# Euroopan unionin L 300/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 300 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta21. marraskuuta 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 300

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta21. marraskuuta 2022

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2264, annettu 14 päivänä marraskuuta 2022, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Piadina Romagnola / Piada Romagnola (SMM)) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2265, annettu 14 päivänä marraskuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou (SMM)) | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2266, annettu 14 päivänä marraskuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka (SMM)) | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2267, annettu 14 päivänä marraskuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina (SAN)) | 5 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2268, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 4 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen annettuun täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1379 liittyvän uutta viejää koskevan tarkastelun päättämisestä ja tuonnin kirjaamisen päättämisestä | 6 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2269, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, unionin tuesta hankkeen Vastuullisen tekoälyinnovoinnin edistäminen rauhaa ja turvallisuutta varten toteuttamiseen | 11 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2270, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, bioturvallisuuden ja bioturvaamisen vahvistamisen tukemisesta Latinalaisessa Amerikassa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämisestä annetun Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) täytäntöönpanon mukaisesti annetun päätöksen (YUTP) 2019/2108 muuttamisesta | 21 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/2271, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Albanian tasavallassa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta | 23 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/2272, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Bosnia ja Hertsegovinassa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Bosnia ja Hertsegovinan välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta | 25 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/2273, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Montenegrossa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Montenegron välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta | 27 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/2274, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta | 29 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2275, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, kansainvälisesti tunnustetun aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmän (AAMVS) kehittämisen tukemiseksi aseiden ja ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ehkäisemistä varten | 31 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2276, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, Ukrainan pyrkimysten tukemisesta aseiden, ampumatarvikkeiden ja räjähteiden laittoman kaupan torjumiseksi yhteistyössä Etyjin kanssa annetun päätöksen (YUTP) 2019/2009 muuttamisesta | 42 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2277, annettu 15 päivänä marraskuuta 2022, komission asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan soveltamatta jättämistä koskevan, Italian tasavallan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 7 artiklan 4 kohdan nojalla esittämän pyynnön hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 8068) | 43 |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2022/2278, annettu 8 päivänä marraskuuta 2022, vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrän hyväksymisestä (EKP/2022/40) | 46 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2264, annettu 14 päivänä marraskuuta 2022, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Piadina Romagnola / Piada Romagnola (SMM))

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2265, annettu 14 päivänä marraskuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou (SMM))

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2266, annettu 14 päivänä marraskuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka (SMM))

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2267, annettu 14 päivänä marraskuuta 2022, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina (SAN))

5

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2268, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 4 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen annettuun täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1379 liittyvän uutta viejää koskevan tarkastelun päättämisestä ja tuonnin kirjaamisen päättämisestä

6

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2269, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, unionin tuesta hankkeen Vastuullisen tekoälyinnovoinnin edistäminen rauhaa ja turvallisuutta varten toteuttamiseen

11

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2270, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, bioturvallisuuden ja bioturvaamisen vahvistamisen tukemisesta Latinalaisessa Amerikassa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämisestä annetun Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) täytäntöönpanon mukaisesti annetun päätöksen (YUTP) 2019/2108 muuttamisesta

21

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/2271, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Albanian tasavallassa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta

23

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/2272, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Bosnia ja Hertsegovinassa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Bosnia ja Hertsegovinan välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta

25

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/2273, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Montenegrossa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Montenegron välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta

27

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/2274, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta

29

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2275, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, kansainvälisesti tunnustetun aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmän (AAMVS) kehittämisen tukemiseksi aseiden ja ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ehkäisemistä varten

31

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2276, annettu 18 päivänä marraskuuta 2022, Ukrainan pyrkimysten tukemisesta aseiden, ampumatarvikkeiden ja räjähteiden laittoman kaupan torjumiseksi yhteistyössä Etyjin kanssa annetun päätöksen (YUTP) 2019/2009 muuttamisesta

42

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2277, annettu 15 päivänä marraskuuta 2022, komission asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan soveltamatta jättämistä koskevan, Italian tasavallan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 7 artiklan 4 kohdan nojalla esittämän pyynnön hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 8068)

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 8068)

43

*

Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2022/2278, annettu 8 päivänä marraskuuta 2022, vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrän hyväksymisestä (EKP/2022/40)

46

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2264,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2022,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (”Piadina Romagnola / Piada Romagnola” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1174/2014 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Piadina Romagnola / Piada Romagnola” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1174/2014 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Piadina Romagnola / Piada Romagnola” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Piadina Romagnola / Piada Romagnola” (SMM) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1174/2014, annettu 24 päivänä lokakuuta 2014, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Piadina Romagnola/Piada Romagnola (SMM)) (EUVL L 316, 4.11.2014, s. 3).

2

(3)  
  EUVL C 278, 20.7.2022, s. 27.

3

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2265,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2022,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kreikan hakemus nimityksen ”Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Kreikan hakemus nimityksen ”Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.1 ”Tuore liha (ja muut eläimenosat)” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 281, 22.7.2022, s. 12.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2266,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2022,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kroatian hakemus nimityksen ”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Kroatian hakemus nimityksen ”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.2 ”Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 278, 20.7.2022, s. 35.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2267,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2022,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina” (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kroatian ja Slovenian hakemus nimityksen ”Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Kroatian ja Slovenian hakemus nimityksen ”Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, joten nimitys ”Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, joten nimitys ”Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina” (SAN).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.1 ”Tuore liha (ja muut eläimenosat)” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 288, 29.7.2022, s. 46.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2268,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2022,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 4 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen annettuun täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1379 liittyvän uutta viejää koskevan tarkastelun päättämisestä ja tuonnin kirjaamisen päättämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2474/93 (2), jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien polkupyörien tuonnissa 30,6 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin. Tämän jälkeen on tehty useita tutkimuksia, joiden perusteella alkuperäisiä toimenpiteitä on laajennettu tai muutettu. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2474/93 (2), jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien polkupyörien tuonnissa 30,6 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin. Tämän jälkeen on tehty useita tutkimuksia, joiden perusteella alkuperäisiä toimenpiteitä on laajennettu tai muutettu.

2

| (2) | Neuvosto muutti toimenpiteitä asetuksella (EU) N:o 502/2013 (3) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (4) 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen. Kyseisessä tutkimuksessa kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin ei sovellettu otantaa, ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1095/2005 (5) vahvistettu polkumyyntimarginaaliin perustuva koko maata koskeva 48,5 prosentin polkumyyntitulli pidettiin voimassa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto muutti toimenpiteitä asetuksella (EU) N:o 502/2013 (3) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (4) 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen. Kyseisessä tutkimuksessa kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin ei sovellettu otantaa, ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1095/2005 (5) vahvistettu polkumyyntimarginaaliin perustuva koko maata koskeva 48,5 prosentin polkumyyntitulli pidettiin voimassa.

3

4

5

| (3) | Tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet ovat komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/1379 (6) käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet, joiden nojalla pyynnön esittäjän tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnissa kannetaan 48,5 prosentin suuruinen lopullinen polkumyyntitulli. |
| --- | --- |

(3)

Tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet ovat komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/1379 (6) käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet, joiden nojalla pyynnön esittäjän tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnissa kannetaan 48,5 prosentin suuruinen lopullinen polkumyyntitulli.

6

2.   NYKYINEN TUTKIMUS

NYKYINEN TUTKIMUS

2.1   Tarkastelupyyntö

Tarkastelupyyntö

| (4) | Komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uutta viejää koskevan tarkastelupyynnön. Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd., jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka on Kiinassa toimiva polkupyörien vientiä harjoittava tuottaja, esitti pyynnön 10 päivänä syyskuuta 2019 ja päivitti pyyntöä 26 päivänä marraskuuta 2021. |
| --- | --- |

(4)

Komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uutta viejää koskevan tarkastelupyynnön. Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd., jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka on Kiinassa toimiva polkupyörien vientiä harjoittava tuottaja, esitti pyynnön 10 päivänä syyskuuta 2019 ja päivitti pyyntöä 26 päivänä marraskuuta 2021.

| (5) | Pyynnön esittäjä väitti myös, että se ei ollut etuyhteydessä yhteenkään polkupyörien vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan voimassa olevia toimenpiteitä. Pyynnön esittäjä väitti vielä, että se oli vienyt polkupyöriä unioniin vasta alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnön esittäjä väitti myös, että se ei ollut etuyhteydessä yhteenkään polkupyörien vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan voimassa olevia toimenpiteitä. Pyynnön esittäjä väitti vielä, että se oli vienyt polkupyöriä unioniin vasta alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen.

2.2   Uutta viejää koskevan tarkastelun vireillepano

Uutta viejää koskevan tarkastelun vireillepano

| (6) | Komissio on tutkinut saatavilla olevan näytön ja päättänyt, että näyttö oli riittävä perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisten uutta viejää koskevien tarkastelujen panemiseksi vireille. Kun unionin tuottajille oli annettu tilaisuus esittää huomautuksia, komissio pani komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/358 (7) vireille täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1379 liittyvän, pyynnön esittäjää koskevan tarkastelun. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on tutkinut saatavilla olevan näytön ja päättänyt, että näyttö oli riittävä perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisten uutta viejää koskevien tarkastelujen panemiseksi vireille. Kun unionin tuottajille oli annettu tilaisuus esittää huomautuksia, komissio pani komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/358 (7) vireille täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1379 liittyvän, pyynnön esittäjää koskevan tarkastelun.

7

2.3   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (7) | Tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat moottorittomat polkupyörät ja muut pyörät (mukaan lukien kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät, mutta lukuun ottamatta yksipyöräisiä), jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 (Taric-koodit 8712007091, 8712007092 ja 8712007099). |
| --- | --- |

(7)

Tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat moottorittomat polkupyörät ja muut pyörät (mukaan lukien kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät, mutta lukuun ottamatta yksipyöräisiä), jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 (Taric-koodit 8712007091, 8712007092 ja 8712007099).

2.4   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (8) | Komissio ilmoitti tämän tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle sekä unionin tuotannonalalle ja viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti tämän tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle sekä unionin tuotannonalalle ja viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi.

| (9) | Vireillepanopäivänä komissio pyysi pyynnön esittäjää täyttämään kyselylomakkeen. |
| --- | --- |

(9)

Vireillepanopäivänä komissio pyysi pyynnön esittäjää täyttämään kyselylomakkeen.

2.5   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

| (10) | Tutkimus koski 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(10)

Tutkimus koski 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.

2.6   Ilmoittaminen osapuolille

Ilmoittaminen osapuolille

| (11) | Komissio ilmoitti 29 päivänä heinäkuuta 2022 asianomaisille osapuolille, että se aikoo päättää tarkastelua koskevan tutkimuksen määrittämättä yksilöllistä polkumyyntitullia pyynnön esittäjälle. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti 29 päivänä heinäkuuta 2022 asianomaisille osapuolille, että se aikoo päättää tarkastelua koskevan tutkimuksen määrittämättä yksilöllistä polkumyyntitullia pyynnön esittäjälle. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia.

| (12) | Pyynnön esittäjä oli 12 päivänä elokuuta 2022 toimittamissaan huomautuksissa eri mieltä komission analyysistä, jossa uuden viejän asema evättiin pyynnön esittäjän myynnin edustavuuden perusteella, ja väitti, ettei tällaiselle päätökselle ollut oikeusperustaa ja että se oli ristiriidassa paneelin ja valituselimen asiassa Mexico – Definitive anti-dumping measures on beef and rice (8) antaman raportin kanssa. |
| --- | --- |

(12)

Pyynnön esittäjä oli 12 päivänä elokuuta 2022 toimittamissaan huomautuksissa eri mieltä komission analyysistä, jossa uuden viejän asema evättiin pyynnön esittäjän myynnin edustavuuden perusteella, ja väitti, ettei tällaiselle päätökselle ollut oikeusperustaa ja että se oli ristiriidassa paneelin ja valituselimen asiassa Mexico – Definitive anti-dumping measures on beef and rice (8) antaman raportin kanssa.

8

| (13) | Komissio huomauttaa, että paneeli ja valituselin tarkastelivat Meksikon lainsäädännön mukaisia edellytyksiä, joiden mukaisesti uuden viejän nopeutetun tarkastelun suorittamista koskeva pyyntö hyväksytään tai hylätään. Tässä tapauksessa komissio on hyväksynyt pyynnön esittäjän pyynnön ja pannut asianmukaisesti vireille uutta viejää koskevan tarkastelun, mutta voidakseen laskea polkumyyntimarginaalin luotettavasti komissio tarvitsee luotettavan vientihinnan, jonka katsotaan kuvastavan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan tavanomaista hinnoittelukäytäntöä. Kuten johdanto-osan 25–28 kappaleessa selitetään, pyynnön esittäjän toteuttamaa liiketoimea ei voida käyttää polkumyyntimarginaalin laskemisen perustana, koska se ei kuvasta riittävän tarkasti tavanomaista ja kestävää vientihinnoittelua, jonka perusteella voitaisiin määrittää tuleviin liiketoimiin sovellettava yksilöllinen polkumyyntimarginaali. Näin ollen tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(13)

Komissio huomauttaa, että paneeli ja valituselin tarkastelivat Meksikon lainsäädännön mukaisia edellytyksiä, joiden mukaisesti uuden viejän nopeutetun tarkastelun suorittamista koskeva pyyntö hyväksytään tai hylätään. Tässä tapauksessa komissio on hyväksynyt pyynnön esittäjän pyynnön ja pannut asianmukaisesti vireille uutta viejää koskevan tarkastelun, mutta voidakseen laskea polkumyyntimarginaalin luotettavasti komissio tarvitsee luotettavan vientihinnan, jonka katsotaan kuvastavan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan tavanomaista hinnoittelukäytäntöä. Kuten johdanto-osan 25–28 kappaleessa selitetään, pyynnön esittäjän toteuttamaa liiketoimea ei voida käyttää polkumyyntimarginaalin laskemisen perustana, koska se ei kuvasta riittävän tarkasti tavanomaista ja kestävää vientihinnoittelua, jonka perusteella voitaisiin määrittää tuleviin liiketoimiin sovellettava yksilöllinen polkumyyntimarginaali. Näin ollen tämä väite hylätään.

| (14) | Pyynnön esittäjä viittasi useisiin uutta viejää koskeviin tarkasteluihin, joissa viejillä oli vain yksi myyntitapahtuma, mutta niille myönnettiin suotuisa polkumyyntimarginaali. Pyynnön esittäjä pyysi komissiota noudattamaan vakiintunutta käytäntöä myös tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(14)

Pyynnön esittäjä viittasi useisiin uutta viejää koskeviin tarkasteluihin, joissa viejillä oli vain yksi myyntitapahtuma, mutta niille myönnettiin suotuisa polkumyyntimarginaali. Pyynnön esittäjä pyysi komissiota noudattamaan vakiintunutta käytäntöä myös tässä tapauksessa.

| (15) | Tarkastelut, joihin pyynnön esittäjä viittasi, koskivat tutkimuksia, joissa oli käytettävissä otoksen keskimääräinen hinta. Sen vuoksi niissä ei ole ollut tarpeen määrittää yksilöllisiä polkumyyntimarginaaleja. Komissio siis arvioi uuden viejän tilanteen vakiintuneen käytännön mukaisesti, toisin kuin pyynnön esittäjä väittää. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa trikloori-isosyanuurihappoa koskevassa tarkastelussa (9) komissio ei voinut käyttää vientihintaa, minkä vuoksi tarkastelu päätettiin myöntämättä pyynnön esittäjälle yksilöllistä tullia. |
| --- | --- |

(15)

Tarkastelut, joihin pyynnön esittäjä viittasi, koskivat tutkimuksia, joissa oli käytettävissä otoksen keskimääräinen hinta. Sen vuoksi niissä ei ole ollut tarpeen määrittää yksilöllisiä polkumyyntimarginaaleja. Komissio siis arvioi uuden viejän tilanteen vakiintuneen käytännön mukaisesti, toisin kuin pyynnön esittäjä väittää. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa trikloori-isosyanuurihappoa koskevassa tarkastelussa (9) komissio ei voinut käyttää vientihintaa, minkä vuoksi tarkastelu päätettiin myöntämättä pyynnön esittäjälle yksilöllistä tullia.

9

| (16) | Pyynnön esittäjä väitti, että komissio arvioi virheellisesti tosiseikkoja määrittäessään myynnin edustavuutta, verratessaan vientihintaa tilastotietoihin ja määrittäessään asiakkaiden jälleenmyyntihintaa. |
| --- | --- |

(16)

Pyynnön esittäjä väitti, että komissio arvioi virheellisesti tosiseikkoja määrittäessään myynnin edustavuutta, verratessaan vientihintaa tilastotietoihin ja määrittäessään asiakkaiden jälleenmyyntihintaa.

| (17) | Vientihinnan vertailusta pyynnön esittäjä väitti, että sen tuotteet olivat korkealaatuisia tuotteita, joille on myönnetty suunnittelupalkintoja kansainvälisissä kilpailuissa, minkä vuoksi niiden ja eri tuotteista muodostuvien tilastojen vertaaminen, joka osoitti korkeamman hinnan, ei ole merkityksellistä. Pyynnön esittäjä ei pitänyt merkityksellisinä myöskään itävaltalaisen maahantuojan toimittamia tietoja, joissa määritettiin liiketoimi kokeiluluontoiseksi, ja väitti, että pyynnön esittäjän näkökulmasta kyseessä oli tavanomainen eikä kokeiluluontoinen liiketoimi. |
| --- | --- |

(17)

Vientihinnan vertailusta pyynnön esittäjä väitti, että sen tuotteet olivat korkealaatuisia tuotteita, joille on myönnetty suunnittelupalkintoja kansainvälisissä kilpailuissa, minkä vuoksi niiden ja eri tuotteista muodostuvien tilastojen vertaaminen, joka osoitti korkeamman hinnan, ei ole merkityksellistä. Pyynnön esittäjä ei pitänyt merkityksellisinä myöskään itävaltalaisen maahantuojan toimittamia tietoja, joissa määritettiin liiketoimi kokeiluluontoiseksi, ja väitti, että pyynnön esittäjän näkökulmasta kyseessä oli tavanomainen eikä kokeiluluontoinen liiketoimi.

| (18) | Komissio huomauttaa, että yksikään pyynnön esittäjän väitteistä ei sisältänyt tietoja, jotka kyseenalaistaisivat tiedot, jotka komissio otti huomioon tosiseikkojen arvioinnissa. Näin ollen ne hylätään. |
| --- | --- |

(18)

Komissio huomauttaa, että yksikään pyynnön esittäjän väitteistä ei sisältänyt tietoja, jotka kyseenalaistaisivat tiedot, jotka komissio otti huomioon tosiseikkojen arvioinnissa. Näin ollen ne hylätään.

| (19) | Vaihtoehtoisesti pyynnön esittäjä ehdotti toimenpiteiden seurantaa tai vähimmäistuontihinnan määrittämistä. |
| --- | --- |

(19)

Vaihtoehtoisesti pyynnön esittäjä ehdotti toimenpiteiden seurantaa tai vähimmäistuontihinnan määrittämistä.

| (20) | Komissio ei voi hyväksyä kumpaakaan pyynnön esittäjän pyyntöä. Seuranta tai vähimmäistuontihinta eivät sovellu uutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevaan tarkasteluun. Pinni- ja lankanaulojen tuonnin valvontaa (10) koskevassa esimerkissä, jonka pyynnön esittäjä toi esiin, valvontaa käytettiin tuonnin tilanteen seurantaan tapauksessa, jossa polkumyyntitoimenpiteitä ei otettu käyttöön. Vähimmäistuontihinnan asettaminen on väline, jolla määritetään tullin taso asianomaisen maan koko viennille menettelyissä, joissa komissio katsoo, että tällainen toimenpide on asianmukainen tapaukseen liittyvien erityisolosuhteiden vuoksi. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa toimenpiteet toteutetaan arvotulleina, eikä uutta viejää koskevan tarkastelun tarkoituksena ei ole tarkastella toimenpiteiden muotoa. |
| --- | --- |

(20)

Komissio ei voi hyväksyä kumpaakaan pyynnön esittäjän pyyntöä. Seuranta tai vähimmäistuontihinta eivät sovellu uutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevaan tarkasteluun. Pinni- ja lankanaulojen tuonnin valvontaa (10) koskevassa esimerkissä, jonka pyynnön esittäjä toi esiin, valvontaa käytettiin tuonnin tilanteen seurantaan tapauksessa, jossa polkumyyntitoimenpiteitä ei otettu käyttöön. Vähimmäistuontihinnan asettaminen on väline, jolla määritetään tullin taso asianomaisen maan koko viennille menettelyissä, joissa komissio katsoo, että tällainen toimenpide on asianmukainen tapaukseen liittyvien erityisolosuhteiden vuoksi. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa toimenpiteet toteutetaan arvotulleina, eikä uutta viejää koskevan tarkastelun tarkoituksena ei ole tarkastella toimenpiteiden muotoa.

