperiode for fødevarer, der er blevet markedsført på lovlig vis inden datoen for anvendelsen af denne forordning.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 1881/2006 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

De fødevarer, der er opført i bilaget, og som er blevet markedsført på lovlig vis inden den 1. januar 2023, kan fortsat markedsføres frem til datoen for mindste holdbarhed eller sidste anvendelse.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2023.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5).

2

(3)  Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food. EFSA Journal 2020: 18(5):6113, 150 sider https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020,6113.

3

---

BILAG

I del 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 1881/2006 affattes rubrik 2.2 således:

| Fødevare (1) | Grænseværdi (μg/kg) |
| --- | --- |
| »2.2 | Ochratoksin A | |
| 2.2.1 | Uforarbejdet korn (18) | 5,0 |
| 2.2.2 | Alle produkter fremstillet på basis af uforarbejdet korn/forarbejdede produkter af uforarbejdet korn, undtagen fødevarer henhørende under 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 og 2.2.13
  Korn, der markedsføres til den endelige forbruger | 3,0 |
| 2.2.3 | Bagværk, snacks baseret på cerealier og morgenmadscerealier






  — | produkter uden indhold af oliefrø, nødder eller tørrede frugter |

Fødevare (1)

Grænseværdi (μg/kg)

»2.2

Ochratoksin A

2.2.1

Uforarbejdet korn (18)

5,0

2.2.2

Alle produkter fremstillet på basis af uforarbejdet korn/forarbejdede produkter af uforarbejdet korn, undtagen fødevarer henhørende under 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 og 2.2.13

Korn, der markedsføres til den endelige forbruger

3,0

2.2.3

Bagværk, snacks baseret på cerealier og morgenmadscerealier

—

produkter uden indhold af oliefrø, nødder eller tørrede frugter

| — | produkter, der indeholder mindst 20 % tørrede druer og/eller tørrede figner |
| --- | --- |

—

produkter, der indeholder mindst 20 % tørrede druer og/eller tørrede figner

| — | andre produkter, der indeholder oliefrø, nødder og/eller tørrede frugter |
| --- | --- |

—

andre produkter, der indeholder oliefrø, nødder og/eller tørrede frugter

2,0

4,0

3,0

2.2.4

Ikke-alkoholholdige maltdrikke

3,0

2.2.5

Hvedegluten, der ikke markedsføres til den endelige forbruger

8,0

2.2.6

Tørret frugt

| — | tørrede druer (korender, rosiner og sultanas) og tørrede figner |
| --- | --- |

—

tørrede druer (korender, rosiner og sultanas) og tørrede figner

| — | andre frugter, tørrede |
| --- | --- |

—

andre frugter, tørrede

8,0

2,0

2.2.7

Dadelsirup

15

2.2.8

Ristet kaffe

| — | ristede kaffebønner og malet, ristet kaffe, undtagen pulverkaffe |
| --- | --- |

—

ristede kaffebønner og malet, ristet kaffe, undtagen pulverkaffe

| — | pulverkaffe (instantkaffe) |
| --- | --- |

—

pulverkaffe (instantkaffe)

3,0

5,0

2.2.9

Vin (herunder mousserende vin, men undtagen hedvin og vin med et alkoholindhold på mindst 15 % vol.) og frugtvin (11)

2,0 (12 )

2.2.10

Aromatiseret vin, aromatiserede vinbaserede drikkevarer og aromatiserede cocktails af vinprodukter (13)

2,0 (12 )

2.2.11

Druesaft, koncentreret druesaft i rekonstitueret form, druenektar, druemost og koncentreret druemost i rekonstitueret form, der markedsføres til den endelige forbruger (14)

2,0 (12 )

2.2.12

Forarbejdede fødevarer baseret på cerealier til spædbørn og småbørn og babymad (3) (7)

0,50

2.2.13

Diætpræparater til særlige medicinske formål bestemt til spædbørn og småbørn (3) (10)

0,50

2.2.14

Krydderier, herunder tørrede krydderier, undtagen Capsicum spp.

Capsicum spp. (tørrede frugter deraf, hele eller formalede, herunder chili, chilipulver, cayenne eller paprika)

Blandinger af krydderier

15

20

15

2.2.15

Lakrids (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate og andre arter)

| — | lakridsrod, herunder som ingrediens i urteudtræk |
| --- | --- |

—

lakridsrod, herunder som ingrediens i urteudtræk

| — | lakridsekstrakt (42), til brug i fødevarer, især drikkevarer og konfekture |
| --- | --- |

—

lakridsekstrakt (42), til brug i fødevarer, især drikkevarer og konfekture

| — | lakridsvarer, der indeholder ≥ 97 % lakridsekstrakt på tør basis |
| --- | --- |

—

lakridsvarer, der indeholder ≥ 97 % lakridsekstrakt på tør basis

| — | andre lakridsvarer |
| --- | --- |

—

andre lakridsvarer

20

80

50

10,0

2.2.16

Tørrede urter

10,0

2.2.17

Ingefærrødder til brug i urteudtræk

Althearødder, mælkebøtterødder og orangeblomster, til brug i urteudtræk eller i kaffeerstatninger

15

20

2.2.18

Solsikkefrø, græskarfrø, (vand)melonfrø, hampefrø, sojabønner

5,0

2.2.19

Pistacienødder, der skal undergå sortering eller anden fysisk behandling, inden de markedsføres til den endelige forbruger eller anvendes som ingrediens i fødevarer

Pistacienødder, der markedsføres til den endelige forbruger eller anvendes som ingrediens i fødevarer

10,0

5,0

2.2.20

Kakaopulver

3,0 «

---

| 8.8.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/15

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1371

af 5. august 2022

om berigtigelse af visse sprogudgaver af gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (1), særlig artikel 14, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den bulgarske, den danske, den estiske, den finske, den franske, den italienske, den lettiske, den nederlandske, den portugisiske, den slovenske, den svenske, den tjekkiske og den tyske udgave af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 (2) indeholder i artikel 38, stk. 6, en fejl, der ændrer meningen med denne bestemmelse, eller en ordlyd, der kan medføre en fejlagtig fortolkning for så vidt angår den anførte periode, og hvad den henviser til. |
| --- | --- |

(1)

Den bulgarske, den danske, den estiske, den finske, den franske, den italienske, den lettiske, den nederlandske, den portugisiske, den slovenske, den svenske, den tjekkiske og den tyske udgave af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 (2) indeholder i artikel 38, stk. 6, en fejl, der ændrer meningen med denne bestemmelse, eller en ordlyd, der kan medføre en fejlagtig fortolkning for så vidt angår den anførte periode, og hvad den henviser til.

| (2) | Den bulgarske, den danske, den estiske, den finske, den franske, den italienske, den lettiske, den nederlandske, den portugisiske, den slovenske, den svenske, den tjekkiske og den tyske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt. |
| --- | --- |

(2)

Den bulgarske, den danske, den estiske, den finske, den franske, den italienske, den lettiske, den nederlandske, den portugisiske, den slovenske, den svenske, den tjekkiske og den tyske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt.

| (3) | Foranstaltningerne i nærværende gennemførelsesforordning er i overensstemmelse med udtalelsen af 9. februar 2022 fra Udvalget for Klimaændringer — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i nærværende gennemførelsesforordning er i overensstemmelse med udtalelsen af 9. februar 2022 fra Udvalget for Klimaændringer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 38, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 affattes således: »6. Uanset stk. 5, første afsnit, kan medlemsstaterne eller de kompetente myndigheder, alt efter hvad der er relevant, anse de bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner, der er omhandlet i nævnte stykke, for at være opfyldt for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der anvendes til forbrænding fra den 1. januar 2022 til den 31. december 2022.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 af 19. december 2018 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF og om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 601/2012 (EUT L 334 af 31.12.2018, s. 1).

2

---

| 8.8.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/16

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1372

af 5. august 2022

for så vidt angår midlertidige foranstaltninger for at forhindre indslæbning i, flytning og spredning inden for, opformering og frigivelse i Unionen af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 af 26. oktober 2016 om beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 652/2014 og (EU) nr. 1143/2014 og om ophævelse af Rådets direktiv 69/464/EØF, 74/647/EØF, 93/85/EØF, 98/57/EF, 2000/29/EF, 2006/91/EF og 2007/33/EF (1), særlig artikel 30, stk. 1, og artikel 41, stk. 2, og

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (2), særlig artikel 128, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) er ikke opført som en EU-karantæneskadegører, beskyttet zone-karantæneskadegører eller som en EU-reguleret ikkekarantæneskadegører i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 (3). |
| --- | --- |

(1)

Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) er ikke opført som en EU-karantæneskadegører, beskyttet zone-karantæneskadegører eller som en EU-reguleret ikkekarantæneskadegører i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 (3).

| (2) | I 2016 meddelte Italien Kommissionen, at Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) først blev fundet i Italien i et risproducerende område i Norditalien. Siden da er den også blevet fundet på yderligere rismarker, og de alvorligste angreb har ført til tab af afgrøder på op til 50 % af den almindelige produktion. |
| --- | --- |

(2)

I 2016 meddelte Italien Kommissionen, at Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) først blev fundet i Italien i et risproducerende område i Norditalien. Siden da er den også blevet fundet på yderligere rismarker, og de alvorligste angreb har ført til tab af afgrøder på op til 50 % af den almindelige produktion.

| (3) | I 2017 vedtog Italien officielle foranstaltninger for at forhindre yderligere indslæbning og spredning af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) på landets område (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) er hovedsagelig forbundet med planter med rod af Oryza sativa L., der er dyrket i jord og er bestemt til plantning. Den forbindes også med andre værtsplanter, såsom byg, men i mindre omfang end med planter med rod af Oryza sativa L. |
| --- | --- |

(3)

I 2017 vedtog Italien officielle foranstaltninger for at forhindre yderligere indslæbning og spredning af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) på landets område (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) er hovedsagelig forbundet med planter med rod af Oryza sativa L., der er dyrket i jord og er bestemt til plantning. Den forbindes også med andre værtsplanter, såsom byg, men i mindre omfang end med planter med rod af Oryza sativa L.

| (4) | Italien er i øjeblikket den eneste medlemsstat, hvor forekomsten af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) er blevet bekræftet. På grundlag af en risikovurdering foretaget af Italien i 2018 (5) konkluderes det, at skadegøreren opfylder kriterierne i afsnit 3, underafsnit 2, i bilag I til forordning (EU) 2016/2031. Det anses derfor for nødvendigt at vedtage midlertidige foranstaltninger mod denne skadegører. Disse foranstaltninger bør tage hensyn til de vigtigste spredningsveje, f.eks. planter til plantning, jord, maskiner og redskaber samt menneskeligt assisteret overførsel. |
| --- | --- |

(4)

Italien er i øjeblikket den eneste medlemsstat, hvor forekomsten af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) er blevet bekræftet. På grundlag af en risikovurdering foretaget af Italien i 2018 (5) konkluderes det, at skadegøreren opfylder kriterierne i afsnit 3, underafsnit 2, i bilag I til forordning (EU) 2016/2031. Det anses derfor for nødvendigt at vedtage midlertidige foranstaltninger mod denne skadegører. Disse foranstaltninger bør tage hensyn til de vigtigste spredningsveje, f.eks. planter til plantning, jord, maskiner og redskaber samt menneskeligt assisteret overførsel.

| (5) | I en bestemt region i dette risproducerende område i Italien er det blevet konkluderet, at det ikke længere er muligt at udrydde Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Italien bør derfor have tilladelse til at anvende foranstaltninger til inddæmning i denne region i stedet for udryddelse. Disse foranstaltninger bør have til hensigt at holde niveauet af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) stabilt. Hvis undersøgelser viser en stigning i niveauet af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), bør der dog træffes foranstaltninger, der sigter mod at udrydde den, for at reducere dens niveau igen og forhindre, at den spredes. |
| --- | --- |

(5)

I en bestemt region i dette risproducerende område i Italien er det blevet konkluderet, at det ikke længere er muligt at udrydde Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Italien bør derfor have tilladelse til at anvende foranstaltninger til inddæmning i denne region i stedet for udryddelse. Disse foranstaltninger bør have til hensigt at holde niveauet af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) stabilt. Hvis undersøgelser viser en stigning i niveauet af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), bør der dog træffes foranstaltninger, der sigter mod at udrydde den, for at reducere dens niveau igen og forhindre, at den spredes.

| (6) | Medlemsstaterne bør informere offentligheden og relevante professionelle operatører om truslen fra Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) og om de foranstaltninger, der træffes mod den, for at sikre en mere effektiv tilgang fra alle potentielt berørte personers side. Medlemsstaterne bør navnlig øge bevidstheden om risikoen for, at den spredes gennem fodtøj og køretøjer, fordi disse oftest anvendes af den brede offentlighed. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne bør informere offentligheden og relevante professionelle operatører om truslen fra Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) og om de foranstaltninger, der træffes mod den, for at sikre en mere effektiv tilgang fra alle potentielt berørte personers side. Medlemsstaterne bør navnlig øge bevidstheden om risikoen for, at den spredes gennem fodtøj og køretøjer, fordi disse oftest anvendes af den brede offentlighed.

| (7) | Der bør gennemføres undersøgelser i de afgrænsede områder og på værtsplanter uden for disse områder for på et tidligt tidspunkt at påvise den potentielle forekomst af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) og forhindre, at den spredes til resten af Unionens område. Medlemsstaterne bør gennemføre årlige undersøgelser på grundlag af en vurdering af risikoen for indslæbning af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(7)

Der bør gennemføres undersøgelser i de afgrænsede områder og på værtsplanter uden for disse områder for på et tidligt tidspunkt at påvise den potentielle forekomst af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) og forhindre, at den spredes til resten af Unionens område. Medlemsstaterne bør gennemføre årlige undersøgelser på grundlag af en vurdering af risikoen for indslæbning af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (8) | På baggrund af dokumentation fra Italien og den store udbredelse af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) i risproducerende tredjelande er det nødvendigt at kontrollere, at visse betingelser var opfyldt i de pågældende tredjelande med hensyn til planter til plantning med rod af Oryza sativa L., inden de blev indført til Unionen. Disse betingelser bør navnlig vedrøre produktionsstedets frihed fra skadegøreren, de officielle inspektioner, der skal foretages, og de nødvendige erklæringer på plantesundhedscertifikatet. Disse betingelser er nødvendige for at sikre, at disse planter er fri for Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(8)

På baggrund af dokumentation fra Italien og den store udbredelse af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) i risproducerende tredjelande er det nødvendigt at kontrollere, at visse betingelser var opfyldt i de pågældende tredjelande med hensyn til planter til plantning med rod af Oryza sativa L., inden de blev indført til Unionen. Disse betingelser bør navnlig vedrøre produktionsstedets frihed fra skadegøreren, de officielle inspektioner, der skal foretages, og de nødvendige erklæringer på plantesundhedscertifikatet. Disse betingelser er nødvendige for at sikre, at disse planter er fri for Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (9) | Det er desuden nødvendigt, at planter til plantning med rod af Oryza sativa L. ved ankomsten inspiceres visuelt og, hvis de udviser symptomer på Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), underkastes prøveudtagning og testning for forekomst af denne skadegører for at konstatere dens mulige forekomst eller fastslå, at den ikke forekommer. |
| --- | --- |

(9)

Det er desuden nødvendigt, at planter til plantning med rod af Oryza sativa L. ved ankomsten inspiceres visuelt og, hvis de udviser symptomer på Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), underkastes prøveudtagning og testning for forekomst af denne skadegører for at konstatere dens mulige forekomst eller fastslå, at den ikke forekommer.

| (10) | Der bør ligeledes indføres foranstaltninger for flytning inden for Unionen af planter med rod af Oryza sativa L. med oprindelse i Unionen. For at sikre et passende plantesundhedsbeskyttelsesniveau bør flytning af disse planter og jord fra de afgrænsede områder til resten af Unionens område forbydes. |
| --- | --- |

(10)

Der bør ligeledes indføres foranstaltninger for flytning inden for Unionen af planter med rod af Oryza sativa L. med oprindelse i Unionen. For at sikre et passende plantesundhedsbeskyttelsesniveau bør flytning af disse planter og jord fra de afgrænsede områder til resten af Unionens område forbydes.

| (11) | Denne forordning bør finde anvendelse i tilstrækkelig lang tid til, at den kan tages op til revision, og forekomsten og spredningen af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) kan revideres. |
| --- | --- |

(11)

Denne forordning bør finde anvendelse i tilstrækkelig lang tid til, at den kan tages op til revision, og forekomsten og spredningen af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) kan revideres.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes der midlertidige foranstaltninger mod indslæbning i, flytning og spredning inden for, opformering og frigivelse i Unionen af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

Meloidogyne graminicola

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »skadegøreren«: Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) |
| --- | --- |

1)

»skadegøreren«: Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield)

Meloidogyne graminicola

| 2) | »planter«: planter til plantning, dog ikke frø, med rødder af Oryza sativa L., der er dyrket i jord |
| --- | --- |

2)

»planter«: planter til plantning, dog ikke frø, med rødder af Oryza sativa L., der er dyrket i jord

Oryza sativa

| 3) | »værtsplanter«: planter til plantning med rødder af de slægter og arter, der er opført i bilag I, og som er dyrket i jord |
| --- | --- |

3)

»værtsplanter«: planter til plantning med rødder af de slægter og arter, der er opført i bilag I, og som er dyrket i jord

| 4) | »frivillige værtsplanter«: værtsplanter, der forekommer på produktionsstederne uden at være blevet plantet |
| --- | --- |

4)

»frivillige værtsplanter«: værtsplanter, der forekommer på produktionsstederne uden at være blevet plantet

| 5) | »frø«: frø af Oryza sativa L. |
| --- | --- |

5)

»frø«: frø af Oryza sativa L.

Oryza sativa

| 6) | »genstande«: maskiner, værktøjer, køretøjer og personligt udstyr, der er blevet anvendt til aktiviteter i forbindelse med plantning, behandling eller høst af værtsplanterne |
| --- | --- |

6)

»genstande«: maskiner, værktøjer, køretøjer og personligt udstyr, der er blevet anvendt til aktiviteter i forbindelse med plantning, behandling eller høst af værtsplanterne

| 7) | »afgrænset område«: det område, som består af en angrebet zone og en stødpudezone, og som fastsættes, når skadegøreren er fundet |
| --- | --- |

7)

»afgrænset område«: det område, som består af en angrebet zone og en stødpudezone, og som fastsættes, når skadegøreren er fundet

| 8) | »angrebet zone«: en zone, hvor marken eller markerne med Oryza sativa L. indeholder:






  a) | alle værtsplanter, der vides at være angrebet af skadegøreren |
| --- | --- | --- |

8)

»angrebet zone«: en zone, hvor marken eller markerne med Oryza sativa L. indeholder:

Oryza sativa

a)

alle værtsplanter, der vides at være angrebet af skadegøreren

| b) | alle værtsplanter, der udviser symptomer, som tyder på, at de er angrebet af skadegøreren |
| --- | --- |

b)

alle værtsplanter, der udviser symptomer, som tyder på, at de er angrebet af skadegøreren

| c) | alle andre planter, der mistænkes for at være angrebet eller er angrebet afskadegøreren, herunder planter, der er tilbøjelige til at være angrebet på grund af deres modtagelighed over for skadegøreren og deres korte afstand til de pågældende angrebne planter, eller planter, der stammer fra disse |
| --- | --- |

c)

alle andre planter, der mistænkes for at være angrebet eller er angrebet afskadegøreren, herunder planter, der er tilbøjelige til at være angrebet på grund af deres modtagelighed over for skadegøreren og deres korte afstand til de pågældende angrebne planter, eller planter, der stammer fra disse

| d) | jord eller andre elementer, der er angrebet eller kan blive angrebet af skadegøreren |
| --- | --- |

d)

jord eller andre elementer, der er angrebet eller kan blive angrebet af skadegøreren

| 9) | »stødpudezone«: en zone med en bredde på mindst 100 m, der omgiver den angrebne zone |
| --- | --- |

9)

»stødpudezone«: en zone med en bredde på mindst 100 m, der omgiver den angrebne zone

| 10) | »fangplante-metoden«: den metode, hvorved visse planter midlertidigt plantes i en angrebet mark for at fange skadegøreren og senere fjernes og destrueres med henblik på at beskytte andre planter mod skadegøreren på samme mark. |
| --- | --- |

10)

»fangplante-metoden«: den metode, hvorved visse planter midlertidigt plantes i en angrebet mark for at fange skadegøreren og senere fjernes og destrueres med henblik på at beskytte andre planter mod skadegøreren på samme mark.

Artikel 3

Forbud mod indslæbning til og flytning inden for Unionen

Skadegøreren må ikke indslæbes, flyttes inden for eller opbevares, opformeres eller frigives på Unionens område.

Artikel 4

Etablering af afgrænsede områder

1.   Hvis forekomsten af skadegøreren på Unionens område bekræftes, fastsætter hver berørt medlemsstat straks et afgrænset område.

2.   Hvis forekomsten af skadegøreren bekræftes i stødpudezonen, skal den pågældende medlemsstat straks revidere og ændre afgrænsningen af den angrebne zone og stødpudezonen.

3.   Den pågældende medlemsstat underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om antallet og placeringen af de afgrænsede områder, der er etableret for skadegøreren i henhold til artikel 18 i forordning (EU) 2016/2031.

4.   Påvises skadegøreren ikke i et afgrænset område på baggrund af de undersøgelser, der er omhandlet i artikel 8, i en periode på tre på hinanden følgende år, kan det afgrænsede område ophæves. I sådanne tilfælde underretter den pågældende medlemsstat Kommissionen og de øvrige medlemsstater om, at det afgrænsede område er blevet ophævet i henhold til artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) 2016/2031.