10

3.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

TUTKIMUKSEN TULOKSET

3.1   Uutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevat kriteerit

Uutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevat kriteerit

| (21) | Perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti uuden vientiä harjoittavan tuottajan on täytettävä seuraavat edellytykset:






  a) | se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson aikana; |
| --- | --- | --- |

(21)

Perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti uuden vientiä harjoittavan tuottajan on täytettävä seuraavat edellytykset:

a)

se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson aikana;

| b) | se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä; ja |
| --- | --- |

b)

se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä; ja

| c) | se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän määrän viemiseksi unioniin. |
| --- | --- |

c)

se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän määrän viemiseksi unioniin.

| (22) | Tutkimus vahvisti, että pyynnön esittäjä ei ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(22)

Tutkimus vahvisti, että pyynnön esittäjä ei ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana.

| (23) | Pyynnön esittäjä osoitti, ettei se ole etuyhteydessä yhteenkään kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia, voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(23)

Pyynnön esittäjä osoitti, ettei se ole etuyhteydessä yhteenkään kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia, voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä.

| (24) | Mitä tulee kriteeriin, jonka mukaan pyynnön esittäjä oli aloittanut tarkasteltavana olevan tuotteen viennin unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen, komissio arvioi seuraavaa. Pyynnön esittäjällä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain yksi määrältään vähäinen vientitapahtuma, joten komissio tutki, voitiinko kyseistä vientitapahtumaa pitää riittävänä, jotta pyynnön esittäjän nykyisestä ja tulevasta vientikäyttäytymisestä saataisiin tarkka kuva. Komissio analysoi tarkemmin viedyn määrän osuuden kokonaistuotannosta ja EU:hun suuntautuvan myynnin hinnat suhteessa niiden muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin hintoihin, jotka veivät merkittäviä määriä EU:hun tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(24)

Mitä tulee kriteeriin, jonka mukaan pyynnön esittäjä oli aloittanut tarkasteltavana olevan tuotteen viennin unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen, komissio arvioi seuraavaa. Pyynnön esittäjällä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain yksi määrältään vähäinen vientitapahtuma, joten komissio tutki, voitiinko kyseistä vientitapahtumaa pitää riittävänä, jotta pyynnön esittäjän nykyisestä ja tulevasta vientikäyttäytymisestä saataisiin tarkka kuva. Komissio analysoi tarkemmin viedyn määrän osuuden kokonaistuotannosta ja EU:hun suuntautuvan myynnin hinnat suhteessa niiden muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin hintoihin, jotka veivät merkittäviä määriä EU:hun tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (25) | Pyynnön esittäjällä oli yksi myyntitapahtuma, jossa se myi itävaltalaiselle tuojalle 30 lasten polkupyörää. Tämän myynnin osuus sen kokonaistuotannosta oli yksi prosentti. Pyynnön esittäjän myyntihinta CIF-tasolla oli 73 prosenttia (11) korkeampi kuin muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen hinta Itävallan markkinoilla. Tämä osoitti, että tätä liiketoimea ei toteutettu tavanomaisin kaupallisin ehdoin. |
| --- | --- |

(25)

Pyynnön esittäjällä oli yksi myyntitapahtuma, jossa se myi itävaltalaiselle tuojalle 30 lasten polkupyörää. Tämän myynnin osuus sen kokonaistuotannosta oli yksi prosentti. Pyynnön esittäjän myyntihinta CIF-tasolla oli 73 prosenttia (11) korkeampi kuin muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen hinta Itävallan markkinoilla. Tämä osoitti, että tätä liiketoimea ei toteutettu tavanomaisin kaupallisin ehdoin.

11

| (26) | Komissio otti yhteyttä tuojaan saadakseen lisätietoja liiketoimen luonteesta ja jälleenmyyntiarvosta. |
| --- | --- |

(26)

Komissio otti yhteyttä tuojaan saadakseen lisätietoja liiketoimen luonteesta ja jälleenmyyntiarvosta.

| (27) | Itävaltalainen tuoja vahvisti myös, että kyseessä oli vain kokeiluluontoinen liiketoimi (ei tavanomainen liiketoimi), että ostohinta oli liian korkea ja että se jälleenmyi polkupyörät loppuasiakkaille ostohintaa alemmalla hinnalla. |
| --- | --- |

(27)

Itävaltalainen tuoja vahvisti myös, että kyseessä oli vain kokeiluluontoinen liiketoimi (ei tavanomainen liiketoimi), että ostohinta oli liian korkea ja että se jälleenmyi polkupyörät loppuasiakkaille ostohintaa alemmalla hinnalla.

3.2   Päätelmät

Päätelmät

| (28) | Edellä esitetyn vuoksi komissio katsoi, että pyynnön esittäjän ilmoittama liiketoimi ei muodostanut riittävän edustavaa perustaa eikä antanut pyynnön esittäjän nykyisestä ja tulevasta vientihinnoittelukäytännöstä riittävän tarkkaa kuvaa, jonka perusteella voitaisiin määrittää yksilöllinen polkumyyntimarginaali. Tästä syystä tarkastelua koskeva tutkimus olisi päätettävä. |
| --- | --- |

(28)

Edellä esitetyn vuoksi komissio katsoi, että pyynnön esittäjän ilmoittama liiketoimi ei muodostanut riittävän edustavaa perustaa eikä antanut pyynnön esittäjän nykyisestä ja tulevasta vientihinnoittelukäytännöstä riittävän tarkkaa kuvaa, jonka perusteella voitaisiin määrittää yksilöllinen polkumyyntimarginaali. Tästä syystä tarkastelua koskeva tutkimus olisi päätettävä.

4.   POLKUMYYNTITULLIN KANTAMINEN

POLKUMYYNTITULLIN KANTAMINEN

| (29) | Komissio totesi edellä esitettyjen päätelmien valossa, että pyynnön esittäjän valmistamien Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontia koskeva tarkastelu olisi päätettävä. Kaikkiin muihin yrityksiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1379 1 artiklan 2 kohdan nojalla sovellettavaa tullia olisi sovellettava pyynnön esittäjän valmistamiin tuotteisiin. Pyynnön esittäjän tuonnin kirjaaminen olisi näin ollen lopetettava ja täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/1379 käyttöön otettu kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava koko maata koskeva tulli (48,5 %) olisi kannettava kyseisestä tuonnista tämän tarkastelun käynnistämispäivästä lähtien. Tämä ei rajoita tuojien mahdollisuuksia pyytää palautusta perusasetuksen 11 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Komissio totesi edellä esitettyjen päätelmien valossa, että pyynnön esittäjän valmistamien Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontia koskeva tarkastelu olisi päätettävä. Kaikkiin muihin yrityksiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1379 1 artiklan 2 kohdan nojalla sovellettavaa tullia olisi sovellettava pyynnön esittäjän valmistamiin tuotteisiin. Pyynnön esittäjän tuonnin kirjaaminen olisi näin ollen lopetettava ja täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/1379 käyttöön otettu kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava koko maata koskeva tulli (48,5 %) olisi kannettava kyseisestä tuonnista tämän tarkastelun käynnistämispäivästä lähtien. Tämä ei rajoita tuojien mahdollisuuksia pyytää palautusta perusasetuksen 11 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (30) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(30)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Päätetään täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/358 vireille pantu uutta viejää koskeva tarkastelu.

2.   Kumotaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/358 2 artikla.

3.   Otetaan käyttöön täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1379 1 artiklan mukaisesti kaikkiin muihin yrityksiin (Taric-lisäkoodi B999) Kiinan kansantasavallassa sovellettava polkumyyntitulli yrityksen Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd valmistamien tuotteiden tuonnissa.

2 artikla

1.   Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/358 3 artiklan nojalla tapahtuva tuonnin kirjaaminen.

2.   Kannetaan 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu polkumyyntitulli 3 päivästä maaliskuuta 2022 alkaen tuotteista, jotka on kirjattu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/358 3 artiklan nojalla.

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2474/93, annettu 8 päivänä syyskuuta 1993, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa yhteisöön ja väliaikaisen polkumyyntitullin lopullisesta kantamisesta (EYVL L 228, 9.9.1993, s. 1).

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) N:o 502/2013, annettu 29 päivänä toukokuuta 2013, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen tapahtuvasta lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 990/2011 muuttamisesta (EUVL L 153, 5.6.2013, s. 17).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51).

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1095/2005, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1524/2000 muuttamisesta (EUVL L 183, 14.7.2005, s. 1).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1379, annettu 28 päivänä elokuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettu koskemaan Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta, Tunisiasta, Kambodžasta, Pakistanista ja Filippiineiltä lähetettyjen polkupyörien tuontia, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia, Malesia, Sri Lanka, Tunisia, Kambodža, Pakistan ja Filippiinit, asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 225, 29.8.2019, s. 1).

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/358, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annettuun täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2019/1379 liittyvän uutta viejää koskevan tarkastelun vireillepanosta yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotteiden tuonnissa kannettavan tullin kumoamisesta ja tällaisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 68, 3.3.2022, s. 9).

7

(8)  Valituselimen raportti, Mexico – Anti-Dumping Measures on Rice, 323 kohta.

8

,

(9)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/619, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa annettuun täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2017/2230 liittyvän uutta viejää koskevan tarkastelun päättämisestä kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, kyseisten tuottajien tuontiin sovellettavan tullin ottamisesta käyttöön ja tämän tuonnin kirjaamisvelvoitteen päättämisestä (EUVL L 115, 13.4.2022, s. 66).

9

(10)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1202, annettu 14 päivänä elokuuta 2020, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien pinni- ja lankanaulojen, niittien ja sinkilöiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä sekä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien pinni- ja lankanaulojen, niittien ja sinkilöiden tuonnin valvomisesta (EUVL L 269, 17.8.2020, s. 40).

10

(11)  Hintaa, jolla yritys myi EU:n markkinoilla, verrattiin Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiseen hintaan kyseisillä EU:n markkinoilla samalla ajanjaksolla. Vertailu tehtiin CIF-tasolla, eli kyseessä oli hinta, jolla polkupyörät saapuivat EU:n rajalle. Kun otetaan huomioon 48,5 prosentin polkumyyntitulli, hinta oli 99 prosenttia korkeampi.

11

---

PÄÄTÖKSET

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/11

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2022/2269,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2022,

unionin tuesta hankkeen ”Vastuullisen tekoälyinnovoinnin edistäminen rauhaa ja turvallisuutta varten” toteuttamiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vuonna 2016 hyväksytyssä EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa, painotetaan, että unioni lisää panostustaan kollektiiviseen turvallisuuteen. |
| --- | --- |

(1)

Vuonna 2016 hyväksytyssä EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa, painotetaan, että unioni lisää panostustaan kollektiiviseen turvallisuuteen.

| (2) | Unionin vuonna 2018 hyväksytyssä laittomien ampuma-aseiden, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden vastaisessa strategiassa ”Aseiden turvaaminen, kansalaisten suojeleminen” todettiin, että unioni hyödyntää asiaankuuluvia välineitä tukeakseen tutkimusta ja kehittämistä luotettavan ja kustannustehokkaan teknologian alalla pienaseiden ja kevyiden aseiden ja niiden ampumatarvikkeiden turvaamiseksi ja vääriin käsiin kulkeutumisen riskin pienentämiseksi. Lisäksi neuvosto pani kyseisen strategian hyväksymistä koskevissa päätelmissään merkille muuttuneen turvallisuustilanteen, mukaan lukien terrorismin uhkaunionissa, sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden suunnittelun ja teknologian kehittymisen, mikä vaikuttaa hallitusten kykyyn puuttua kyseiseen uhkaan. |
| --- | --- |

(2)

Unionin vuonna 2018 hyväksytyssä laittomien ampuma-aseiden, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden vastaisessa strategiassa ”Aseiden turvaaminen, kansalaisten suojeleminen” todettiin, että unioni hyödyntää asiaankuuluvia välineitä tukeakseen tutkimusta ja kehittämistä luotettavan ja kustannustehokkaan teknologian alalla pienaseiden ja kevyiden aseiden ja niiden ampumatarvikkeiden turvaamiseksi ja vääriin käsiin kulkeutumisen riskin pienentämiseksi. Lisäksi neuvosto pani kyseisen strategian hyväksymistä koskevissa päätelmissään merkille muuttuneen turvallisuustilanteen, mukaan lukien terrorismin uhkaunionissa, sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden suunnittelun ja teknologian kehittymisen, mikä vaikuttaa hallitusten kykyyn puuttua kyseiseen uhkaan.

| (3) | Komission vuonna 2018 antamassa tiedonannossa ”Tekoäly Euroopassa” todetaan, että kaiken tekoälyyn liittyvän tutkimuksen tukemista ohjaavana periaatteena on ”vastuullisen tekoälyn” kehittäminen. Lisäksi siinä todetaan, että koska tekoälyllä on helppo käydä kauppaa kansallisten rajojen yli, vain globaalit ratkaisut ovat kyseisellä alalla kestäviä ja että unioni kannustaa käyttämään tekoälyä ja siihen liittyviä teknologioita maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseen, Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanon tukemiseen ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Komission vuonna 2018 antamassa tiedonannossa ”Tekoäly Euroopassa” todetaan, että kaiken tekoälyyn liittyvän tutkimuksen tukemista ohjaavana periaatteena on ”vastuullisen tekoälyn” kehittäminen. Lisäksi siinä todetaan, että koska tekoälyllä on helppo käydä kauppaa kansallisten rajojen yli, vain globaalit ratkaisut ovat kyseisellä alalla kestäviä ja että unioni kannustaa käyttämään tekoälyä ja siihen liittyviä teknologioita maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseen, Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanon tukemiseen ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen.

| (4) | YK:n pääsihteeri totesi vuonna 2019 pidetyssä maailmanlaajuisessa ”AI for Good”-huippukokouksessa, että jotta voidaan hyödyntää tekoälyn edut ja puuttua sen riskeihin, kaikkien – hallitusten, teollisuuden, tiedemaailman ja kansalaisyhteiskunnan – on tehtävä yhteistyötä vastuullisen innovoinnin mahdollistavien kehysten ja järjestelmien kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

YK:n pääsihteeri totesi vuonna 2019 pidetyssä maailmanlaajuisessa ”AI for Good”-huippukokouksessa, että jotta voidaan hyödyntää tekoälyn edut ja puuttua sen riskeihin, kaikkien – hallitusten, teollisuuden, tiedemaailman ja kansalaisyhteiskunnan – on tehtävä yhteistyötä vastuullisen innovoinnin mahdollistavien kehysten ja järjestelmien kehittämiseksi.

| (5) | Unioni haluaa edistää osaltaan ”vastuullisen tekoälyn” kehittämistä, kollektiivista turvallisuutta ja mahdollisuuksia hyödyntää tekoälyn tarjoamia mahdollisuuksia YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä vastata haasteisiin, joita tekoäly tarjoaa rauhalle ja turvallisuudelle. |
| --- | --- |

(5)

Unioni haluaa edistää osaltaan ”vastuullisen tekoälyn” kehittämistä, kollektiivista turvallisuutta ja mahdollisuuksia hyödyntää tekoälyn tarjoamia mahdollisuuksia YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä vastata haasteisiin, joita tekoäly tarjoaa rauhalle ja turvallisuudelle.

| (6) | Unionin olisi tuettava hankkeen ”Vastuullisen tekoälyinnovoinnin edistäminen rauhaa ja turvallisuutta varten” täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

(6)

Unionin olisi tuettava hankkeen ”Vastuullisen tekoälyinnovoinnin edistäminen rauhaa ja turvallisuutta varten” täytäntöönpanoa;

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian panemiseksi täytäntöön ja ottaen huomioon laittomien ampuma-aseiden, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden vastaisen unionin strategian ”Aseiden turvaaminen ja kansalaisten suojelu” sekä komission tiedonannon ”Tekoäly Euroopassa” unioni tukee hankkeen ”Vastuullisen tekoälyinnovoinnin edistäminen rauhaa ja turvallisuutta varten” täytäntöönpanoa.

2.   Unionin tukemilla hanketoimilla on erityistavoitteena tukea vastuullisen tekoälyalan siviiliyhteisön laajempaa osallistumista niiden riskien lieventämiseen, joita vastuuttomien toimijoiden harjoittama tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin sääntöjenvastainen käyttö tai väärinkäyttö voivat aiheuttaa kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle, seuraavin keinoin:

| — | lisätään ymmärrystä siitä, miten tekoälytutkimuksen ja -innovoinnin kehittämistä ja levittämistä koskevat päätökset voivat vaikuttaa sääntöjenvastaisen käytön ja väärinkäytön käytön riskeihin ja vuorostaan luoda rauhaan ja turvallisuuteen liittyviä riskejä tai mahdollisuuksia, |
| --- | --- |

—

lisätään ymmärrystä siitä, miten tekoälytutkimuksen ja -innovoinnin kehittämistä ja levittämistä koskevat päätökset voivat vaikuttaa sääntöjenvastaisen käytön ja väärinkäytön käytön riskeihin ja vuorostaan luoda rauhaan ja turvallisuuteen liittyviä riskejä tai mahdollisuuksia,

| — | edistetään vastuullisia innovointiprosesseja, -menetelmiä ja -välineitä, jotka voivat auttaa varmistamaan siviili-innovaatioiden rauhanomaisen soveltamisen ja tekoälyä koskevan tietämyksen vastuullisen levittämisen. Tätä varten hankkeella tuetaan valmiuksien kehittämiseen, tutkimukseen ja osallistamiseen tähtääviä toimia, joilla parannetaan maailmanlaajuisen tekoälyalan siviiliyhteisön valmiuksia ottaa huomioon ja käsitellä vastuullisten innovointiprosessien avulla rauhaa ja turvallisuutta koskevia riskejä, joita aiheutuu vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta siviilialan tekoälyn sääntöjenvastaisesta käytöstä tai väärinkäytöstä; ja lujitetaan vastuulliseen tekoälyyn liittyvien riskien siviilitason lieventämistoimien ja hallitustenvälisellä tasolla jo käynnissä olevien aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkutoimien välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

—

edistetään vastuullisia innovointiprosesseja, -menetelmiä ja -välineitä, jotka voivat auttaa varmistamaan siviili-innovaatioiden rauhanomaisen soveltamisen ja tekoälyä koskevan tietämyksen vastuullisen levittämisen. Tätä varten hankkeella tuetaan valmiuksien kehittämiseen, tutkimukseen ja osallistamiseen tähtääviä toimia, joilla parannetaan maailmanlaajuisen tekoälyalan siviiliyhteisön valmiuksia ottaa huomioon ja käsitellä vastuullisten innovointiprosessien avulla rauhaa ja turvallisuutta koskevia riskejä, joita aiheutuu vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta siviilialan tekoälyn sääntöjenvastaisesta käytöstä tai väärinkäytöstä; ja lujitetaan vastuulliseen tekoälyyn liittyvien riskien siviilitason lieventämistoimien ja hallitustenvälisellä tasolla jo käynnissä olevien aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkutoimien välistä yhteyttä.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla hankkeella ja 2 kohdassa tarkoitetuilla ja toimilla ei pyritä luomaan uusia standardeja, periaatteita tai sääntelyä taikka muutoin toimimaan jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla alueilla. Sen sijaan tarkoituksena on kehittää vastuullisia siviilialan innovointitoimia, jotta voidaan ottaa huomioon rauhaan ja turvallisuuteen liittyvät riskit, joita aiheutuu vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta siviilialan tekoälyn sääntöjenvastaisesta käytöstä tai väärinkäytöstä, sekä tarjota koulutusta nykyisistä asiaankuuluvista hallitustenvälisistä toimista.

4.   Yksityiskohtainen hankekuvaus esitetään liitteessä.

2 artikla

1.   Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’ vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

2.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun hankkeen teknisen toteutuksen suorittaa Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntatoimisto (UNODA), ja sitä tukee Tukholman kansainvälinen rauhantutkimuslaitos (SIPRI).

3.   SIPRIn tukema UNODA suorittaa nämä tehtävät korkean edustajan alaisuudessa. Tätä tarkoitusta varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä UNODAn ja SIPRIn kanssa.

3 artikla

1.   Rahoitusohje 1 artiklassa tarkoitetun unionin rahoittaman hankkeen toteuttamiseksi on 1 782 285,71 euroa.

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetulla ohjeellisella määrällä rahoitettavia menoja hallinnoidaan unionin talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.

3.   Komissio valvoo 1 kohdassa vahvistetulla ohjeellisella määrällä rahoitettujen menojen asianmukaista hallinnointia. Tätä varten se tekee rahoitusosuussopimuksen UNODAn kanssa. Kyseisessä rahoitusosuussopimuksessa määrätään, että UNODAn on varmistettava unionin rahoitustuelle sen määrää vastaava näkyvyys.

4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle prosessissa mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista ja kyseisen sopimuksen tekopäivästä.

4 artikla

1.   Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta UNODAn ja SIPRIn neljännesvuosittain laatimien yhteisten raporttien perusteella. Kyseiset raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille.

2.   Komissio toimittaa tietoja 1 artiklassa tarkoitetun hankkeen toteuttamisen rahoitusnäkökohdista.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sen voimassaolo päättyy 36 kuukauden kuluttua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekemisestä. Tämän päätöksen voimassaolo päättyy kuitenkin kuuden kuukauden kuluttua sen voimaantulopäivästä, jos tällaista sopimusta ei ole siihen mennessä tehty.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

LIITE

HANKEASIAKIRJA

Vastuullisen tekoälyinnovoinnin edistäminen rauhaa ja turvallisuutta varten

1.   TAUSTAA

Viimeaikainen kehitys tekoälyalalla on avannut uusia mahdollisuuksia rauhan ja turvallisuuden tukemista ja säilyttämistä varten, esimerkiksi teknologisilla parannuksilla sellaisilla aloilla, kuten konfliktien varhaisvaroitus sekä aseiden ja niiden viennin valvonnan todentaminen. Toisaalta nämä kehitysaskeleet ovat antaneet mahdollisuuden uusille tavoille luoda tai kiihdyttää jännitteitä, konflikteja ja turvattomuutta valtioissa tai niiden välillä. Riskit, joita aiheutuu tietyistä tekoälyn soveltamistavoista, kuten tappavista autonomisista asejärjestelmistä, ovat nousseet merkittäväksi huolenaiheeksi asevalvontayhteisössä. Yksi riskien osa-alue, johon on kiinnitettävä enemmän huomiota ja jonka käsittelemiseen nykyiset asevalvonta- ja diplomaattiset toimet saattavat olla riittämättömiä, on vastuuttomien toimijoiden, myös vihamielisten valtiosta riippumattomien toimijoiden, harjoittama tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö ja väärinkäyttö, kuten generatiivisten kilpailevien verkkojen (GAN) väärinkäyttö syväväärennösten (deepfake) tuottamiseen disinformaatiokampanjoita varten.

Tekoäly on mahdollistava teknologia, jolla on merkittävä yleiskäyttöpotentiaali. Tietyt toimijat voisivat (suhteellisen helposti) päästä käsiksi siviilisovelluksia varten kehitettyyn tekoälytutkimukseen ja -innovointeihin ja ottaa sen omiin haitallisiin tai häiriötä aiheuttaviin käyttötarkoituksiinsa, joilla voi olla vaikutuksia kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen. Siviiliteknologian tarkoituksenvastainen käyttö ja väärinkäyttö eivät ole uusia ilmiöitä eikä tätä tapahdu vain tekoälyalalla. Siihen liittyvällä robotiikan alalla tästä on äskettäisenä osoituksena se, että Da’esh/Isis aseisti ja otti käyttöön virkistyskäyttöön tarkoitettuja miehittämättömiä ilma-aluksia Syyriassa. Tekoälyn tapauksessa ongelmaa mutkistavat kuitenkin monet tekijät: tekoälyalgoritmien ja -datan aineeton ja nopeasti muuttuva luonne, minkä vuoksi niiden siirtoa tai levitystä on vaikea valvoa; yksityisen sektorin johtava rooli tutkimus-, kehitys- ja innovointiekosysteemissä ja sen tarve suojella omistusoikeuden alaisia algoritmeja; sekä maailmanlaajuinen saatavuus sellaiselle inhimilliselle asiantuntemukselle ja aineellisille resursseille, joiden avulla on mahdollista ottaa tekoälyteknologioita uusiin käyttötarkoituksiin. Tekoälyn parissa siviilialalla työskentelevät henkilöt ovat samaan aikaan liian usein tietämättömiä mahdollisista vaikutuksista, joita heidän työnsä tarkoituksenvastaisella käytöllä ja väärinkäytöllä voisi olla kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle, tai he epäröivät osallistua käynnissä oleviin keskusteluihin tekoälystä aiheutuvista riskeistä asevalvonnassa ja asesulkualalla.

On tarpeen tukea tekoälyalan siviiliyhteisön laajempaa osallistumista sellaisten rauhaan ja turvallisuuteen liittyvien riskien ymmärtämiseen ja lieventämiseen, joita aiheutuu siitä, että vastuuttomat toimijat käyttävät siviilialan tekoälyteknologiaa tarkoituksenvastaisesti tai väärinkäyttävät sitä. Tukholman kansainvälisen rauhantutkimuslaitoksen (SIPRI) ja Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntatoimiston (UNODA) osalta tämä voitaisiin saavuttaa edistämällä vastuullista innovointia maailmanlaajuisessa tekoälyalan siviiliyhteisössä. SIPRIn ja UNODAn aiempi työ on osoittanut, että vastuullinen innovointi itsehallinnollisena mekanismina voisi tarjota maailmanlaajuiselle tekoälyalan siviiliyhteisölle käytännön välineitä ja menetelmiä sellaisten riskien tunnistamiseksi, joita tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö ja väärinkäyttö voisi aiheuttaa rauhalle ja turvallisuudelle, sekä auttaa ehkäisemään ja lieventämään näitä riskejä. SIPRIn ja UNODAn työssä yksilöitiin myös menetelmiä ja useita käynnissä olevia vastuulliseen tekoälyyn keskittyviä siviililähtöisiä aloitteita, joiden pohjalta tekoälyalan siviiliyhteisöä voitaisiin valistaa asevalvontaa ja asesulkua koskevista kysymyksistä, asiantuntijakeskusteluista ja valtion kannoista tekoälyn vastuulliseen kehittämiseen, levittämiseen ja käyttöön sekä puolustusalan vastuuta koskevasta työstä saaduista kokemuksista. (1) Keskeistä on, että aiemmassa työssä on selkeästi todettu, että yhteydet luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) opiskelijoihin, jotka käyttävät tekoälyä opetusympäristössä, ovat keskeisellä sijalla kaikissa tehokkaissa vastuullisissa innovointitoimissa.

2.   TAVOITTEET

Hankkeiden tavoitteena on tukea tekoälyalan siviiliyhteisön laajempaa osallistumista niiden riskien lieventämiseen, joita vastuuttomien toimijoiden harjoittama tekoälyalan siviilitutkimuksen ja-innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö tai väärinkäyttö voivat aiheuttaa kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle. Tavoitteena on ensinnäkin saada parempi käsitys siitä, miten tekoälyalan tutkimuksen ja -innovoinnin kehittämistä ja levittämistä koskevat päätökset voivat vaikuttaa tarkoituksenvastaista käyttöä ja väärinkäyttöä koskeviin riskeihin sekä luoda rauhaa ja turvallisuutta koskevia riskejä tai mahdollisuuksia. Toiseksi pyritään edistämään vastuullisia innovointiprosesseja, -menetelmiä ja -välineitä, jotka voivat auttaa varmistamaan siviili-innovaatioiden rauhanomaisen soveltamisen ja tekoälyä koskevan tietämyksen vastuullisen levittämisen. Tätä varten hankkeilla tuetaan valmiuksien kehittämiseen, tutkimukseen ja osallistamiseen tähtääviä toimia, joilla i) parannetaan maailmanlaajuisen tekoälyalan siviiliyhteisön valmiuksia ottaa huomioon ja käsitellä vastuullisten innovointiprosessien avulla rauhaa ja turvallisuutta koskevia riskejä, joita aiheutuu vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta siviilialan tekoälyn tarkoituksenvastaisesta käytöstä tai väärinkäytöstä; ja ii) lujitetaan vastuulliseen tekoälyyn liittyvien riskien siviilitason lieventämistoimien ja hallitustenvälisellä tasolla jo käynnissä olevien aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkutoimien välistä yhteyttä. Ratkaisevan tärkeää on, että hankkeilla ei pyritä luomaan uusia standardeja, periaatteita tai sääntelyä taikka muutoin toimimaan valtioiden toimivaltaan kuuluvilla alueilla. Sen sijaan niiden tarkoituksena on kehittää vastuullisia siviilialan innovointitoimia, jotta voidaan ottaa huomioon rauhaan ja turvallisuuteen liittyvät riskit, joita aiheutuu vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta siviilialan tekoälyn tarkoituksenvastaisesta käytöstä tai väärinkäytöstä, sekä tarjota koulutusta nykyisistä asiaankuuluvista hallitustenvälisistä toimista.

Jotta hankkeet tavoittaisivat tekoälyalan siviiliyhteisön ja vaikuttaisivat tehokkaasti, niissä sovelletaan kolmiosaista lähestymistapaa, jolla pyritään seuraaviin:

| a) | yhteistyö kouluttajien kanssa – tehdään yhteistyötä valikoitujen opettajien ja akateemisten opetussuunnitelmien kehittäjien kanssa liittyen tulevien tekoälyalan ammattilaisten koulutukseen (esim. tekoälyn etiikkaa ja vastuullista innovointia käsittelevät kurssit) sellaisten opetusmateriaalien kehittämiseksi ja edistämiseksi, joita voidaan käyttää ottamaan huomioon rauhaa ja turvallisuutta koskevat riskit, joita aiheutuu siitä, että vastuuttomat toimijat käyttävät tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttävät tekoälyalan siviilitutkimusta ja -innovointia; |
| --- | --- |

a)

yhteistyö kouluttajien kanssa – tehdään yhteistyötä valikoitujen opettajien ja akateemisten opetussuunnitelmien kehittäjien kanssa liittyen tulevien tekoälyalan ammattilaisten koulutukseen (esim. tekoälyn etiikkaa ja vastuullista innovointia käsittelevät kurssit) sellaisten opetusmateriaalien kehittämiseksi ja edistämiseksi, joita voidaan käyttää ottamaan huomioon rauhaa ja turvallisuutta koskevat riskit, joita aiheutuu siitä, että vastuuttomat toimijat käyttävät tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttävät tekoälyalan siviilitutkimusta ja -innovointia;

| b) | yhteistyö opiskelijoiden kanssa – esitellään valikoiduille ja eri puolilta maailmaa tuleville luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) opiskelijoille, miten vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta tekoälyalan siviilikehitystyön tarkoituksenvastaisesta käytöstä ja väärinkäytöstä aiheutuvat rauhaa ja turvallisuutta koskevat riskit voidaan tunnistaa ja miten niitä voidaan estää tai lieventää tutkimus- ja innovointiprosessissa tai muissa hallinnointiprosesseissa; ja |
| --- | --- |

b)

yhteistyö opiskelijoiden kanssa – esitellään valikoiduille ja eri puolilta maailmaa tuleville luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) opiskelijoille, miten vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta tekoälyalan siviilikehitystyön tarkoituksenvastaisesta käytöstä ja väärinkäytöstä aiheutuvat rauhaa ja turvallisuutta koskevat riskit voidaan tunnistaa ja miten niitä voidaan estää tai lieventää tutkimus- ja innovointiprosessissa tai muissa hallinnointiprosesseissa; ja

| c) | yhteistyö tekoälyteollisuuden kanssa – tehdään yhteistyötä ammatillisten järjestöjen ja standardointielinten, kuten kansainvälisen sähkö- ja elektroniikkainsinöörien järjestön (IEEE) kanssa, jotta voidaan i) jakaa räätälöityjä opetusmateriaaleja ja osallistamiseen tähtääviä toimia teknisen alan ammattilaisille; ii) tukea tekoälyn myönteisiä käyttötarkoituksia rauhan ja turvallisuuden edistämiseksi; ja iii) helpottaa tiedemaailman, yksityisen sektorin ja hallituksen asiantuntijoiden välistä vuoropuhelua ja tiedonvaihtoa liittyen sen riskin lieventämiseen, että vastuuttomat toimijat käyttäisivät tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttäisivät tekoälyalan siviilitutkimusta ja -innovointia. |
| --- | --- |

c)

yhteistyö tekoälyteollisuuden kanssa – tehdään yhteistyötä ammatillisten järjestöjen ja standardointielinten, kuten kansainvälisen sähkö- ja elektroniikkainsinöörien järjestön (IEEE) kanssa, jotta voidaan i) jakaa räätälöityjä opetusmateriaaleja ja osallistamiseen tähtääviä toimia teknisen alan ammattilaisille; ii) tukea tekoälyn myönteisiä käyttötarkoituksia rauhan ja turvallisuuden edistämiseksi; ja iii) helpottaa tiedemaailman, yksityisen sektorin ja hallituksen asiantuntijoiden välistä vuoropuhelua ja tiedonvaihtoa liittyen sen riskin lieventämiseen, että vastuuttomat toimijat käyttäisivät tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttäisivät tekoälyalan siviilitutkimusta ja -innovointia.

Tällainen lähestymistapa mahdollistaa sen, että hankkeet tavoittavat tekoälyalan yhteisön kaikilla tasoilla, eli nykyisten toimijoiden lisäksi myös tulevat sukupolvet. Se mahdollistaa myös akateemisten, teollisten ja muiden alojen osallistumisen ja tukee tulevien toimien kestävyyttä perustamalla rajatylittäviä verkostoja.

Hankkeissa pyritään myös hyödyntämään SIPRIn ja UNODAn vaikutusvaltaa ja kokemusta, jotta tekoälyalan yhteisöön, ei pelkästään EU:n sidosryhmiin, voidaan vaikuttaa maailmanlaajuisesti. SIPRI ja UNODA ovat ainutlaatuisessa asemassa luomaan yhteyksiä tekoälyalan toimijoiden yhteistyöhön Afrikan, Aasian ja Tyynenmeren alueen, Euroopan sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikan välillä sekä edistämään tätä yhteistyötä. Molemmilla yhteisöillä on kokemusta myös muilla tieteen ja teknologian aloilla, kuten bioteknologia, joilla on samanlaisia kaksoiskäyttöä ja leviämistä koskevia haasteita. Hankkeissa pyritään myös hyödyntämään Euroopan unionissa vallitsevia olosuhteita, joita ovat muun muassa a) vastuullista tekoälyä koskevat kehittyneet monen sidosryhmän prosessit, b) EU:n aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkukysymyksiin sitoutumisen ja niihin liittyvän asiantuntemuksen korkea taso; c) EU:n akateemisten organisaatioiden, tutkimusorganisaatioiden ja yksityisen sektorin organisaatioiden ja muiden alueiden, erityisesti globaalin etelän, välisten yhteyksien moninaisuus, joka on myös tärkeä osa osallistamista; ja d) opiskelijoiden, kouluttajien ja insinöörien kansalaisuuksien moninaisuus yliopistoissa, tutkimuslaitoksissa ja yksityisellä sektorilla.

Osallistaminen on yksi keskeisistä näkökohdista hanketoimien toteuttamisessa. Jotta tekoälyalan yhteisöä voitaisiin tukea tehokkaasti, hankkeissa todetaan, että tekoälyalan yhteisö koostuu monenlaisista toimijoista ja erityisesti että

| a) | sukupuoli on erittäin tärkeä tekijä. Tästä syystä sukupuolinäkökulma otetaan huomioon YK:n järjestelmän laajuisissa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja tasa-arvoa koskevissa strategioissa. Naisten osallistumista kaikkiin hankkeen toimiin kannustetaan ja sitä edellytetään, ja |
| --- | --- |

a)

sukupuoli on erittäin tärkeä tekijä. Tästä syystä sukupuolinäkökulma otetaan huomioon YK:n järjestelmän laajuisissa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja tasa-arvoa koskevissa strategioissa. Naisten osallistumista kaikkiin hankkeen toimiin kannustetaan ja sitä edellytetään, ja

| b) | vammaisten henkilöiden ja tarpeiden kohtuullista mukauttamista edellyttävien henkilöiden osallistamista toteutetaan kokonaisvaltaisesti. Tähän sisältyy vammaisten henkilöiden osallistumisen esteiden poistaminen. Lisäksi varmistetaan, että toteutetaan toimia vammaisten henkilöiden kannalta tärkeiden näkemysten ja kokemusten huomioon ottamiseksi ja niiden edustuksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

b)

vammaisten henkilöiden ja tarpeiden kohtuullista mukauttamista edellyttävien henkilöiden osallistamista toteutetaan kokonaisvaltaisesti. Tähän sisältyy vammaisten henkilöiden osallistumisen esteiden poistaminen. Lisäksi varmistetaan, että toteutetaan toimia vammaisten henkilöiden kannalta tärkeiden näkemysten ja kokemusten huomioon ottamiseksi ja niiden edustuksen edistämiseksi.

3.   HANKKEET

Jäljempänä kuvattujen kolmen hankkeen on tarkoitus olla toisiaan täydentäviä ja toisiaan tukevia, ja niiden osia toteutetaan 36 kuukauden ajanjaksolla.

3.1   Hanke 1 – Koulutusta ja valmiuksien kehittämistä koskevan materiaalin tuottaminen tekoälyalan siviiliyhteisöä varten

3.1.1   Hankkeen tarkoitus

Hankkeessa nro 1 keskitytään tarjoamaan tekoälyalan siviilitoimijoille tietoa ja keinoja, joiden avulla voidaan arvioida ja lieventää riskejä, joita vastuuttomien toimijoiden harjoittama tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö tai väärinkäyttö voivat aiheuttaa liittyen kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen. Sen tavoitteena on tuottaa koulutusta ja valmiuksien kehittämistä koskevaa materiaalia, jonka avulla tekoälyalan ammattilaiset kaikilta alueilta, tasoilta ja aloilta (mukaan lukien tekoälyyn keskittyvät kouluttajat, opetussuunnitelmien kehittäjät, STEM-aineiden opiskelijat ja tekoälyinsinöörit sekä tiedemaailman ja yksityisen sektorin tutkijat) saavat tarvittavat tiedot ja välineet, jotta on mahdollista

| a) | ymmärtää, miten tekoälyalan siviilitutkimusta ja -innovointia voitaisiin käyttää tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttää tavoilla, jotka voisivat aiheuttaa kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta koskevia riskejä, ja miten tutkimuksen ja innovoinnin kehittämistä ja levittämistä koskevat päätökset voivat lisätä tai vähentää tarkoituksenvastaisen käytön ja väärinkäytön riskiä; |
| --- | --- |

a)

ymmärtää, miten tekoälyalan siviilitutkimusta ja -innovointia voitaisiin käyttää tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttää tavoilla, jotka voisivat aiheuttaa kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta koskevia riskejä, ja miten tutkimuksen ja innovoinnin kehittämistä ja levittämistä koskevat päätökset voivat lisätä tai vähentää tarkoituksenvastaisen käytön ja väärinkäytön riskiä;

| b) | ymmärtää aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkuyhteisön jo toteuttamia toimia, joilla pyritään lieventämään siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastaisen käytön ja väärinkäytön riskiä; ja |
| --- | --- |

b)

ymmärtää aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkuyhteisön jo toteuttamia toimia, joilla pyritään lieventämään siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastaisen käytön ja väärinkäytön riskiä; ja

| c) | harjoittaa vastuullista innovointia tavalla, joka vähentää tarkoituksenvastaisen käytön ja väärinkäytön riskiä tutkimuksen ja innovoinnin kehittämisessä ja levittämisessä. |
| --- | --- |

c)

harjoittaa vastuullista innovointia tavalla, joka vähentää tarkoituksenvastaisen käytön ja väärinkäytön riskiä tutkimuksen ja innovoinnin kehittämisessä ja levittämisessä.

3.1.2   Hankkeen kuvaus

Hankkeessa tuotetaan kolme erillistä koulutusta ja valmiuksien kehittämistä koskevaa materiaalipakettia.

| a) | Käsikirja (1) – Käsikirjaan kootaan perustiedot ja keinot, joiden avulla tekoälyalan toimijat voivat arvioida ja lieventää tutkimus- ja innovointiprosessissa riskejä siitä, että vastuuttomat toimijat käyttävät tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttävät tekoälyalan siviiliteknologiaa. Siinä käsitellään sitä, miksi ja miten tutkimuksen ja innovoinnin kehittämistä ja levittämistä koskevat päätökset voivat vaikuttaa tarkoituksenvastaisen käytön ja väärinkäytön riskeihin ja vuorostaan luoda rauhaan ja turvallisuuteen liittyviä riskejä tai mahdollisuuksia. Siinä esitellään myös asiaa koskeva kansainvälinen oikeus ja vientivalvontavelvoitteet sekä sotilasalalla ja aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkupiireissä käsiteltävät turvallisuusnäkökohdat. Lisäksi siinä esitellään esimerkkiprosesseja ja -välineitä vastuullisen innovoinnin harjoittamiseksi, kuten teknologian vaikutustenarviointimenetelmiä ja riskinarviointimalleja. |
| --- | --- |

a)

Käsikirja (1) – Käsikirjaan kootaan perustiedot ja keinot, joiden avulla tekoälyalan toimijat voivat arvioida ja lieventää tutkimus- ja innovointiprosessissa riskejä siitä, että vastuuttomat toimijat käyttävät tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttävät tekoälyalan siviiliteknologiaa. Siinä käsitellään sitä, miksi ja miten tutkimuksen ja innovoinnin kehittämistä ja levittämistä koskevat päätökset voivat vaikuttaa tarkoituksenvastaisen käytön ja väärinkäytön riskeihin ja vuorostaan luoda rauhaan ja turvallisuuteen liittyviä riskejä tai mahdollisuuksia. Siinä esitellään myös asiaa koskeva kansainvälinen oikeus ja vientivalvontavelvoitteet sekä sotilasalalla ja aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkupiireissä käsiteltävät turvallisuusnäkökohdat. Lisäksi siinä esitellään esimerkkiprosesseja ja -välineitä vastuullisen innovoinnin harjoittamiseksi, kuten teknologian vaikutustenarviointimenetelmiä ja riskinarviointimalleja.

| b) | Podcast-sarja (~10) – Näiden podcast-jaksojen avulla tekoälyalan toimijat saavat tietoa siitä, miksi ja miten vastuulliset tekoälyn innovointiprosessit voivat tukea kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta lieventämällä riskejä, joita aiheutuu vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta tarkoituksenvastaisesta käytöstä ja väärinkäytöstä. Sarjassa tarkastellaan tärkeitä teemoja (esim. kaksi- ja yleiskäyttöä koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö ja väärinkäyttö; humanitaariset, strategiset ja poliittiset haasteet, jotka liittyvät tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin mahdolliseen väärinkäyttöön; aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkupiirien kohtaamat haasteet pyrkimyksissä lieventää riskejä; vastuullisen innovoinnin toteuttaminen riskinarvioinnin avulla; vientivalvonnan noudattaminen; riskien suunnitelmallinen vähentäminen; vastuullinen julkaiseminen; asiakkaiden tunteminen; ja suunnitteluharjoituksista saatava kokemus). Sarja rakentuu haastattelujen ympärille, joita hankeryhmä käy asiaankuuluvien yhteisöjen edustajien kanssa. |
| --- | --- |

b)

Podcast-sarja (~10) – Näiden podcast-jaksojen avulla tekoälyalan toimijat saavat tietoa siitä, miksi ja miten vastuulliset tekoälyn innovointiprosessit voivat tukea kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta lieventämällä riskejä, joita aiheutuu vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta tarkoituksenvastaisesta käytöstä ja väärinkäytöstä. Sarjassa tarkastellaan tärkeitä teemoja (esim. kaksi- ja yleiskäyttöä koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö ja väärinkäyttö; humanitaariset, strategiset ja poliittiset haasteet, jotka liittyvät tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin mahdolliseen väärinkäyttöön; aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkupiirien kohtaamat haasteet pyrkimyksissä lieventää riskejä; vastuullisen innovoinnin toteuttaminen riskinarvioinnin avulla; vientivalvonnan noudattaminen; riskien suunnitelmallinen vähentäminen; vastuullinen julkaiseminen; asiakkaiden tunteminen; ja suunnitteluharjoituksista saatava kokemus). Sarja rakentuu haastattelujen ympärille, joita hankeryhmä käy asiaankuuluvien yhteisöjen edustajien kanssa.

| c) | Blogisarja (9–10) – Ryhmä kehittää räätälöidyn blogisarjan, jonka tarkoituksena on tuoda esiin toimia, joilla pyritään luomaan yhteyksiä ”vastuulliseen tekoälyyn” liittyvien siviilikeskeisten yhteisöjen ja asevalvonta- ja asesulkuyhteisöjen välisten rajojen yli. Blogisarja tarjoaa foorumin, jolla levitetään näkemyksiä, ideoita ja ratkaisuja, jotka koskevat siviilitekoälyn tarkoituksenvastaiseen käyttöön ja väärinkäyttöön tutkimus- ja innovointiprosessissa liittyvien riskien tunnistamista ja niihin puuttumista. Blogissa pyritään tuomaan esiin tekoälyalalla vallitsevien ajatusten ja näkökulmien moninaisuutta. |
| --- | --- |

c)

Blogisarja (9–10) – Ryhmä kehittää räätälöidyn blogisarjan, jonka tarkoituksena on tuoda esiin toimia, joilla pyritään luomaan yhteyksiä ”vastuulliseen tekoälyyn” liittyvien siviilikeskeisten yhteisöjen ja asevalvonta- ja asesulkuyhteisöjen välisten rajojen yli. Blogisarja tarjoaa foorumin, jolla levitetään näkemyksiä, ideoita ja ratkaisuja, jotka koskevat siviilitekoälyn tarkoituksenvastaiseen käyttöön ja väärinkäyttöön tutkimus- ja innovointiprosessissa liittyvien riskien tunnistamista ja niihin puuttumista. Blogissa pyritään tuomaan esiin tekoälyalalla vallitsevien ajatusten ja näkökulmien moninaisuutta.