Artikel 5

Udryddelsesforanstaltninger

Den pågældende medlemsstat anvender alle de følgende foranstaltninger i det eller de afgrænsede områder med henblik på udryddelse af skadegøreren:

| 1) | Planterne i den angrebne zone fjernes og destrueres på marker tæt på høsten. Planterne destrueres på stedet eller på et sted i nærheden, der er udpeget til dette formål inden for den angrebne zone, på en måde, der sikrer, at skadegøreren ikke spredes. |
| --- | --- |

1)

Planterne i den angrebne zone fjernes og destrueres på marker tæt på høsten. Planterne destrueres på stedet eller på et sted i nærheden, der er udpeget til dette formål inden for den angrebne zone, på en måde, der sikrer, at skadegøreren ikke spredes.

| 2) | Frø må ikke sås, og værtsplanter må ikke plantes i den angrebne zone. |
| --- | --- |

2)

Frø må ikke sås, og værtsplanter må ikke plantes i den angrebne zone.

| 3) | Frivillige værtsplanter fjernes regelmæssigt. |
| --- | --- |

3)

Frivillige værtsplanter fjernes regelmæssigt.

| 4) | Marker i den angrebne zone skal løbende oversvømmes i mere end 18 måneder. Hvis løbende oversvømmelse ikke er mulig, anvendes fangplante-metoden eller andre metoder, der forhindrer skadegøreren i at afslutte sin livscyklus. |
| --- | --- |

4)

Marker i den angrebne zone skal løbende oversvømmes i mere end 18 måneder. Hvis løbende oversvømmelse ikke er mulig, anvendes fangplante-metoden eller andre metoder, der forhindrer skadegøreren i at afslutte sin livscyklus.

| 5) | Planter, der anvendes til fangplante-metoden, destrueres senest fem uger efter plantningen. |
| --- | --- |

5)

Planter, der anvendes til fangplante-metoden, destrueres senest fem uger efter plantningen.

| 6) | Genstande, der er blevet anvendt i en angrebet zone, skal rengøres for jord og planteaffald, inden de flyttes til de omgivende marker. Under rengøringen skal det undgås, at restkoncentrationer spredes ud af den angrebne mark. |
| --- | --- |

6)

Genstande, der er blevet anvendt i en angrebet zone, skal rengøres for jord og planteaffald, inden de flyttes til de omgivende marker. Under rengøringen skal det undgås, at restkoncentrationer spredes ud af den angrebne mark.

Artikel 6

Inddæmningsforanstaltninger

1.   I de afgrænsede områder, der er opført i bilag II, anvender den kompetente myndighed alle de følgende foranstaltninger med henblik på at inddæmme skadegøreren i disse områder og forhindre, at den spredes uden for disse områder:

| a) | Frø må kun sås, og planter må kun plantes, hvis en af følgende plantesundhedsforanstaltninger er blevet gennemført:






  i) | løbende oversvømmelse i mindst 6 måneder siden sidste høst |
| --- | --- | --- |

a)

Frø må kun sås, og planter må kun plantes, hvis en af følgende plantesundhedsforanstaltninger er blevet gennemført:

i)

løbende oversvømmelse i mindst 6 måneder siden sidste høst

| ii) | fangplante-metoden, hvorved planter destrueres senest fem uger efter plantning |
| --- | --- |

ii)

fangplante-metoden, hvorved planter destrueres senest fem uger efter plantning

| iii) | sædskifte med ikkeværtsplanter eller dyrkede værtsplanter af slægten Brassica L. eller arterne Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. og Zea mays L., som er bestemt til fremstilling af løg, grøntsager eller korn til endelige forbrugere end anvendelsen som planter til plantning. |
| --- | --- |

iii)

sædskifte med ikkeværtsplanter eller dyrkede værtsplanter af slægten Brassica L. eller arterne Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. og Zea mays L., som er bestemt til fremstilling af løg, grøntsager eller korn til endelige forbrugere end anvendelsen som planter til plantning.

| b) | Frivillige værtsplanter fjernes regelmæssigt. |
| --- | --- |

b)

Frivillige værtsplanter fjernes regelmæssigt.

| c) | Genstande, der er blevet anvendt i den angrebne mark, skal rengøres for jord og planteaffald, inden de flyttes til de omgivende marker. Under rengøringen skal det undgås, at restkoncentrationer spredes ud af den angrebne mark. |
| --- | --- |

c)

Genstande, der er blevet anvendt i den angrebne mark, skal rengøres for jord og planteaffald, inden de flyttes til de omgivende marker. Under rengøringen skal det undgås, at restkoncentrationer spredes ud af den angrebne mark.

2.   Hvis undersøgelsesresultaterne viser, at forekomsten af skadegøreren er steget, anvender den kompetente myndighed de i artikel 5 omhandlede foranstaltninger i de respektive afgrænsede områder.

Artikel 7

Oplysningsaktiviteter

Med hensyn til det eller de afgrænsede områder, hvor udryddelses- og inddæmningsforanstaltningerne i artikel 5 og 6 blev anvendt, skal den pågældende medlemsstat øge offentlighedens bevidsthed om truslen fra skadegøreren og om de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre, at skadegøreren spredes yderligere uden for de afgrænsede områder. Den sikrer, at den brede offentlighed og relevante operatører er bekendt med det eller de afgrænsede områders omfang, den angrebne zone og stødpudezonen.

Artikel 8

Undersøgelser af forekomst af skadegøreren på medlemsstaternes område

1.   Medlemsstaterne gennemfører årlige officielle undersøgelser af forekomst af skadegøreren på værtsplanter på deres område, idet de prioriterer undersøgelserne af planterne. Disse undersøgelser skal være risikobaserede.

Medlemsstaterne sender senest den 30. april hvert år Kommissionen og de øvrige medlemsstater resultaterne af de undersøgelser, der er foretaget uden for de afgrænsede områder, på grundlag af de skabeloner, der er omhandlet i bilag I til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231 (6).

2.   I afgrænsede områder overvåger den pågældende medlemsstat udviklingen i forekomsten af skadegøreren. Den berørte medlemsstat sender senest den 30. april hvert år Kommissionen og de øvrige medlemsstater resultaterne af de undersøgelser, der er foretaget, ved hjælp af skabelonen i bilag III.

3.   Undersøgelserne skal bestå af visuelle undersøgelser af værtsplanter, prøveudtagning af værtsplanter med symptomer samt, hvis det er relevant, asymptomatiske værtsplanter i nærheden af værtsplanter med symptomer og prøveudtagning af jord. Rodsystemet for planter, der er udtaget prøver af, skal kontrolleres for forekomst af skadegørerens galler.

4.   Der udtages jordprøver ved siden af værtsplanter med symptomer. Der udtages prøver af jord i en dybde på 20-25 cm. I markerne under overvågning udtages jordprøver i et rektangulært gitter, der dækker hele marken, idet prøveudtagningsafstanden højst må være 20 m lang og 5 m bred. Prøvestørrelsen skal være 500 ml op til et samlet areal på 1 ha.

Artikel 9

Flytning af planter, jord, frø og genstande

1.   Flytning af planterne ud af de afgrænsede områder er forbudt.

2.   Flytning inden for eller ud af de afgrænsede områder, hvor planter er blevet dyrket i de foregående tre år, er forbudt.

3.   Flytning af frø inden for eller ud af de afgrænsede områder er kun tilladt, hvis frøene er fri for jord og planteaffald.

4.   Det er kun tilladt at flytte genstande ud af de afgrænsede områder, hvis de rengøres og findes frie for jord.

Artikel 10

Indførsel af planter og frø til Unionen

Planter og frø med oprindelse i tredjelande må kun indføres til Unionen, hvis de kompetente myndigheder eller de professionelle operatører under de kompetente myndigheders officielle tilsyn opfylder alle følgende krav:

| 1) | De planter, der er produceret på et skadegørerfrit sted eller skadegørerfrit produktionsanlæg, inspiceres officielt på det pågældende sted på det mest hensigtsmæssige tidspunkt for påvisning af symptomer på infektion i den sidste, afsluttede vækstperiode forud for eksporten og er fundet frie for skadegøreren. |
| --- | --- |

1)

De planter, der er produceret på et skadegørerfrit sted eller skadegørerfrit produktionsanlæg, inspiceres officielt på det pågældende sted på det mest hensigtsmæssige tidspunkt for påvisning af symptomer på infektion i den sidste, afsluttede vækstperiode forud for eksporten og er fundet frie for skadegøreren.

| 2) | Der er foretaget officielle inspektioner på det mest hensigtsmæssige tidspunkt for påvisning af symptomer på infektion i den sidste, afsluttede vækstperiode forud for eksport i en zone med en bredde på mindst 100 m og omkring det sted eller produktionsanlæg, der er omhandlet i nr. 1). |
| --- | --- |

2)

Der er foretaget officielle inspektioner på det mest hensigtsmæssige tidspunkt for påvisning af symptomer på infektion i den sidste, afsluttede vækstperiode forud for eksport i en zone med en bredde på mindst 100 m og omkring det sted eller produktionsanlæg, der er omhandlet i nr. 1).

| 3) | Planter i zonen omkring det skadegørerfrie sted eller det skadegørerfrie produktionsanlæg, der udviser symptomer på infektion under disse inspektioner, blev omgående destrueret. |
| --- | --- |

3)

Planter i zonen omkring det skadegørerfrie sted eller det skadegørerfrie produktionsanlæg, der udviser symptomer på infektion under disse inspektioner, blev omgående destrueret.

| 4) | Planterne ledsages af et plantesundhedscertifikat, der i overensstemmelse med artikel 71, stk. 2, i forordning (EU) 2016/2031 under overskriften »Tillægserklæring« indeholder en af følgende erklæringer:






  a) | »Den nationale plantesundhedsmyndighed, som planterne har oprindelse i, anerkendte det pågældende land som værende frit for skadegøreren i overensstemmelse med de relevante internationale standarder for plantesundhedsforanstaltninger.« |
| --- | --- | --- |

4)

Planterne ledsages af et plantesundhedscertifikat, der i overensstemmelse med artikel 71, stk. 2, i forordning (EU) 2016/2031 under overskriften »Tillægserklæring« indeholder en af følgende erklæringer:

a)

»Den nationale plantesundhedsmyndighed, som planterne har oprindelse i, anerkendte det pågældende land som værende frit for skadegøreren i overensstemmelse med de relevante internationale standarder for plantesundhedsforanstaltninger.«

| b) | »Planterne har oprindelse i et skadegørerfrit område, der er etableret med hensyn til skadegøreren af den nationale plantesundhedsmyndighed i tredjelandet i det pågældende område i overensstemmelse med de relevante internationale standarder for plantesundhedsforanstaltninger. Navnet på det skadegørerfrie område skal angives i plantesundhedscertifikatet under overskriften »Oprindelsessted«.« |
| --- | --- |

b)

»Planterne har oprindelse i et skadegørerfrit område, der er etableret med hensyn til skadegøreren af den nationale plantesundhedsmyndighed i tredjelandet i det pågældende område i overensstemmelse med de relevante internationale standarder for plantesundhedsforanstaltninger. Navnet på det skadegørerfrie område skal angives i plantesundhedscertifikatet under overskriften »Oprindelsessted«.«

| c) | »Planterne er produceret på et skadegørerfrit sted eller et skadegørerfrit produktionsanlæg, der er etableret med hensyn til skadegøreren af det pågældende tredjelands nationale plantesundhedsmyndighed i overensstemmelse med de relevante internationale standarder for plantesundhedsforanstaltninger (krav til etablering af skadegørerfrie produktionssteder og skadegørerfrie produktionsanlæg. ISPM nr. 10 (1999), Rom, IPPC, FAO 2016) og er fremstillet i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1372 (*1). |
| --- | --- |

c)

»Planterne er produceret på et skadegørerfrit sted eller et skadegørerfrit produktionsanlæg, der er etableret med hensyn til skadegøreren af det pågældende tredjelands nationale plantesundhedsmyndighed i overensstemmelse med de relevante internationale standarder for plantesundhedsforanstaltninger (krav til etablering af skadegørerfrie produktionssteder og skadegørerfrie produktionsanlæg. ISPM nr. 10 (1999), Rom, IPPC, FAO 2016) og er fremstillet i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1372 (*1).

*1

(*1)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1372 af 5. august 2022 for så vidt angår midlertidige foranstaltninger for at forhindre indslæbning i, flytning og spredning inden for, opformering og frigivelse i Unionen af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) (EUT L 206 af 8.8.2022, s. 16).«
  "

*1

Meloidogyne graminicola

| 5) | Det plantesundhedscertifikat, der ledsager frø med oprindelse i tredjelande, indeholder under overskriften »Supplerende erklæring« oplysninger om, at frøene er fri for jord og planteaffald. |
| --- | --- |

5)

Det plantesundhedscertifikat, der ledsager frø med oprindelse i tredjelande, indeholder under overskriften »Supplerende erklæring« oplysninger om, at frøene er fri for jord og planteaffald.

Artikel 11

Prøveudtagning og testning af planter, der udviser symptomer på skadegøreren

Planter, der indføres til Unionen fra et tredjeland, og som udviser symptomer på skadegøreren, skal ved visuel inspektion underkastes prøveudtagning og testning for at identificere forekomsten af den pågældende skadegører.

Artikel 12

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse indtil den 30. juni 2025.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 317 af 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  
  EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 af 28. november 2019 om ensartede betingelser for gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 for så vidt angår beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 690/2008 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2019 (EUT L 319 af 10.12.2019, s. 1).

3

(4)  Misure d'emergenza per impedire la diffusione di Meloidogyne graminicola Golden & Birchfield nel territorio della Repubblica italiana. Decreto 6 luglio 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana. Serie generale nr. 202, 30.8.2017.

4

Meloidogyne graminicola

(5)  Skadegørerrisikoanalyse af Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) udført af Consiglio per la ricerca in agricoltura e l'analisi dell'economia agraria (»CREA«).

5

Meloidogyne graminicola

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231 af 27. august 2020 om formatet for og vejledningen vedrørende de årlige rapporter om undersøgelsesresultaterne og om formatet for de flerårige undersøgelsesprogrammer og de praktiske ordninger, der er omhandlet i henholdsvis artikel 22 og 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 (EUT L 280 af 28.8.2020, s. 1).

6

---

BILAG I

Liste over værtsplanter omhandlet i artikel 2, nr. 3)

Slægt eller art

Ageratum conyzoides L.

Alisma plantago L.

Allium cepa L.

Alopecurus L.

Amaranthus spinosus L.

Amaranthus viridis L.

Avena sativa L.

Beta vulgaris L.

Brassica L.

Capsicum annuum L.

Centella asiatica (L.) Urb.

Colocasia esculenta (L.) Schott

Coriandrum sativum L.

Cucumis sativus L.

Cymbopogon citratus (DC.) Stapf

Cynodon dactylon (L.) Pers.

Cyperus compressus L.

Cyperus difformis L.

Cyperus iria L.

Cyperus rotundus L.

Dactyloctenium aegyptium (L.) Willd.

Digitaria filiformis (L.) Köler

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

Echinochloa colona (L.) Link

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

Eclipta prostrata (L.) L.

Eleusine coracana (L.) Gaertn.

Eleusine indica (L.) Gaertn.

Fimbristylis dichotoma var. pluristriata (C.B.Clarke) Napper

Gamochaeta coarctata (L.) Cabrera

Glycine max (L.) Merr.

Heteranthera reniformis Ruiz & Pav.

Hordeum vulgare L.

Hydrilla Rich.

Impatiens balsamina L.

Imperata cylindrica (L.) Raeusch.

Kyllinga brevifolia Rottb.

Lactuca sativa L.

Ludwigia L.

Melilotus albus Medik.

Murdannia keisak (Hassk.) Hand.-Mazz.

Musa L.

Oryza sativa L.

Oxalis corniculata L.

Panicum L.

Pennisetum glaucum (L.) R. Br.

Pisum sativum L.

Poa annua L.

Portulaca oleracea L.

Ranunculus L.

Saccharum officinarum L.

Schoenoplectus articulatus (L.) Palla

Schoenoplectiella articulata (L.) Lye

Setaria italica (L.) P. Beauv.

Solanum lycopersicum L.

Solanum melongena L.

Solanum nigrum L.

Solanum sisymbriifolium Lam.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Spergula arvensis L.

Spinacia oleracea L.

Stellaria media (L.) Vill.

Trifolium repens L.

Triticum aestivum L.

Urena lobata L.

Vicia faba L.

Zea mays L.

---

BILAG II

Afgrænsede områder omhandlet i artikel 6

Italien

Liste over kommuner i afgrænsede områder i Italien

| Region | Provins | Kommuner |
| --- | --- | --- |
| Lombardia | Pavia | Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de' Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d'Ardenghi, Zerbolò, Zinasco |
| Piemonte | Biella | Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata |
| Piemonte | Vercelli | Buronzo |

Region

Provins

Kommuner

Lombardia

Pavia

Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de' Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d'Ardenghi, Zerbolò, Zinasco

Piemonte

Biella

Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata

Piemonte

Vercelli

Buronzo

---

BILAG III

Skabeloner til indberetning af resultaterne af de undersøgelser, der foretages i henhold til artikel 8, stk. 2, i afgrænsede områder

| 1. | Beskrivelse af AO |
| --- | --- |

1.

| 2. | AO's oprindelige størrelse (ha) |
| --- | --- |

2.

| 3. | AO's ajourførte størrelse (ha) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Metode |
| --- | --- |

4.

| 5. | Område |
| --- | --- |

5.

| 6. | Undersøgelsessteder |
| --- | --- |

6.

| 7. | Identificerede risikoområder |
| --- | --- |

7.

| 8. | Inspicerede risikoområder |
| --- | --- |

8.

| 9. | Plantemateriale/vare |
| --- | --- |

9.

| 10. | Liste over arter af værtsplanter |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tidspunkter |
| --- | --- |

11.

| 12. | Oplysninger om undersøgelsen






  A) | Antal visuelle undersøgelser |
| --- | --- | --- |

12.

A)

Antal visuelle undersøgelser

| B) | Antal prøver i alt |
| --- | --- |

B)

Antal prøver i alt

| C) | Type fælder (eller anden alternativ metode (f.eks. sweepnet)) |
| --- | --- |

C)

Type fælder (eller anden alternativ metode (f.eks. sweepnet))

| D) | Antal fælder (eller anden indfangningsmetode) |
| --- | --- |

D)

Antal fælder (eller anden indfangningsmetode)

| E) | Antal steder med opsatte fælder, hvis forskellig fra data indberettet under D) |
| --- | --- |

E)

Antal steder med opsatte fælder, hvis forskellig fra data indberettet under D)

| F) | Type test (f.eks. mikroskopisk identifikation, PCR, ELISA osv.) |
| --- | --- |

F)

Type test (f.eks. mikroskopisk identifikation, PCR, ELISA osv.)

| G) | Samlet antal test |
| --- | --- |

G)

Samlet antal test

| H) | Andre foranstaltninger (f.eks. sporhunde, droner, helikoptere, oplysningskampagner osv.) |
| --- | --- |

H)

Andre foranstaltninger (f.eks. sporhunde, droner, helikoptere, oplysningskampagner osv.)

| I) | Antal andre foranstaltninger |
| --- | --- |

I)

Antal andre foranstaltninger

| 13. | Antal symptomatiske, analyserede prøver:






  i: | I alt |
| --- | --- | --- |

13.

i:

I alt

| ii: | Positiv |
| --- | --- |

ii:

Positiv

| iii: | Negativ |
| --- | --- |

iii:

Negativ

| iv: | Ubestemt |
| --- | --- |

iv:

Ubestemt

| 14. | Antal asymptomatiske, analyserede prøver:






  i: | I alt |
| --- | --- | --- |

14.

i:

I alt

| ii: | Positiv |
| --- | --- |

ii:

Positiv

| iii: | Negativ |
| --- | --- |

iii:

Negativ

| iv: | Ubestemt |
| --- | --- |

iv:

Ubestemt

| 15. | Bemærkninger |
| --- | --- |

15.

Navn

Dato for etablering

Beskrivelse

Nummer

A

B

C

D

E

F

G

H

I

i

ii

iii

iv

i

ii

iii

iv

Vejledning om indberetning

I kolonne 1: Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret.

I kolonne 2: Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse.

I kolonne 3: Angiv størrelsen af AO efter undersøgelsen.

I kolonne 4: Angiv metoden: Udryddelse (U)/Inddæmning (I). Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO per skadegører og de metoder, som anvendes i disse områder.

I kolonne 5: Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Angrebet område (IZ) eller stødpudezone (SZ) ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i IZ, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til SZ, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker.

I kolonne 6: Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsesstederne ved at vælge en af følgende rubrikker til beskrivelsen:

| 1. | Friland (produktionsområde): 1.1. mark (agerjord, græsarealer), 1.2. frugtplantage/vinmark, 1.3. planteskole, 1.4. skov. |
| --- | --- |

1.

Friland (produktionsområde): 1.1. mark (agerjord, græsarealer), 1.2. frugtplantage/vinmark, 1.3. planteskole, 1.4. skov.

| 2. | Friland (andet): 2.1. privat have, 2.2. offentlige steder, 2.3. beskyttet område, 2.4. vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.). |
| --- | --- |

2.

Friland (andet): 2.1. privat have, 2.2. offentlige steder, 2.3. beskyttet område, 2.4. vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.).

| 3. | Fysisk lukkede betingelser: 3.1. væksthus, 3.2. privat sted bortset fra væksthus, 3.3. offentligt sted bortset fra væksthus, 3.4. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien). |
| --- | --- |

3.

Fysisk lukkede betingelser: 3.1. væksthus, 3.2. privat sted bortset fra væksthus, 3.3. offentligt sted bortset fra væksthus, 3.4. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien).

I kolonne 7: Angiv, hvilke risikoområder der er identificeret baseret på skadegørerens/skadegørernes biologi, forekomsten af værtsplanter, økoklimatiske forhold og risikosteder.

I kolonne 8: Angiv de risikoområder, der er omfattet af undersøgelsen, fra dem, der er angivet i kolonne 7.

I kolonne 9: Angiv planter, frugter, frø, jord, emballagemateriale, træ, maskiner, køretøjer, vand eller andet og beskriv den specifikke situation.

I kolonne 10: Angiv listen over plantearter/slægter, der blev undersøgt. Brug kun én række pr. planteart/slægt, hvis det kræves i henhold til det specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere.

I kolonne 11: Angiv de måneder i året, hvor undersøgelsen blev gennemført.

I kolonne 12: Angiv nærmere oplysninger om undersøgelsen under hensyntagen til de specifikke lovkrav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne i en given kolonne ikke er relevante.

I kolonne 13 og 14: Angiv resultaterne, hvis det er relevant, med de oplysninger, der er tilgængelige i de tilsvarende kolonner. »Ubestemte prøver« er de analyserede prøver, for hvilke der ikke er fremkommet resultater på grund af forskellige faktorer (f.eks. under påvisningsniveau, ikke behandlet prøve, ikke identificeret, gammel osv.).

---

| 8.8.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/28

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1373

af 5. august 2022

om tilladelse til markedsføring af jernhydroxidadipattartrat som en ny fødevare og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 af 25. november 2015 om nye fødevarer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1852/2001 (1), særlig artikel 12, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EU) 2015/2283 fastsættes det, at kun nye fødevarer, der er godkendt og opført på EU-listen over nye fødevarer, må markedsføres i Unionen. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EU) 2015/2283 fastsættes det, at kun nye fødevarer, der er godkendt og opført på EU-listen over nye fødevarer, må markedsføres i Unionen.

| (2) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (2) indeholder en EU-liste over nye fødevarer i henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (2) indeholder en EU-liste over nye fødevarer i henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2015/2283.

| (3) | Virksomheden Nemysis Limited (»ansøgeren«) indgav den 21. februar 2020 en ansøgning til Kommissionen i henhold til artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283 for at markedsføre jernhydroxidadipattartrat (»IHAT«) på EU-markedet som en ny fødevare til anvendelse som kilde til jern i kosttilskud, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF (3) i form af kapsler i mængder på op til 100 mg/dag, der ville svare til op til 36 mg jern (Fe) om dagen, der er bestemt til den almindelige befolkning, undtagen spædbørn og småbørn. Ansøgeren påpegede i sin ansøgning, at IHAT, som er et industrielt fremstillet nanomateriale, er en ny fødevare i den betydning, der benyttes i artikel 3, stk. 2, litra a), viii), i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(3)

Virksomheden Nemysis Limited (»ansøgeren«) indgav den 21. februar 2020 en ansøgning til Kommissionen i henhold til artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283 for at markedsføre jernhydroxidadipattartrat (»IHAT«) på EU-markedet som en ny fødevare til anvendelse som kilde til jern i kosttilskud, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF (3) i form af kapsler i mængder på op til 100 mg/dag, der ville svare til op til 36 mg jern (Fe) om dagen, der er bestemt til den almindelige befolkning, undtagen spædbørn og småbørn. Ansøgeren påpegede i sin ansøgning, at IHAT, som er et industrielt fremstillet nanomateriale, er en ny fødevare i den betydning, der benyttes i artikel 3, stk. 2, litra a), viii), i forordning (EU) 2015/2283.

| (4) | Den 21. februar 2020 anmodede ansøgeren også Kommissionen om beskyttelse af data omfattet af ejendomsrettigheder for in vitro-mikronukleustest på pattedyrceller (4), in vitro-genmutationstest med pattedyrceller ved anvendelse af thymidinkinase-genet (5) og en 90-dages undersøgelse af oral toksicitet i gnavere (6), der er fremlagt til støtte for deres ansøgning. |
| --- | --- |

(4)

Den 21. februar 2020 anmodede ansøgeren også Kommissionen om beskyttelse af data omfattet af ejendomsrettigheder for in vitro-mikronukleustest på pattedyrceller (4), in vitro-genmutationstest med pattedyrceller ved anvendelse af thymidinkinase-genet (5) og en 90-dages undersøgelse af oral toksicitet i gnavere (6), der er fremlagt til støtte for deres ansøgning.

| (5) | Den 3. juli 2020 anmodede Kommissionen Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) om at foretage en vurdering af IHAT som en ny fødevare. |
| --- | --- |

(5)

Den 3. juli 2020 anmodede Kommissionen Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) om at foretage en vurdering af IHAT som en ny fødevare.

| (6) | Den 27. oktober 2021 vedtog autoriteten den videnskabelige udtalelse »Safety of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EF« (7), jf. kravene i artikel 11 i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(6)

Den 27. oktober 2021 vedtog autoriteten den videnskabelige udtalelse »Safety of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EF« (7), jf. kravene i artikel 11 i forordning (EU) 2015/2283.

| (7) | Autoriteten konkluderede i sin videnskabelige udtalelse, at IHAT er sikker under de foreslåede anvendelsesbetingelser for de foreslåede målpopulationer i mængder, der ikke overstiger 100 mg/dag, og at det er en kilde, hvorfra jern er biotilgængelig. I denne udtalelse bemærkede autoriteten imidlertid, eftersom den ikke havde fastsat en tolerabel grænseværdi for indtaget (»UL«), at indtag af jern gennem kosttilskud, der indeholder den nye fødevare, kunne overskride den vejledende mængde, som medlemsstaterne har fastsat for befolkningen, og at det kombinerede indtag af jern fra kosttilskud, der indeholder den nye fødevare, og baggrundskost ville være høj. Kommissionen mener, med autoritetens overvejelser taget i betragtning, at en forsigtig tilgang er nødvendig, særlig i de tidlige stadier af livet og den hårfine grænse mellem gavnlige og skadelige virkninger, afhængigt af indtaget, jern har på helbredet. |
| --- | --- |

(7)

Autoriteten konkluderede i sin videnskabelige udtalelse, at IHAT er sikker under de foreslåede anvendelsesbetingelser for de foreslåede målpopulationer i mængder, der ikke overstiger 100 mg/dag, og at det er en kilde, hvorfra jern er biotilgængelig. I denne udtalelse bemærkede autoriteten imidlertid, eftersom den ikke havde fastsat en tolerabel grænseværdi for indtaget (»UL«), at indtag af jern gennem kosttilskud, der indeholder den nye fødevare, kunne overskride den vejledende mængde, som medlemsstaterne har fastsat for befolkningen, og at det kombinerede indtag af jern fra kosttilskud, der indeholder den nye fødevare, og baggrundskost ville være høj. Kommissionen mener, med autoritetens overvejelser taget i betragtning, at en forsigtig tilgang er nødvendig, særlig i de tidlige stadier af livet og den hårfine grænse mellem gavnlige og skadelige virkninger, afhængigt af indtaget, jern har på helbredet.

| (8) | Derfor anmodede Kommissionen ansøgeren om at genoverveje den mængde af IHAT, der er foreslået i deres ansøgning (mængder på op til 100 mg/dag, der ville svare til op til 36 mg jern (Fe) om dagen for den almindelige befolkning, undtagen spædbørn og småbørn). Ansøgeren ændrede sin ansøgning som svar på Kommissionens anmodning og foreslog, at IHAT anvendes i mængder, der ikke overstiger 100 mg/dag, og begrænsede den tilsvarende mængde af jern til op til 30 mg Fe/dag i kosttilskud, der er bestemt til voksne, og i mængder, der ikke overstiger 50 mg IHAT/dag, og begrænsede den tilsvarende mængde af jern til op til 14 mg Fe/dag i kosttilskud, der er bestemt til børn og unge under 18 år, undtagen børn under fire år. Desuden påpegede ansøgeren, at man vil tilpasse mængden af IHAT i kosttilskud, som markedsføres af en medlemsstat, for at begrænse maksimumsindholdet af jern, så det svarer til de vejledende værdier, der er fastsat af den pågældende medlemsstat til alle aldersgrupper i befolkningen. Kommissionen vurderer, at de reviderede anvendelser ville opfylde betingelserne for markedsføringen af IHAT i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(8)

Derfor anmodede Kommissionen ansøgeren om at genoverveje den mængde af IHAT, der er foreslået i deres ansøgning (mængder på op til 100 mg/dag, der ville svare til op til 36 mg jern (Fe) om dagen for den almindelige befolkning, undtagen spædbørn og småbørn). Ansøgeren ændrede sin ansøgning som svar på Kommissionens anmodning og foreslog, at IHAT anvendes i mængder, der ikke overstiger 100 mg/dag, og begrænsede den tilsvarende mængde af jern til op til 30 mg Fe/dag i kosttilskud, der er bestemt til voksne, og i mængder, der ikke overstiger 50 mg IHAT/dag, og begrænsede den tilsvarende mængde af jern til op til 14 mg Fe/dag i kosttilskud, der er bestemt til børn og unge under 18 år, undtagen børn under fire år. Desuden påpegede ansøgeren, at man vil tilpasse mængden af IHAT i kosttilskud, som markedsføres af en medlemsstat, for at begrænse maksimumsindholdet af jern, så det svarer til de vejledende værdier, der er fastsat af den pågældende medlemsstat til alle aldersgrupper i befolkningen. Kommissionen vurderer, at de reviderede anvendelser ville opfylde betingelserne for markedsføringen af IHAT i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283.

| (9) | Optagelsen af IHAT som en ny fødevare på EU-listen over nye fødevarer bør indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 9, stk. 3, i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Optagelsen af IHAT som en ny fødevare på EU-listen over nye fødevarer bør indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 9, stk. 3, i forordning (EU) 2015/2283.

| (10) | I den samme videnskabelige udtalelse, vurderede autoriteten, på grund af forekomsten af nikkel i den nye fødevare, at indtaget af kosttilskud, der indeholder 100 mg IHAT, kan fremkalde dermatitisrelaterede allergiske reaktioner hos mennesker, der er 10 år eller yngre, og som tidligere har været sensibiliserede over for nikkel efter kontakt med huden, eftersom indtaget af nikkel fra den nye fødevare ikke ville lede til en eksponeringsmargin (»MoE«) for indtagelsen af nikkel, da det af autoriteten anses for at være af lav sundhedsfare for børn og unge under 18 år i den øvre 95 procentdel af nikkeleksponering via kost (8). Ændringen af den foreslåede anvendelse taget i betragtning, hvor mængden af den nye fødevare ikke overstiger 50 mg IHAT/dag i kosttilskud bestemt for børn og unge under 18 år, og børn under fire år er udelukket, er indtaget af nikkel gennem den nye fødevare imidlertid enten over eller tæt på MoE, som af autoriteten anses for at være af lav sundhedsrisiko, og ikke bidrager væsentligt til det samlede indtag af nikkel gennem fødevarer og drikkevand. Under hensyntagen til disse betragtninger og den indbyggede forsigtighed i autoritetens vurdering af indtaget, der anvendte 95-percentilen af eksponering gennem kosten til at aflede en eksponeringsmargin af nikkel, som udgør en lav sundhedsrisiko, vurderer Kommissionen, at kontaktdermatitis på grund af allergiske reaktioner for den aldersgruppe af befolkningen sandsynligvis ikke manifesterer sig i det virkelig liv. Derfor vurderer Kommissionen, at der ikke er behov for noget krav om mærkning, for så vidt angår allergenicitet i henhold til artikel 9, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(10)

I den samme videnskabelige udtalelse, vurderede autoriteten, på grund af forekomsten af nikkel i den nye fødevare, at indtaget af kosttilskud, der indeholder 100 mg IHAT, kan fremkalde dermatitisrelaterede allergiske reaktioner hos mennesker, der er 10 år eller yngre, og som tidligere har været sensibiliserede over for nikkel efter kontakt med huden, eftersom indtaget af nikkel fra den nye fødevare ikke ville lede til en eksponeringsmargin (»MoE«) for indtagelsen af nikkel, da det af autoriteten anses for at være af lav sundhedsfare for børn og unge under 18 år i den øvre 95 procentdel af nikkeleksponering via kost (8). Ændringen af den foreslåede anvendelse taget i betragtning, hvor mængden af den nye fødevare ikke overstiger 50 mg IHAT/dag i kosttilskud bestemt for børn og unge under 18 år, og børn under fire år er udelukket, er indtaget af nikkel gennem den nye fødevare imidlertid enten over eller tæt på MoE, som af autoriteten anses for at være af lav sundhedsrisiko, og ikke bidrager væsentligt til det samlede indtag af nikkel gennem fødevarer og drikkevand. Under hensyntagen til disse betragtninger og den indbyggede forsigtighed i autoritetens vurdering af indtaget, der anvendte 95-percentilen af eksponering gennem kosten til at aflede en eksponeringsmargin af nikkel, som udgør en lav sundhedsrisiko, vurderer Kommissionen, at kontaktdermatitis på grund af allergiske reaktioner for den aldersgruppe af befolkningen sandsynligvis ikke manifesterer sig i det virkelig liv. Derfor vurderer Kommissionen, at der ikke er behov for noget krav om mærkning, for så vidt angår allergenicitet i henhold til artikel 9, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2015/2283.

| (11) | Desuden vurderede autoriteten også i sin videnskabelige udtalelse, at dens konklusion om sikkerheden ved IHAT og jerns biotilgængelighed er tæt forbundet med de specifikke fysisk-kemiske egenskaber og partikelstørrelsesfordeling og den nye fødevares agglomerationsprofil, der er opnået ved kombinationsvirkningen af anvendelsen af kapselformen af kosttilskud, der indeholder den nye fødevare, og fraværet af stoffer, undtagen adipat, tartrat og natriumchlorid, som anvendes i fremstillingen af IHAT. Derfor vurderede autoriteten, at den nye fødevares sikkerhedsprofil og næringsstoffets biotilgængelighed kunne blive påvirket og at de skal vurderes fra sag til sag, hvis andre former for kosttilskud (f.eks. tabletter, pastiller, poser med pulver, gummier, sirup, osv.) anvendes alene eller sammen med adipat, tartrat og natriumchlorid, eller med andre stoffer end adipat, tartrat, og natriumchlorid, eller hvis andre stoffer anvendes som kosttilskud i kapselform. Det er derfor hensigtsmæssigt, at når andre former for kosttilskud (f.eks. tabletter, pastiller, poser med pulver, gummier, sirup, osv.) anvendes sammen med andre stoffer, ellers hvis andre stoffer anvendes som kosttilskud i kapselform, der indeholder den nye fødevare, bør den nye fødevares partikelstørrelsesfordeling og agglomerationstilstand være i overensstemmelse med de tilladte specifikationer, og jerns biotilgængelighed bør være i overensstemmelse med den biotilgængelighed, som autoriteten vurderede i sin videnskabelige udtalelse. |
| --- | --- |

(11)

Desuden vurderede autoriteten også i sin videnskabelige udtalelse, at dens konklusion om sikkerheden ved IHAT og jerns biotilgængelighed er tæt forbundet med de specifikke fysisk-kemiske egenskaber og partikelstørrelsesfordeling og den nye fødevares agglomerationsprofil, der er opnået ved kombinationsvirkningen af anvendelsen af kapselformen af kosttilskud, der indeholder den nye fødevare, og fraværet af stoffer, undtagen adipat, tartrat og natriumchlorid, som anvendes i fremstillingen af IHAT. Derfor vurderede autoriteten, at den nye fødevares sikkerhedsprofil og næringsstoffets biotilgængelighed kunne blive påvirket og at de skal vurderes fra sag til sag, hvis andre former for kosttilskud (f.eks. tabletter, pastiller, poser med pulver, gummier, sirup, osv.) anvendes alene eller sammen med adipat, tartrat og natriumchlorid, eller med andre stoffer end adipat, tartrat, og natriumchlorid, eller hvis andre stoffer anvendes som kosttilskud i kapselform. Det er derfor hensigtsmæssigt, at når andre former for kosttilskud (f.eks. tabletter, pastiller, poser med pulver, gummier, sirup, osv.) anvendes sammen med andre stoffer, ellers hvis andre stoffer anvendes som kosttilskud i kapselform, der indeholder den nye fødevare, bør den nye fødevares partikelstørrelsesfordeling og agglomerationstilstand være i overensstemmelse med de tilladte specifikationer, og jerns biotilgængelighed bør være i overensstemmelse med den biotilgængelighed, som autoriteten vurderede i sin videnskabelige udtalelse.

| (12) | I sin videnskabelige udtalelse bemærkede autoriteten, at dens konklusion om den nye fødevares sikkerhed var baseret på de videnskabelige data fra in vitro-mikronukleustest på pattedyrceller, in vitro-test for genmutation i pattedyrceller ved brug af thymidinkinase-genet og den 90-dages undersøgelse af oral toksicitet i gnavere, der er indeholdt i ansøgerens dossier, uden hvilke den ikke kunne have vurderet den nye fødevare og nå frem til sin konklusion. |
| --- | --- |

(12)

I sin videnskabelige udtalelse bemærkede autoriteten, at dens konklusion om den nye fødevares sikkerhed var baseret på de videnskabelige data fra in vitro-mikronukleustest på pattedyrceller, in vitro-test for genmutation i pattedyrceller ved brug af thymidinkinase-genet og den 90-dages undersøgelse af oral toksicitet i gnavere, der er indeholdt i ansøgerens dossier, uden hvilke den ikke kunne have vurderet den nye fødevare og nå frem til sin konklusion.

| (13) | Kommissionen bad ansøgeren om yderligere at præcisere begrundelsen for påberåbelse af ejendomsrettigheder til disse undersøgelser og at redegøre nærmere for sin påberåbelse af eneret til at henvise til disse, jf. artikel 26, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bad ansøgeren om yderligere at præcisere begrundelsen for påberåbelse af ejendomsrettigheder til disse undersøgelser og at redegøre nærmere for sin påberåbelse af eneret til at henvise til disse, jf. artikel 26, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2015/2283.

| (14) | Ansøgeren erklærede, at de var indehavere af ejendomsrettigheder og enerettigheder til at henvise til analysedataene fra in vitro-mikronukleustest på pattedyrceller in vitro-test for genmutation i pattedyrceller ved brug af thymidinkinase-genet og den 90-dages undersøgelse af oral toksicitet i gnavere på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen, og at tredjeparter ikke lovligt kan få adgang til, anvende eller henvise til disse data. |
| --- | --- |

(14)

Ansøgeren erklærede, at de var indehavere af ejendomsrettigheder og enerettigheder til at henvise til analysedataene fra in vitro-mikronukleustest på pattedyrceller in vitro-test for genmutation i pattedyrceller ved brug af thymidinkinase-genet og den 90-dages undersøgelse af oral toksicitet i gnavere på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen, og at tredjeparter ikke lovligt kan få adgang til, anvende eller henvise til disse data.

| (15) | Kommissionen vurderede alle de af ansøgeren fremlagte oplysninger og vurderede, at de på behørig vis har godtgjort, at kravene i artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2015/2283 er opfyldt. Derfor bør de videnskabelige data fra in vitro-mikrokernetest i pattedyrceller, in vitro-test for genmutation i pattedyrceller ved anvendelse af thymidinkinase-genet og 90-dages undersøgelsen af oral toksicitet i gnavere beskyttes i overensstemmelse med artikel 27, stk. 1 i forordning (EU) 2015/2283. Det bør derfor udelukkende være ansøgeren, der tillades at markedsføre IHAT i Unionen i en periode på fem år fra denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen vurderede alle de af ansøgeren fremlagte oplysninger og vurderede, at de på behørig vis har godtgjort, at kravene i artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2015/2283 er opfyldt. Derfor bør de videnskabelige data fra in vitro-mikrokernetest i pattedyrceller, in vitro-test for genmutation i pattedyrceller ved anvendelse af thymidinkinase-genet og 90-dages undersøgelsen af oral toksicitet i gnavere beskyttes i overensstemmelse med artikel 27, stk. 1 i forordning (EU) 2015/2283. Det bør derfor udelukkende være ansøgeren, der tillades at markedsføre IHAT i Unionen i en periode på fem år fra denne forordnings ikrafttræden.

| (16) | Begrænsningen af godkendelsen af IHAT og ansøgerens krav om eneret til at kunne henvise til de videnskabelige data, der er indeholdt i ansøgerens dossier, er imidlertid ikke til hinder for, at efterfølgende ansøgere kan ansøge om tilladelse til at markedsføre den samme nye fødevare, forudsat at deres ansøgning er baseret på lovligt indhentede oplysninger til støtte for en sådan godkendelse. |
| --- | --- |

(16)

Begrænsningen af godkendelsen af IHAT og ansøgerens krav om eneret til at kunne henvise til de videnskabelige data, der er indeholdt i ansøgerens dossier, er imidlertid ikke til hinder for, at efterfølgende ansøgere kan ansøge om tilladelse til at markedsføre den samme nye fødevare, forudsat at deres ansøgning er baseret på lovligt indhentede oplysninger til støtte for en sådan godkendelse.

| (17) | IHAT er et industrielt fremstillet nanomateriale, som defineret i artikel 3, stk. 2, litra f), i forordning (EU) 2015/2283. Den nye fødevare bør derfor stå tydeligt anført i listen over ingredienser i de fødevarer, der indeholder den, efterfulgt af ordet »nano« i parentes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets artikel 18 i forordning (EU) nr. 1169/2011 (9). |
| --- | --- |

(17)

IHAT er et industrielt fremstillet nanomateriale, som defineret i artikel 3, stk. 2, litra f), i forordning (EU) 2015/2283. Den nye fødevare bør derfor stå tydeligt anført i listen over ingredienser i de fødevarer, der indeholder den, efterfulgt af ordet »nano« i parentes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets artikel 18 i forordning (EU) nr. 1169/2011 (9).

| (18) | IHAT bør opføres på EU-listen over nye fødevarer i gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470. Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(18)

IHAT bør opføres på EU-listen over nye fødevarer i gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470. Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 bør derfor ændres.

| (19) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(19)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Det tillades at markedsføre jernhydroxidadipattartrat i Unionen.

Jernhydroxidadipattartrat opføres på EU-listen over nye fødevarer i gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470.

2.   Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Kun virksomheden »Nemysis Limited« (10) har tilladelse til at markedsføre den i artikel 1 omhandlede nye fødevare i Unionen i en periode på fem år den 28. august 2022, medmindre en efterfølgende ansøger får godkendt den nye fødevare uden henvisning til de videnskabelige data, der er beskyttet i henhold til artikel 3, eller med samtykke fra »Nemysis Limited«.

Artikel 3

De videnskabelige data, som er indeholdt i ansøgningsdossieret, og som opfylder betingelserne i artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2015/2283, må i en periode på fem år fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden ikke anvendes til fordel for en efterfølgende ansøger uden samtykke fra »Nemysis Limited«.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 327 af 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 af 20. december 2017 om EU-listen over nye fødevarer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 om nye fødevarer (EUT L 351 af 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (EFT L 183 af 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Nemysis Limited (2019, ikke offentliggjort).

4

(5)  Nemysis Limited (2019, ikke offentliggjort).

5

(6)  Nemysis Limited (2019, ikke offentliggjort).

6

(7)  EFSA Journal (2021);19(12):6935.

7

(8)  EFSA Journal (2020);18(11):6268.

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 af 25. oktober 2011 om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 og (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af Kommissionens direktiv 87/250/EØF, Rådets direktiv 90/496/EØF, Kommissionens direktiv 1999/10/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, Kommissionens direktiv 2002/67/EF og 2008/5/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 608/2004 (EUT L 304 af 22.11.2011, s. 18).