Tätä aineistoa levitetään julkisesti täytäntöönpanevien toimijoiden verkkosivustoilla, niiden sosiaalisen median profiilien kautta ja suorassa viestinnässä asiaankuuluvien akateemisten tahojen, siviilitekoälyn ammattijärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien ryhmien kanssa.

3.1.3   Hankkeelta odotetut tulokset

Tällä hankkeella on tarkoitus luoda uusia materiaaleja, joiden avulla tekoälyalan siviilitoimijat voivat saada tietoa a) siitä, miten tekoälyalan siviilitutkimusta ja -innovointia voitaisiin käyttää tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttää tavoilla, jotka voivat aiheuttaa kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen liittyviä riskejä, b) miten aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkuyhteisö käsittelee tällaisia riskejä ja c) miten tekoälyalan toimijat voisivat edelleen edistää tällaisten riskien lieventämistä vastuullisten innovointiprosessien avulla.

Tällä pyritään edistämään tekoälyalan siviiliyhteisön laajempaa osallistumista niiden riskien lieventämiseen, joita siviilitekoälyn tarkoituksenvastainen käyttö tai väärinkäyttö voivat aiheuttaa kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle. Lisäksi pyritään parantamaan teknisten toimijoiden valmiuksia osallistua aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkuyhteisön asiaankuuluviin prosesseihin sekä tukemaan sellaisten uusien yleisöjen osallistamista, jotka eivät perinteisesti ole osallisena aseriisunta- ja asesulkualan koulutustoimissa.

Materiaalin odotetaan myös tukevan muiden hankkeiden täytäntöönpanoa, ja sitä käytetään perustana hankkeen nro 2 koulutusta ja valmiuksien kehittämistä koskeville toimille sekä hankkeen nro 3 vuoropuhelu- ja osallistamistoimille. Näiden toimien odotetaan puolestaan edistävän materiaalin tuotantoa ja kehittämistä. Tällaisen iteratiivisen lähestymistavan odotetaan auttavan poistamaan materiaalin edistämisen, levittämisen ja käytön mahdollisia esteitä tekoälyalan yhteisössä, mukaan lukien kieleen, sisältöön, asiayhteyteen ja saatavuuteen liittyvät kysymykset, jotka voisivat haitata sen vaikutusta maailmanlaajuisella tasolla, erityisesti globaalissa etelässä.

3.2   Hanke 2 – Koulutusta ja valmiuksien kehittämistä koskevat toimet tulevia tekoälyalan ammattilaisia varten

3.2.1   Hankkeen tarkoitus

Hankkeen nro 2 tarkoituksena on tukea sitä, että osaksi tulevien sukupolvien tekoälyalan ammattilaisten koulutusta integroidaan ongelma siitä, että vastuuttomat toimijat voivat käyttää tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttää tekoälyalan siviiliteknologiaa. Näin varmistetaan pitkällä aikavälillä, että tekoälyn tulevaisuutta muokkaavat luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineiden) opiskelijat ovat tietoisia kielteisistä vaikutuksista, joita heidän työnsä tarkoituksenvastaisella käytöllä ja väärinkäytöllä, jota vastuuttomat toimijat voivat harjoittaa, voi olla kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen, ja että heillä on tarvittavat perusvälineet tällaisten riskien tunnistamiseksi ja lieventämiseksi tutkimus- ja innovointiprosessissa.

Hankkeessa järjestetään koulutus- ja valmiuksienkehittämistyöpajoja kouluttajille ja opiskelijoille yhteistyössä valittujen kansainvälisten yliopistojen ja teollisuuden toimijoiden kanssa. Hankkeella pyritään näin ollen luomaan valmiuksienkehittämistoimia, joita kouluttajat ja akateemisten opetussuunnitelmien kehittäjät voisivat käyttää osana tulevien tekoälyalan ammattilaisten koulutusta (esim. tekoälyn etiikkaa ja vastuullista innovointia koskevat kurssit) ja pohtia riskejä, joita vastuuttomien toimijoiden harjoittama tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö tai väärinkäyttö voivat aiheuttaa, ja yhdistää ne laajempaan rauhaa ja turvallisuutta koskevaan kontekstiin. Työpajojen avulla hankkeella pyritään myös kehittämään asiasta kiinnostuneiden kouluttajien, opetussuunnitelmien kehittäjien ja opiskelijoiden verkosto, joka tukisi hankkeen opetusmateriaalin ja valmiuksienkehittämistoimien levittämistä ja edistämistä tekoälyalan koulutusyhteisössä ja ammattilaisyhteisössä. Verkostoitumisen osa-alueella pyritään varmistamaan hankkeiden kestävyys myös niiden aktiivisena olon jälkeen ja mahdollistamaan vahvempien yhteyksien luominen, jotta voidaan tukea siviilialan teknistä sitoutumista laajempien rauhaa, turvallisuutta, aseriisuntaa ja asevalvontaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

3.2.2   Hankkeen kuvaus

Hankkeessa järjestetään koulutus- ja valmiuksienkehittämistyöpajoja ympäri maailmaa valikoitujen yliopistojen kouluttajien ja opiskelijoiden kanssa. Työpajat koostuisivat luentojen ja interaktiivisten toimien yhdistelmästä, joka tarjoaisi kouluttajille ja opiskelijoille mahdollisuuksia pohtia, miten tekoälyalan siviilitutkimusta ja -innovointia voitaisiin käyttää tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttää tavoilla, jotka voivat aiheuttaa kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen liittyviä riskejä, ja miten tällaisia riskejä voidaan tunnistaa, ehkäistä tai lieventää tutkimus- ja innovointiprosessissa tai muissa hallinnointiprosesseissa. Nämä toimet perustuvat UNODAn aiemmin toteuttamaan pienimuotoiseen pilottityöhön, jossa kokeiltiin menetelmiä, joilla STEM-aineiden opiskelijat saataisiin osallistumaan ja tiedostamaan, että heidän työnsä laajemmat vaikutukset ja asiantuntemuksen hyödyntäminen oman alansa ulkopuolella ovat tärkeitä. Käytännössä ne koostuisivat seuraavista:

| a) | kouluttajille ja opiskelijoille suunnatut alueelliset valmiuksienkehittämistyöpajat (4) – Alueellisissa työpajoissa toteutetaan ja edistetään toimia, joita kouluttajat voivat hyödyntää kehittääkseen STEM-aineiden opiskelijoiden vastuullisen tekoälyn innovointiin liittyviä valmiuksia keskittyen erityisesti siihen, miten voidaan arvioida ja lieventää riskejä, joita aiheutuu siitä, että vastuuttomat toimijat käyttävät tekoälyalan siviiliteknologiaa tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttävät sitä. Kukin työpaja järjestetään EU:ssa sijaitsevan yliopiston ja eri maailman alueelta peräisin olevan korkeatasoisen yliopiston kanssa. Näin EU:hun sijoittautuneiden erilaisten osallistujien joukko yhdistetään aina EU:n ulkopuolelle sijoittautuneisiin erilaisten osallistujien joukkoihin. Työpajat kattavat siten Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen, Pohjois-Amerikan, Afrikan sekä Aasian ja Tyynenmeren alueen. Tämä mahdollistaa sen, että (maisteri- ja tohtoritason) opiskelijat ympäri maailmaa, myös globaalista etelästä, voivat osallistua. Työpaja järjestettäisiin pääasiassa englanniksi, mutta osallistujille tarjottaisiin mahdollisuuksien mukaan tilaisuus osallistua toimintaan vaihtoehtoisten kieliryhmien perusteella; ja |
| --- | --- |

a)

kouluttajille ja opiskelijoille suunnatut alueelliset valmiuksienkehittämistyöpajat (4) – Alueellisissa työpajoissa toteutetaan ja edistetään toimia, joita kouluttajat voivat hyödyntää kehittääkseen STEM-aineiden opiskelijoiden vastuullisen tekoälyn innovointiin liittyviä valmiuksia keskittyen erityisesti siihen, miten voidaan arvioida ja lieventää riskejä, joita aiheutuu siitä, että vastuuttomat toimijat käyttävät tekoälyalan siviiliteknologiaa tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttävät sitä. Kukin työpaja järjestetään EU:ssa sijaitsevan yliopiston ja eri maailman alueelta peräisin olevan korkeatasoisen yliopiston kanssa. Näin EU:hun sijoittautuneiden erilaisten osallistujien joukko yhdistetään aina EU:n ulkopuolelle sijoittautuneisiin erilaisten osallistujien joukkoihin. Työpajat kattavat siten Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen, Pohjois-Amerikan, Afrikan sekä Aasian ja Tyynenmeren alueen. Tämä mahdollistaa sen, että (maisteri- ja tohtoritason) opiskelijat ympäri maailmaa, myös globaalista etelästä, voivat osallistua. Työpaja järjestettäisiin pääasiassa englanniksi, mutta osallistujille tarjottaisiin mahdollisuuksien mukaan tilaisuus osallistua toimintaan vaihtoehtoisten kieliryhmien perusteella; ja

| b) | kestävien valmiuksien kehittämistä käsittelevä kansainvälinen työpaja (1) – Työpajassa hyödynnetään alueellisista työpajoista saatuja kokemuksia ja helpotetaan tietojen ja kokemusten vaihtoa kouluttajien ja hankkeeseen osallistuvista yliopistoista valikoitujen opiskelijoiden välillä. Työpajassa keskusteltaisiin siitä, miten hankkeen aikana kehitettyjä toimia ja välineitä voitaisiin hioa ja miten niitä voitaisiin levittää osallistuvien yliopistojen ulkopuolelle. Keskustelua käytäisiin myös siitä, miten opiskelijoiden työelämään siirtymisen jälkeen voidaan tukea opiskelijoiden osallistumista liittyen vastuulliseen tekoälyyn, jolla puututaan riskeihin, joita tarkoituksenvastainen käyttö ja väärinkäyttö aiheuttaa kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden osalta. |
| --- | --- |

b)

kestävien valmiuksien kehittämistä käsittelevä kansainvälinen työpaja (1) – Työpajassa hyödynnetään alueellisista työpajoista saatuja kokemuksia ja helpotetaan tietojen ja kokemusten vaihtoa kouluttajien ja hankkeeseen osallistuvista yliopistoista valikoitujen opiskelijoiden välillä. Työpajassa keskusteltaisiin siitä, miten hankkeen aikana kehitettyjä toimia ja välineitä voitaisiin hioa ja miten niitä voitaisiin levittää osallistuvien yliopistojen ulkopuolelle. Keskustelua käytäisiin myös siitä, miten opiskelijoiden työelämään siirtymisen jälkeen voidaan tukea opiskelijoiden osallistumista liittyen vastuulliseen tekoälyyn, jolla puututaan riskeihin, joita tarkoituksenvastainen käyttö ja väärinkäyttö aiheuttaa kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden osalta.

SIPRIn ja UNODAn verkostoja ja läsnäoloa Afrikassa, Aasian ja Tyynenmeren alueella, Euroopassa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa käytetään tarvittaessa helpottamaan ja tukemaan toimien osa-alueita.

3.2.3   Hankkeelta odotetut tulokset

Hankkeen odotetaan luovan valmiuksienkehittämis- ja osallistamistoimia koskevia malleja, joita kouluttajat ja akateemisten opetussuunnitelmien kehittäjät voisivat toisintaa, jotta tulevat tekoälyalan toimijat saataisiin tietoisiksi ongelmista, jotka liittyvät siihen, että vastuuttomat toimijat käyttävät siviilitekoälyä tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttävät sitä, ja miten he voivat auttaa lieventämään näitä ongelmia vastuullisen innovoinnin prosessien avulla. Kun hanketoimet on saatu päätökseen, osallistujien (kouluttajien mutta myös STEM-aineiden opiskelijoiden) odotetaan pystyvän käyttämään ja edistämään vastuullisen innovoinnin välineitä, menetelmiä ja konsepteja, joilla tunnistetaan ja lievennetään tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin kehittämiseen ja levittämiseen liittyviä riskejä, joita aiheutuu tarkoituksenvastaisesta käytöstä ja väärinkäytöstä.

Hankkeen toimien odotetaan myös luovan verkoston kouluttajista, opetussuunnitelmien kehittäjistä ja opiskelijoista, jotka paitsi edistäisivät hanketoimia tekoälykoulutuksessa ja ammatillisissa yhteisöissä (esim. kansainvälisen sähkö- ja elektroniikkainsinöörien järjestön tietoteknistä älykkyyttä käsittelevän yhteisön konferensseissa) myös edistäisivät valtiojohtoisten kansainvälisten hallintoprosessien teknisiä valmiuksia (esim. eräitä tavanomaisia aseita koskeva yleissopimus, joka koskee uusia teknologioita tappavien autonomisten asejärjestelmien alalla).

Näiden toimien lyhyen ja pitkän aikavälin arvo osoitetaan toimintaa edeltävillä ja sen jälkeisillä kyselytutkimuksilla.

3.3   Hanke 3 – Vastuullinen tekoälyinnovointi rauhaa ja turvallisuutta varten sekä sen pidempiaikaisen kestävän kehityksen edistäminen, levittäminen ja vaikutukset

3.3.1   Hankkeen tarkoitus

Hankkeen nro 3 tarkoituksena on helpottaa vastuullisen tekoälyinnovoinnin pidempiaikaisen kestävän kehityksen edistämistä, levittämistä ja vaikutuksia keinona lieventää rauhaan ja turvallisuuteen liittyviä riskejä, joita tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö ja väärinkäyttö voivat aiheuttaa. Tähän pyritään järjestämällä keskusteluja tekoälyteollisuuden kanssa, käymällä useiden sidosryhmien välistä vuoropuhelua, laatimalla julkinen raportti ja toteuttamalla kohdennettua tiedottamista. Hankkeella pyritään varmistamaan, että tuotettu työ, erityisesti koulutus-, valmiuksienkehittämis- ja osallistamistoimet, tavoittaa tekoälyalan yhteisön ja vaikuttaa siihen yleisesti kaikilla tasoilla (opiskelijoista insinööreihin ja muihin tekoälyn ammattilaisiin) ja maantieteellisten, alakohtaisten ja muiden rajojen yli. Laajan ja syvän vaikutuksen mahdollisuuksien lisäämiseksi on olennaisen tärkeää tehdä yhteistyötä kyseessä olevalla alalla toimivien ammattialajärjestöjen, kuten kansainvälisen sähkö- ja elektroniikkainsinöörien järjestön, kanssa ja tehdä moniulotteista osallistamista tiedeyhteisön, teollisuuden ja muiden alojen kesken. Tällaiset toimet antavat tekoälyalan eri yhteisöjen asiasta kiinnostuneille edustajille mahdollisuuden ottaa ongelmaa koskevaa vastuuta ja esittää omia näkemyksiään siitä, miten riskien lieventämistoimia voidaan toteuttaa ja edistää kestävällä tavalla maailmanlaajuisessa tekoälyalan yhteisössä ja sen eri osien välillä. Hankkeen pitkän aikavälin arvon kannalta valtioille, hallitustenvälisille järjestöille ja muille tahoille on myös tärkeää, että tekoälyalan toimijat voivat oppia valtiollisilta asiantuntijoilta, jotka osallistuvat riskien lieventämiseen aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkualalla, ja tehdä yhteistyötä heidän kanssaan. Kestävyyden kannalta on myös ratkaisevan tärkeää varmistaa, että osallistamistoimien tuottamat näkemykset analysoidaan, konsolidoidaan ja levitetään asianmukaisesti.

3.3.2   Hankkeen kuvaus

Hanke koostuu seuraavista keskeisistä osa-alueista:

| a) | usean sidosryhmän välinen vuoropuhelu aiheesta ”Vastuullinen tekoälyinnovointi rauhaa ja turvallisuutta varten” (korkeintaan 9 kokousta) – Tässä virtuaalisena vuoropuheluna järjestettävien kokousten sarjassa kokoontuvat tiedemaailman, tutkimuksen, yksityisen sektorin ja perinteisen asevalvonnan asiantuntijat EU:sta ja muualta maailmasta keskustelemaan seuraavista:






  i. | teknologiset suuntaukset, jotka voivat aiheuttaa kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen vaikuttavia riskejä, jotka koskevat levittämistä, tarkoituksenvastaista käyttöä ja väärinkäyttöä; |
| --- | --- | --- |

a)

usean sidosryhmän välinen vuoropuhelu aiheesta ”Vastuullinen tekoälyinnovointi rauhaa ja turvallisuutta varten” (korkeintaan 9 kokousta) – Tässä virtuaalisena vuoropuheluna järjestettävien kokousten sarjassa kokoontuvat tiedemaailman, tutkimuksen, yksityisen sektorin ja perinteisen asevalvonnan asiantuntijat EU:sta ja muualta maailmasta keskustelemaan seuraavista:

i.

teknologiset suuntaukset, jotka voivat aiheuttaa kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen vaikuttavia riskejä, jotka koskevat levittämistä, tarkoituksenvastaista käyttöä ja väärinkäyttöä;

| ii. | keinot, joilla osallistua riskien lieventämiseen vastuullisten innovointiprosessien,-menetelmien ja - välineiden avulla sekä sidosryhmäyhteisöjen, mukaan lukien muilla aloilla, kuten bio- ja kemianteollisuudessa toimivat yhteisöt, väliseen vuoropuheluun ja tietämyksen jakamiseen liittyvät mahdollisuudet ja haasteet; ja |
| --- | --- |

ii.

keinot, joilla osallistua riskien lieventämiseen vastuullisten innovointiprosessien,-menetelmien ja - välineiden avulla sekä sidosryhmäyhteisöjen, mukaan lukien muilla aloilla, kuten bio- ja kemianteollisuudessa toimivat yhteisöt, väliseen vuoropuheluun ja tietämyksen jakamiseen liittyvät mahdollisuudet ja haasteet; ja

| iii. | itsenäisen asiantuntijaverkoston ja vuoropuheluun liittyvien toimien mahdollinen arvo, tarkoitus ja muoto. Asiantuntijaryhmä kokoontuu useita kertoja vuodessa ja pyrkii järjestämään kaksi julkista laajemmalle yhteisölle suunnattua tapahtumaa. |
| --- | --- |

iii.

itsenäisen asiantuntijaverkoston ja vuoropuheluun liittyvien toimien mahdollinen arvo, tarkoitus ja muoto. Asiantuntijaryhmä kokoontuu useita kertoja vuodessa ja pyrkii järjestämään kaksi julkista laajemmalle yhteisölle suunnattua tapahtumaa.