9

(10)  Adresse: Suite 4.01 Ormond Building 31-36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC Dublin, Irland.

10

---

BILAG

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende indsættes i tabel 1 (Godkendte nye fødevarer):










  Godkendt ny fødevare | Anvendelsesbetingelser for den nye fødevare | Supplerende specifikke mærkningskrav | Andre krav | Databeskyttelse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »Jernhydroxidadipattartrat | Specificeret fødevarekategori | Maksimumsindhold | Den nye fødevare betegnes »jernhydroxidadipattartrat (nano)« på mærkningen af de fødevarer, der indeholder den.
  Det skal fremgå af mærkningen af kosttilskud, der indeholder jernhydroxidadipattartrat, at det ikke bør indtages af børn og unge under 18 år og børn under 4 år.(*)






  (*) | Afhængigt af, hvilken aldersgruppe kosttilskuddet er bestemt til. |

1)

Følgende indsættes i tabel 1 (Godkendte nye fødevarer):

Godkendt ny fødevare

Anvendelsesbetingelser for den nye fødevare

Supplerende specifikke mærkningskrav

Andre krav

Databeskyttelse

»Jernhydroxidadipattartrat

Specificeret fødevarekategori

Maksimumsindhold

Den nye fødevare betegnes »jernhydroxidadipattartrat (nano)« på mærkningen af de fødevarer, der indeholder den.

Det skal fremgå af mærkningen af kosttilskud, der indeholder jernhydroxidadipattartrat, at det ikke bør indtages af børn og unge under 18 år og børn under 4 år.(*)

(*)

Afhængigt af, hvilken aldersgruppe kosttilskuddet er bestemt til.

Godkendt den 28.8.2022. Godkendelsen er baseret på videnskabelig dokumentation og videnskabelige data omfattet af ejendomsrettigheder i overensstemmelse med artikel 26 i forordning (EU) 2015/2283.

Ansøger: Nemysis Limited, Suite 4.01 Ormond Building 31-36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC, Dublin, Irland. I databeskyttelsesperioden må den nye fødevare jernhydroxidadipattartrat kun markedsføres i Unionen af Nemysis Limited, medmindre en efterfølgende ansøger får godkendt den nye fødevare uden henvisning til den videnskabelige dokumentation, eller de videnskabelige data omfattet af ejendomsrettigheder i henhold til artikel 26 i forordning (EU) 2015/2283 eller med samtykke fra Nemysis Limited.

Slutdato for databeskyttelsen: 28.8.2027.«

Kosttilskud som defineret i direktiv 2002/46/EF beregnet til voksne.

≤ 100 mg/dag (≤ 30 mg Fe/dag).

Kosttilskud som defineret i direktiv 2002/46/EF beregnet til børn og unge under 18 år, undtagen børn under fire år.

≤ 50 mg/dag (≤ 14 mg Fe/dag).

| 2) | Følgende indsættes i tabel 2 (Specifikationer):







  Godkendt ny fødevare | Specifikationer |
| --- | --- | --- |
| »Jernhydroxidadipattartrat | Beskrivelse/definition:

  Jernhydroxidadipattartrat (IHAT) er et lugtløst, industrielt fremstillet nanomateriale i pulverform, som er uopløseligt i vand, og fremstillet ved en kemisk syntese, der indebærer en række trin, der indebærer syre-base-reaktion, udfældning, filtrering og tørring.
  De kosttilskud, der indeholder den nye fødevare, produceres i kapselform. Overskydende adipat, tartrat og natriumchlorid anvendes i mængder, der kommer fra produktionsprocessen for at hjælpe IHAT og sikre den tilladte partikelstørrelsesfordeling. Hvis andre former for kosttilskud (f.eks. tabletter, pastiller, poser med pulver, gummier, sirup, osv.) anvendes i forbindelse med adipat, tartrat og natriumklorid eller sammen med andre stoffer, eller hvis andre stoffer anvendes i kapselform som kosttilskud og indeholder den nye fødevare, skal det sikres, at den tilladte partikelstørrelsesfordeling opretholdes. |
| Almindeligt anvendt navn | Jernoxyhydroxidadipattartrat |
| Andre betegnelser | Jernhydroxidadipattartrat, |
| Handelsnavn | IHAT |
| CAS-nr. | 2460638-28-0 |
| Bruttoformel


  (beregnet) | FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z


  hvor: m og n er udefineret, i henhold til accepteret praksis for trivalente jernoxider
   (*1)

  x = 0,28-0,88
  y = 0,78-1,50
  z = 0,04-0,19
  Vinsyre (C4H6O6) og adipinsyre (C6H10O4) er repræsenteret i deres protoniserede form. |
| Molekylmasse | Gennemsnitlig molekylvægt 35 803,4 Da (nedre og øvre koncentrationer: 27 670,5 -45 319,4 Da) |
| Karakteristik/sammensætning:


  Fysiske/kemiske

  Jern (% tørstof): 24,0-36,0
  Adipat (% tørstof): 1,5-4,5
  Tartrat: (% tørstof): 28,0-40,0
  Vandindhold (%): 10,0-21,0
  Natrium (% tørstof): 9,0-11,0
  Chlorid (% tørstof): 2,6-4,2

  Fasefordeling

  Opløselig (%): 2,0-4,0
  Nano (%): 92,0-98,0
  Mikro (%): 0,0-3,0

  Primær partikelstørrelse

  Mediandiameter (1): < 1,5-2,3
  Gennemsnitsdiameter (1): < 1,8-2,8
  Dv(10) (2): < 1,5-2,5
  Dv(50) (2): < 2,5-3,5
  Dv(90) (2): < 5,0-6,0

  Tungmetaller

  Arsen: < 0,80 mg/kg
  Nikkel: < 50,0 mg/kg

  Opløsningsmiddelrester

  Ethanol: < 500 mg/kg

  Mikrobiologiske kriterier

  Kimtal for aerobe organismer i alt: < 10 CFU/g
  Antal gær- og skimmelsvampe i alt: < 10 CFU/g |

2)

Følgende indsættes i tabel 2 (Specifikationer):

Godkendt ny fødevare

Specifikationer

»Jernhydroxidadipattartrat

Beskrivelse/definition:

Jernhydroxidadipattartrat (IHAT) er et lugtløst, industrielt fremstillet nanomateriale i pulverform, som er uopløseligt i vand, og fremstillet ved en kemisk syntese, der indebærer en række trin, der indebærer syre-base-reaktion, udfældning, filtrering og tørring.

De kosttilskud, der indeholder den nye fødevare, produceres i kapselform. Overskydende adipat, tartrat og natriumchlorid anvendes i mængder, der kommer fra produktionsprocessen for at hjælpe IHAT og sikre den tilladte partikelstørrelsesfordeling. Hvis andre former for kosttilskud (f.eks. tabletter, pastiller, poser med pulver, gummier, sirup, osv.) anvendes i forbindelse med adipat, tartrat og natriumklorid eller sammen med andre stoffer, eller hvis andre stoffer anvendes i kapselform som kosttilskud og indeholder den nye fødevare, skal det sikres, at den tilladte partikelstørrelsesfordeling opretholdes.

Almindeligt anvendt navn

Jernoxyhydroxidadipattartrat

Andre betegnelser

Jernhydroxidadipattartrat,

Handelsnavn

IHAT

CAS-nr.

2460638-28-0

Bruttoformel

(beregnet)

FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z

hvor: m og n er udefineret, i henhold til accepteret praksis for trivalente jernoxider
   (*1)

x = 0,28-0,88

y = 0,78-1,50

z = 0,04-0,19

Vinsyre (C4H6O6) og adipinsyre (C6H10O4) er repræsenteret i deres protoniserede form.

Molekylmasse

Gennemsnitlig molekylvægt 35 803,4 Da (nedre og øvre koncentrationer: 27 670,5 -45 319,4 Da)

Karakteristik/sammensætning:

Fysiske/kemiske

Jern (% tørstof): 24,0-36,0

Adipat (% tørstof): 1,5-4,5

Tartrat: (% tørstof): 28,0-40,0

Vandindhold (%): 10,0-21,0

Natrium (% tørstof): 9,0-11,0

Chlorid (% tørstof): 2,6-4,2

Fasefordeling

Opløselig (%): 2,0-4,0

Nano (%): 92,0-98,0

Mikro (%): 0,0-3,0

Primær partikelstørrelse

Mediandiameter (1): < 1,5-2,3

Gennemsnitsdiameter (1): < 1,8-2,8

Dv(10) (2): < 1,5-2,5

Dv(50) (2): < 2,5-3,5

Dv(90) (2): < 5,0-6,0

Tungmetaller

Arsen: < 0,80 mg/kg

Nikkel: < 50,0 mg/kg

Opløsningsmiddelrester

Ethanol: < 500 mg/kg

Mikrobiologiske kriterier

Kimtal for aerobe organismer i alt: < 10 CFU/g

Antal gær- og skimmelsvampe i alt: < 10 CFU/g

---

(*1)  Cornell RM and Schwertmann U, 2003. The Iron Oxides: Structure, Properties, Reactions, Occurences and Uses. Anden udgave. Wiley. https://doi.org/10.1002/3527602097.

(1)  Number-based (by Transmission Electron Microscopy (TEM)).

(2)  Volume-based (hydrodynamic diameter by Dynamic Light Scattering (DLS)); CFU: Kolonidannende enheder (Colony Forming Units).«

---

| 8.8.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/35

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1374

af 5. august 2022

om godkendelse af kaliumdiformat som fodertilsætningsstof til fravænnede smågrise, slagtesvin og søer og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 333/2012

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for at meddele og forlænge en sådan godkendelse. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for at meddele og forlænge en sådan godkendelse.

| (2) | Kaliumdiformat blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 333/2012 (2) godkendt for en periode på 10 år som fodertilsætningsstof til alle dyrearter. |
| --- | --- |

(2)

Kaliumdiformat blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 333/2012 (2) godkendt for en periode på 10 år som fodertilsætningsstof til alle dyrearter.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev der indgivet en ansøgning om forlængelse af godkendelsen af kaliumdiformat som fodertilsætningsstof til alle dyrearter med en anmodning om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til forordningens artikel 14, stk. 2. Ansøgeren har senere trukket ansøgningen tilbage for alle dyrearter undtagen fravænnede smågrise, slagtesvin og søer. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev der indgivet en ansøgning om forlængelse af godkendelsen af kaliumdiformat som fodertilsætningsstof til alle dyrearter med en anmodning om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til forordningens artikel 14, stk. 2. Ansøgeren har senere trukket ansøgningen tilbage for alle dyrearter undtagen fravænnede smågrise, slagtesvin og søer.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 27. januar 2022 (3), at ansøgeren har fremlagt dokumentation, der viser, at tilsætningsstoffet opfylder godkendelsesbetingelserne. Autoriteten konkluderede endvidere, at kaliumdiformat ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, forbrugersikkerheden eller miljøet. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet er øjenirriterende, men den kunne ikke drage konklusioner om tilsætningsstoffets potentiale som hudirriterende eller respiratorisk sensibiliserende eller hudsensibiliserende. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre bivirkninger for menneskers sundhed, navnlig for brugerne af tilsætningsstoffet. Autoriteten har også verificeret den rapport om metoderne til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 27. januar 2022 (3), at ansøgeren har fremlagt dokumentation, der viser, at tilsætningsstoffet opfylder godkendelsesbetingelserne. Autoriteten konkluderede endvidere, at kaliumdiformat ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, forbrugersikkerheden eller miljøet. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet er øjenirriterende, men den kunne ikke drage konklusioner om tilsætningsstoffets potentiale som hudirriterende eller respiratorisk sensibiliserende eller hudsensibiliserende. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre bivirkninger for menneskers sundhed, navnlig for brugerne af tilsætningsstoffet. Autoriteten har også verificeret den rapport om metoderne til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (5) | Vurderingen af kaliumdiformat viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Godkendelsen af dette tilsætningsstof bør derfor forlænges. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af kaliumdiformat viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Godkendelsen af dette tilsætningsstof bør derfor forlænges.

| (6) | Som følge af forlængelsen af godkendelsen af kaliumdiformat som fodertilsætningsstof bør gennemførelsesforordning (EU) nr. 333/2012 ophæves. |
| --- | --- |

(6)

Som følge af forlængelsen af godkendelsen af kaliumdiformat som fodertilsætningsstof bør gennemførelsesforordning (EU) nr. 333/2012 ophæves.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelsen af det i bilaget opførte stof, der tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »konserveringsstoffer«, forlænges på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 333/2012 ophæves.

Artikel 3

Overgangsforanstaltninger

1.   Det i bilaget opførte stof og forblandinger, der indeholder dette stof, og som er produceret og mærket før den 28. februar 2023 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 28. august 2022, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

2.   Foderblandinger og fodermidler, der indeholder det i bilaget opførte stof, som er produceret og mærket før den 28. august 2023 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 28. august 2022, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt, hvis de er bestemt til dyr, der indgår i fødevareproduktion.

3.   Foderblandinger og fodermidler, der indeholder det i bilaget opførte stof, som er produceret og mærket før den 28. august 2024 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 28. august 2022, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt, hvis de er bestemt til dyr, der ikke indgår i fødevareproduktion.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 333/2012 af 19. april 2012 om godkendelse af et præparat af kaliumdiformat som fodertilsætningsstof til alle dyrearter og om ændring af forordning (EF) nr. 492/2006 (EUT L 108 af 20.4.2012, s. 3).

2

(3)  EFSA Journal (2022);20(3):7167.

3

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig frem til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: konserveringsmidler. |
| 1a237a | Kaliumdiformat | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Kaliumdiformat: 50 ± 5 %
  Flydende form (50: 50 fortyndet i vand)

  Aktivstoffets karakteristika

  Kaliumdiformat
  C2H3O4K
  CAS-nr.: 20642-05-1
  EINECS-nr.: 243-934-6
  Fremstillet ved kemisk syntese

  Analysemetode
   (1)

  Til bestemmelse af kaliumdiformat (udtrykt som samlet indhold af myresyre) i fødevaretilsætningsstoffet, forblandinger og foderstoffer:






  — | ionbyttekromatografi i kombination med elektrisk ledningsevnedetektion (IC-CD) — EN 17294. |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig frem til

mg aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: konserveringsmidler.

1a237a

Kaliumdiformat

Tilsætningsstoffets sammensætning

Kaliumdiformat: 50 ± 5 %

Flydende form (50: 50 fortyndet i vand)

Aktivstoffets karakteristika

Kaliumdiformat

C2H3O4K

CAS-nr.: 20642-05-1

EINECS-nr.: 243-934-6

Fremstillet ved kemisk syntese

Analysemetode
   (1)

Til bestemmelse af kaliumdiformat (udtrykt som samlet indhold af myresyre) i fødevaretilsætningsstoffet, forblandinger og foderstoffer:

—

ionbyttekromatografi i kombination med elektrisk ledningsevnedetektion (IC-CD) — EN 17294.

Til bestemmelse af kalium i fodertilsætningsstoffet:

| — | atomabsorptionsspektrometri (AAS) — EN ISO 6869 eller |
| --- | --- |

—

atomabsorptionsspektrometri (AAS) — EN ISO 6869 eller

| — | induktivt koblet plasmaatomemissionsspektrometri (ICP-AES) — EN 15510. |
| --- | --- |

—

induktivt koblet plasmaatomemissionsspektrometri (ICP-AES) — EN 15510.

Søer

-

12 000

| 1. | I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne.

| 2. | Må kun anvendes i rå fisk og fiskebiprodukter til foderbrug med et maksimumsindhold på 9 000 mg kaliumdiformat som aktivstof pr. kg rå fisk |
| --- | --- |

2.

Må kun anvendes i rå fisk og fiskebiprodukter til foderbrug med et maksimumsindhold på 9 000 mg kaliumdiformat som aktivstof pr. kg rå fisk

| 3. | Maksimumsindholdet af kaliumdiformat er 6 000 mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % for fravænnede smågrise og slagtesvin og 12 000 mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % for søer, uanset om det anvendes alene som konserveringsmiddel eller anvendes sammen med andre kilder til kaliumdiformat. |
| --- | --- |

3.

Maksimumsindholdet af kaliumdiformat er 6 000 mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % for fravænnede smågrise og slagtesvin og 12 000 mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % for søer, uanset om det anvendes alene som konserveringsmiddel eller anvendes sammen med andre kilder til kaliumdiformat.

| 4. | Blandingen af forskellige kilder til myresyre må ikke overstige det tilladte maksimumsindhold i fuldfoder på 10 000 mg/kg fuldfoder til fravænnede smågrise, slagtesvin og søer. |
| --- | --- |

4.

Blandingen af forskellige kilder til myresyre må ikke overstige det tilladte maksimumsindhold i fuldfoder på 10 000 mg/kg fuldfoder til fravænnede smågrise, slagtesvin og søer.

| 5. | I brugsanvisningen for tilsætningsstoffet, forblandingen og foder til dyr bestemt til fødevareproduktion angives:
  »Samtidig anvendelse af forskellige organiske syrer eller deres salte er kontraindiceret, hvis en eller flere af dem anvendes ved eller tæt på det maksimalt tilladte indhold.« |
| --- | --- |

5.

I brugsanvisningen for tilsætningsstoffet, forblandingen og foder til dyr bestemt til fødevareproduktion angives:

»Samtidig anvendelse af forskellige organiske syrer eller deres salte er kontraindiceret, hvis en eller flere af dem anvendes ved eller tæt på det maksimalt tilladte indhold.«

| 6. | Foderstofvirksomhedslederne fastlægger driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå potentielle risici ved anvendelse. Hvis disse risici ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingerne anvendes med personlige værnemidler, herunder øjen- og hudbeskyttelse samt åndedrætsværn. |
| --- | --- |

6.

Foderstofvirksomhedslederne fastlægger driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå potentielle risici ved anvendelse. Hvis disse risici ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingerne anvendes med personlige værnemidler, herunder øjen- og hudbeskyttelse samt åndedrætsværn.

28.8.2032

Fravænnede smågrise

og

slagtesvin

-

6 000

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

| 8.8.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/39

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1375

af 5. august 2022

om afvisning af godkendelse af ethoxyquin som fodertilsætningsstof, der tilhører den funktionelle gruppe antioxidanter, og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2017/962

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og artikel 13, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for at meddele eller ikke meddele sådan godkendelse. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for at meddele eller ikke meddele sådan godkendelse. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2).

| (2) | Ethoxyquin blev ved direktiv 70/524/EØF godkendt uden tidsbegrænsning som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter. Tilsætningsstoffet blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Ethoxyquin blev ved direktiv 70/524/EØF godkendt uden tidsbegrænsning som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter. Tilsætningsstoffet blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Der blev indgivet en ansøgning om ny vurdering af ethoxyquin som fodertilsætningsstof til alle dyrearter i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med samme forordnings artikel 7, ligesom der blev anmodet om klassificering af tilsætningsstoffet i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Der blev indgivet en ansøgning om ny vurdering af ethoxyquin som fodertilsætningsstof til alle dyrearter i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med samme forordnings artikel 7, ligesom der blev anmodet om klassificering af tilsætningsstoffet i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) bemærkede i sin udtalelse af 21. oktober 2015 (3), at den ikke kunne drage konklusioner om effektiviteten og sikkerheden af tilsætningsstoffet ethoxyquin for dyr, forbrugere og miljøet på grund af en generel mangel på data fremlagt af ansøgeren. Det var navnlig ikke muligt at konkludere, at metabolitten ethoxyquinquinonimin ikke var genotoksisk, og der blev givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til urenheden p-phenetidins mulige mutagenicitet. Det var derfor ikke blevet fastslået, at tilsætningsstoffet ethoxyquin ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Den eksisterende godkendelse af tilsætningsstoffet ethoxyquin blev derfor suspenderet ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/962 (4). |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) bemærkede i sin udtalelse af 21. oktober 2015 (3), at den ikke kunne drage konklusioner om effektiviteten og sikkerheden af tilsætningsstoffet ethoxyquin for dyr, forbrugere og miljøet på grund af en generel mangel på data fremlagt af ansøgeren. Det var navnlig ikke muligt at konkludere, at metabolitten ethoxyquinquinonimin ikke var genotoksisk, og der blev givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til urenheden p-phenetidins mulige mutagenicitet. Det var derfor ikke blevet fastslået, at tilsætningsstoffet ethoxyquin ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Den eksisterende godkendelse af tilsætningsstoffet ethoxyquin blev derfor suspenderet ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/962 (4).

| (5) | Godkendelsen af tilsætningsstoffet ethoxyquin blev suspenderet, indtil de supplerende data, som ansøgeren skulle fremstille, blev fremlagt og vurderet i henhold til en tidsplan, hvori de undersøgelser, som det er nødvendigt at foretage, er opført. Ifølge denne tidsplan skulle resultaterne af den sidste af disse undersøgelser være tilgængelige senest i juli 2018. |
| --- | --- |

(5)

Godkendelsen af tilsætningsstoffet ethoxyquin blev suspenderet, indtil de supplerende data, som ansøgeren skulle fremstille, blev fremlagt og vurderet i henhold til en tidsplan, hvori de undersøgelser, som det er nødvendigt at foretage, er opført. Ifølge denne tidsplan skulle resultaterne af den sidste af disse undersøgelser være tilgængelige senest i juli 2018.

| (6) | I henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2017/962 skal suspensionsforanstaltningen tages op til revision senest den 31. december 2022, og under alle omstændigheder efter at autoriteten har vedtaget en ikke-positiv udtalelse om sikkerheden og effektiviteten af tilsætningsstoffet ethoxyquin. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2017/962 skal suspensionsforanstaltningen tages op til revision senest den 31. december 2022, og under alle omstændigheder efter at autoriteten har vedtaget en ikke-positiv udtalelse om sikkerheden og effektiviteten af tilsætningsstoffet ethoxyquin.

| (7) | Siden vedtagelsen af autoritetens udtalelse af 21. oktober 2015 forelagde ansøgeren Kommissionen flere på hinanden følgende pakker med supplerende data den 11. marts 2016, den 15. december 2017, den 20. april 2018 og den 23. juni 2021, som blev fremsendt til autoriteten. Ansøgeren fremlagde yderligere supplerende data for autoriteten i forbindelse med datavurderingen og den 24. september 2020. |
| --- | --- |

(7)

Siden vedtagelsen af autoritetens udtalelse af 21. oktober 2015 forelagde ansøgeren Kommissionen flere på hinanden følgende pakker med supplerende data den 11. marts 2016, den 15. december 2017, den 20. april 2018 og den 23. juni 2021, som blev fremsendt til autoriteten. Ansøgeren fremlagde yderligere supplerende data for autoriteten i forbindelse med datavurderingen og den 24. september 2020.

| (8) | Den 27. januar 2022 vedtog autoriteten en udtalelse (5) efter vurderingen af de supplerende data, som ansøgeren havde fremlagt, idet der navnlig blev taget hensyn til de ændrede specifikationer for tilsætningsstoffet ethoxyquin, hvori indholdet af urenheden p-phenetidin blev reduceret til et niveau under 2,5 ppm, og under hensyntagen til det foreslåede optagelsesniveau på 50 mg af tilsætningsstoffet pr. kg i fuldfoder. Autoriteten kunne i sin udtalelse ikke drage konklusioner om sikkerheden ved tilsætningsstoffet ethoxyquin på et hvilket som helst niveau for reproduktive dyr med lang levetid, i betragtning af at tilsætningsstoffet indeholder p-phenetidin, et anerkendt muligt mutagen, der forbliver en urenhed i tilsætningsstoffet, men for hvilket ansøgeren ikke har fremlagt yderligere oplysninger om dette sikkerhedsmæssige problem. Med hensyn til sikkerheden ved anvendelse af ethoxyquin for forbrugerne kunne der ikke drages nogen konklusion på grund af tilstedeværelsen af p-phenetidin og i mangel af data om restkoncentrationer af p-phenetidin i væv og animalske produkter. I mangel af data om restkoncentrationer i mælk kunne autoriteten desuden ikke drage konklusioner om forbrugernes sikkerhed ved ethoxyquin, når det anvendes i foder til mælkeproducerende dyr. Med hensyn til sikkerheden for brugeren konkluderede autoriteten, at brugernes eksponering bør minimeres for at mindske risikoen for eksponering for p-phenetidin ved indånding. Med hensyn til miljøsikkerheden anførte autoriteten, at der ville være behov for supplerende data for at kunne drage konklusioner om sikkerheden ved ethoxyquin for det terrestriske miljø, når det gives til landdyr. Autoriteten fandt desuden, at en risiko for vandmiljøet ikke kunne udelukkes, hvis tilsætningsstoffet anvendes til landdyr, og at en risiko for sekundær forgiftning via den akvatiske fødekæde heller ikke kunne udelukkes. Autoriteten konkluderede endvidere, at der ikke kunne udelukkes risiko ved ethoxyquin, der anvendes i havbure til marine sedimentlevende organismer. |
| --- | --- |

(8)

Den 27. januar 2022 vedtog autoriteten en udtalelse (5) efter vurderingen af de supplerende data, som ansøgeren havde fremlagt, idet der navnlig blev taget hensyn til de ændrede specifikationer for tilsætningsstoffet ethoxyquin, hvori indholdet af urenheden p-phenetidin blev reduceret til et niveau under 2,5 ppm, og under hensyntagen til det foreslåede optagelsesniveau på 50 mg af tilsætningsstoffet pr. kg i fuldfoder. Autoriteten kunne i sin udtalelse ikke drage konklusioner om sikkerheden ved tilsætningsstoffet ethoxyquin på et hvilket som helst niveau for reproduktive dyr med lang levetid, i betragtning af at tilsætningsstoffet indeholder p-phenetidin, et anerkendt muligt mutagen, der forbliver en urenhed i tilsætningsstoffet, men for hvilket ansøgeren ikke har fremlagt yderligere oplysninger om dette sikkerhedsmæssige problem. Med hensyn til sikkerheden ved anvendelse af ethoxyquin for forbrugerne kunne der ikke drages nogen konklusion på grund af tilstedeværelsen af p-phenetidin og i mangel af data om restkoncentrationer af p-phenetidin i væv og animalske produkter. I mangel af data om restkoncentrationer i mælk kunne autoriteten desuden ikke drage konklusioner om forbrugernes sikkerhed ved ethoxyquin, når det anvendes i foder til mælkeproducerende dyr. Med hensyn til sikkerheden for brugeren konkluderede autoriteten, at brugernes eksponering bør minimeres for at mindske risikoen for eksponering for p-phenetidin ved indånding. Med hensyn til miljøsikkerheden anførte autoriteten, at der ville være behov for supplerende data for at kunne drage konklusioner om sikkerheden ved ethoxyquin for det terrestriske miljø, når det gives til landdyr. Autoriteten fandt desuden, at en risiko for vandmiljøet ikke kunne udelukkes, hvis tilsætningsstoffet anvendes til landdyr, og at en risiko for sekundær forgiftning via den akvatiske fødekæde heller ikke kunne udelukkes. Autoriteten konkluderede endvidere, at der ikke kunne udelukkes risiko ved ethoxyquin, der anvendes i havbure til marine sedimentlevende organismer.

| (9) | Autoritetens udtalelse af 27. januar 2022 viser derfor, at det ikke er fastslået, at ethoxyquin ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet, når det anvendes som fodertilsætningsstof i den funktionelle gruppe »antioxidanter«: |
| --- | --- |

(9)

Autoritetens udtalelse af 27. januar 2022 viser derfor, at det ikke er fastslået, at ethoxyquin ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet, når det anvendes som fodertilsætningsstof i den funktionelle gruppe »antioxidanter«:

| (10) | Vurderingen af ethoxyquin viser således, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, ikke er opfyldt, og godkendelsen af ethoxyquin som fodertilsætningsstof, der tilhører den funktionelle gruppe »antioxidanter«, bør derfor afvises. |
| --- | --- |

(10)

Vurderingen af ethoxyquin viser således, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, ikke er opfyldt, og godkendelsen af ethoxyquin som fodertilsætningsstof, der tilhører den funktionelle gruppe »antioxidanter«, bør derfor afvises.

| (11) | Det følger af ovenstående gennemgang, at gennemførelsesforordning (EU) 2017/962 bør ophæves. |
| --- | --- |

(11)

Det følger af ovenstående gennemgang, at gennemførelsesforordning (EU) 2017/962 bør ophæves.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Afvisning af godkendelse

Godkendelsen af ethoxyquin (E 324) som fodertilsætningsstof, der tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »antioxidanter«, afvises.

Artikel 2

Ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2017/962

Gennemførelsesforordning (EU) 2017/962 ophæves.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2015;13(11):4272.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/962 af 7. juni 2017 om suspension af godkendelsen af ethoxyquin som fodertilsætningsstof til alle dyrearter (EUT L 145 af 8.6.2017, s. 13).

4

(5)  EFSA Journal 2022;20(3):7166.

5

---

AFGØRELSER

| 8.8.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/42

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/1376

af 26. juli 2022

om anvendelsen af artikel 34 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU på produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark

(meddelt under nummer C(2022) 5046)

(Kun den danske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (1), særlig artikel 35, stk. 3,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Udbud, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   FAKTA

FAKTA

1.1.   ANMODNINGEN

ANMODNINGEN

| (1) | Den 24. september 2021 indgav Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (»ansøgeren«) en anmodning til Kommissionen i henhold til artikel 35, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU (»anmodningen«). Anmodningen er i overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1804 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 24. september 2021 indgav Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (»ansøgeren«) en anmodning til Kommissionen i henhold til artikel 35, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU (»anmodningen«). Anmodningen er i overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1804 (2).

2

| (2) | Anmodningen vedrører produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle og vedvarende energikilder i Danmark. |
| --- | --- |

(2)

Anmodningen vedrører produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle og vedvarende energikilder i Danmark.

| (3) | Anmodningen omfatter dog ikke følgende:






  — | elektricitet produceret af landbaserede vindmøller og havvindmøller uden for udbud |
| --- | --- | --- |

(3)

Anmodningen omfatter dog ikke følgende:

—

elektricitet produceret af landbaserede vindmøller og havvindmøller uden for udbud

| — | elektricitet produceret af vindmøller, der er nettilsluttet fra den 21. februar 2008 til den 31. december 2013 eller senere, med undtagelse af vindmøller, der er tilsluttet i egen forbrugsinstallation, og havvindmøller (elektricitet produceret fra forbrugsinstallation (§ 41 i loven om fremme af vedvarende energi) og havvindmøller i henhold til nævnte lovs § 35b er udelukket fra ansøgningen og er derfor stadig omfattet af bestemmelserne i direktiv 2014/25/EU) |
| --- | --- |

—

elektricitet produceret af vindmøller, der er nettilsluttet fra den 21. februar 2008 til den 31. december 2013 eller senere, med undtagelse af vindmøller, der er tilsluttet i egen forbrugsinstallation, og havvindmøller (elektricitet produceret fra forbrugsinstallation (§ 41 i loven om fremme af vedvarende energi) og havvindmøller i henhold til nævnte lovs § 35b er udelukket fra ansøgningen og er derfor stadig omfattet af bestemmelserne i direktiv 2014/25/EU)

| — | elektricitet produceret af vindmøller, der er nettilsluttet senest den 20. februar 2008, undtagen vindmøller, der modtager pristillæg i henhold til § 39-§ 41 i loven om fremme af vedvarende energi |
| --- | --- |

—

elektricitet produceret af vindmøller, der er nettilsluttet senest den 20. februar 2008, undtagen vindmøller, der modtager pristillæg i henhold til § 39-§ 41 i loven om fremme af vedvarende energi

| — | elektricitet produceret af vindmøller, der er nettilsluttet senest den 31. december 2002 |
| --- | --- |

—

elektricitet produceret af vindmøller, der er nettilsluttet senest den 31. december 2002

| — | elektricitet produceret af en helt ny vindmølle ved hjælp af skrotningsbeviser udstedt for nedtagning af vindmøller (yderligere pristillæg), elektricitet produceret ved hjælp af bioenergi (biomasse og biogas) |
| --- | --- |

—

elektricitet produceret af en helt ny vindmølle ved hjælp af skrotningsbeviser udstedt for nedtagning af vindmøller (yderligere pristillæg), elektricitet produceret ved hjælp af bioenergi (biomasse og biogas)

| — | elektricitet produceret af solcelleanlæg, bølgekraft og vandkraft |
| --- | --- |

—

elektricitet produceret af solcelleanlæg, bølgekraft og vandkraft

| — | elektricitet produceret på andre særlige anlæg til vedvarende energi (elektricitet produceret fra vedvarende energikilder eller teknologier af betydning for den fremtidige udvidelse af vedvarende elektricitet eller elektricitet produceret fra andre vedvarende energikilder end de nævnte) |
| --- | --- |

—

elektricitet produceret på andre særlige anlæg til vedvarende energi (elektricitet produceret fra vedvarende energikilder eller teknologier af betydning for den fremtidige udvidelse af vedvarende elektricitet eller elektricitet produceret fra andre vedvarende energikilder end de nævnte)

| — | elektricitet produceret på decentraliserede kraftvarmeværker og forbrændingsanlæg |
| --- | --- |

—

elektricitet produceret på decentraliserede kraftvarmeværker og forbrændingsanlæg

| — | elektricitet produceret på andre kraftvarmeværker, der er beregnet til fjernvarme |
| --- | --- |

—

elektricitet produceret på andre kraftvarmeværker, der er beregnet til fjernvarme

| — | elektricitet produceret af industrielle kraftværker, der er nettilsluttet senest den 21. marts 2012 |
| --- | --- |

—

elektricitet produceret af industrielle kraftværker, der er nettilsluttet senest den 21. marts 2012

| — | systemtjenester. |
| --- | --- |

—

systemtjenester.

| (4) | Produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle og vedvarende kilder udgør en aktivitet i forbindelse med levering af elektricitet i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(4)

Produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle og vedvarende kilder udgør en aktivitet i forbindelse med levering af elektricitet i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2014/25/EU.

| (5) | I henhold til punkt 1, litra a), i bilag IV til direktiv 2014/25/EU skal Kommissionen vedtage en gennemførelsesafgørelse om anmodningen inden for 90 arbejdsdage, i betragtning af at der ikke kan formodes at være fri adgang til markedet på grundlag af artikel 34, stk. 3, første afsnit, i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til punkt 1, litra a), i bilag IV til direktiv 2014/25/EU skal Kommissionen vedtage en gennemførelsesafgørelse om anmodningen inden for 90 arbejdsdage, i betragtning af at der ikke kan formodes at være fri adgang til markedet på grundlag af artikel 34, stk. 3, første afsnit, i nævnte direktiv.

| (6) | I henhold til punkt 1, fjerde afsnit, i bilag IV til direktiv 2014/25/EU kan Kommissionen forlænge fristen efter aftale med dem, der har anmodet om undtagelse. Eftersom Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen den 4. marts 2022 fremlagde supplerende oplysninger, fastsættes Kommissionens frist for at træffe afgørelse vedrørende denne anmodning hermed til den 31. juli 2022. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til punkt 1, fjerde afsnit, i bilag IV til direktiv 2014/25/EU kan Kommissionen forlænge fristen efter aftale med dem, der har anmodet om undtagelse. Eftersom Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen den 4. marts 2022 fremlagde supplerende oplysninger, fastsættes Kommissionens frist for at træffe afgørelse vedrørende denne anmodning hermed til den 31. juli 2022.

2.   RETLIG RAMME

RETLIG RAMME

| (7) | Direktiv 2014/25/EU finder anvendelse på indgåelse af kontrakter om udførelse af aktiviteter i forbindelse med levering af elektricitet til faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af elektricitet, medmindre aktiviteten er fritaget i henhold til direktivets artikel 34. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 2014/25/EU finder anvendelse på indgåelse af kontrakter om udførelse af aktiviteter i forbindelse med levering af elektricitet til faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af elektricitet, medmindre aktiviteten er fritaget i henhold til direktivets artikel 34.

| (8) | I artikel 34 i direktiv 2014/25/EU fastslås det, at kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de aktiviteter, der er omhandlet i direktivet, ikke er underlagt nævnte direktiv, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Spørgsmålet om, hvorvidt en given aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, fastslås på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn (3). Denne vurdering begrænses imidlertid af de korte frister, der gælder, og af behovet for at basere sig på de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, og som ikke kan suppleres med mere tidskrævende metoder, herunder navnlig offentlige undersøgelser rettet mod de berørte økonomiske aktører (4). Selv om spørgsmålet om, hvorvidt en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, i denne sammenhæng skal afgøres på grundlag af kriterier, der er i overensstemmelse med konkurrencebestemmelserne i TEUF, kræves det ikke, at disse kriterier er nøjagtig de samme som dem, der er omhandlet i EU-konkurrencelovgivningens bestemmelser (5). |
| --- | --- |

(8)

I artikel 34 i direktiv 2014/25/EU fastslås det, at kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de aktiviteter, der er omhandlet i direktivet, ikke er underlagt nævnte direktiv, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Spørgsmålet om, hvorvidt en given aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, fastslås på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn (3). Denne vurdering begrænses imidlertid af de korte frister, der gælder, og af behovet for at basere sig på de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, og som ikke kan suppleres med mere tidskrævende metoder, herunder navnlig offentlige undersøgelser rettet mod de berørte økonomiske aktører (4). Selv om spørgsmålet om, hvorvidt en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, i denne sammenhæng skal afgøres på grundlag af kriterier, der er i overensstemmelse med konkurrencebestemmelserne i TEUF, kræves det ikke, at disse kriterier er nøjagtig de samme som dem, der er omhandlet i EU-konkurrencelovgivningens bestemmelser (5).

3

4

5

| (9) | Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis medlemsstaten har gennemført og anvender den relevante EU-lovgivning om åbning af en given sektor eller en del heraf til konkurrence. Lovgivningen er opført på listen i bilag III til direktiv 2014/25/EU. For så vidt angår produktion og engrossalg af elektricitet henvises der i bilaget til direktiv 2009/72/EF, som blev ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (6) med virkning fra den 1. januar 2021. Ifølge ansøgeren har Danmark gennemført direktiv (EU) 2019/944 (7). I henhold til artikel 34, stk. 3, i direktiv 2014/25/EU kan der derfor antages at være fri adgang til markedet. |
| --- | --- |

(9)

Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis medlemsstaten har gennemført og anvender den relevante EU-lovgivning om åbning af en given sektor eller en del heraf til konkurrence. Lovgivningen er opført på listen i bilag III til direktiv 2014/25/EU. For så vidt angår produktion og engrossalg af elektricitet henvises der i bilaget til direktiv 2009/72/EF, som blev ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (6) med virkning fra den 1. januar 2021. Ifølge ansøgeren har Danmark gennemført direktiv (EU) 2019/944 (7). I henhold til artikel 34, stk. 3, i direktiv 2014/25/EU kan der derfor antages at være fri adgang til markedet.

6

7

| (10) | Spørgsmålet om, hvorvidt en given aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, bør bedømmes på grundlag af forskellige indikatorer, hvoraf ingen nødvendigvis er afgørende i sig selv. For så vidt angår det marked, der er berørt af denne afgørelse, er markedsandele et kriterium, der bør tages i betragtning sammen med andre kriterier, såsom konkurrencepresset fra producenter fra nabolande eller antallet af tilbudsgivere i udbud vedrørende kapacitet til vedvarende energi. |
| --- | --- |

(10)

Spørgsmålet om, hvorvidt en given aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, bør bedømmes på grundlag af forskellige indikatorer, hvoraf ingen nødvendigvis er afgørende i sig selv. For så vidt angår det marked, der er berørt af denne afgørelse, er markedsandele et kriterium, der bør tages i betragtning sammen med andre kriterier, såsom konkurrencepresset fra producenter fra nabolande eller antallet af tilbudsgivere i udbud vedrørende kapacitet til vedvarende energi.

| (11) | Formålet med nærværende afgørelse er at fastslå, hvorvidt de tjenester, der er omfattet af anmodningen, er undergivet almindelige konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil der er fri adgang, jf. artikel 34 i direktiv 2014/25/EU) — selv uden budgetdisciplin i henhold til de detaljerede EU-regler for offentlige indkøb i direktiv 2014/25/EU — at kontrakter vedrørende udøvelsen af de berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig og ikkediskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige. |
| --- | --- |

(11)

Formålet med nærværende afgørelse er at fastslå, hvorvidt de tjenester, der er omfattet af anmodningen, er undergivet almindelige konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil der er fri adgang, jf. artikel 34 i direktiv 2014/25/EU) — selv uden budgetdisciplin i henhold til de detaljerede EU-regler for offentlige indkøb i direktiv 2014/25/EU — at kontrakter vedrørende udøvelsen af de berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig og ikkediskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige.

3.   VURDERING

VURDERING

| (12) | Denne afgørelse bygger på den retlige og faktuelle situation i september 2021, som den fremgår af de oplysninger, der er indgivet af ansøgeren samt offentligt tilgængelige oplysninger. |
| --- | --- |

(12)

Denne afgørelse bygger på den retlige og faktuelle situation i september 2021, som den fremgår af de oplysninger, der er indgivet af ansøgeren samt offentligt tilgængelige oplysninger.

3.1.   FRI ADGANG TIL MARKEDET

FRI ADGANG TIL MARKEDET

| (13) | Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis den pågældende medlemsstat har gennemført og anvender den relevante EU-lovgivning om åbning af en given sektor eller en del heraf for konkurrence. Danmark har gennemført direktiv (EU) 2019/944 ved hjælp af 29 nationale foranstaltninger ifølge ansøgeren. Dette blev bekræftet af Energistyrelsen (8). Kommissionen mener derfor, at betingelserne for retligt fri markedsadgang er opfyldt. |
| --- | --- |

(13)

Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis den pågældende medlemsstat har gennemført og anvender den relevante EU-lovgivning om åbning af en given sektor eller en del heraf for konkurrence. Danmark har gennemført direktiv (EU) 2019/944 ved hjælp af 29 nationale foranstaltninger ifølge ansøgeren. Dette blev bekræftet af Energistyrelsen (8). Kommissionen mener derfor, at betingelserne for retligt fri markedsadgang er opfyldt.

8

| (14) | For så vidt angår den faktisk frie adgang, bemærker Kommissionen de fremskridt, der er gjort med liberaliseringen af det danske elproduktionsmarked, siden det blev åbnet for konkurrence i 1999. Danmarks deltagelse i Nord Pools elbørs og udviklingen af sammenkoblingskapacitet har spillet en betydelig rolle med hensyn til at fremme konkurrencepresset. Hvad angår produktion fra vedvarende energikilder, navnlig havvindmølleparker, har de danske myndigheders udbud tiltrukket et stigende antal deltagere. |
| --- | --- |

(14)

For så vidt angår den faktisk frie adgang, bemærker Kommissionen de fremskridt, der er gjort med liberaliseringen af det danske elproduktionsmarked, siden det blev åbnet for konkurrence i 1999. Danmarks deltagelse i Nord Pools elbørs og udviklingen af sammenkoblingskapacitet har spillet en betydelig rolle med hensyn til at fremme konkurrencepresset. Hvad angår produktion fra vedvarende energikilder, navnlig havvindmølleparker, har de danske myndigheders udbud tiltrukket et stigende antal deltagere.

| (15) | Kommissionen konkluderer, at adgangen til markedet betragtes som retligt og faktisk fri på Danmarks område i forbindelse med denne afgørelse. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen konkluderer, at adgangen til markedet betragtes som retligt og faktisk fri på Danmarks område i forbindelse med denne afgørelse.

3.2.   KONKURRENCEVURDERING

KONKURRENCEVURDERING

3.2.1.   AFGRÆNSNING AF PRODUKTMARKEDET

| (16) | Ifølge Kommissionens fusionspraksis (9) kan der skelnes mellem følgende relevante produktmarkeder i elsektoren: i) produktion og engrossalg, ii) transmission, iii) distribution og iv) detailforsyning. Selv om nogle af disse markeder yderligere kan opdeles i underkategorier, har Kommissionens tidligere praksis (10) været at afvise en sondring mellem et elproduktionsmarked og et engrossalgsmarked, idet produktion blot er det første led i værdikæden, mens de producerede elektricitetsmængder sælges på engrossalgsmarkedet. Dette er blevet bekræftet mere specifikt for Nordics (11). |
| --- | --- |

(16)

Ifølge Kommissionens fusionspraksis (9) kan der skelnes mellem følgende relevante produktmarkeder i elsektoren: i) produktion og engrossalg, ii) transmission, iii) distribution og iv) detailforsyning. Selv om nogle af disse markeder yderligere kan opdeles i underkategorier, har Kommissionens tidligere praksis (10) været at afvise en sondring mellem et elproduktionsmarked og et engrossalgsmarked, idet produktion blot er det første led i værdikæden, mens de producerede elektricitetsmængder sælges på engrossalgsmarkedet. Dette er blevet bekræftet mere specifikt for Nordics (11).