Yhdeksästä virtuaalikokouksesta kahden on tarkoitus olla avoimia yleisölle laajemman kuulemisen helpottamiseksi.

| b) | yksityisen sektorin asiantuntijakeskustelut (enintään 6) – Tässä virtuaalisesti käytävien asiantuntijakeskustelujen sarjassa käynnistetään vuoropuhelu vastuullista tekoälyä koskevien innovointiprosessien parissa työskentelevien yksityisen sektorin toimijoiden kanssa (esim. tekoälyä koskeva kumppanuus). Käsiteltävänä on se, miten ne voivat osaltaan minimoida riskejä, joita aiheutuu siitä, että vastuuttomat toimijat käyttävät tekoälyalan siviiliteknologiaa tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttävät sitä, sekä tutkia mahdollisia kannustimia yksityisen sektorin kehittämiseen tätä varten. Aiheina ovat muun muassa






  i. | kansainvälisen turvallisuuden ja aseriisunnan merkitys yksityissektorille; |
| --- | --- | --- |

b)

yksityisen sektorin asiantuntijakeskustelut (enintään 6) – Tässä virtuaalisesti käytävien asiantuntijakeskustelujen sarjassa käynnistetään vuoropuhelu vastuullista tekoälyä koskevien innovointiprosessien parissa työskentelevien yksityisen sektorin toimijoiden kanssa (esim. tekoälyä koskeva kumppanuus). Käsiteltävänä on se, miten ne voivat osaltaan minimoida riskejä, joita aiheutuu siitä, että vastuuttomat toimijat käyttävät tekoälyalan siviiliteknologiaa tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttävät sitä, sekä tutkia mahdollisia kannustimia yksityisen sektorin kehittämiseen tätä varten. Aiheina ovat muun muassa

i.

kansainvälisen turvallisuuden ja aseriisunnan merkitys yksityissektorille;

| ii. | oikeudellinen ympäristö (tai ympäristöt), jo(i)ssa tekoälyä kehitetään, otetaan käyttöön ja käytetään eri puolilla maailmaa; |
| --- | --- |

ii.

oikeudellinen ympäristö (tai ympäristöt), jo(i)ssa tekoälyä kehitetään, otetaan käyttöön ja käytetään eri puolilla maailmaa;

| iii. | se, miten voidaan hyödyntää riskinarviointimekanismeja ja muita toimenpiteitä, jotka ovat osa vastuullisia innovointiprosesseja ja yritysten vaatimustenmukaisuusohjelmia tai jotka voitaisiin sisällyttää niihin; ja |
| --- | --- |

iii.

se, miten voidaan hyödyntää riskinarviointimekanismeja ja muita toimenpiteitä, jotka ovat osa vastuullisia innovointiprosesseja ja yritysten vaatimustenmukaisuusohjelmia tai jotka voitaisiin sisällyttää niihin; ja

| iv. | muista asevalvontaan liittyvistä teollisuudenaloista, prosesseista ja kehyksistä saadut kokemukset (esim. bio- ja kemianteollisuus). |
| --- | --- |

iv.

muista asevalvontaan liittyvistä teollisuudenaloista, prosesseista ja kehyksistä saadut kokemukset (esim. bio- ja kemianteollisuus).

| c) | tekoälyalan yhteisölle ja asevalvontayhteisölle suunnattu raportti tekoälyalan yhteisön näkökulmista asevalvontaan ja riskien lieventämiseen tekoälyalalla (1) – Tämän raportin laadinnassa kootaan ja konsolidoidaan hankkeen havainnot ja suositukset yhdeksi viiteasiakirjaksi, joka on tarkoitettu sekä tekoälyalan siviiliyhteisölle että asevalvontayhteisöille. Raportissa käsiteltäisiin sitä, miten voidaan tunnistaa, arvioida ja käsitellä kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen liittyviä riskejä, joita tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö ja väärinkäyttö voivat aiheuttaa. |
| --- | --- |

c)

tekoälyalan yhteisölle ja asevalvontayhteisölle suunnattu raportti tekoälyalan yhteisön näkökulmista asevalvontaan ja riskien lieventämiseen tekoälyalalla (1) – Tämän raportin laadinnassa kootaan ja konsolidoidaan hankkeen havainnot ja suositukset yhdeksi viiteasiakirjaksi, joka on tarkoitettu sekä tekoälyalan siviiliyhteisölle että asevalvontayhteisöille. Raportissa käsiteltäisiin sitä, miten voidaan tunnistaa, arvioida ja käsitellä kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen liittyviä riskejä, joita tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö ja väärinkäyttö voivat aiheuttaa.

| d) | tiedonlevitystapahtumat, joiden tarkoituksena on kuulla tekoälyalan yhteisöä ja asevalvontayhteisöä ja yhteistyö niiden kanssa (päätetään myöhemmin) – Ryhmä etsii mahdollisuuksia tiedottaa työstä ja sitä koskevista havainnoista ja suosituksista koko hankkeen ajan. Tapahtumien muoto ja esitysten sisältö räätälöidään kohderyhmien tarpeiden mukaan. Näihin voivat kuulua asesulku- ja asevientityöryhmän kokoukset, eurooppalainen tekoälyallianssi; tappavien autonomisten asejärjestelmien alan uusia teknologioita käsittelevä hallitustenvälinen asiantuntijaryhmä; tekoälyä käsittelevä virastojen välinen työryhmä (IAWG-AI); Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) ”AI for Good”-aloite; YK:n aseidenriisunnan tutkimuslaitoksen (UNIDIR) vuotuinen innovointivuoropuhelu; ja kansainvälinen sähkö- ja elektroniikkainsinöörien järjestö. Ryhmä pyrkisi myös kahdenväliseen yhteistyöhön hallitusten, tiedemaailman ja yksityisen sektorin asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

d)

tiedonlevitystapahtumat, joiden tarkoituksena on kuulla tekoälyalan yhteisöä ja asevalvontayhteisöä ja yhteistyö niiden kanssa (päätetään myöhemmin) – Ryhmä etsii mahdollisuuksia tiedottaa työstä ja sitä koskevista havainnoista ja suosituksista koko hankkeen ajan. Tapahtumien muoto ja esitysten sisältö räätälöidään kohderyhmien tarpeiden mukaan. Näihin voivat kuulua asesulku- ja asevientityöryhmän kokoukset, eurooppalainen tekoälyallianssi; tappavien autonomisten asejärjestelmien alan uusia teknologioita käsittelevä hallitustenvälinen asiantuntijaryhmä; tekoälyä käsittelevä virastojen välinen työryhmä (IAWG-AI); Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) ”AI for Good”-aloite; YK:n aseidenriisunnan tutkimuslaitoksen (UNIDIR) vuotuinen innovointivuoropuhelu; ja kansainvälinen sähkö- ja elektroniikkainsinöörien järjestö. Ryhmä pyrkisi myös kahdenväliseen yhteistyöhön hallitusten, tiedemaailman ja yksityisen sektorin asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa.

3.3.3   Hankkeelta odotetut tulokset

Hankkeen odotetaan luovan neuvoston päätöksen välittömän keston jälkeenkin vaikuttavan perustan sellaisten tekoälyprosessien vastuullisen innovoinnin kestävälle kehitykselle, levittämiselle ja vaikutusmahdollisuuksille, joilla puututaan leviämiseen, tarkoituksenvastaiseen käyttöön ja väärinkäyttöön liittyviin riskeihin ja niiden vaikutuksiin rauhaan ja turvallisuuteen.

Sidosryhmien välisen vuoropuhelun odotetaan tarjoavan mallin riskien lieventämistä koskevalle tiedonvaihdolle ja yhteistyölle paitsi maailmanlaajuisessa tekoälyalan yhteisössä myös tekoälyalan siviiliyhteisön ja aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkuyhteisöjen välillä. Tällaista mallia voitaisiin käyttää poliittisten päättäjien tutustuttamisessa tekoälyn vastuullisen innovoinnin kannalta merkityksellisiin ja keskeisiin teknologisiin ja tieteellisiin edistysaskeliin ja lisäksi teknisen alan yleisön tutustuttamiseksi poliittisten päättäjien tämänhetkiseen toimintaympäristöön. Hankkeen odotetaan edistävän kestäviä suhteita ja toimintaa kiinnostuneiden toimijoiden välillä näissä eri yhteisöissä ja niiden välillä. Tällaisten heterogeenisten verkostovaikutusten odotetaan mahdollistavan rauhaa ja turvallisuutta edistävän vastuullisen tekoälyinnovoinnin kattavamman kehittämisen ja laajemman edistämisen myös hankkeen keston jälkeen.

Yksityisen sektorin vuoropuhelun odotetaan mahdollistavan tekoälyalan yksityisen sektorin laajemman ja syvemmän osallistumisen sellaisten rauhaa ja turvallisuutta koskevien riskien tunnistamiseen, ehkäisemiseen ja lieventämiseen, joita tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö tai väärinkäyttö voivat aiheuttaa. Hankkeen odotetaan lisäävän yksityisen sektorin prosessien keskeisten toimijoiden ymmärrystä ja vastuunottoa liittyen ongelmiin, joihin hankkeella pyritään puuttumaan. Lisäksi sillä pyritään helpottamaan vastuullisten innovointiprosessien, -menetelmien ja -keinojen (laajempaa) käyttöönottoa ja toteuttamista nykyisissä organisaation riskinhallintamekanismeissa ja -menettelyissä.

Sidosryhmien välisen vuoropuhelun ja yksityisen sektorin asiantuntijakeskustelun odotetaan myös tuottavan näkemyksiä useista merkittävistä kysymyksistä, kuten a) siitä, miten vastuullisia innovointimenetelmiä ja -keinoja voidaan edelleen kehittää ja ottaa käyttöön, jotta voidaan tunnistaa, ehkäistä ja lieventää riskejä, joita tekoälyalan siviilitutkimuksen ja -innovoinnin tarkoituksenvastainen käyttö tai väärinkäyttö voivat aiheuttaa; b) miten tekoälyn tutkimusta ja innovointia voidaan käyttää myönteisesti rauhan ja turvallisuuden tavoitteiden tukemiseen (esim. konfliktien varhaisvaroitusta ja humanitaarista apua koskevat soveltamistavat); ja c) miten voidaan edistää kattavampaa vuoropuhelua ja tiedonvaihtoa tekoälyalan siviiliyhteisön toteuttamien riskinvähentämistoimien (eli erilaisten IEEE-johtoisten aloitteiden) ja hallitustenvälisellä tasolla aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkuyhteisöissä jo käynnissä olevien toimien välillä.

Raportoinnin ja tiedonlevitystoimien avulla analysoidaan, vakiinnutetaan ja levitetään hankkeiden nro 1, nro 2 ja nro 3 kautta saatuja näkemyksiä ja tuetaan näin hanketoimien tulosten ja suositusten tunnetuksi tekemistä maailmanlaajuisessa tekoälyalan yhteisössä ja poliittisessa yhteisössä. Niiden odotetaan myös auttavan varmistamaan vaikutusten kestävyys vielä hankkeiden keston jälkeen.

4.   KESTO

Hankkeiden toteutuksen arvioitu kokonaiskesto on 36 kuukautta.

---

(1)  Menetelmiä ovat esimerkiksi kansainvälisen sähkö- ja elektroniikkainsinöörien järjestön (IEEE) suosittelemat käytännöt, joilla arvioidaan autonomisten ja älykkäiden järjestelmien vaikutusta ihmisten hyvinvointiin (IEEE-standardi 7010-2020), ja tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän luotettavan tekoälyn arviointilista. Aloitteita ovat esimerkiksi autonomisten ja älykkäiden järjestelmien eettisiä periaatteita koskeva IEEE:n maailmanlaajuinen hanke; tekoälyä koskeva kumppanuus; tekoälyä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus.

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/21

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2022/2270,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2022,

bioturvallisuuden ja bioturvaamisen vahvistamisen tukemisesta Latinalaisessa Amerikassa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämisestä annetun Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) täytäntöönpanon mukaisesti annetun päätöksen (YUTP) 2019/2108 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 9 päivänä joulukuuta 2019 päätöksen (YUTP) 2019/2108 (1), jossa säädetään kyseisen päätöksen 1 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden 36 kuukauden täytäntöönpanokaudesta, joka alkaa kyseisen päätöksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekopäivästä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 9 päivänä joulukuuta 2019 päätöksen (YUTP) 2019/2108 (1), jossa säädetään kyseisen päätöksen 1 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden 36 kuukauden täytäntöönpanokaudesta, joka alkaa kyseisen päätöksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekopäivästä.

| (2) | Sopimuksen täytäntöönpanokausi päättyy 20 päivänä joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen täytäntöönpanokausi päättyy 20 päivänä joulukuuta 2022.

| (3) | Amerikan valtioiden järjestön Amerikan terrorisminvastaisen komitean (OAS/CICTE), joka vastaa päätöksen (YUTP) 2019/2108 1 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden teknisestä täytäntöönpanosta, pääsihteeri pyysi 12 päivänä syyskuuta 2022 kyseisen päätöksen täytäntöönpanokauden pidentämistä 14 kuukaudella ilman kustannusvaikutuksia. Tämän pidentämisen ansiosta OAS/CICTE voi panna täytäntöön useita päätöksen (YUTP) 2019/2108 1 artiklassa tarkoitetuista hankkeista, joiden täytäntöönpanoon covid-19-pandemia vaikutti kielteisesti. |
| --- | --- |

(3)

Amerikan valtioiden järjestön Amerikan terrorisminvastaisen komitean (OAS/CICTE), joka vastaa päätöksen (YUTP) 2019/2108 1 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden teknisestä täytäntöönpanosta, pääsihteeri pyysi 12 päivänä syyskuuta 2022 kyseisen päätöksen täytäntöönpanokauden pidentämistä 14 kuukaudella ilman kustannusvaikutuksia. Tämän pidentämisen ansiosta OAS/CICTE voi panna täytäntöön useita päätöksen (YUTP) 2019/2108 1 artiklassa tarkoitetuista hankkeista, joiden täytäntöönpanoon covid-19-pandemia vaikutti kielteisesti.

| (4) | Päätöksen (YUTP) 2019/2108 1 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden täytäntöönpanokauden pidentäminen 20 päivään helmikuuta 2024 saakka ei vaikuta taloudellisiin resursseihin. |
| --- | --- |

(4)

Päätöksen (YUTP) 2019/2108 1 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden täytäntöönpanokauden pidentäminen 20 päivään helmikuuta 2024 saakka ei vaikuta taloudellisiin resursseihin.

| (5) | Päätös (YUTP) 2019/2108 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(5)

Päätös (YUTP) 2019/2108 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen (YUTP) 2019/2108 5 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 20 päivänä helmikuuta 2024.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Neuvoston päätös (YUTP) 2019/2108 bioturvallisuuden ja bioturvaamisen vahvistamisen tukemisesta Latinalaisessa Amerikassa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämisestä annetun Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) täytäntöönpanon mukaisesti (EUVL L 318, 10.12.2019, s. 123).

1

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/23

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/2271,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2022,

luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Albanian tasavallassa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 (1) 73 artiklan 3 kohdassa säädetään, että olosuhteissa, jotka edellyttävät rajaturvallisuusryhmien lähettämistä eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvästä joukosta kolmanteen maahan, jossa ryhmien jäsenet käyttävät toimeenpanovaltuuksia, unioni tekee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan perusteella kyseisen kolmannen maan kanssa asemaa koskevan sopimuksen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 (1) 73 artiklan 3 kohdassa säädetään, että olosuhteissa, jotka edellyttävät rajaturvallisuusryhmien lähettämistä eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvästä joukosta kolmanteen maahan, jossa ryhmien jäsenet käyttävät toimeenpanovaltuuksia, unioni tekee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan perusteella kyseisen kolmannen maan kanssa asemaa koskevan sopimuksen.

| (2) | Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Albanian tasavallan alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi Albanian tasavallan kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Albanian tasavallan alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi Albanian tasavallan kanssa.

| (3) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (2) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(3)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (2) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (4) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissiolle annetaan lupa aloittaa unionin puolesta neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Albanian tasavallan alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välisen asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi.

2 artikla

Neuvottelut käydään neuvoston antamien ja tämän päätöksen lisäyksessä olevien neuvotteluohjeiden pohjalta ja asiaankuuluvaa neuvoston työryhmää kuullen.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1896, annettu 13 päivänä marraskuuta 2019, eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta sekä asetusten (EU) N:o 1052/2013 ja (EU) 2016/1624 kumoamisesta (EUVL L 295, 14.11.2019, s. 1).

1

(2)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

2

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/25

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/2272,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2022,

luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Bosnia ja Hertsegovinassa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Bosnia ja Hertsegovinan välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 (1) 73 artiklan 3 kohdassa säädetään, että olosuhteissa, jotka edellyttävät rajaturvallisuusryhmien lähettämistä eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvästä joukosta kolmanteen maahan, jossa ryhmien jäsenet käyttävät toimeenpanovaltuuksia, unioni tekee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan perusteella kyseisen kolmannen maan kanssa asemaa koskevan sopimuksen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 (1) 73 artiklan 3 kohdassa säädetään, että olosuhteissa, jotka edellyttävät rajaturvallisuusryhmien lähettämistä eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvästä joukosta kolmanteen maahan, jossa ryhmien jäsenet käyttävät toimeenpanovaltuuksia, unioni tekee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan perusteella kyseisen kolmannen maan kanssa asemaa koskevan sopimuksen.

| (2) | Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Bosnia ja Hertsegovinan alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi Bosnia ja Hertsegovinan kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Bosnia ja Hertsegovinan alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi Bosnia ja Hertsegovinan kanssa.

| (3) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (2) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(3)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (2) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (4) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissiolle annetaan lupa aloittaa unionin puolesta neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Bosnia ja Hertsegovinan alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan Euroopan unionin ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi.

2 artikla

Neuvottelut käydään neuvoston antamien ja tämän päätöksen lisäyksessä olevien neuvotteluohjeiden pohjalta ja asiaankuuluvaa neuvoston työryhmää kuullen.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1896, annettu 13 päivänä marraskuuta 2019, eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta sekä asetusten (EU) N:o 1052/2013 ja (EU) 2016/1624 kumoamisesta (EUVL L 295, 14.11.2019, s. 1).

1

(2)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

2

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/27

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/2273,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2022,

luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Montenegrossa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Montenegron välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 (1) 73 artiklan 3 kohdassa säädetään, että olosuhteissa, jotka edellyttävät rajaturvallisuusryhmien lähettämistä eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvästä joukosta kolmanteen maahan, jossa ryhmien jäsenet käyttävät toimeenpanovaltuuksia, unioni tekee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan perusteella kyseisen kolmannen maan kanssa asemaa koskevan sopimuksen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 (1) 73 artiklan 3 kohdassa säädetään, että olosuhteissa, jotka edellyttävät rajaturvallisuusryhmien lähettämistä eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvästä joukosta kolmanteen maahan, jossa ryhmien jäsenet käyttävät toimeenpanovaltuuksia, unioni tekee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan perusteella kyseisen kolmannen maan kanssa asemaa koskevan sopimuksen.

| (2) | Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Montenegron alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi Montenegron kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Montenegron alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi Montenegron kanssa.

| (3) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (2) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(3)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (2) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (4) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissiolle annetaan lupa aloittaa unionin puolesta neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Montenegron alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan Euroopan unionin ja Montenegron välisen asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi.

2 artikla

Neuvottelut käydään neuvoston antamien ja tämän päätöksen lisäyksessä olevien neuvotteluohjeiden pohjalta ja asiaankuuluvaa neuvoston työryhmää kuullen.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1896, annettu 13 päivänä marraskuuta 2019, eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta sekä asetusten (EU) N:o 1052/2013 ja (EU) 2016/1624 kumoamisesta (EUVL L 295, 14.11.2019, s. 1).

1

(2)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

2

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/29

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/2274,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2022,

luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallassa toteuttamia operatiivisia toimia koskevasta Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välisestä asemaa koskevasta sopimuksesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 (1) 73 artiklan 3 kohdassa säädetään, että olosuhteissa, jotka edellyttävät rajaturvallisuusryhmien lähettämistä eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvästä joukosta kolmanteen maahan, jossa ryhmien jäsenet käyttävät toimeenpanovaltuuksia, unioni tekee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan perusteella kyseisen kolmannen maan kanssa asemaa koskevan sopimuksen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 (1) 73 artiklan 3 kohdassa säädetään, että olosuhteissa, jotka edellyttävät rajaturvallisuusryhmien lähettämistä eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvästä joukosta kolmanteen maahan, jossa ryhmien jäsenet käyttävät toimeenpanovaltuuksia, unioni tekee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan perusteella kyseisen kolmannen maan kanssa asemaa koskevan sopimuksen.

| (2) | Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallan alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi Serbian tasavallan kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallan alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi Serbian tasavallan kanssa.

| (3) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (2) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(3)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (2) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (4) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissiolle annetaan lupa aloittaa unionin puolesta neuvottelut Euroopan raja- ja merivartioviraston Serbian tasavallan alueella toteuttamia operatiivisia toimia koskevan Euroopan unionin ja Serbian tasavallan välisen asemaa koskevan sopimuksen tekemiseksi.

2 artikla

Neuvottelut käydään neuvoston antamien ja tämän päätöksen lisäyksessä olevien neuvotteluohjeiden pohjalta ja asiaankuuluvaa neuvoston työryhmää kuullen.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1896, annettu 13 päivänä marraskuuta 2019, eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta sekä asetusten (EU) N:o 1052/2013 ja (EU) 2016/1624 kumoamisesta (EUVL L 295, 14.11.2019, s. 1).