9

10

11

| (17) | I sin fusionspraksis har Kommissionen desuden fundet, at det relevante produktmarked i den nordiske region omfattede elektricitet solgt både gennem bilaterale kontrakter og via Nord Pool-platformen, både på Elspot (day-ahead) og Elbas (intraday) (12). |
| --- | --- |

(17)

I sin fusionspraksis har Kommissionen desuden fundet, at det relevante produktmarked i den nordiske region omfattede elektricitet solgt både gennem bilaterale kontrakter og via Nord Pool-platformen, både på Elspot (day-ahead) og Elbas (intraday) (12).

12

| (18) | Ansøgeren hævder, at erhvervskøbsaftaler bør være omfattet af det relevante marked. Sådanne aftaler er bilaterale kontrakter mellem en elproducent og en kunde (normalt en stor elbruger), hvorved brugeren køber elektricitet direkte fra elproducenten. Handelsselskaberne indgår elkøbsaftaler med producenter af både konventionel og vedvarende energi, der konkurrerer om indgåelsen af elkøbsaftaler. |
| --- | --- |

(18)

Ansøgeren hævder, at erhvervskøbsaftaler bør være omfattet af det relevante marked. Sådanne aftaler er bilaterale kontrakter mellem en elproducent og en kunde (normalt en stor elbruger), hvorved brugeren køber elektricitet direkte fra elproducenten. Handelsselskaberne indgår elkøbsaftaler med producenter af både konventionel og vedvarende energi, der konkurrerer om indgåelsen af elkøbsaftaler.

| (19) | Som for andre bilaterale transaktioner skal kunder, der indgår elkøbsaftaler, indgå en aftale med en balanceansvarlig part om håndtering af deres ubalancer. Med hensyn til balancering af produktion skal elproducenter (f.eks. ejere af havvindmølleparker) matche deres forventede elproduktion i realtid, dvs. tilpasse den forventede produktion til den faktiske produktion. Dette ansvar påvirkes ikke af, hvordan producenten vælger at sælge den producerede elektricitet, herunder ved hjælp af elkøbsaftaler. |
| --- | --- |

(19)

Som for andre bilaterale transaktioner skal kunder, der indgår elkøbsaftaler, indgå en aftale med en balanceansvarlig part om håndtering af deres ubalancer. Med hensyn til balancering af produktion skal elproducenter (f.eks. ejere af havvindmølleparker) matche deres forventede elproduktion i realtid, dvs. tilpasse den forventede produktion til den faktiske produktion. Dette ansvar påvirkes ikke af, hvordan producenten vælger at sælge den producerede elektricitet, herunder ved hjælp af elkøbsaftaler.

| (20) | Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt konventionel og vedvarende elektricitet tilhører det samme produktmarked, er Kommissionen nået frem til forskellige konklusioner afhængigt af den faktiske situation. Den fandt, at konventionel og vedvarende elproduktion i Tyskland (13) og Italien (14) bør betragtes som forskellige produktmarkeder. |
| --- | --- |

(20)

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt konventionel og vedvarende elektricitet tilhører det samme produktmarked, er Kommissionen nået frem til forskellige konklusioner afhængigt af den faktiske situation. Den fandt, at konventionel og vedvarende elproduktion i Tyskland (13) og Italien (14) bør betragtes som forskellige produktmarkeder.

13

14

| (21) | I Nederlandenes tilfælde (15) fandt Kommissionen imidlertid, at produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle og vedvarende energikilder var en del af det samme relevante produktmarked. For den nordiske region har Kommissionen i sin fusionspraksis anset elektricitetskilden for at være irrelevant for produktdefinitionen (16). |
| --- | --- |

(21)

I Nederlandenes tilfælde (15) fandt Kommissionen imidlertid, at produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle og vedvarende energikilder var en del af det samme relevante produktmarked. For den nordiske region har Kommissionen i sin fusionspraksis anset elektricitetskilden for at være irrelevant for produktdefinitionen (16).

15

16

| (22) | Ansøgeren har gjort gældende, at situationen i Danmark adskiller sig fra situationen i Tyskland og Italien, der er nævnt i ovennævnte beslutning, og at den svarer til situationen i Nederlandene. Ansøgeren fremlagde tabeller med en detaljeret beskrivelse af lighederne og forskellene mellem henholdsvis den danske og den tyske, den italienske og den nederlandske sag. Ansøgeren har anført, at de væsentligste forskelle i forhold til situationen i Tyskland og Italien er, at der ikke findes en lovbestemt afregningssats, at der ikke er nogen tilførselsprioritet, og at vedvarende elektricitet sælges på engrosmarkedet til samme pris som konventionel elektricitet. |
| --- | --- |

(22)

Ansøgeren har gjort gældende, at situationen i Danmark adskiller sig fra situationen i Tyskland og Italien, der er nævnt i ovennævnte beslutning, og at den svarer til situationen i Nederlandene. Ansøgeren fremlagde tabeller med en detaljeret beskrivelse af lighederne og forskellene mellem henholdsvis den danske og den tyske, den italienske og den nederlandske sag. Ansøgeren har anført, at de væsentligste forskelle i forhold til situationen i Tyskland og Italien er, at der ikke findes en lovbestemt afregningssats, at der ikke er nogen tilførselsprioritet, og at vedvarende elektricitet sælges på engrosmarkedet til samme pris som konventionel elektricitet.

| (23) | I sin fusionsafgørelse Fortum/Uniper (17) mindede Kommissionen om, at det relevante produktmarked i den nordiske region omfattede både produktion og engrossalg af elektricitet, uanset produktionskilder og handelskanaler, og at det omfattede elektricitet solgt gennem bilaterale kontrakter og på den nordiske elbørs Nord Pool. |
| --- | --- |

(23)

I sin fusionsafgørelse Fortum/Uniper (17) mindede Kommissionen om, at det relevante produktmarked i den nordiske region omfattede både produktion og engrossalg af elektricitet, uanset produktionskilder og handelskanaler, og at det omfattede elektricitet solgt gennem bilaterale kontrakter og på den nordiske elbørs Nord Pool.

17

| (24) | Med hensyn til elektricitet produceret fra vedvarende energikilder omfatter anmodningen havvindmølleparkerne Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord og Kriegers Flak samt de kommende vindmølleparker, herunder havvindmølleparken Thor. Alle de pågældende støtteordninger var genstand for kommissionsafgørelser, der bekræftede, at de var forenelige med EU's statsstøtteregler (18). |
| --- | --- |

(24)

Med hensyn til elektricitet produceret fra vedvarende energikilder omfatter anmodningen havvindmølleparkerne Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord og Kriegers Flak samt de kommende vindmølleparker, herunder havvindmølleparken Thor. Alle de pågældende støtteordninger var genstand for kommissionsafgørelser, der bekræftede, at de var forenelige med EU's statsstøtteregler (18).

18

| (25) | Desuden er de pristillæg, der betales for vindproduktion, faldet til et minimum takket være øget konkurrence om produktion. For alle ovennævnte vindmølleparker afholdt Energistyrelsen et offentligt udbud om produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Horns Rev 3 (400 MW), der blev afholdt i 2015, havde fire tilbudsgivere, Kriegers Flak (600 MW), der blev afholdt i 2016, syv og Vesterhav Nord/Syd (350 MW), der blev afholdt i 2016, tre. |
| --- | --- |

(25)

Desuden er de pristillæg, der betales for vindproduktion, faldet til et minimum takket være øget konkurrence om produktion. For alle ovennævnte vindmølleparker afholdt Energistyrelsen et offentligt udbud om produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Horns Rev 3 (400 MW), der blev afholdt i 2015, havde fire tilbudsgivere, Kriegers Flak (600 MW), der blev afholdt i 2016, syv og Vesterhav Nord/Syd (350 MW), der blev afholdt i 2016, tre.

| (26) | Der foretages risikoafdækning forud for udbudsprocedurerne, og de danske myndigheder har nu en bedre forståelse af markedet og har etableret en reel markedsdialog. |
| --- | --- |

(26)

Der foretages risikoafdækning forud for udbudsprocedurerne, og de danske myndigheder har nu en bedre forståelse af markedet og har etableret en reel markedsdialog.

| (27) | De samlede omkostninger ved vedvarende teknologier som f.eks. havvindmøller og solcelleanlæg er også faldet betydeligt. Derfor var det vindende bud i 2010 på Anholt Havmøllepark et pristillæg på 105 øre/kWh, mens det vindende bud i 2016 på Kriegers Havmøllepark var et pristillæg på 37 øre/kWh. |
| --- | --- |

(27)

De samlede omkostninger ved vedvarende teknologier som f.eks. havvindmøller og solcelleanlæg er også faldet betydeligt. Derfor var det vindende bud i 2010 på Anholt Havmøllepark et pristillæg på 105 øre/kWh, mens det vindende bud i 2016 på Kriegers Havmøllepark var et pristillæg på 37 øre/kWh.

| (28) | Danmark har også til hensigt at lancere tre nye store havvindmølleparker. Den første havvindmøllepark skal have en kapacitet på ca. 800 MW, mens de resterende havvindmølleparker skal have en kapacitet på mindst 800 MW. Energistyrelsen vil indkalde tilbud i udbudsordninger for hver fremtidig havvindmøllepark. |
| --- | --- |

(28)

Danmark har også til hensigt at lancere tre nye store havvindmølleparker. Den første havvindmøllepark skal have en kapacitet på ca. 800 MW, mens de resterende havvindmølleparker skal have en kapacitet på mindst 800 MW. Energistyrelsen vil indkalde tilbud i udbudsordninger for hver fremtidig havvindmøllepark.

| (29) | Som Kommissionen gjorde i sin gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/71 (19) om fritagelse vedrørende produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene, bemærker den, at tildelingen af subsidier er udsat for konkurrence gennem en udbudsprocedure, der disciplinerer adfærden hos producenterne af vedvarende energi med hensyn til deres indkøbspolitik. Dette stiller konventionel og vedvarende elproduktion (for de havvindmølleparker, der er omfattet af anmodningen) på lige fod i Danmark. |
| --- | --- |

(29)

Som Kommissionen gjorde i sin gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/71 (19) om fritagelse vedrørende produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene, bemærker den, at tildelingen af subsidier er udsat for konkurrence gennem en udbudsprocedure, der disciplinerer adfærden hos producenterne af vedvarende energi med hensyn til deres indkøbspolitik. Dette stiller konventionel og vedvarende elproduktion (for de havvindmølleparker, der er omfattet af anmodningen) på lige fod i Danmark.

19

| (30) | Med henblik på at vurdere betingelserne i artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, og uden at det berører anvendelsen af konkurrencelovgivningen, finder Kommissionen, at det relevante produktmarked er markedet for produktion og engrossalg af elektricitet, herunder elkøbsaftaler, der er produceret af konventionelle vindmølleparker såvel som havvindmølleparker, som er genstand for ansøgningen om fritagelse. |
| --- | --- |

(30)

Med henblik på at vurdere betingelserne i artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, og uden at det berører anvendelsen af konkurrencelovgivningen, finder Kommissionen, at det relevante produktmarked er markedet for produktion og engrossalg af elektricitet, herunder elkøbsaftaler, der er produceret af konventionelle vindmølleparker såvel som havvindmølleparker, som er genstand for ansøgningen om fritagelse.

3.2.2.   GEOGRAFISK AFGRÆNSNING AF MARKEDET

| (31) | I 2006 definerede Kommissionen i en fusionsbeslutning (20) to særskilte geografiske markeder for engrossalg af elektricitet: Østdanmark (»DK2«) og Vestdanmark (»DK1«), da der på daværende tidspunkt ikke var nogen direkte sammenkobling mellem de to danske bud- (eller pris-) områder. Kommissionen nåede frem til samme konklusion i DE/DK Interconnector-beslutningen i 2018 (21). |
| --- | --- |

(31)

I 2006 definerede Kommissionen i en fusionsbeslutning (20) to særskilte geografiske markeder for engrossalg af elektricitet: Østdanmark (»DK2«) og Vestdanmark (»DK1«), da der på daværende tidspunkt ikke var nogen direkte sammenkobling mellem de to danske bud- (eller pris-) områder. Kommissionen nåede frem til samme konklusion i DE/DK Interconnector-beslutningen i 2018 (21).

20

21

| (32) | Konkurrencerådet undersøgte i 2014 markedet for produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark i sin beslutning om et virtuelt kraftværk (22). Ved denne beslutning ophævede Konkurrencerådet Elsam A/S' tidligere tilsagn i forbindelse med en fusion mellem Elsam A/S og Nesa A/S i 2004. Konkurrencerådet støttede delvist et større geografisk marked end DK1. DK1 er forbundet til Norge, Sverige og Tyskland via transmissionsforbindelser. Engrosprisen for fysisk elektricitet i DK1 var forskellig fra alle de forbundne priszoner i mindre end 10 % af timerne i 2013. I de fleste timer havde DK1 en engrospris svarende til mindst en af de forbundne priszoner, hvilket støttede et større geografisk marked end Vestdanmark. Det forblev imidlertid uafklaret, om der var et større geografisk marked end Vestdanmark. Konkurrencerådet (23) anførte i 2019, at markedet for produktion og engrossalg af elektricitet var nationalt, men lod det være uafklaret, om der skulle defineres enten en bredere eller en snævrere geografisk markedsafgrænsning. Denne konklusion var baseret på følgende tidligere sager: 1) M.8660 Fortum/Uniper-beslutningen, hvori Kommissionen konkluderede, at der fandtes et nationalt marked i Sverige, 2) M.3268 Sydkraft og Graninge-beslutningen, hvori Kommissionen fastslog, at Sverige kun udgjorde et særskilt marked i forhold til Finland og Danmark inden for et ubetydeligt antal timer, hvilket viste, at engrosmarkedet for elektricitet var bredere end nationalt, og 3) Konkurrencerådets VPP-beslutning, hvori det fandt indikationer på et større geografisk marked end DK1 på grund af udviklingen på markedet for produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark. Sammenkoblingskapaciteten mellem Danmark og nabolandene er blevet udvidet betydeligt siden 2006. Navnlig er forbindelserne mellem Skagerrak (med Norge), Kontiskan (med Sverige) og Kontek (med Tyskland) blevet taget i brug eller udvidet. Cobra-kablet (med Nederlandene) blev taget i brug i 2019. I Danmark forbinder Storebælt nu Vest- og Østdanmark. |
| --- | --- |

(32)

Konkurrencerådet undersøgte i 2014 markedet for produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark i sin beslutning om et virtuelt kraftværk (22). Ved denne beslutning ophævede Konkurrencerådet Elsam A/S' tidligere tilsagn i forbindelse med en fusion mellem Elsam A/S og Nesa A/S i 2004. Konkurrencerådet støttede delvist et større geografisk marked end DK1. DK1 er forbundet til Norge, Sverige og Tyskland via transmissionsforbindelser. Engrosprisen for fysisk elektricitet i DK1 var forskellig fra alle de forbundne priszoner i mindre end 10 % af timerne i 2013. I de fleste timer havde DK1 en engrospris svarende til mindst en af de forbundne priszoner, hvilket støttede et større geografisk marked end Vestdanmark. Det forblev imidlertid uafklaret, om der var et større geografisk marked end Vestdanmark. Konkurrencerådet (23) anførte i 2019, at markedet for produktion og engrossalg af elektricitet var nationalt, men lod det være uafklaret, om der skulle defineres enten en bredere eller en snævrere geografisk markedsafgrænsning. Denne konklusion var baseret på følgende tidligere sager: 1) M.8660 Fortum/Uniper-beslutningen, hvori Kommissionen konkluderede, at der fandtes et nationalt marked i Sverige, 2) M.3268 Sydkraft og Graninge-beslutningen, hvori Kommissionen fastslog, at Sverige kun udgjorde et særskilt marked i forhold til Finland og Danmark inden for et ubetydeligt antal timer, hvilket viste, at engrosmarkedet for elektricitet var bredere end nationalt, og 3) Konkurrencerådets VPP-beslutning, hvori det fandt indikationer på et større geografisk marked end DK1 på grund af udviklingen på markedet for produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark. Sammenkoblingskapaciteten mellem Danmark og nabolandene er blevet udvidet betydeligt siden 2006. Navnlig er forbindelserne mellem Skagerrak (med Norge), Kontiskan (med Sverige) og Kontek (med Tyskland) blevet taget i brug eller udvidet. Cobra-kablet (med Nederlandene) blev taget i brug i 2019. I Danmark forbinder Storebælt nu Vest- og Østdanmark.

22

23

| (33) | Ansøgerens dokumentation (24) viser en stigende priskorrelation mellem Øst- og Vestdanmark samt med nærliggende priszoner i Sverige, Norge og Tyskland (SE3, SE4, NO2 og DE). F.eks. havde DK1 samme pris som et af de andre områder (DK2, SE3, SE4, NO2 og DE) for 91,7 % i 2013 og 96,3 % i 2018, for DK2 var tallene 97,8 % i 2013 og 98,6 % i 2018. Omvendt faldt de timer, hvor DK1-området havde en anden pris end de øvrige områder fra 8,3 % til 3,7 % fra 2013 til 2018, for DK2 faldt procentsatsen fra 2,2 % til 1,4 %. |
| --- | --- |

(33)

Ansøgerens dokumentation (24) viser en stigende priskorrelation mellem Øst- og Vestdanmark samt med nærliggende priszoner i Sverige, Norge og Tyskland (SE3, SE4, NO2 og DE). F.eks. havde DK1 samme pris som et af de andre områder (DK2, SE3, SE4, NO2 og DE) for 91,7 % i 2013 og 96,3 % i 2018, for DK2 var tallene 97,8 % i 2013 og 98,6 % i 2018. Omvendt faldt de timer, hvor DK1-området havde en anden pris end de øvrige områder fra 8,3 % til 3,7 % fra 2013 til 2018, for DK2 faldt procentsatsen fra 2,2 % til 1,4 %.

24

| (34) | Ifølge Energinet har Danmark en meget stor kapacitet på samkøringslinjerne til nabolandene, hvilket svarer til ca. 90 % af landets indenlandske spidsbelastningsefterspørgsel. Den tætte integration med Danmarks nabolande indebærer, at Danmark kun har en særskilt spotmarkedspris for elektricitet i ca. 10 % af tiden. I den resterende periode er engrosprisen den samme som i Norge, Sverige eller Tyskland. |
| --- | --- |

(34)

Ifølge Energinet har Danmark en meget stor kapacitet på samkøringslinjerne til nabolandene, hvilket svarer til ca. 90 % af landets indenlandske spidsbelastningsefterspørgsel. Den tætte integration med Danmarks nabolande indebærer, at Danmark kun har en særskilt spotmarkedspris for elektricitet i ca. 10 % af tiden. I den resterende periode er engrosprisen den samme som i Norge, Sverige eller Tyskland.

| (35) | I 2019 har den internationale forbindelse mellem Østdanmark (DK2) og Tyskland en tilgængelig handelskapacitet på 90 % af samkøringslinjens samlede kapacitet i eksportretningen og på 95 % i importretningen. De resterende udenlandske forbindelser havde en tilgængelig handelskapacitet i eksportretningen på mellem 60 og 88 % af samkøringslinjens samlede kapacitet. Handelskapaciteten var lavere mellem Vestdanmark (DK1) og Norge og Sverige i 2019 sammenlignet med 2018. På den anden side var handelskapaciteten over for Tyskland højere for begge danske budområder. Cobra-forbindelsen havde en disponibel handelskapacitet i eksport- og importretningen på 87 % af samkøringslinjens samlede kapacitet i 2019. |
| --- | --- |

(35)

I 2019 har den internationale forbindelse mellem Østdanmark (DK2) og Tyskland en tilgængelig handelskapacitet på 90 % af samkøringslinjens samlede kapacitet i eksportretningen og på 95 % i importretningen. De resterende udenlandske forbindelser havde en tilgængelig handelskapacitet i eksportretningen på mellem 60 og 88 % af samkøringslinjens samlede kapacitet. Handelskapaciteten var lavere mellem Vestdanmark (DK1) og Norge og Sverige i 2019 sammenlignet med 2018. På den anden side var handelskapaciteten over for Tyskland højere for begge danske budområder. Cobra-forbindelsen havde en disponibel handelskapacitet i eksport- og importretningen på 87 % af samkøringslinjens samlede kapacitet i 2019.

| (36) | Kommissionen bemærker, at der findes prisbegrænsninger i begge zoner udefra: DK1 har de samme priser som andre områder 89,3 % af timerne og DK2 i 98,4 % af timerne. Til orientering konkluderede Kommissionen i punkt 28 i beslutningen om fusionsafgørelsen Fortum/Uniper, at de fire svenske budområder udgjorde et enkelt geografisk marked, fordi de havde en fælles pris i 89,7 % af timerne. Kommissionen har endvidere anført, at de fire største aktører med markedsandele på over 10 % ifølge ansøgeren er til stede i både DK1 og DK2. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bemærker, at der findes prisbegrænsninger i begge zoner udefra: DK1 har de samme priser som andre områder 89,3 % af timerne og DK2 i 98,4 % af timerne. Til orientering konkluderede Kommissionen i punkt 28 i beslutningen om fusionsafgørelsen Fortum/Uniper, at de fire svenske budområder udgjorde et enkelt geografisk marked, fordi de havde en fælles pris i 89,7 % af timerne. Kommissionen har endvidere anført, at de fire største aktører med markedsandele på over 10 % ifølge ansøgeren er til stede i både DK1 og DK2.

| (37) | Med henblik på at vurdere betingelserne i artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, og uden at det berører anvendelsen af konkurrencelovgivningen, finder Kommissionen, at det relevante geografiske marked for produktion og engrossalg af elektricitet, herunder aftaler om køb af el, der er produceret af konventionelle såvel som de vedvarende kilder, og som er genstand for ansøgningen, kan forblive åbent enten i tilfælde af et særskilt marked for DK1 og DK2 eller i tilfælde af et enkelt nationalt dansk marked. |
| --- | --- |

(37)

Med henblik på at vurdere betingelserne i artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, og uden at det berører anvendelsen af konkurrencelovgivningen, finder Kommissionen, at det relevante geografiske marked for produktion og engrossalg af elektricitet, herunder aftaler om køb af el, der er produceret af konventionelle såvel som de vedvarende kilder, og som er genstand for ansøgningen, kan forblive åbent enten i tilfælde af et særskilt marked for DK1 og DK2 eller i tilfælde af et enkelt nationalt dansk marked.