1

(2)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

2

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/31

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2022/2275,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2022,

kansainvälisesti tunnustetun aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmän (AAMVS) kehittämisen tukemiseksi aseiden ja ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ehkäisemistä varten

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 19 päivänä marraskuuta 2018 laittomien ampuma-aseiden, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden vastaisen EU:n strategian ”Aseiden turvaaminen, kansalaisten suojeleminen”, jäljempänä ’EU:n pienasestrategia’. EU:n pienasestrategian tarkoituksena on ohjata yhdennettyä, yhteistä ja koordinoitua unionin toimintaa, jolla pyritään ehkäisemään ja hillitsemään terroristien, rikollisten ja muiden luvattomien toimijoiden mahdollisuuksia hankkia laittomasti pienaseita ja kevyitä aseita sekä niissä käytettäviä ampumatarvikkeita, sekä edistää vastuuvelvollisuutta ja vastuullisuutta laillisen asekaupan yhteydessä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 19 päivänä marraskuuta 2018 laittomien ampuma-aseiden, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden vastaisen EU:n strategian ”Aseiden turvaaminen, kansalaisten suojeleminen”, jäljempänä ’EU:n pienasestrategia’. EU:n pienasestrategian tarkoituksena on ohjata yhdennettyä, yhteistä ja koordinoitua unionin toimintaa, jolla pyritään ehkäisemään ja hillitsemään terroristien, rikollisten ja muiden luvattomien toimijoiden mahdollisuuksia hankkia laittomasti pienaseita ja kevyitä aseita sekä niissä käytettäviä ampumatarvikkeita, sekä edistää vastuuvelvollisuutta ja vastuullisuutta laillisen asekaupan yhteydessä.

| (2) | EU:n pienasestrategiassa todetaan, että varastojen heikko turvallisuus on keskeinen tekijä, jonka takia aseita ja ampumatarvikkeita voi kulkeutua laillisilta markkinoilta laittomille. Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet auttamaan muita maita parantamaan valtion omistamien varastojen hallintaa ja turvallisuutta vahvistamalla kansallisia lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia kehyksiä ja vahvistamalla instituutioita, jotka sääntelevät pienaseiden ja kevyiden aseiden laillista toimittamista ja varastojen hallintaa. |
| --- | --- |

(2)

EU:n pienasestrategiassa todetaan, että varastojen heikko turvallisuus on keskeinen tekijä, jonka takia aseita ja ampumatarvikkeita voi kulkeutua laillisilta markkinoilta laittomille. Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet auttamaan muita maita parantamaan valtion omistamien varastojen hallintaa ja turvallisuutta vahvistamalla kansallisia lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia kehyksiä ja vahvistamalla instituutioita, jotka sääntelevät pienaseiden ja kevyiden aseiden laillista toimittamista ja varastojen hallintaa.

| (3) | Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntatoimisto (UNODA) on kehittänyt pienaseiden ja ampumatarvikkeiden hallintaan standardeja ja hyviä käytäntöjä, joita ovat erityisesti ampumatarvikkeita koskevat kansainväliset tekniset suuntaviivat (IATG) ja pienaseiden valvonnan modulaarinen ohjekokoelma (MOSAIC), aiemmalta nimeltään pienaseita ja kevyitä aseita koskevat kansainväliset valvontanormit (ISACS). Unioni sitoutuu EU:n pienasestrategiassa edistämään ja panemaan täytäntöön standardeja ja hyviä käytäntöjä. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistyneiden kansakuntien aseriisuntatoimisto (UNODA) on kehittänyt pienaseiden ja ampumatarvikkeiden hallintaan standardeja ja hyviä käytäntöjä, joita ovat erityisesti ampumatarvikkeita koskevat kansainväliset tekniset suuntaviivat (IATG) ja pienaseiden valvonnan modulaarinen ohjekokoelma (MOSAIC), aiemmalta nimeltään pienaseita ja kevyitä aseita koskevat kansainväliset valvontanormit (ISACS). Unioni sitoutuu EU:n pienasestrategiassa edistämään ja panemaan täytäntöön standardeja ja hyviä käytäntöjä.

| (4) | Pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien (YK) toimintaohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskeva kolmas YK:n tarkistuskonferenssi hyväksyi 30 päivänä kesäkuuta 2018 päätösasiakirjan, jolla valtiot uusivat sitoutumisensa pienaseiden ja kevyiden aseiden tarkoituksenvastaisten siirtojen estämiseen ja torjumiseen. Valtiot vahvistivat panostavansa entistä enemmän kansallisiin toimiin valtioiden omistamien pienaseiden ja kevyiden aseiden varastojen turvallisen, vakaan ja tehokkaan hallinnan toteuttamiseksi erityisesti konfliktien aikana ja konfliktinjälkeisissä tilanteissa. Valtiot totesivat myös, että asiaankuuluvia kansainvälisiä standardeja sovelletaan pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan YK:n toimintaohjelman täytäntöönpanon tehostamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien (YK) toimintaohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskeva kolmas YK:n tarkistuskonferenssi hyväksyi 30 päivänä kesäkuuta 2018 päätösasiakirjan, jolla valtiot uusivat sitoutumisensa pienaseiden ja kevyiden aseiden tarkoituksenvastaisten siirtojen estämiseen ja torjumiseen. Valtiot vahvistivat panostavansa entistä enemmän kansallisiin toimiin valtioiden omistamien pienaseiden ja kevyiden aseiden varastojen turvallisen, vakaan ja tehokkaan hallinnan toteuttamiseksi erityisesti konfliktien aikana ja konfliktinjälkeisissä tilanteissa. Valtiot totesivat myös, että asiaankuuluvia kansainvälisiä standardeja sovelletaan pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan YK:n toimintaohjelman täytäntöönpanon tehostamiseksi.

| (5) | YK:n yleiskokous antoi 24 päivänä joulukuuta 2021 päätöslauselman 76/233 avoimen työryhmän perustamisesta laatimaan poliittisia sitoumuksia uudeksi maailmanlaajuiseksi kehykseksi, jolla korjataan ampumatarvikkeiden jatkuvakestoisen hallinnan nykyiset puutteet. YK:n toimintaohjelman täytäntöönpanoa käsitelleessä vuoden 2022 kahdeksannessa valtioiden kaksivuotiskokouksessa kyseinen avoin työryhmä pantiin merkille. |
| --- | --- |

(5)

YK:n yleiskokous antoi 24 päivänä joulukuuta 2021 päätöslauselman 76/233 avoimen työryhmän perustamisesta laatimaan poliittisia sitoumuksia uudeksi maailmanlaajuiseksi kehykseksi, jolla korjataan ampumatarvikkeiden jatkuvakestoisen hallinnan nykyiset puutteet. YK:n toimintaohjelman täytäntöönpanoa käsitelleessä vuoden 2022 kahdeksannessa valtioiden kaksivuotiskokouksessa kyseinen avoin työryhmä pantiin merkille.

| (6) | YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa vahvistetaan, että pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan torjuminen on välttämätöntä monien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien rauhaan, oikeuteen ja vahvoihin instituutioihin, köyhyyden vähentämiseen, talouskasvuun, terveydenhuoltoon, sukupuolten tasa-arvoon sekä turvallisiin kaupunkeihin liittyvät tavoitteet. Siksi kaikki valtiot sitoutuivat kestävän kehityksen tavoitteessa 16.4 vähentämään merkittävästi laittomia rahoitus- ja asevirtoja. |
| --- | --- |

(6)

YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa vahvistetaan, että pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan torjuminen on välttämätöntä monien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien rauhaan, oikeuteen ja vahvoihin instituutioihin, köyhyyden vähentämiseen, talouskasvuun, terveydenhuoltoon, sukupuolten tasa-arvoon sekä turvallisiin kaupunkeihin liittyvät tavoitteet. Siksi kaikki valtiot sitoutuivat kestävän kehityksen tavoitteessa 16.4 vähentämään merkittävästi laittomia rahoitus- ja asevirtoja.

| (7) | YK:n pääsihteeri vaati 24 päivänä toukokuuta 2018 esitetyssä aseidenriisuntaohjelmassa ”Securing our Common Future” (”Yhteisen tulevaisuutemme turvaaminen”) tavanomaisten aseiden liialliseen keskittymiseen ja tavanomaisten aseiden laittomaan kauppaan puuttumista ja vaati tukea pienaseita koskeville maakohtaisille lähestymistavoille. Unioni on päättänyt tukea ohjelman kohtaa 22: ”Liiallisten ja huonosti hallinnoitujen varastojen turvaaminen”. |
| --- | --- |

(7)

YK:n pääsihteeri vaati 24 päivänä toukokuuta 2018 esitetyssä aseidenriisuntaohjelmassa ”Securing our Common Future” (”Yhteisen tulevaisuutemme turvaaminen”) tavanomaisten aseiden liialliseen keskittymiseen ja tavanomaisten aseiden laittomaan kauppaan puuttumista ja vaati tukea pienaseita koskeville maakohtaisille lähestymistavoille. Unioni on päättänyt tukea ohjelman kohtaa 22: ”Liiallisten ja huonosti hallinnoitujen varastojen turvaaminen”.

| (8) | YK:n yleiskokous hyväksyi 4 päivänä joulukuuta 2017 päätöslauselman 72/55 tavanomaisten ampumatarvikkeiden ylijäämävarastojen keskittymisestä aiheutuvista ongelmista. Kyseisellä päätöslauselmalla tuetaan kansainvälisen, alueellisen ja kansallisen tason aloitteita, joilla valotetaan ampumatarvikkeiden kestävän hallinnan parantamista muun muassa panemalla täytäntöön IATG. |
| --- | --- |

(8)

YK:n yleiskokous hyväksyi 4 päivänä joulukuuta 2017 päätöslauselman 72/55 tavanomaisten ampumatarvikkeiden ylijäämävarastojen keskittymisestä aiheutuvista ongelmista. Kyseisellä päätöslauselmalla tuetaan kansainvälisen, alueellisen ja kansallisen tason aloitteita, joilla valotetaan ampumatarvikkeiden kestävän hallinnan parantamista muun muassa panemalla täytäntöön IATG.

| (9) | Geneven kansainvälinen humanitaarisen miinanraivauksen keskus (GICHD) osallistuu kansainvälisten miinoja koskevien toimien normien kehittämiseen, tarkistamiseen ja edistämiseen sekä ampumatarvikkeiden hallinnan neuvoa-antavan ryhmänsä, jäljempänä ’AMAT’, välityksellä IATG:n kehittämiseen, tarkistamiseen ja levittämiseen. AMAT perustettiin GICHD:n ja UNODAn yhteisestä aloitteesta vastauksena kiireelliseen tarpeeseen tukea valtioita ampumatarvikkeiden turvallisessa, vakaassa ja tehokkaassa hallinnassa IATG:n mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Geneven kansainvälinen humanitaarisen miinanraivauksen keskus (GICHD) osallistuu kansainvälisten miinoja koskevien toimien normien kehittämiseen, tarkistamiseen ja edistämiseen sekä ampumatarvikkeiden hallinnan neuvoa-antavan ryhmänsä, jäljempänä ’AMAT’, välityksellä IATG:n kehittämiseen, tarkistamiseen ja levittämiseen. AMAT perustettiin GICHD:n ja UNODAn yhteisestä aloitteesta vastauksena kiireelliseen tarpeeseen tukea valtioita ampumatarvikkeiden turvallisessa, vakaassa ja tehokkaassa hallinnassa IATG:n mukaisesti.

| (10) | Unioni on tutkinut mahdollisuutta perustaa kansainvälisesti tunnustettu järjestelmä aseita ja ampumatarvikkeita koskevien politiikan ja käytännön validoimiseksi valtioiden ja loppukäyttäjien tasolla. Neuvoston päätöksellä (YUTP) 2020/979 (1) AMAT:lle annettiin tehtäväksi hanke kansainvälisesti tunnustetun aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmän (AAMVS) laatimisesta aseiden ja ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja tahattomien räjähdysten ehkäisemistä varten. |
| --- | --- |

(10)

Unioni on tutkinut mahdollisuutta perustaa kansainvälisesti tunnustettu järjestelmä aseita ja ampumatarvikkeita koskevien politiikan ja käytännön validoimiseksi valtioiden ja loppukäyttäjien tasolla. Neuvoston päätöksellä (YUTP) 2020/979 (1) AMAT:lle annettiin tehtäväksi hanke kansainvälisesti tunnustetun aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmän (AAMVS) laatimisesta aseiden ja ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja tahattomien räjähdysten ehkäisemistä varten.

| (11) | Vaikka varastojen hallintaan ja turvallisuuteen liittyviä erilaisia kansainvälisiä standardeja, ohjeistuksia ja hyviä käytäntöjä on olemassa, tällä hetkellä ei ole käytössä kansainvälisesti tunnustettua menetelmää, jolla voitaisiin varmistaa kolmannen maan tai loppukäyttäjän valmiudet estää asekauppasopimuksen 11 artiklassa tarkoitetut tarkoituksenvastaiset siirrot. Kansainvälisesti tunnustettu menetelmä aseiden hallinnan kansainvälisten standardien noudattamisen riippumatonta validointia varten mahdollistaa asevarastojen hallintaa koskevan, kolmansille maille annettavan unionin avun vaikutuksen mittaamisen ja tukee lisäksi asevientivalvonnan riskinarviointia, |
| --- | --- |

(11)

Vaikka varastojen hallintaan ja turvallisuuteen liittyviä erilaisia kansainvälisiä standardeja, ohjeistuksia ja hyviä käytäntöjä on olemassa, tällä hetkellä ei ole käytössä kansainvälisesti tunnustettua menetelmää, jolla voitaisiin varmistaa kolmannen maan tai loppukäyttäjän valmiudet estää asekauppasopimuksen 11 artiklassa tarkoitetut tarkoituksenvastaiset siirrot. Kansainvälisesti tunnustettu menetelmä aseiden hallinnan kansainvälisten standardien noudattamisen riippumatonta validointia varten mahdollistaa asevarastojen hallintaa koskevan, kolmansille maille annettavan unionin avun vaikutuksen mittaamisen ja tukee lisäksi asevientivalvonnan riskinarviointia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Tämän päätöksen tarkoituksena on EU:n pienasestrategian täytäntöön panemiseksi tukea toimia, joilla varmistetaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden turvallinen ja vakaa hallinta parantamalla asevientivalvonnan sekä kansainvälisen yhteistyön ja avunannon aloilla toimivien sidosryhmien päätöksentekomenettelyjä.

2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti tämän päätöksen tavoitteet ovat seuraavat:

| a) | perustetaan operatiivinen kansainvälisesti tunnustettu AAMVS ja |
| --- | --- |

a)

perustetaan operatiivinen kansainvälisesti tunnustettu AAMVS ja

| b) | kannustetaan alueellisia järjestöjä ja niiden jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä perustaa omat AAMVS:nsä. |
| --- | --- |

b)

kannustetaan alueellisia järjestöjä ja niiden jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä perustaa omat AAMVS:nsä.

3.   Hankkeen yksityiskohtainen kuvaus on esitetty tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

1.   Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

2.   Geneven kansainvälinen humanitaarisen miinanraivauksen keskus (GICHD) ja sen erityisjärjestö, ampumatarvikkeiden hallinnan neuvoa-antava ryhmä (AMAT), huolehtivat 1 artiklassa tarkoitetun hankkeen teknisestä toteutuksesta.

3.   GICHD ja AMAT suorittavat tehtävänsä korkean edustajan alaisuudessa. Tätä varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä GICHD:n kanssa.

3 artikla

1.   Rahoitusohje unionin rahoittaman hankkeen toteuttamiseksi on 1 792 690,84 euroa.

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetulla ohjeellisella määrällä rahoitettavia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.

3.   Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitettujen menojen asianmukaista hallinnointia. Tätä varten se tekee GICHD:n kanssa tarvittavan sopimuksen. Sopimuksessa on määrättävä, että GICHD:n on varmistettava unionin osuuden näkyvyys sen suuruuden mukaisesti.

4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun sopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle kyseisessä prosessissa mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista ja sopimuksen tekopäivästä.

4 artikla

1.   Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta GICHD:n säännöllisin väliajoin laatimien raporttien pohjalta. Kyseiset raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille.

2.   Komissio raportoi 1 artiklassa tarkoitetun hankkeen rahoitusnäkökohdista.

5 artikla

1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 36 kuukauden kuluttua päivästä, jona 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu sopimus tehdään. Sen voimassaolo päättyy kuitenkin kuuden kuukauden kuluttua sen voimaantulosta, jos sopimusta ei ole siihen mennessä tehty.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Neuvoston päätös (YUTP) 2020/979, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2020, kansainvälisesti tunnustetun järjestelmän kehittämisen tukemisesta aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validoimiseksi avointen kansainvälisten standardien mukaisesti (EUVL L 218, 8.7.2020, s. 1).

1

---

LIITE

HANKEASIAKIRJA

KANSAINVÄLISESTI TUNNUSTETUN ASEIDEN JA AMPUMATARVIKKEIDEN HALLINNAN VALIDOINTIJÄRJESTELMÄN (AAMVS) KEHITTÄMINEN ASEIDEN JA AMPUMATARVIKKEIDEN LAITTOMAN LEVIÄMISEN EHKÄISEMISTÄ VARTEN

1.   Taustaa

Asevalvontaa käsittelevän yhteisön parissa vallitsee yhä laajempi yhteisymmärrys varastojen tehokkaan hallinnan keskeisestä roolista pyrittäessä tehostamaan vientivalvonnan toimia aseiden ja ampumatarvikkeiden tarkoituksenvastaisten siirtojen ehkäisemiseksi. Asekauppasopimuksen seitsemättä sopimusvaltioiden konferenssia varten laaditussa kokousasiakirjassa konferenssin puheenjohtaja kehotti sopimusvaltioita pohtimaan kaikkia varastojen hallinnan osa-alueita ottaen huomioon sekä tilanteet ennen vientiluvan myöntämistä että toimitusten jälkeisen turvallisen ja suojatun varastoinnin. Puheenjohtaja kertoi tietoja laittomista toimista (asekauppasopimuksen 11 artiklan 5 kohta ja 15 artiklan 4 kohta) ja kannusti lisäksi vientiä ja tuontia harjoittavia valtioita sopimaan varastointiratkaisuja koskevista erityisedellytyksistä ja -varmistuksista, tuotteiden merkinnästä ja loppukäyttäjien valvonnasta ennen viennin aloittamista. Seitsemännen sopimusvaltioiden konferenssin puheenjohtaja ehdotti 13 artiklan 2 kohdan noudattamiseksi, että sopimusvaltiot voisivat raportoida toimenpiteistä, joita on toteutettu fyysisen turvallisuuden ja varastojen hallinnan vahvistamiseksi, osoituksena tarkoituksenvastaisten siirtojen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi toteutetuista toimista. (1)

Varmuuden saaminen kolmannen maan varastojen hallinnan käytännöistä seitsemännen sopimusvaltioiden konferenssin valmisteluasiakirjassa kuvatulla tavalla on edelleen haasteellista. Ala on luonteeltaan teknistä, ja tietoja käsitellään erittäin arkaluonteisina. Tämä tekee tietojenvaihdosta monimutkaisempaa. Monilla aloilla, niin yksityisillä kuin julkisillakin, käytetään vaatimustenmukaisuuden arviointeja tuotteiden ja palvelujen tehokkuuden, turvallisuuden ja turvallisuusjärjestelyjen varmistamisessa. Vaatimustenmukaisuuden arvioinneista saadaan käyttöön kansainvälisesti tunnustettuja menetelmiä sen määrittämiseksi, onko tuote tai palvelu hyväksyttyjen normien ja standardien mukainen. Vaikka varastojen hallintaan ja turvallisuuteen liittyviä erilaisia kansainvälisiä standardeja, ohjeistuksia ja hyviä käytäntöjä on olemassa, tällä hetkellä ei ole käytössä kansainvälisesti tunnustettua menetelmää, jolla voitaisiin varmistaa kolmannen maan tai loppukäyttäjän valmiudet estää ase- ja ampumatarvikevarastojensa tarkoituksenvastaiset siirrot (asekauppasopimuksen 11 artiklan 1 kohta).

Tämän puutteen johdosta Euroopan unioni on vuodesta 2020 tutkinut mahdollisuutta perustaa kansainvälisesti tunnustettu järjestelmä aseiden ja ampumatarvikkeiden hallintaa koskevien toimintaperiaatteiden ja käytäntöjen validoimiseksi valtioiden ja loppukäyttäjien tasolla. Hyväksymällä neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/979, jota muutettiin neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2075, EU antoi Geneven kansainvälisen humanitaarisen miinanraivauksen keskuksen (GICHD) ampumatarvikkeiden hallinnan neuvoa-antavalle ryhmälle (AMAT) tehtäväksi hankkeen, joka koski kansainvälisesti tunnustetun aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmän, jäljempänä ’AAMVS-järjestelmä’, laatimista aseiden ja ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja tahattomien räjähdysten ehkäisemistä varten. Kyseessä oli tiettyjen tavoitteiden ja lopputuotosten mukaan jäsennettyihin konkreettisiin vaiheisiin jaettu monivuotinen hanke.

Ensimmäisessä vaiheessa (YUTP 2020/979) tarkasteltiin sen toteutettavuutta, että luotaisiin kansainvälisesti tunnustettu järjestelmä pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden hallintaa koskevien käytäntöjen validoimiseen. Järjestelmän toteutettavuuden arvioinnissa tarkasteltuihin seitsemään aiheryhmään kuuluivat tekniset, poliittiset, oikeudelliset ja taloudelliset näkökohdat sekä sotilasturvallisuus, yhteisöjen turvallisuus ja turvatoimet sekä asianmukainen ajoitus. Tutkimuksessa todettiin, että vaikka näköpiirissä ei ollut seikkoja, jotka estäisivät kehittämästä kyseistä järjestelmää, sidosryhmien poliittinen tahto osallistua järjestelmään riippuisi viime kädessä sen lopullisesta mallista. Sidosryhmät eivät siksi voineet sitoutua hankkeeseen ennen kuin järjestelmän lopullista mallia koskevat kysymykset olisi selvitetty.

Toisessa vaiheessa (YUTP 2021/2075) oli tavoitteena kehittää järjestelmän perustaksi tarkoitettu arviointiväline ja määritellä sopivia vaihtoehtoja AAMVS-järjestelmäksi. Tässä vaiheessa kehitettiin itsearviointiväline ja tarkasteltiin mahdollisia validointijärjestelmävaihtoehtoja. Hankkeen päätteeksi laadittiin suositus toimintamalliksi operatiivisen AAMVS-järjestelmän kehittämiseen.

Mikä on AAMVS-järjestelmä?

Tiedoilla aseiden ja ampumatarvikkeiden hallintakäytäntöjen yleisestä tilasta on merkitystä monille kotimaisille ja ulkomaisille sidosryhmille. Esimerkiksi vientivalvontaviranomaiset voisivat tehostaa ennen vientiluvan myöntämistä tekemiään tarkoituksenvastaisten siirtojen riskinarviointeja parantamalla analyysiään toimitusten jälkeisestä varastointivaiheesta, ja kansainvälisessä yhteistyössä ja avunannossa voidaan nykyisten valmiuksien analyysin avulla kohdentaa toimet vastaamaan tarkemmin tarpeita.

AAMVS-järjestelmä on suunniteltu helpottamaan tietojen vaihtoa loppukäyttäjien valmiudesta pitää turvallisia ja suojattuja varastoja. Järjestelmällä arvioidaan loppukäyttäjien hallintajärjestelmän rakenteellisia valmiuksia verrattuna kansainvälisesti tunnustettuihin parhaisiin käytäntöihin, jotka on sisällytetty ampumatarvikkeita koskeviin kansainvälisiin teknisiin suuntaviivoihin (IATG) ja pienaseiden valvonnan modulaariseen ohjekokoelmaan (MOSAIC).

Neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/2075 täytäntöönpanon yhteydessä kehitetyt välineet ovat AAMVS-järjestelmässä keskeisessä asemassa. Standardoitu itsearviointi, joka on yksi päätöksen YUTP 2021/2075 täytäntöönpanon yhteydessä kehitetyistä päätuotoksista, sisältää menetelmän, jolla analysoidaan hallintajärjestelmäkehyksen edistyneisyyttä sellaisena kuin se on määritelty mahdollistavia valmiuksia kuvaavassa IATG-suuntaviivojen kohdassa 1.35. Itsearvioinnin tueksi on laadittu asiakirja, joka sisältää ohjeet tulosten tulkintaan. Välinettä voidaan sinällään käyttää kahdenväliseen tietojenvaihtoon asevoimien aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnassa soveltamien käytäntöjen yleisestä tilanteesta.