3.2.3.   MARKEDSANALYSE

| (38) | Alle beregninger af markedsandele og indikationer vedrørende andelen af elproduktion er baseret på input fra ansøgeren. |
| --- | --- |

(38)

Alle beregninger af markedsandele og indikationer vedrørende andelen af elproduktion er baseret på input fra ansøgeren.

| (39) | Kommissionen har i sin analyse taget hensyn til flere faktorer. Selv om markedsandele er et vigtigt aspekt, tages der også hensyn til konkurrencepresset fra producenter fra nabolande og antallet af tilbudsgivere i udbud vedrørende kapacitet til vedvarende energi. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen har i sin analyse taget hensyn til flere faktorer. Selv om markedsandele er et vigtigt aspekt, tages der også hensyn til konkurrencepresset fra producenter fra nabolande og antallet af tilbudsgivere i udbud vedrørende kapacitet til vedvarende energi.

| (40) | På markedet for produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark er der på nuværende tidspunkt tre primære markedsaktører, der er omfattet af reglerne om offentlige indkøb i henhold til direktiv 2014/25/EU. De er Ørsted (»Ørsted«) (50,1 % ejet af den danske stat), det danske datterselskab af Vattenfall AB (»Vattenfall«) (100 % ejet af den svenske stat) og HOFOR Energiproduktion (»HOFOR«), som i sidste ende ejes af Københavns Kommune. |
| --- | --- |

(40)

På markedet for produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark er der på nuværende tidspunkt tre primære markedsaktører, der er omfattet af reglerne om offentlige indkøb i henhold til direktiv 2014/25/EU. De er Ørsted (»Ørsted«) (50,1 % ejet af den danske stat), det danske datterselskab af Vattenfall AB (»Vattenfall«) (100 % ejet af den svenske stat) og HOFOR Energiproduktion (»HOFOR«), som i sidste ende ejes af Københavns Kommune.

| (41) | Der er i øjeblikket 18 danske virksomheder, der driver virksomhed på Nord Pool. Størstedelen af disse virksomheder, f.eks. Danske Commodities og Centrica Energy Trading, er ikke offentlige virksomheder i henhold til direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(41)

Der er i øjeblikket 18 danske virksomheder, der driver virksomhed på Nord Pool. Størstedelen af disse virksomheder, f.eks. Danske Commodities og Centrica Energy Trading, er ikke offentlige virksomheder i henhold til direktiv 2014/25/EU.

| (42) | I 2018 og 2019 udgjorde Ørsteds markedsandel på det kombinerede marked DK1-DK2 (produktion) henholdsvis [20-30] % og [10-20] %, Vattenfall havde en markedsandel på henholdsvis [5-10] % og [10-20] % og HOFOR's markedsandel var på henholdsvis [0-5] % og [0-5] %. De største konkurrenter til disse virksomheder, som ikke er omfattet af reglerne om offentlige udbud, er Vindenergi Danmark (markedsandele på [40-50] % og [40-50] %) og Energi Danmark ([10-20] % og [10-20] %). Markedsandelene på markederne DK1 og DK2 lå stort set inden for samme interval (Ørsted [20-30] % i DK1 og [10-20] % i DK2 i 2018, [20-30] % i DK1 og [10-20] % i DK2 i 2019, Vattenfall [5-10] % i DK1 og [0-5] % i DK2 i 2018, [10-20] % i DK1 og [0-5] % i DK2 i 2019, HOFOR [0-5] % i DK1 og [5-10] % i DK2 i 2019). Hvis det relevante geografiske marked er større end Danmark, vil disse markedsandele være mindre. |
| --- | --- |

(42)

I 2018 og 2019 udgjorde Ørsteds markedsandel på det kombinerede marked DK1-DK2 (produktion) henholdsvis [20-30] % og [10-20] %, Vattenfall havde en markedsandel på henholdsvis [5-10] % og [10-20] % og HOFOR's markedsandel var på henholdsvis [0-5] % og [0-5] %. De største konkurrenter til disse virksomheder, som ikke er omfattet af reglerne om offentlige udbud, er Vindenergi Danmark (markedsandele på [40-50] % og [40-50] %) og Energi Danmark ([10-20] % og [10-20] %). Markedsandelene på markederne DK1 og DK2 lå stort set inden for samme interval (Ørsted [20-30] % i DK1 og [10-20] % i DK2 i 2018, [20-30] % i DK1 og [10-20] % i DK2 i 2019, Vattenfall [5-10] % i DK1 og [0-5] % i DK2 i 2018, [10-20] % i DK1 og [0-5] % i DK2 i 2019, HOFOR [0-5] % i DK1 og [5-10] % i DK2 i 2019). Hvis det relevante geografiske marked er større end Danmark, vil disse markedsandele være mindre.

| (43) | Import og eksport er et meget vigtigt træk ved det danske elmarked. I 2018 og 2019 lå elforbruget på ca. 33,5 TWh. Importen udgjorde ca. 45,6 % af det samlede forbrug i 2018, mens den nationale produktion tegnede sig for 41 % af forbruget i 2018 og 48 % i 2019. Eksporten er også betydelig, idet den udgjorde 73 % og 62 % af den danske elproduktion i 2018 og 2019. |
| --- | --- |

(43)

Import og eksport er et meget vigtigt træk ved det danske elmarked. I 2018 og 2019 lå elforbruget på ca. 33,5 TWh. Importen udgjorde ca. 45,6 % af det samlede forbrug i 2018, mens den nationale produktion tegnede sig for 41 % af forbruget i 2018 og 48 % i 2019. Eksporten er også betydelig, idet den udgjorde 73 % og 62 % af den danske elproduktion i 2018 og 2019.

| (44) | Dette viser omfanget af integrationen af det danske elmarked på et større geografisk marked og som følge heraf det konkurrencepres, som elproducenter fra, vigtigst af alt, men ikke udelukkende, nabolandene udøver på danske producenter via grænseoverskridende samkøringslinjer. |
| --- | --- |

(44)

Dette viser omfanget af integrationen af det danske elmarked på et større geografisk marked og som følge heraf det konkurrencepres, som elproducenter fra, vigtigst af alt, men ikke udelukkende, nabolandene udøver på danske producenter via grænseoverskridende samkøringslinjer.

| (45) | Hvad angår engrospriserne, fastsættes de nordiske priser på Nord Pool-børsen. Den gennemsnitlige timepris på spotmarkedet for DK1 og DK2 var henholdsvis 38,50 og 39,84 EUR i 2019, hvilket er et fald på 13 % i begge områder fra 2018. Systemprisen var 38,94 EUR/MWh i 2019. Prisen for det nordiske system er den fiktive spotpris, der ville være forekommet, hvis hele det nordiske område var ét budområde. DK1 har generelt lavere priser end DK2 på grund af den relativt store installerede vindmøllekapacitet i DK1, hvilket bidrager til at presse priserne ned. Den gennemsnitlige spotpris i 2019 var 39,28 EUR/MWh i Norge, 37,68 EUR/MWh i Tyskland og 38,79 EUR/MWh i Sverige, hvilket i høj grad svarede til prisen i DK1 og DK2. |
| --- | --- |

(45)

Hvad angår engrospriserne, fastsættes de nordiske priser på Nord Pool-børsen. Den gennemsnitlige timepris på spotmarkedet for DK1 og DK2 var henholdsvis 38,50 og 39,84 EUR i 2019, hvilket er et fald på 13 % i begge områder fra 2018. Systemprisen var 38,94 EUR/MWh i 2019. Prisen for det nordiske system er den fiktive spotpris, der ville være forekommet, hvis hele det nordiske område var ét budområde. DK1 har generelt lavere priser end DK2 på grund af den relativt store installerede vindmøllekapacitet i DK1, hvilket bidrager til at presse priserne ned. Den gennemsnitlige spotpris i 2019 var 39,28 EUR/MWh i Norge, 37,68 EUR/MWh i Tyskland og 38,79 EUR/MWh i Sverige, hvilket i høj grad svarede til prisen i DK1 og DK2.

| (46) | I Danmark handles ca. 6 % af elektriciteten på det fælles europæiske intraday-marked XBID. Intraday-markedet er baseret på løbende handel med handler udformet som pay-as-bid i modsætning til day-ahead-markedet, som er auktionsbaseret med en fælles afviklingspris. Intraday-markedet anvendes til at justere forbrugs- og produktionsplaner med hensyn til bl.a. retablering af porteføljebalancer. Det betyder, at prisen på intraday-markedet for hver time starter ved spotprisen og derefter stiger eller falder, hvis der opstår uforudsete begivenheder i løbet af handelsvinduet. Den årlige gennemsnitspris for intraday-markedet i DK1 var 35,1 EUR/MWh i 2019. I DK2 var den 36,7 EUR/MWh. I 2018 var gennemsnitsprisen i DK1 40,4 EUR/MWh og 41,9 EUR/MWh i DK2. |
| --- | --- |

(46)

I Danmark handles ca. 6 % af elektriciteten på det fælles europæiske intraday-marked XBID. Intraday-markedet er baseret på løbende handel med handler udformet som pay-as-bid i modsætning til day-ahead-markedet, som er auktionsbaseret med en fælles afviklingspris. Intraday-markedet anvendes til at justere forbrugs- og produktionsplaner med hensyn til bl.a. retablering af porteføljebalancer. Det betyder, at prisen på intraday-markedet for hver time starter ved spotprisen og derefter stiger eller falder, hvis der opstår uforudsete begivenheder i løbet af handelsvinduet. Den årlige gennemsnitspris for intraday-markedet i DK1 var 35,1 EUR/MWh i 2019. I DK2 var den 36,7 EUR/MWh. I 2018 var gennemsnitsprisen i DK1 40,4 EUR/MWh og 41,9 EUR/MWh i DK2.

| (47) | Yderligere beregninger i ansøgningen (25) viser, at priserne i DK1 og DK2 er de samme som en eller flere tilgrænsende priszoner langt størstedelen af tiden. I 2018 og 2019 var priserne i DK1 de samme som i et andet prisfastsættelsesområde i regionen (DK2, SE3, SE4, NO2 og DE) 94,8 % og 96,3 % af tiden. Priserne i DK2 var de samme som i et andet prisfastsættelsesområde i regionen (DK1, SE3, SE4, NO2 og DE) 98,8 % og 98,6 % af tiden. Desuden er korrelationen mellem de to danske zoner og det nordiske system og den tyske engrospris temmelig høj og lå på mellem 64 % og 83 % i perioden 2017-2018. |
| --- | --- |

(47)

Yderligere beregninger i ansøgningen (25) viser, at priserne i DK1 og DK2 er de samme som en eller flere tilgrænsende priszoner langt størstedelen af tiden. I 2018 og 2019 var priserne i DK1 de samme som i et andet prisfastsættelsesområde i regionen (DK2, SE3, SE4, NO2 og DE) 94,8 % og 96,3 % af tiden. Priserne i DK2 var de samme som i et andet prisfastsættelsesområde i regionen (DK1, SE3, SE4, NO2 og DE) 98,8 % og 98,6 % af tiden. Desuden er korrelationen mellem de to danske zoner og det nordiske system og den tyske engrospris temmelig høj og lå på mellem 64 % og 83 % i perioden 2017-2018.

25

| (48) | Danmark har en meget stor kapacitet på samkøringslinjerne til nabolandene, hvilket svarer til ca. 90 % af landets indenlandske spidsbelastningsefterspørgsel. Den tætte integration med Danmarks nabolande indebærer, at Danmark kun har en særskilt spotmarkedspris for elektricitet i DK1 og DK2 i ca. 10 % af tiden. I den resterende periode er engrosprisen i DK1 og DK2 den samme som i Norge, Sverige eller Tyskland. |
| --- | --- |

(48)

Danmark har en meget stor kapacitet på samkøringslinjerne til nabolandene, hvilket svarer til ca. 90 % af landets indenlandske spidsbelastningsefterspørgsel. Den tætte integration med Danmarks nabolande indebærer, at Danmark kun har en særskilt spotmarkedspris for elektricitet i DK1 og DK2 i ca. 10 % af tiden. I den resterende periode er engrosprisen i DK1 og DK2 den samme som i Norge, Sverige eller Tyskland.

| (49) | Kommissionen mener, at disse elementer viser en meget stærk konvergens mellem elpriserne i Danmark og priserne i landene i den nordiske region og i Tyskland. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen mener, at disse elementer viser en meget stærk konvergens mellem elpriserne i Danmark og priserne i landene i den nordiske region og i Tyskland.

3.2.4.   KONKLUSION

| (50) | Ordregivere har en begrænset markedsandel på markedet for produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark, der er omfattet af anmodningen. |
| --- | --- |

(50)

Ordregivere har en begrænset markedsandel på markedet for produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark, der er omfattet af anmodningen.

| (51) | Den store import og eksport af elektricitet sammenlignet med dansk elproduktion kombineret med sammenkoblingskapaciteten med nabolandene viser, at el- og engrosmarkedet i Danmark i vid udstrækning er integreret i et bredere, tværnationalt marked. Selv om det geografiske marked ikke nødvendigvis er tværnationalt, udøver import af elektricitet til Danmark under alle omstændigheder konkurrencepres på de danske engrospriser på elektricitet i et betydeligt antal timer hvert år. |
| --- | --- |

(51)

Den store import og eksport af elektricitet sammenlignet med dansk elproduktion kombineret med sammenkoblingskapaciteten med nabolandene viser, at el- og engrosmarkedet i Danmark i vid udstrækning er integreret i et bredere, tværnationalt marked. Selv om det geografiske marked ikke nødvendigvis er tværnationalt, udøver import af elektricitet til Danmark under alle omstændigheder konkurrencepres på de danske engrospriser på elektricitet i et betydeligt antal timer hvert år.

| (52) | Dette bekræftes yderligere af de oplysninger om engrospriser, som ansøgeren har fremlagt, og som viser, at de danske priser i høj grad svarer til Nord Pools priser og priser i Tyskland. |
| --- | --- |

(52)

Dette bekræftes yderligere af de oplysninger om engrospriser, som ansøgeren har fremlagt, og som viser, at de danske priser i høj grad svarer til Nord Pools priser og priser i Tyskland.

| (53) | Målet med denne afgørelse er at fastslå, om aktiviteterne i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil der er fri adgang), at det også ved fravær af de disciplinerende detaljerede regler om kontraktindgåelse i direktiv 2014/25/EU sikres, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de her berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde på grundlag af kriterier, der gør det muligt for den ordregivende myndighed at finde den løsning, som generelt er den økonomisk mest fordelagtige. |
| --- | --- |

(53)

Målet med denne afgørelse er at fastslå, om aktiviteterne i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil der er fri adgang), at det også ved fravær af de disciplinerende detaljerede regler om kontraktindgåelse i direktiv 2014/25/EU sikres, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de her berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde på grundlag af kriterier, der gør det muligt for den ordregivende myndighed at finde den løsning, som generelt er den økonomisk mest fordelagtige.

| (54) | På baggrund af de faktorer, der er gennemgået ovenfor, kan Kommissionen konkludere, at aktiviteten med produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle kilder og fra havvindmølleparker, der er genstand for en udbudsprocedure i Danmark, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på et marked, hvortil adgangen er fri, jf. artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(54)

På baggrund af de faktorer, der er gennemgået ovenfor, kan Kommissionen konkludere, at aktiviteten med produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle kilder og fra havvindmølleparker, der er genstand for en udbudsprocedure i Danmark, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på et marked, hvortil adgangen er fri, jf. artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

4.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (55) | Med henblik på denne afgørelse, og uden at det berører anvendelsen af konkurrencelovgivningen, fremgår det af betragtning 11-53, at produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle kilder og fra havvindmølleparker, der er genstand for en udbudsprocedure i Danmark, er undergivet almindelige konkurrencevilkår på et marked, hvortil adgangen er fri, jf. artikel 34 i direktiv 2014/25/EU. Det følger derfor, at direktiv 2014/25/EU ikke længere bør finde anvendelse på kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udøvelse af denne aktivitet i Danmark. |
| --- | --- |

(55)

Med henblik på denne afgørelse, og uden at det berører anvendelsen af konkurrencelovgivningen, fremgår det af betragtning 11-53, at produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle kilder og fra havvindmølleparker, der er genstand for en udbudsprocedure i Danmark, er undergivet almindelige konkurrencevilkår på et marked, hvortil adgangen er fri, jf. artikel 34 i direktiv 2014/25/EU. Det følger derfor, at direktiv 2014/25/EU ikke længere bør finde anvendelse på kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udøvelse af denne aktivitet i Danmark.

| (56) | Direktiv 2014/25/EU bør fortsat finde anvendelse på kontrakter, der har til formål at muliggøre udøvelsen af aktiviteter, der specifikt er udelukket fra anmodningen. |
| --- | --- |

(56)

Direktiv 2014/25/EU bør fortsat finde anvendelse på kontrakter, der har til formål at muliggøre udøvelsen af aktiviteter, der specifikt er udelukket fra anmodningen.

| (57) | Denne afgørelse bygger på den retlige og faktuelle situation i tidsrummet oktober 2021 til marts 2022, som den fremgår af de oplysninger, der er indgivet af ansøgerne. Den kan ændres, hvis betydelige ændringer af de retlige og faktiske forhold medfører, at betingelserne for at anvende artikel 34 i direktiv 2014/25/EU ikke længere er opfyldt. |
| --- | --- |

(57)

Denne afgørelse bygger på den retlige og faktuelle situation i tidsrummet oktober 2021 til marts 2022, som den fremgår af de oplysninger, der er indgivet af ansøgerne. Den kan ændres, hvis betydelige ændringer af de retlige og faktiske forhold medfører, at betingelserne for at anvende artikel 34 i direktiv 2014/25/EU ikke længere er opfyldt.

| (58) | Det skal erindres, at artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (26) indeholder en undtagelse fra direktivets anvendelse for koncessioner, som tildeles af ordregivende enheder, hvis det i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU er fastlagt, at aktiviteten er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i den medlemsstat, hvor koncessionen skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 34 i samme direktiv. Da det blev konkluderet, at den aktivitet inden for produktion og engrossalg af elektricitet, der er omfattet af anmodningen, er undergivet almindelige konkurrencevilkår på et marked, hvortil adgangen er fri, vil koncessionskontrakter, der har til formål at muliggøre udøvelsen af disse aktiviteter i Danmark, blive udelukket fra anvendelsesområdet for direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(58)

Det skal erindres, at artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (26) indeholder en undtagelse fra direktivets anvendelse for koncessioner, som tildeles af ordregivende enheder, hvis det i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU er fastlagt, at aktiviteten er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i den medlemsstat, hvor koncessionen skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 34 i samme direktiv. Da det blev konkluderet, at den aktivitet inden for produktion og engrossalg af elektricitet, der er omfattet af anmodningen, er undergivet almindelige konkurrencevilkår på et marked, hvortil adgangen er fri, vil koncessionskontrakter, der har til formål at muliggøre udøvelsen af disse aktiviteter i Danmark, blive udelukket fra anvendelsesområdet for direktiv 2014/23/EU.

26

| (59) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler — |
| --- | --- |

(59)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Direktiv 2014/25/EU finder ikke anvendelse på kontrakter, der indgås af ordregivere, og som har til formål at muliggøre produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle og vedvarende energikilder i Danmark, og som er omfattet af anmodningen i henhold til artikel 35, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU.

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Danmark.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2022.

På Kommissionens vegne

Thierry BRETON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1804 af 10. oktober 2016 om nærmere regler for anvendelsen af artikel 34 og 35 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (EUT L 275 af 12.10.2016, s. 39).

2

(3)  Jf. direktiv 2014/25/EU, betragtning 44.

3

(4)  Ibidem.

4

(5)  Dom af 27. april 2016 i sag T-463/14, Österreichische Post AG mod Kommissionen, ECLI:EU:T:2016:243, præmis 28, og betragtning 44 i direktiv 2014/25/EU.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).

6

(7)  Dette berører ikke Kommissionens vurdering af gennemførelsen af dette direktiv i Danmark.

7

(8)  Se side 28 i anmodningen.

8

(9)  Sag COMP/M.4110 — E.ON/ENDESA af 25.4.2006, betragtning 10, s. 3.

9

(10)  Sag COMP/M.3696 — E.ON/MOL af 21.1.2005, betragtning 223, sag COMP/M.5467 — RWE/ESSENT af 23.6.2009, betragtning 23.

10

(11)  Se sag M.8660 Fortum/Uniper af 15. juni 2018, betragtning 18. Se også COMP/M.7927 — EPH/ENEL/SE, afsnit 9-12. COMP/M.6984 — EPH/Stredoslovenska Energetika, betragtning 15, M.3268 — Sydkraft/Graninge, afsnit 19-20.

11

(12)  Se sag M.8660 Fortum/Uniper af 15. juni 2018, betragtning 18. Se også COMP/M.7927 — EPH/ENEL/SE, afsnit 9-12. COMP/M.6984 — EPH/Stredoslovenska Energetika, betragtning 15, M.3268 — Sydkraft/Graninge, afsnit 19-20.

12

(13)  
  EUT L 114 af 26.4.2012, s. 21
  , betragtning 36-40.

13

,

(14)  
  EUT L 271 af 5.10.2012, s. 4, betragtning 46-50.

14

(15)  
  EUT L 12 af 17.1.2018, s. 53
  , betragtning 19-23.

15

,

(16)  Se sag M.8660 Fortum/Uniper af 15. juni 2018, betragtning 18.

16

(17)  Se sag M.8660 Fortum/Uniper af 15. juni 2018, betragtning 18, samt sag COMP/M.7927 — EPH/ENEL/SE, afsnit 9-12. COMP/M.6984 — EPH/Stredoslovenska Energetika, betragtning 15, M.3268 — Sydkraft/Graninge, afsnit 19-20.

17

(18)  Sag SA.40305, SA.43751, SA.45974 og SA.57858.

18

(19)  Se betragtning 21 i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/71 af 12. december 2017 om undtagelse af produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 12 af 17.1.2018, s. 53).

19

(20)  Kommissionens beslutning 2007/353/EF af 14. marts 2006 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag COMP/M.3868 — DONG/Elsam/Energi E2) (EUT L 133 af 25.5.2007, s. 24), betragtning 258-260.

20

(21)  Resumé af Kommissionens afgørelse af 7. december 2018 om en procedure i henhold til artikel 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 54 i EØS-aftalen (Sag AT.40461 — DK/DE Interconnector) (EUT C 58 af 14.2.2019, s. 7), punkt 49-50.

21

(22)  Konkurrencerådet, DONG Energys anmodning om VPP tilsagn, 2014:

22

https://www.kfst.dk/media/13295/20140528-ikkefortrolig-afgoerelse-dong.pdf.

(23)  Konkurrencerådets afgørelse af 25. juni 2019. https://www.kfst.dk/media/54483/20190625-fusion-se-eniig.pdf.

23

(24)  Jf. ansøgningen, afsnit 94-97.

24

(25)  Jf. ansøgningen, afsnit 95.

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1
  ).

26

).

---

| 8.8.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/51

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/1377

af 4. august 2022

om ændring af bilaget til beslutning 2007/453/EF for så vidt angår Frankrigs BSE-status

(meddelt under nummer C(2022) 5507)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), særlig artikel 5, stk. 2, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til forordning (EF) nr. 999/2001 skal medlemsstater, tredjelande eller deres regioner (»lande eller regioner«) klassificeres efter deres BSE-status (BSE = bovin spongiform encephalopati) i en af tre kategorier: ubetydelig BSE-risiko, kontrolleret BSE-risiko og ikke-fastsat BSE-risiko. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til forordning (EF) nr. 999/2001 skal medlemsstater, tredjelande eller deres regioner (»lande eller regioner«) klassificeres efter deres BSE-status (BSE = bovin spongiform encephalopati) i en af tre kategorier: ubetydelig BSE-risiko, kontrolleret BSE-risiko og ikke-fastsat BSE-risiko.

| (2) | I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 999/2001 kan der, hvis Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) har indplaceret det ansøgende land i en af de tre BSE-kategorier, træffes afgørelse om en fornyet vurdering af BSE-kategorien på EU-plan. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 999/2001 kan der, hvis Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) har indplaceret det ansøgende land i en af de tre BSE-kategorier, træffes afgørelse om en fornyet vurdering af BSE-kategorien på EU-plan.

| (3) | I del A, B eller C i bilaget til Kommissionens beslutning 2007/453/EF (2) er der opført lister over lande eller regioner opstillet efter deres BSE-status. Lande eller regioner, der er opført i del A i dette bilag, anses for at have en ubetydelig BSE-risiko, dem, der er opført i del B, anses for at have en kontrolleret BSE-risiko, mens det i del C af dette bilag er fastsat, at lande eller regioner, der ikke er opført i del A eller B, skal anses for at have en ikke-fastsat BSE-risiko. |
| --- | --- |

(3)

I del A, B eller C i bilaget til Kommissionens beslutning 2007/453/EF (2) er der opført lister over lande eller regioner opstillet efter deres BSE-status. Lande eller regioner, der er opført i del A i dette bilag, anses for at have en ubetydelig BSE-risiko, dem, der er opført i del B, anses for at have en kontrolleret BSE-risiko, mens det i del C af dette bilag er fastsat, at lande eller regioner, der ikke er opført i del A eller B, skal anses for at have en ikke-fastsat BSE-risiko.

| (4) | Frankrig er i øjeblikket opført i del B i bilaget til beslutning 2007/453/EF som land med en kontrolleret BSE-risiko. |
| --- | --- |

(4)

Frankrig er i øjeblikket opført i del B i bilaget til beslutning 2007/453/EF som land med en kontrolleret BSE-risiko.

| (5) | Den 24. maj 2022 vedtog OIE's »World Assembly of Delegates« resolution nr. 15 — »Anerkendelse af medlemmers BSE-risikostatus« (3) med henblik på ikrafttræden den 27. maj 2022. Denne resolution anerkendte Frankrig som land med en ubetydelig BSE-risiko, jf. OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr. Efter en fornyet vurdering af situationen på EU-plan på baggrund af OIE-resolution nr. 15 har Kommissionen vurderet, at Frankrigs nye BSE-status bør afspejles i bilaget til beslutning 2007/453/EF. |
| --- | --- |

(5)

Den 24. maj 2022 vedtog OIE's »World Assembly of Delegates« resolution nr. 15 — »Anerkendelse af medlemmers BSE-risikostatus« (3) med henblik på ikrafttræden den 27. maj 2022. Denne resolution anerkendte Frankrig som land med en ubetydelig BSE-risiko, jf. OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr. Efter en fornyet vurdering af situationen på EU-plan på baggrund af OIE-resolution nr. 15 har Kommissionen vurderet, at Frankrigs nye BSE-status bør afspejles i bilaget til beslutning 2007/453/EF.

| (6) | Listen over lande eller regioner i bilaget til beslutning 2007/453/EF bør derfor ændres, således at Frankrig opføres under punkt A i nævnte bilag med lande eller regioner med en ubetydelig BSE-risiko. |
| --- | --- |

(6)

Listen over lande eller regioner i bilaget til beslutning 2007/453/EF bør derfor ændres, således at Frankrig opføres under punkt A i nævnte bilag med lande eller regioner med en ubetydelig BSE-risiko.

| (7) | Bilaget til beslutning 2007/453/EF bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(7)

Bilaget til beslutning 2007/453/EF bør derfor ændres.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 2007/453/EF erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. august 2022.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2007/453/EF af 29. juni 2007 om fastsættelse af BSE-status for medlemsstater eller tredjelande eller deres regioner i henhold til deres BSE-risiko (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 84).

2

(3)  https://www.woah.org/app/uploads/2022/05/a-r15-2022-bse-final-1.pdf.

3

---

BILAG

Bilaget til beslutning 2007/453/EF affattes således:

»BILAG

LISTE OVER LANDE ELLER REGIONER

A.   Lande eller regioner med ubetydelig BSE-risiko

Medlemsstater

| — | Belgien |
| --- | --- |

—

Belgien

| — | Bulgarien |
| --- | --- |

—

Bulgarien

| — | Tjekkiet |
| --- | --- |

—

Tjekkiet

| — | Danmark |
| --- | --- |

—

Danmark

| — | Tyskland |
| --- | --- |

—

Tyskland

| — | Estland |
| --- | --- |

—

Estland

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Spanien |
| --- | --- |

—

Spanien

| — | Frankrig |
| --- | --- |

—

Frankrig

| — | Kroatien |
| --- | --- |

—

Kroatien

| — | Italien |
| --- | --- |

—

Italien

| — | Cypern |
| --- | --- |

—

Cypern

| — | Letland |
| --- | --- |

—

Letland

| — | Litauen |
| --- | --- |

—

Litauen

| — | Luxembourg |
| --- | --- |

—

Luxembourg

| — | Ungarn |
| --- | --- |

—

Ungarn

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Nederlandene |
| --- | --- |

—

Nederlandene

| — | Østrig |
| --- | --- |

—

Østrig

| — | Polen |
| --- | --- |

—

Polen

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Rumænien |
| --- | --- |

—

Rumænien

| — | Slovenien |
| --- | --- |

—

Slovenien

| — | Slovakiet |
| --- | --- |

—

Slovakiet

| — | Finland |
| --- | --- |

—

Finland

| — | Sverige |
| --- | --- |

—

Sverige

Regioner i medlemsstater
   (*1)

| — | Nordirland |
| --- | --- |

—

Nordirland

EFTA-lande

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Norge |
| --- | --- |

—

Norge

| — | Schweiz |
| --- | --- |

—

Schweiz

Tredjelande

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Australien |
| --- | --- |

—

Australien

| — | Brasilien |
| --- | --- |

—

Brasilien

| — | Canada |
| --- | --- |

—

Canada

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Colombia |
| --- | --- |

—

Colombia

| — | Costa Rica |
| --- | --- |

—

Costa Rica

| — | Indien |
| --- | --- |

—

Indien

| — | Israel |
| --- | --- |

—

Israel

| — | Japan |
| --- | --- |

—

Japan

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Namibia |
| --- | --- |

—

Namibia

| — | New Zealand |
| --- | --- |

—

New Zealand

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Serbien (*2) |
| --- | --- |

—

Serbien (*2)

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | USA |
| --- | --- |

—

USA

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

B.   Lande eller regioner med en kontrolleret BSE-risiko

Medlemsstater

| — | Grækenland |
| --- | --- |

—

Grækenland

Tredjelande

| — | Mexico |
| --- | --- |

—

Mexico

| — | Nicaragua |
| --- | --- |

—

Nicaragua

| — | Sydkorea |
| --- | --- |

—

Sydkorea

| — | Taiwan |
| --- | --- |

—

Taiwan

| — | Det Forenede Kongerige, undtagen Nordirland |
| --- | --- |

—

Det Forenede Kongerige, undtagen Nordirland

C.   Lande eller regioner med en ikke-fastsat BSE-risiko

| — | Lande eller regioner, der ikke er opført under punkt A eller B. |
| --- | --- |

—

Lande eller regioner, der ikke er opført under punkt A eller B.

---

(*1)  I overensstemmelse med aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 5, stk. 4, i protokollen om Irland/Nordirland sammenholdt med bilag 2 til samme protokol, omfatter i bilaget referencer til medlemsstater Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland.

*1

(*2)  Som omhandlet i artikel 135 i stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Serbien på den anden side (EUT L 278 af 18.10.2013, s. 16).«

*2

---

RETNINGSLINJER

| 8.8.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/55

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE (EU) 2022/1378

af 28. juli 2022

om ændring af retningslinje 2008/596/EF om de nationale centralbankers forvaltning af Den Europæiske Centralbanks valutareserveaktiver samt den juridiske dokumentation for transaktioner vedrørende disse aktiver (ECB/2008/5) (ECB/2022/28)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2, tredje led,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, tredje led, og til artikel 12.1 og 30.6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2008/596/EF (ECB/2008/5) (1) regulerer forvaltningen af Den Europæiske Centralbanks (ECB) valutareserver foretaget af de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, samt den juridiske dokumentation for transaktioner, der vedrører sådanne aktiver. Som følge af den regelmæssige gennemgang af retningslinjen er der behov for flere ændringer. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2008/596/EF (ECB/2008/5) (1) regulerer forvaltningen af Den Europæiske Centralbanks (ECB) valutareserver foretaget af de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, samt den juridiske dokumentation for transaktioner, der vedrører sådanne aktiver. Som følge af den regelmæssige gennemgang af retningslinjen er der behov for flere ændringer.

| (2) | For det første bør ECB, hvis modparterne ikke overholder gældende lovgivning vedrørende forebyggelse af hvidvask af penge og/eller finansiering af terrorisme og/eller er involveret i hvidvask af penge og/eller finansiering af terrorisme, have mulighed for at opsige rammeaftaler om netting, som ECB har indgået med de pågældende modparter fra den 1. august 2022 eller som ECB har indgået inden denne dato og ændret efter denne dato. Dette vil afspejle den nuværende praksis i ECB for så vidt angår de øvrige standardaftaler, som ECB anvender. For det andet bør modparter i transaktioner, der involverer ECB's valutareserveaktiver, være forpligtet til løbende at overholde alle gældende sanktioner, der pålægges på EU- og/eller FN-niveau eller pålægges af enhver anden kompetent myndighed. |
| --- | --- |

(2)

For det første bør ECB, hvis modparterne ikke overholder gældende lovgivning vedrørende forebyggelse af hvidvask af penge og/eller finansiering af terrorisme og/eller er involveret i hvidvask af penge og/eller finansiering af terrorisme, have mulighed for at opsige rammeaftaler om netting, som ECB har indgået med de pågældende modparter fra den 1. august 2022 eller som ECB har indgået inden denne dato og ændret efter denne dato. Dette vil afspejle den nuværende praksis i ECB for så vidt angår de øvrige standardaftaler, som ECB anvender. For det andet bør modparter i transaktioner, der involverer ECB's valutareserveaktiver, være forpligtet til løbende at overholde alle gældende sanktioner, der pålægges på EU- og/eller FN-niveau eller pålægges af enhver anden kompetent myndighed.

| (3) | Desuden er det nødvendigt at foretage en række andre tilpasninger af operationel eller teknisk karakter. |
| --- | --- |

(3)

Desuden er det nødvendigt at foretage en række andre tilpasninger af operationel eller teknisk karakter.

| (4) | Retningslinje 2008/596/EF (ECB/2008/5) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Retningslinje 2008/596/EF (ECB/2008/5) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Ændringer

Retningslinje 2008/596/EF (ECB/2008/5) ændres som følger:

| 1) | Artikel 1, andet punktum, affattes således:

  »
  »europæiske jurisdiktioner«: jurisdiktionerne i alle medlemsstater, som har indført euroen i overensstemmelse med traktaten, samt Danmark, Sverige, Schweiz og England og Wales.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, andet punktum, affattes således:

»
  »europæiske jurisdiktioner«: jurisdiktionerne i alle medlemsstater, som har indført euroen i overensstemmelse med traktaten, samt Danmark, Sverige, Schweiz og England og Wales.«

| 2) | Artikel 3, stk. 2, affattes således:

  »2.   Genkøbsforretninger, omvendte genkøbsforretninger, buy-/sell-back transaktioner, sell-/buy-back transaktioner vedrørende ECB’s valutareserveaktiver skal dokumenteres ved brug af følgende standardaftaler i den anførte udgave eller version eller i enhver anden en nyere udgave eller version godkendt af ECB:






  a) | EBF Master Agreement for Financial Transactions (2004-udgave) anvendes for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til lov i en af de europæiske jurisdiktioner eller i henhold til lov i Nordirland og Skotland |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 3, stk. 2, affattes således:

»2.   Genkøbsforretninger, omvendte genkøbsforretninger, buy-/sell-back transaktioner, sell-/buy-back transaktioner vedrørende ECB’s valutareserveaktiver skal dokumenteres ved brug af følgende standardaftaler i den anførte udgave eller version eller i enhver anden en nyere udgave eller version godkendt af ECB:

a)

EBF Master Agreement for Financial Transactions (2004-udgave) anvendes for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til lov i en af de europæiske jurisdiktioner eller i henhold til lov i Nordirland og Skotland

| b) | Bond Market Association Master Repurchase Agreement (september 1996-version) anvendes for transaktioner med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til amerikansk forbundsstatslov eller delstatslov, og |
| --- | --- |

b)

Bond Market Association Master Repurchase Agreement (september 1996-version) anvendes for transaktioner med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til amerikansk forbundsstatslov eller delstatslov, og

| c) | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000-version) anvendes for transaktioner med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til lov i alle andre jurisdiktioner end dem, der er angivet i litra a) eller b).« |
| --- | --- |

c)

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000-version) anvendes for transaktioner med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til lov i alle andre jurisdiktioner end dem, der er angivet i litra a) eller b).«

| 3) | Artikel 3, stk. 3, affattes således:

  »3.   Over-the-counter«-derivattransaktioner vedrørende ECB's valutareserveaktiver skal dokumenteres ved brug af følgende standardaftaler i den anførte udgave eller version eller enhver anden nyere udgave eller version godkendt af ECB:






  a) | The EBF Master Agreement for Financial Transactions (2004-udgaven) anvendes for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til lov i en af de europæiske jurisdiktioner |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 3, stk. 3, affattes således:

»3.   Over-the-counter«-derivattransaktioner vedrørende ECB's valutareserveaktiver skal dokumenteres ved brug af følgende standardaftaler i den anførte udgave eller version eller enhver anden nyere udgave eller version godkendt af ECB:

a)

The EBF Master Agreement for Financial Transactions (2004-udgaven) anvendes for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til lov i en af de europæiske jurisdiktioner

| b) | The1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency — cross-border, New York law-version) anvendes for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til henhold til amerikansk forbundsstatslov eller delstatslov, og |
| --- | --- |

b)

The1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency — cross-border, New York law-version) anvendes for transaktioner med modparter oprettet eller med hjemsted i henhold til henhold til amerikansk forbundsstatslov eller delstatslov, og

| c) | The 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency — cross-border, English law-version) anvendes for operationer med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til lov i alle andre jurisdiktioner end de, der er nævnt i litra a) eller b).« |
| --- | --- |

c)

The 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency — cross-border, English law-version) anvendes for operationer med modparter, som er oprettet eller har hjemsted i henhold til lov i alle andre jurisdiktioner end de, der er nævnt i litra a) eller b).«

| 4) | Artikel 3, stk. 5, affattes således:

  »5.   Indskud, som angår ECB valutareserveaktiver hos modparter, som: i) er godkendt til transaktionerne i stk. 2, og/eller stk. 3, ovenfor, og som ii) er etableret eller har hjemsted i henhold til lov i en de europæiske jurisdiktioner undtagen Irland, skal dokumenteres ved brug af EBF Master Agreement for Financial Transactions (2004-udgave eller enhver anden nyere udgave godkendt af ECB). I tilfælde, som ikke er omfattet af nr. i) og ii) ovenfor, skal indskud, der vedrører ECB's valutareserveaktiver, dokumenteres ved brug af den nedenfor i stk. 7 angivne standard netting-aftale.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 3, stk. 5, affattes således:

»5.   Indskud, som angår ECB valutareserveaktiver hos modparter, som: i) er godkendt til transaktionerne i stk. 2, og/eller stk. 3, ovenfor, og som ii) er etableret eller har hjemsted i henhold til lov i en de europæiske jurisdiktioner undtagen Irland, skal dokumenteres ved brug af EBF Master Agreement for Financial Transactions (2004-udgave eller enhver anden nyere udgave godkendt af ECB). I tilfælde, som ikke er omfattet af nr. i) og ii) ovenfor, skal indskud, der vedrører ECB's valutareserveaktiver, dokumenteres ved brug af den nedenfor i stk. 7 angivne standard netting-aftale.«

| 5) | Artikel 3, stk. 6, affattes således:

  »6.   Et dokument på engelsk i det format, som er angivet i bilag I (herefter »ECB Annex«) skal vedføjes og udgøre en integreret del af alle standardaftaler, i henhold til hvilke der er udført genkøbsforretninger, omvendte genkøbsforretninger, buy-/sell-back, sell-/buy-back, aftaler om udlån af værdipapirer, treparts-genkøbsaftaler eller »over-the-counter«-derivattransaktioner vedrørende ECB's valutareserveaktiver, med mindre sådanne transaktioner er udført i henhold til EBF Master Agreement for Financial Transactions.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 3, stk. 6, affattes således:

»6.   Et dokument på engelsk i det format, som er angivet i bilag I (herefter »ECB Annex«) skal vedføjes og udgøre en integreret del af alle standardaftaler, i henhold til hvilke der er udført genkøbsforretninger, omvendte genkøbsforretninger, buy-/sell-back, sell-/buy-back, aftaler om udlån af værdipapirer, treparts-genkøbsaftaler eller »over-the-counter«-derivattransaktioner vedrørende ECB's valutareserveaktiver, med mindre sådanne transaktioner er udført i henhold til EBF Master Agreement for Financial Transactions.«

| 6) | I artikel 3, stk. 7, affattes indledningen således:

  »7.   Der skal indgås en standardaftale om netting med alle modparter, bortset fra modparter: i) med hvilke ECB har indgået en EBF Master Agreement for Financial Transactions, og ii) som er etableret eller har hjemsted i henhold til lov i en de europæiske jurisdiktioner, undtagen Irland, som følger:«. |
| --- | --- |

6)

I artikel 3, stk. 7, affattes indledningen således:

»7.   Der skal indgås en standardaftale om netting med alle modparter, bortset fra modparter: i) med hvilke ECB har indgået en EBF Master Agreement for Financial Transactions, og ii) som er etableret eller har hjemsted i henhold til lov i en de europæiske jurisdiktioner, undtagen Irland, som følger:«.

| 7) | I artikel 3 indsættes følgende stk. 9:

  »9.   Alle standardaftaler, som ECB har indgået fra 1. august 2022, eller som ECB har indgået inden denne dato og ændret efter denne dato, skal løbende indeholde en beskrivelse fra hver modpart om, at: a) modparten i al væsentlighed overholder alle gældende love (herunder instrukser fra kompetente myndigheder) vedrørende forebyggelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, b) modparten ikke er involveret i hvidvaskning af penge og/eller finansiering af terrorisme og c) modparten overholder alle gældende restriktive foranstaltninger (ofte omtalt som »sanktioner«), der er vedtaget på EU-og/eller FN-plan, eller som er pålagt af enhver anden kompetent myndighed.« |
| --- | --- |

7)

I artikel 3 indsættes følgende stk. 9:

»9.   Alle standardaftaler, som ECB har indgået fra 1. august 2022, eller som ECB har indgået inden denne dato og ændret efter denne dato, skal løbende indeholde en beskrivelse fra hver modpart om, at: a) modparten i al væsentlighed overholder alle gældende love (herunder instrukser fra kompetente myndigheder) vedrørende forebyggelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, b) modparten ikke er involveret i hvidvaskning af penge og/eller finansiering af terrorisme og c) modparten overholder alle gældende restriktive foranstaltninger (ofte omtalt som »sanktioner«), der er vedtaget på EU-og/eller FN-plan, eller som er pålagt af enhver anden kompetent myndighed.«

Artikel 2

Virkning

1.   Denne retningslinje får virkning på den dato, hvor den meddeles de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta.

2.   Centralbankerne i Eurosystemet skal overholde denne retningslinje fra den 1. august 2022.

Artikel 3

Adressater

Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 28. juli 2022.

For ECB's Styrelsesråd

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  Den Europæiske Centralbanks retningslinje 2008/596/EF af 20. juni 2008 om de nationale centralbankers forvaltning af Den Europæiske Centralbanks valutareserveaktiver samt den juridiske dokumentation for transaktioner vedrørende disse aktiver (ECB/2008/5) (EUT L 192 af 19.7.2008, s. 63).

1

---

BILAG

Bilag I til retningslinje 2008/596/EF (ECB/2008/5) erstattes af følgende:

»
  ECB ANNEX

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the »Agreement«) between the European Central Bank (the »ECB«) and [name of counterparty] (the »Counterparty«). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the »Master Netting Agreement«) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.« |
| --- | --- |

6.

---