AAMVS-järjestelmästä tulee organisaation varsinainen järjestelmä siinä vaiheessa, kun välinettä käytetään yleisesti koko organisaatiossa tukemassa yhteisiä tarpeita. Järjestelmän luomisesta hyötyvät ensisijaisesti organisaatiot, joiden jäseninä on jäsenvaltioita, joilla on yhteiset vientivalvontavaatimukset, tuontisäännökset, valmiuksienkehittämistavoitteet tai välineiden täytäntöönpanon seurantatarpeet. Yhteinen alusta joustavoittaa kussakin tapauksessa tietojenvaihtoa. Standardoitua arviointia voitaisiin hyödyntää monien sidosryhmien tarpeisiin vastaamisessa. Itsearviointi voisi olla validi useita vuosia, jolloin jo hyväksytty analyysi voitaisiin jakaa hyväksytyille sidosryhmille. Sillä voitaisiin vähentää loppukäyttäjälle koituvaa raportointirasitetta samalla, kun lisätään vientivalvontaviranomaisten mahdollisuuksia saada luvan myöntämistä edeltävässä vaiheessa tietoja mahdollisen tuojana olevan loppukäyttäjän toimitusten jälkeisen varastoinnin olosuhteista.

AAMVS-järjestelmän perustamista varten on useita eri vaihtoehtoja. Organisaatio voi näin muokata järjestelmän omien erityistarpeidensa mukaiseksi. Tietyt organisaatiot voivat hyötyä validointijärjestelmän perustamisesta sitä kautta, että yksi standardoitu analyysi voidaan jakaa valtuutettujen käyttäjien kesken. Jotkin muut organisaatiot saattavat pitää validointia ongelmallisena ja valita sen vuoksi tietojenvaihtoon väljemmin määriteltyjä vaihtoehtoja. Kullekin organisaatiolle hyväksyttävissä olevien ominaispiirteiden määrittely on keskeistä AAMVS-järjestelmien kehittämisessä.

Hankkeen kolmannessa vaiheessa on tarkoitus syventää AAMVS-järjestelmän kehittämistä edellä mainittujen lopputuotosten ja havaintojen pohjalta. Validointijärjestelmien kehittämisessä sovelletaan alueellista lähestymistapaa. Keskeisenä tavoitteena on kartoittaa olemassa olevat alueelliset organisaatiorakenteet ja mekanismit ja jatkaa kehittämistyötä niiden pohjalta tietojenvaihtoa varten sekä yksilöllisesti sovitettujen menetelmien ja välineiden kehittämiseksi aseiden ja ampumatarvikkeiden kansallisten hallintajärjestelmien validointiin, muun muassa kehittämällä itsearviointiväline ja siihen liittyvä ohjeistus arviointia ja arviointitulosten tulkintaa varten.

2.   Tekninen menettelytapa

Tällä hankkeella on tarkoitus kehittää aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan riippumattomia validointijärjestelmiä olemassa olevien alueellisten organisaatiorakenteiden sisällä. Kukin järjestelmä toimii riippumattomasti ja neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/2075 täytäntöönpanon yhteydessä kehitettyjen välineiden ja menettelyohjeiden pohjalta. Väline sisältää alueen oman toimintaympäristön ja standardien mukaan sovitetun standardoidun itsearvioinnin menetelmän, sovitun mukaisen validointi- tai pisteytysmenettelyn, jonka yhteydessä voidaan hyödyntää alueen asiantuntemusta itsearvioinnin tulosten analysoinnissa, tietojenvaihdolle tarkoitetun alustan, joka auttaa tiettyjen tietojen siirtämistä valtuutetuille pyynnön esittäville viranomaisille, sekä suppean hallinnointikehyksen järjestelmän kestävyyden säilyttämiseksi.

Tämän hankkeen toteutuksen yhteydessä EU suunnittelee, kehittää, testaa ja toteuttaa ensimmäisen alueellisen AAMVS-järjestelmän. EU:n AAMVS-järjestelmää käytettäisiin alustana, jolla jäsenvaltiot jakavat ja saavat käyttöönsä standardoidussa muodossa esitettyjä, kolmansissa maissa olevien loppukäyttäjien tekemiin itsearviointeihin perustuvia tietoja aseiden ja ampumatarvikkeiden hallintakäytännöistä. EU osallistuisi aktiivisesti järjestelmän kaikkien ominaisuuksien suunnitteluun hyödyntämällä EU:ssa ja EU:n jäsenvaltioissa olevaa asiantuntijaverkostoa ohjeistuksen saamiseksi kaikista suunnittelun osa-aloista. Verkostossa käytävien keskustelujen ja suunnitellun mallin toteuttamisen sujuvoittamisesta vastaa GICHD.

EU:n AAMVS-järjestelmä parantaisi asesulku- ja asevientityöryhmän (tavanomaisten aseiden viennin työryhmän alaryhmä), jäsenvaltioiden vientivalvontaviranomaisten ja Euroopan rauhanrahaston valmiutta analysoida loppukäyttäjän aseiden ja ampumatarvikkeiden hallintajärjestelmiin liittyviä toimitusten jälkeisten tarkoituksenvastaisten siirtojen ja tahattomien räjähdysten riskejä. Näistä tiedoista ne saavat tukea ennen vientilupien myöntämistä tekemiinsä arviointeihin tarkoituksenvastaisten siirtojen riskeistä. AAMVS-järjestelmään kuuluva itsearviointi voisi myös tukea asesulku- ja asevientityöryhmää ja EU:n jäsenvaltioiden kansainvälisen avun ja valmiuksien kehittämisen menettelyjä. Itsearvioinnista saadaan standardoitu arviointi siitä, onko aseiden ja ampumatarvikkeiden hallintakehys sopusoinnussa kansainvälisten hyvien käytäntöjen kanssa. Tämä auttaisi tunnistamaan heikkouksia ja tarpeita ja kohdentamaan valmiuksien kehittämiseen liittyviä toimia sinne, missä resursseja eniten tarvitaan.

Hankkeella pyritään saattamaan AAMVS-järjestelmä myös toisten osa-alueiden tietoisuuteen ja tiedottamaan hyödyistä, joita saadaan standardoidun menettelytavan kehittämisestä aseiden ja ampumatarvikkeiden hallintakäytäntöjä koskevien tietojen arvioimista ja jakamista varten. Tiedottamisen tavoitteena on kannustaa muita alueellisia organisaatioita kehittämään yksilöllisesti sovitettuja AAMVS-järjestelmiä ja tukea itsearviointivälineen käyttöä. Nämä toimet pohjautuvat neuvoston päätösten (YUTP) 2020/979 ja (YUTP) 2021/2075 täytäntöönpanon yhteydessä toteutettuihin tiedotustoimiin. Jos jokin alueellinen organisaatio pyytää tiedotustoimien aikana tukea AAMVS-järjestelmän kehittämiseen, hankkeesta voitaisiin ohjata resursseja järjestelmän kehittämisen tueksi.

3.   Yleiset tavoitteet

Tämän hankkeen tarkoituksena on tukea toimia, joilla varmistetaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden turvallinen ja vakaa hallinta parantamalla asevientivalvonnan sekä kansainvälisen yhteistyön ja avunannon aloilla toimivien sidosryhmien päätöksentekomenettelyjä.

Tavoite saavutetaan lisäämällä pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden hallintakäytäntöjen läpinäkyvyyttä. Parempi tietoisuus kyseisistä käytännöistä auttaa sidosryhmiä parantamaan päätöksentekoaan, joka liittyy lupien antamiseen siirroille ja valmiuksien kehittämistä koskeviin aloitteisiin.

Tämän päämäärän saavuttamiseksi hankkeelle on asetettu seuraavat kaksi päätavoitetta:

| 1) | perustetaan operatiivinen aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmä (AAMVS) |
| --- | --- |

1)

perustetaan operatiivinen aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmä (AAMVS)

| 2) | kannustetaan alueellisia järjestöjä ja niiden jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä perustaa omat aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmänsä. |
| --- | --- |

2)

kannustetaan alueellisia järjestöjä ja niiden jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä perustaa omat aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmänsä.

4.   Toimien kuvaus

Tavoite 1: Perustetaan operatiivinen aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinnan validointijärjestelmä (AAMVS)

Vuosi 1: Vahvistetaan AAMVS-järjestelmän kehys

| TOIMET | | LOPPUTUOTOKSET |
| --- | --- | --- |
| Perustetaan EU:n neuvonantajaverkosto tämän alan sidosryhmistä, jotka voivat antaa asiantuntijalausuntoja aineellisesta ja operatiivisesta ohjauksesta EU:n toimintapolitiikkaan ja toimiin liittyvissä asioissa. Neuvonantajia pyydetään antamaan lausuntoja EU:n AAMVS-järjestelmän kehittämisvaiheessa sen varmistamiseksi, että järjestelmä soveltuu EU:n tarkoituksiin. GICHD:n hankeryhmä vastaa saadun ohjeistuksen noudattamisesta. Vuoden aikana pyritään järjestämään useita kokouksia neuvonantajien kanssa. Neuvonantajaverkoston tarkoituksena on varmistaa, että EU:n sidosryhmät johtavat suunnittelua tavoitteena luoda sellainen järjestelmä, joka soveltuu niiden tarpeisiin ja työskentelymenettelyihin. Neuvonantajat osallistuvat seuraavien järjestelmän ominaispiirteiden määrittelyyn:






  — | laaditaan linjaukset AAMVS-järjestelmän toiminnalle sekä järjestelmän valvonnalle ja ylläpidolle; |

TOIMET

LOPPUTUOTOKSET

Perustetaan EU:n neuvonantajaverkosto tämän alan sidosryhmistä, jotka voivat antaa asiantuntijalausuntoja aineellisesta ja operatiivisesta ohjauksesta EU:n toimintapolitiikkaan ja toimiin liittyvissä asioissa. Neuvonantajia pyydetään antamaan lausuntoja EU:n AAMVS-järjestelmän kehittämisvaiheessa sen varmistamiseksi, että järjestelmä soveltuu EU:n tarkoituksiin. GICHD:n hankeryhmä vastaa saadun ohjeistuksen noudattamisesta. Vuoden aikana pyritään järjestämään useita kokouksia neuvonantajien kanssa. Neuvonantajaverkoston tarkoituksena on varmistaa, että EU:n sidosryhmät johtavat suunnittelua tavoitteena luoda sellainen järjestelmä, joka soveltuu niiden tarpeisiin ja työskentelymenettelyihin. Neuvonantajat osallistuvat seuraavien järjestelmän ominaispiirteiden määrittelyyn:

—

laaditaan linjaukset AAMVS-järjestelmän toiminnalle sekä järjestelmän valvonnalle ja ylläpidolle;

| — | tarkastellaan uudelleen itsearviointivälineiden soveltuvuutta ja tarkoituksenmukaisuutta tarpeiden kannalta; |
| --- | --- |

—

tarkastellaan uudelleen itsearviointivälineiden soveltuvuutta ja tarkoituksenmukaisuutta tarpeiden kannalta;

| — | määritellään asianmukaiset yksiköt, jotka suorittavat AAMVS-järjestelmän täytäntöönpanon validoinnin ja valvonnan; |
| --- | --- |

—

määritellään asianmukaiset yksiköt, jotka suorittavat AAMVS-järjestelmän täytäntöönpanon validoinnin ja valvonnan;

| — | määritellään, minkätyyppisiä tietoja saa jakaa digitaalisella alustalla ja kahdenvälisesti. |
| --- | --- |

—

määritellään, minkätyyppisiä tietoja saa jakaa digitaalisella alustalla ja kahdenvälisesti.

Pannaan täytäntöön EU:n kriteerien mukaisesti sovitetut, EU:n validoimat EU:n itsearviointivälineet.

Laaditaan EU:n AAMVS-järjestelmää koskeva puiteasiakirja, ml. kehittämisstrategia.

Validoidaan itsearviointi ja validointiin liittyvä analyysi. EU:n teknisten asiantuntijoiden on tarkistettava, sovitettava yksilöllisiin tarpeisiin ja validoitava neuvoston päätöksen YUTP 2021/2075 täytäntöönpanon yhteydessä kehitetyt yleiset itsearviointivälineet sen varmistamiseksi, että ne vastaavat EU:n sidosryhmien vaatimuksia.

Suoritetaan alan asiantuntijoiden (aseiden ja ampumatarvikkeiden hallinta ja vientivalvonta) hyväksymien itsearviointivälineiden tekninen validointi.

Arvioidaan verkkosivuston suunnitteluun liittyviä vaatimuksia tietojenvaihtoon tarkoitetun alustan luomiseksi. Arvioinnissa määritellään EU:n neuvonantajien suositusten pohjalta ohjelmointivaatimukset toivotunlaisen verkkoalustan luomiseksi.

Otetaan huomioon EU:n neuvonantajaverkoston kanssa käydystä yhteydenpidosta kootut muistiot ja kirjeenvaihto.

Laaditaan verkkoalustan kehittämistä koskeva suunnitelma, ml. suunnittelu, kehittäminen, testaus ja valmiiksi saattaminen.

Vuosi 2: Välineiden ja järjestelmän testaus

| TOIMET | | LOPPUTUOTOKSET |
| --- | --- | --- |
| Testataan itsearviointivälineitä kolmansissa maissa. Testi koostuu kolmesta osasta:






  — | tuetaan kolmansia maita ja kaikkia toimijoita (välittäjiä ym.), jotka osallistuvat niiden toimiin tyydyttävän itsearvioinnin saamiseksi valmiiksi; |

TOIMET

LOPPUTUOTOKSET

Testataan itsearviointivälineitä kolmansissa maissa. Testi koostuu kolmesta osasta:

—

tuetaan kolmansia maita ja kaikkia toimijoita (välittäjiä ym.), jotka osallistuvat niiden toimiin tyydyttävän itsearvioinnin saamiseksi valmiiksi;

| — | arvioidaan kaikkien testiin osallistuneiden toimijoiden testin toteutuksessa kokemia haasteita arvioinnin loppuun saattamisen kannalta ja heidän tietojenvaihdon osalta esittämiään huolenaiheita; |
| --- | --- |

—

arvioidaan kaikkien testiin osallistuneiden toimijoiden testin toteutuksessa kokemia haasteita arvioinnin loppuun saattamisen kannalta ja heidän tietojenvaihdon osalta esittämiään huolenaiheita;

| — | laaditaan arviointiraportti, jossa käsitellään haasteita ja saatuja kokemuksia. |
| --- | --- |

—

laaditaan arviointiraportti, jossa käsitellään haasteita ja saatuja kokemuksia.

Arviointiraportti itsearviointia koskevasta kokeilusta.

Suunnitellaan, testataan ja validoidaan verkkoalusta EU:n neuvonantajaverkoston laatimien eritelmien mukaisesti.

Erilliset koulutusmateriaalit itsearvioinnin ja validoinnin suorittamiseen.

Laaditaan koulutusmateriaalit ja toimintamenettelyt, joilla tuetaan itsearvioinnin loppuun saattamista, validointiprosessin standardointia ja järjestelmän valvontamekanismia.

Validoinnin suorittamista ja järjestelmän valvontamekanismia varten laaditut linjaukset ja toimintamenettelyt.

Laaditaan linjausasiakirjat AAMVS-järjestelmän toimintaa ja valvontaa varten.

Verkkoalusta AAMVS-järjestelmään kuuluvien tietojen jakamista varten.

Pidetään EU:n neuvonantajaverkosto ajan tasalla toteutuksen etenemisestä ja keskustellaan esiin tulevista haasteista ja kysymyksistä.

EU:n neuvonantajille laaditut muistiot.

Tavoite 2: Kannustetaan muita organisaatioita kehittämään omia alueellisia AAMVS-järjestelmiään.

Vuosi 1: Esitellään AAMVS-järjestelmä kahdelle alueelliselle järjestölle. Jatketaan järjestelmän ja kansainvälisten välineiden välisten yhteyksien tarkastelua.

| TOIMET | | LOPPUTUOTOKSET |
| --- | --- | --- |
| Ollaan yhteydessä kahteen alueelliseen organisaatioon ja niiden jäsenvaltioihin AAMVS-järjestelmän alueellisen mallin tekemiseksi tunnetuksi.
  Tähän sisältyy enintään kolme käyntiä alueella. Ensimmäisessä tapaamisessa alueellisen organisaation kanssa kannustetaan alueellisen AAMVS-järjestelmän kehittämiseen ja aloitetaan seuraavien vaiheiden suunnittelu, jos sitä toivotaan. Toisessa tapaamisessa, johon otetaan mukaan kaikki EU:n jäsenvaltiot, esitellään alustavasti järjestelmä ja siihen liittyvät hyödyt. Seurantakokouksissa on tarkoituksena kannustaa edelleen alueellisen AAMVS-järjestelmän luomiseen ja suunnitella sitä. | | Tiedotetaan alueellisille järjestöille ja niiden jäsenvaltioille EU:n AAMVS-järjestelmästä ja niiden omien järjestelmien perustamiseen liittyvistä hyödyistä. |
| Osallistutaan alueellisiin ja kansainvälisiin asevalvontavälineisiin liittyviin kokouksiin.
  Tähän voisi kuulua sellaisten rinnakkaistapahtumien tai muiden tilaisuuksien järjestäminen, joissa tehdään tunnetuksi AAMVS-järjestelmää ja EU:n AAMVS-järjestelmän kehittämistä. | | |

TOIMET

LOPPUTUOTOKSET

Ollaan yhteydessä kahteen alueelliseen organisaatioon ja niiden jäsenvaltioihin AAMVS-järjestelmän alueellisen mallin tekemiseksi tunnetuksi.

Tähän sisältyy enintään kolme käyntiä alueella. Ensimmäisessä tapaamisessa alueellisen organisaation kanssa kannustetaan alueellisen AAMVS-järjestelmän kehittämiseen ja aloitetaan seuraavien vaiheiden suunnittelu, jos sitä toivotaan. Toisessa tapaamisessa, johon otetaan mukaan kaikki EU:n jäsenvaltiot, esitellään alustavasti järjestelmä ja siihen liittyvät hyödyt. Seurantakokouksissa on tarkoituksena kannustaa edelleen alueellisen AAMVS-järjestelmän luomiseen ja suunnitella sitä.

Tiedotetaan alueellisille järjestöille ja niiden jäsenvaltioille EU:n AAMVS-järjestelmästä ja niiden omien järjestelmien perustamiseen liittyvistä hyödyistä.

Osallistutaan alueellisiin ja kansainvälisiin asevalvontavälineisiin liittyviin kokouksiin.

Tähän voisi kuulua sellaisten rinnakkaistapahtumien tai muiden tilaisuuksien järjestäminen, joissa tehdään tunnetuksi AAMVS-järjestelmää ja EU:n AAMVS-järjestelmän kehittämistä.

Vuodet 2 ja 3: Esitellään AAMVS-järjestelmä kahdelle alueelliselle järjestölle vuosittain. Jatketaan kansainvälistä tunnetuksi tekemistä.

Huom.: Vuosien 2 ja 3 kohdalla hankesuunnitelmassa on yhden tavoitteen kohdalla vaihtelunvaraa. Lopullinen tavoite riippuu edellisen vuoden toimista, joilla AAMVS-järjestelmää on tehty tunnetuksi alueellisesti. Alkuperäisenä suunnitelmana on järjestää kaksi alueellista yhteydenpitoa vuosittain vuodelle 1 kuvatun mallin mukaisesti. Jos alueellinen organisaatio kuitenkin vahvistaa haluavansa toteuttaa AAMVS-järjestelmän, AMAT pyytää EU:lta luvan suunnata osan resursseista sen alueen AAMVS-järjestelmän kehittämiseen, joka toivoo järjestelmää. Tällöin niiden alueellisten organisaatioiden määrä vähenisi, joihin on tarkoitus ottaa yhteyttä vuosittain, mutta niiden valtioiden määrä mahdollisesti kasvaisi, joita käyttävät ja hyödyntävät AAMVS-järjestelmän kehystä.

5.   Teknisestä toteutuksesta vastaava yksikkö

Geneven kansainvälinen humanitaarisen miinanraivauksen keskus (GICHD) johtaa asiaan erikoistuneen AMAT-yksikkönsä kautta hankkeen toteutusta. AMAT johtaa erityisesti kaikkien tämän hankkeen toimien hallinnointia ja toteutusta ja vastaa talousarviosta ja raportoinnista. AMAT-ryhmä vastasi myös neuvoston päätösten (YUTP) 2020/979 ja (YUTP) 2021/2075 mukaisten toimien hallinnoinnista ja toteutuksesta.

AMAT aikoo hyödyntää asiantuntijoita konsultoijina tukemassa tämän hankkeen eri osa-alojen toteutusta ja rekrytoida sitä varten asiantuntijoita erityisesti verkkosisällön kehittämisen, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin ja pienaseiden ja kevyiden aseiden hallinnan aloilta. Konsultit valitaan hyväksytyllä rekrytointimenettelyllä.

6.   Merkityksellisyys

Tämä hanke, mukaan lukien sen tavoitteet, toimet ja lopputuotokset, on yhteensopiva monien Euroopan unionin strategioiden ja poliittisten sopimusten kanssa.

Vuonna 2018 hyväksytty laittomien ampuma-aseiden, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden vastainen EU:n strategia

Kyseisen vuonna 2018 hyväksytyn EU:n pienasestrategian tarkoituksena on ”ohjata yhdennettyä, yhteistä ja koordinoitua unionin toimintaa, jolla pyritään ehkäisemään ja hillitsemään (...) mahdollisuuksia hankkia laittomasti pienaseita ja kevyitä aseita sekä niissä käytettäviä ampumatarvikkeita, sekä edistää vastuuvelvollisuutta ja vastuullisuutta laillisen asekaupan yhteydessä”. (2) Vuoden 2018 pienasestrategia sisältää varastojen hallintaa koskevia erityistoimia, ja sen mukaisesti EU:n edellytetään tukevan yhteistyötä ja avunantoa YK:n toimintaohjelman täytäntöönpanossa, myös varastojen hallinnan osalta, sekä pitävän esillä ja noudattavan standardeja ja hyviä käytäntöjä pienaseiden (ISACS [nykyään MOSAIC]) ja ampumatarvikkeiden (IATG) käsittelyssä.

EU:n AAMVS-järjestelmä tukisi osaltaan EU:n toimia vuoden 2018 pienasestrategian toteuttamiseksi:

| — | AAMVS-järjestelmän yhdeksi tavoitteeksi on määritelty se, että pyritään ehkäisemään tarkoituksenvastaiset siirrot ja edistetään vastuuvelvollisuutta pienaseiden ja kevyiden aseiden laillisessa kaupassa. EU:n AAMVS-järjestelmällä voidaan tukea ennen vientilupien myöntämistä tehtäviä arviointeja tarkoituksenvastaisten siirtojen riskeistä. |
| --- | --- |

—

AAMVS-järjestelmän yhdeksi tavoitteeksi on määritelty se, että pyritään ehkäisemään tarkoituksenvastaiset siirrot ja edistetään vastuuvelvollisuutta pienaseiden ja kevyiden aseiden laillisessa kaupassa. EU:n AAMVS-järjestelmällä voidaan tukea ennen vientilupien myöntämistä tehtäviä arviointeja tarkoituksenvastaisten siirtojen riskeistä.

| — | EU:n AAMVS-järjestelmällä voidaan tukea yhteistyötä ja avunantoa varastojen hallinnan alalla tunnistamalla hallintajärjestelmän heikkouksia ja käyttämällä sitä seurantavälineenä, jolla havaitaan käytännössä tapahtuvia muutoksia tai parannuksia. |
| --- | --- |

—

EU:n AAMVS-järjestelmällä voidaan tukea yhteistyötä ja avunantoa varastojen hallinnan alalla tunnistamalla hallintajärjestelmän heikkouksia ja käyttämällä sitä seurantavälineenä, jolla havaitaan käytännössä tapahtuvia muutoksia tai parannuksia.

| — | Itsearviointimenetelmällä edistetään MOSAIC:n ja IATG:n täytäntöönpanoa. Niiden mukaiset standardit ovat perusteina määriteltäessä vaatimustenmukaisuutta. |
| --- | --- |

—

Itsearviointimenetelmällä edistetään MOSAIC:n ja IATG:n täytäntöönpanoa. Niiden mukaiset standardit ovat perusteina määriteltäessä vaatimustenmukaisuutta.

Ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelmavuosiksi 2020–2025

Ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskevassa vuosien 2020–2025 EU:n toimintasuunnitelmassa, jolla pyritään puuttumaan EU:ssa ja Kaakkois-Euroopan kumppanien (Länsi-Balkan, Moldova ja Ukraina) parissa ilmenevään laittomaan kauppaan, on tunnistettu tarve lisätä varastojen turvallisuutta Kaakkois-Euroopassa ja tukea Länsi-Balkanin aluetta. (3) Etenemissuunnitelman tavoitteena on myös parantaa varastojen hallinnan turvallisuutta, edistää sääntelyä ja valvoa asianmukaista normien noudattamista. (4) Toimessa 4.2 edellytetään lisäksi kannustamaan varastojen hallinnan parantamiseen Sahelin alueella.

EU:n AAMVS-järjestelmää ei ole kohdennettu tietylle alueelle, mutta sillä voidaan tukea toimia, joilla pyritään tunnistamaan rakenteellisia heikkouksia varastojen hallintaan liittyvissä loppukäyttäjän käytännöissä. Itsearviointimenettely sopii erityisen hyvin turvallisuuteen liittyvissä säännöissä olevien puutteiden tunnistamiseen.

EU:n yhteinen kanta aseviennistä vuodelta 2008 ja vapaaehtoiseen käyttöön tarkoitettu, yhteiseen kantaan liittyvä käyttäjän opas
   (5)

EU:n yhteinen kanta sisältää kahdeksan perustetta, joissa on määritelty neljä sellaisten riskitekijöiden kokonaisuutta, joita jäsenvaltioiden edellytetään pitävän perusteina maastavientiluvan epäämiseen, ja neljä sellaisten tekijöiden kokonaisuutta, jotka jäsenvaltioiden edellytetään ottamaan huomioon arvioidessaan maastavientiä koskevia lupahakemuksia. Peruste 7, jossa viitataan siihen vaaraan, että sotilasteknologia tai puolustustarvikkeet päätyvät muualle ostajamaassa tai jälleenviedään epätoivottavin ehdoin, on yksi tekijä, joka viejän olisi otettava huomioon. Yhteisessä kannassa todetaan lisäksi, että arvioidessaan tarkoituksenvastaisten siirtojen riskiä viejän on otettava huomioon vastaanottajamaan valmius soveltaa tehokasta vientivalvontaa.

Yhteiseen kantaan liittyvässä käyttäjän oppaassa, joka sisältää lisää muita – ei-sitovia – toimintaohjeita kyseisen asiakirjan määräysten täytäntöönpanoon, kehotetaan viejiä selvittämään, ovatko vastaanottajamaan a) varastojen hallinta ja turvallisuus ”tasoltaan riittäviä” (mukaan lukien MOSAIC ja IATG) ja b) onko ”tiedossa olevia tapauksia varastojen hävikeistä”. (6)

Käyttäjän oppaassa viitataan siihen, että tehokkaalla turvallisuudella ja varastojen hallinnalla on perusteen 7 täytäntöönpanon ja tarkoituksenvastaisten siirtojen riskin arvioimisen lisäksi tärkeä merkitys myös EU:n yhteisen kannan perusteiden 1 ja 2 soveltamiselle. Näistä peruste 1 liittyy kansainvälisten velvoitteiden noudattamiseen ja peruste 2 ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamiseen. Käyttäjän oppaassa tarkastellaan erityisesti YK:n toimintaohjelmaan sisällytettyjen, muun muassa varastojen hallintaa koskevien standardien noudattamista, millä on merkitystä arvioitaessa sitä, noudattavatko vastaanottajat perusteen 1 mukaisia kansainvälisiä velvoitteita. (7) Lisäksi oppaassa todetaan, että kysymykset siitä, onko asianomaisen loppukäyttäjän maassa olemassa asianmukaiset varastojen, myös ylijäämäaseiden ja -ampumatarvikkeiden, hallintaa ja turvallisuutta koskevat menettelyt ja ovatko varkaudet ja hävikit varastoista vastaanottajamaassa ilmitulleita ongelmia, ovat tekijöitä, jotka on otettava huomioon perusteen 2 kohdalla arvioitaessa sitä riskiä, että vietyjä aseita voitaisiin käyttää ihmisoikeusloukkauksiin tai kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vastaiseen toimintaan. (8)

EU:n yhteinen kanta ja käyttäjän opas sisältävät myös asiaa koskevaa ohjausta tietojen vaihtoon, joka on tärkeä osatekijä AAMVS-järjestelmässä. EU:n yhteisen kannan 4 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot vaihtavat tietoja vientilupien epäämisistä ja neuvottelevat keskenään harkitessaan sellaisen luvan myöntämistä, joka on olennaisesti samankaltainen kuin toisen jäsenvaltion aiemmin epäämä lupa. Tuota säännöstä vahvistetaan edelleen EU:n yhteisen kannan 7 artiklassa, jossa edellytetään, että jäsenvaltiot pyrkivät ”lujittamaan yhteistyötään ja edistämään lähentymistään” asevientivalvonnan alalla vaihtamalla asiaankuuluvia tietoja epäämisten lisäksi asevientipolitiikoista. Käyttäjän oppaassa kannustetaan jäsenvaltiota vaihtamaan tietoja asesulku- ja asevientityöryhmässä (tavanomaisten aseiden vienti) ja lisäksi COARM-verkkojärjestelmässä tai, jos turvallisuusluokitus ”RESTRICTED” katsotaan tarpeelliseksi, COREU-viesteissä. Myös sellaisia tietoja olisi vaihdettava, jotka saattavat olla hyödyllisiä muille jäsenvaltioille tarkoituksenvastaisten siirtojen ehkäisemistä varten. (9)

EU:n yhteisessä kannassa määritellään sovittujen politiikkalinjojen ja AAMVS-järjestelmän välille selkeä yhteys. Yhteys vahvistettiin neuvoston päätöksessä (YUTP) 2020/979, ja EU:n AAMVS-järjestelmä suunniteltiin nimenomaisesti tukemaan vientivalvontaviranomaisia EU:n yhteisen kannan perusteen 7 soveltamisessa. Järjestelmää käytetään teknisenä välineenä, jonka avulla voidaan analysoida mahdollisten maahantuojavaltioiden toteuttamia turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyviä toimenpiteitä. Käytetty menetelmä on yhdenmukainen käyttäjän oppaan ohjeistuksen kanssa, jonka mukaan vaatimustasoa arvioidaan vertaamalla sitä olemassa oleviin, kansainvälisesti hyväksyttyihin hyviin käytäntöihin. Yhteisen kannan 4 artiklassa vahvistetaan lisäksi poliittinen oikeutus EU:n AAMVS-järjestelmään kuuluvalle tietojenvaihdolle.

Neuvoston päätös (YUTP) 2021/38, annettu 15 päivänä tammikuuta 2021, loppukäyttäjätodistusten osatekijöitä koskevasta yhteisestä lähestymistavasta pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden viennin yhteydessä

Neuvoston päätöksessä 2021/38/YUTP vahvistetaan loppukäyttäjätodistusten osatekijöitä koskeva yhteinen lähestymistapa pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden viennin yhteyteen (10). Päätöksessä esitetään valtioiden harkittavaksi kahden sellaisen valinnaisen tiedon toimittaminen, joilla on välitöntä merkitystä AAMVS-järjestelmän kannalta: c) sallitaan vientivaltion suorittama viennin jälkeinen tarkastus paikan päällä, ja d) annetaan vakuutukset, jotka osoittavat loppukäyttäjän kyvyn hallinnoida aseita ja ampumatarvikkeita turvallisesti ja luotettavasti, mukaan lukien sen kyky hallinnoida turvallisesti ja luotettavasti varastoja, joihin tavarat varastoidaan.

AAMVS-järjestelmään voi kuulua viennin jälkeistä tarkastusta koskeva menetelmä, jolla tuetaan itsearvioinnissa esitettyjen väitteiden tarkistamista paikan päällä tehtävässä tarkastuksessa. Tämä antaisi tilanteesta entistäkin paremman varmuuden.

7.   Viestintää ja näkyvyyttä koskeva strategia

AMAT:n on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet julkistaakseen sen, että hanke on EU:n rahoittama, Euroopan komission julkaiseman EU:n ulkoisten toimien viestintää ja näkyvyyttä koskevien vaatimusten 2018 mukaisesti. Euroopan unionin tuki tuodaan esille myös kutsuissa ja muissa eri tapahtumien osallistujille jaetuissa asiakirjoissa. AMAT varmistaa, että EU on mahdollisuuksien mukaan edustettuna tämän päätöksen nojalla tuettavissa tapahtumissa.

EU todetaan hankkeen johtajaksi kaikissa alueellisissa ja kansainvälisissä tapahtumissa, joissa AAMVS esitellään. EU:n AAMVS-järjestelmä voisi motivoida erinomaisella tavalla muita alueellisia organisaatioita, joten AMAT kannustaa toteuttamaan ja tukee EU:n toimia, joilla välinettä tehdään tunnetuksi erilaisissa asevalvontaan liittyvissä yhteyksissä. EU:n edustajia pyydetään esittämään huomautuksia, ja EU:n tunnus pidetään näkyvillä esittelyissä ja esitteissä.

---

(1)  Seitsemännen sopimusvaltioiden konferenssin puheenjohtajan luonnos kokousasiakirjaksi: pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan poistamiseksi ja varastojen tehokkaan hallinnan varmistamiseksi toteutettavien toimien tehostaminen.

(2)  Euroopan unionin neuvosto, neuvoston päätelmät laittomien ampuma-aseiden, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden vastaisen EU:n strategian hyväksymisestä, Bryssel, 19. marraskuuta 2018, 13581/18, <https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13581-2018-INIT/fi/pdf>.

(3)  Euroopan komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma vuosiksi 2020–2025” (huomautus 30).

(4)  Ks. kestävää ratkaisua vuoteen 2024 mennessä koskeva etenemissuunnitelma pienaseiden ja kevyiden aseiden ja niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittomaan hallussapitoon, väärinkäyttöön ja kauppaan Länsi-Balkanin alueella, tavoite 7, Lontoo 10. heinäkuuta 2018, <https://www.seesac.org/f/docs/publications-salw-control-roadmap/Regional-Roadmap-for-a-sustainable-solution-to-the.pdf>.

(5)  Neuvoston yhteinen kanta 2008/944/YUTP, vahvistettu 8 päivänä joulukuuta 2008, sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä (huomautus 7).

(6)  Euroopan unionin neuvosto, ”neuvoston yhteiseen kantaan 2008/944/YUTP liittyvä käyttäjän opas” (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2019/1560), s. 129.

(7)  Euroopan unionin neuvosto, ”neuvoston yhteiseen kantaan 2008/944/YUTP liittyvä käyttäjän opas” (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2019/1560), s. 24.

(8)  Euroopan unionin neuvosto, ”neuvoston yhteiseen kantaan 2008/944/YUTP liittyvä käyttäjän opas” (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2019/1560), s. 58.

(9)  Euroopan unionin neuvosto, ”neuvoston yhteiseen kantaan 2008/944/YUTP liittyvä käyttäjän opas” (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2019/1560), s. 159.

(10)  Neuvoston päätös (YUTP) 2021/38, annettu 15 päivänä tammikuuta 2021, loppukäyttäjätodistusten osatekijöitä koskevasta yhteisestä lähestymistavasta pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden viennin yhteydessä, Euroopan unionin virallinen lehti, L 14, 18.1.2021, s. 4, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32021D0038&from=EN.

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/42

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2022/2276,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2022,

Ukrainan pyrkimysten tukemisesta aseiden, ampumatarvikkeiden ja räjähteiden laittoman kaupan torjumiseksi yhteistyössä Etyjin kanssa annetun päätöksen (YUTP) 2019/2009 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 2019 päätöksen (YUTP) 2019/2009 (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 2019 päätöksen (YUTP) 2019/2009 (1).

| (2) | Päätöksessä (YUTP) 2019/2009 säädetään sen 1 artiklassa tarkoitettuja toimia koskevasta täytäntöönpanokaudesta, joka on 36 kuukautta päätöksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekemispäivästä. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksessä (YUTP) 2019/2009 säädetään sen 1 artiklassa tarkoitettuja toimia koskevasta täytäntöönpanokaudesta, joka on 36 kuukautta päätöksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen tekemispäivästä.

| (3) | Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj) pyysi päätöksen (YUTP) 2019/2009 täytäntöönpanokauden jatkamista 13 kuukaudella 23 päivään tammikuuta 2024 saakka ottaen huomioon päätöksen (YUTP) 2019/2009 mukaisten hanketoimien täytäntöönpanon viivästymisen covid-19-pandemian ja Venäjän Ukrainaa vastaan ilman edeltävää provokaatiota toteuttaman ja perusteettoman hyökkäyssodan vuoksi. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj) pyysi päätöksen (YUTP) 2019/2009 täytäntöönpanokauden jatkamista 13 kuukaudella 23 päivään tammikuuta 2024 saakka ottaen huomioon päätöksen (YUTP) 2019/2009 mukaisten hanketoimien täytäntöönpanon viivästymisen covid-19-pandemian ja Venäjän Ukrainaa vastaan ilman edeltävää provokaatiota toteuttaman ja perusteettoman hyökkäyssodan vuoksi.

| (4) | Päätöksen (YUTP) 2019/2009 1 artiklassa tarkoitettuja toimia voidaan jatkaa 23 päivään tammikuuta 2024 saakka tämän vaikuttamatta taloudellisiin resursseihin. |
| --- | --- |

(4)

Päätöksen (YUTP) 2019/2009 1 artiklassa tarkoitettuja toimia voidaan jatkaa 23 päivään tammikuuta 2024 saakka tämän vaikuttamatta taloudellisiin resursseihin.

| (5) | Voimassaolon jatkamista koskeva pyyntö olisi hyväksyttävä muuttamalla päätöksen (YUTP) 2019/2009 5 artiklan 2 kohta vastaavasti, |
| --- | --- |

(5)

Voimassaolon jatkamista koskeva pyyntö olisi hyväksyttävä muuttamalla päätöksen (YUTP) 2019/2009 5 artiklan 2 kohta vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen (YUTP) 2019/2009 5 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 23 päivänä tammikuuta 2024.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Neuvoston päätös (YUTP) 2019/2009, annettu 2 päivänä joulukuuta 2019, Ukrainan pyrkimysten tukemisesta aseiden, ampumatarvikkeiden ja räjähteiden laittoman kaupan torjumiseksi yhteistyössä Etyjin kanssa (EUVL L 312, 3.12.2019, s. 42).

1

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/43

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/2277,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2022,

komission asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan soveltamatta jättämistä koskevan, Italian tasavallan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 7 artiklan 4 kohdan nojalla esittämän pyynnön hyväksymisestä

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 8068)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa 11 päivänä toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italia toimitti 28 päivänä heinäkuuta 2022 komissiolle pyynnön saada olla soveltamatta komission asetuksen (EU) N:o 1303/2014 (2) liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohtaa Ferrandinan ja Matera La Martellan väliseen rautatielinjaan kuuluvaan Miglionico-tunneliin. Komissio pyysi 8 päivänä elokuuta 2022 lisätietoja, jotka toimitettiin 16 päivänä elokuuta 2022. Pyyntö toimitettiin direktiivin (EU) 2016/797 7 artiklan 1 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Italia toimitti 28 päivänä heinäkuuta 2022 komissiolle pyynnön saada olla soveltamatta komission asetuksen (EU) N:o 1303/2014 (2) liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohtaa Ferrandinan ja Matera La Martellan väliseen rautatielinjaan kuuluvaan Miglionico-tunneliin. Komissio pyysi 8 päivänä elokuuta 2022 lisätietoja, jotka toimitettiin 16 päivänä elokuuta 2022. Pyyntö toimitettiin direktiivin (EU) 2016/797 7 artiklan 1 kohdan c alakohdan perusteella.

| (2) | Tunneli on jo olemassa, se on yksiraiteinen ja sen pituus on 6,6 kilometriä. Ferrandina – Matera La Martella -radan rakennustyöt toteutettiin osittain vuosina 1984–2000 kansallisten standardien mukaisesti, mutta rakennustyöt jäivät keskeneräisiksi. Rataa ei koskaan otettu käyttöön, koska rakennustöitä ei saatettu päätökseen puutteellisen rahoituksen vuoksi. Merkittävien viivästysten jälkeen Ferrandina – Matera La Martella -radan viimeistelyä, parantamista ja avaamista, jäljempänä ’hanke’, koskeva tarjouskilpailu on käynnistetty ja se on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2022 loppuun mennessä. Miglionico-tunnelin viimeistelyn, parantamisen ja avaamisen yhteydessä on tarkoitus panna täytäntöön kaikki asetuksessa (EU) N:o 1303/2014 vahvistetut yhteentoimivuuden teknisen eritelmän (YTE) asiaa koskevat määräykset, lukuun ottamatta asetuksen liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohtaa, jossa edellytetään, että maan pinnalle johtavia sivu- ja/tai pystysuuntaisia hätäuloskäyntejä on oltava vähintään 1 000 metrin välein. Vaihtoehtoista 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 2 alakohtaa ei voida soveltaa, koska kyseessä on yksittäinen tunnelikäytävä. |
| --- | --- |

(2)

Tunneli on jo olemassa, se on yksiraiteinen ja sen pituus on 6,6 kilometriä. Ferrandina – Matera La Martella -radan rakennustyöt toteutettiin osittain vuosina 1984–2000 kansallisten standardien mukaisesti, mutta rakennustyöt jäivät keskeneräisiksi. Rataa ei koskaan otettu käyttöön, koska rakennustöitä ei saatettu päätökseen puutteellisen rahoituksen vuoksi. Merkittävien viivästysten jälkeen Ferrandina – Matera La Martella -radan viimeistelyä, parantamista ja avaamista, jäljempänä ’hanke’, koskeva tarjouskilpailu on käynnistetty ja se on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2022 loppuun mennessä. Miglionico-tunnelin viimeistelyn, parantamisen ja avaamisen yhteydessä on tarkoitus panna täytäntöön kaikki asetuksessa (EU) N:o 1303/2014 vahvistetut yhteentoimivuuden teknisen eritelmän (YTE) asiaa koskevat määräykset, lukuun ottamatta asetuksen liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohtaa, jossa edellytetään, että maan pinnalle johtavia sivu- ja/tai pystysuuntaisia hätäuloskäyntejä on oltava vähintään 1 000 metrin välein. Vaihtoehtoista 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 2 alakohtaa ei voida soveltaa, koska kyseessä on yksittäinen tunnelikäytävä.

| (3) | Vaihtoehtoisena toimenpiteenä matkustajien evakuoimiseksi ja pelastusajoneuvojen alueelle pääsyn mahdollistamiseksi hankkeessa on määrä rakentaa turvalliselle alueelle maan pinnalle johtava pystysuuntainen hätäuloskäynti 3,895 kilometrin päähän Miglionico-tunnelin suulta. Ehdotettu toimenpide on 28 päivänä lokakuuta 2005 annetussa rautatietunneleiden turvallisuutta koskevassa Italian asetuksessa (3) vahvistettujen vaatimusten mukainen. Kyseisessä asetuksessa määrätään, että yli 5 kilometriä pitkiin tunneleihin on rakennettava hätäuloskäyntejä noin 4 kilometrin välein. Italian rataverkon haltija suoritti komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 402/2013 (4) mukaisesti yksityiskohtaisen riskianalyysin, jonka mukaan kaikki tässä tapauksessa tunnistetut riskit ovat hyväksyttävällä tasolla, ja totesi, että tunnelin turvallisuustaso katsotaan riittäväksi ja että käytössä oleva riskejä vähentävä toimenpide huomioon ottaen asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan soveltamatta jättäminen ei vaaranna tunnelin turvallisuutta. |
| --- | --- |

(3)

Vaihtoehtoisena toimenpiteenä matkustajien evakuoimiseksi ja pelastusajoneuvojen alueelle pääsyn mahdollistamiseksi hankkeessa on määrä rakentaa turvalliselle alueelle maan pinnalle johtava pystysuuntainen hätäuloskäynti 3,895 kilometrin päähän Miglionico-tunnelin suulta. Ehdotettu toimenpide on 28 päivänä lokakuuta 2005 annetussa rautatietunneleiden turvallisuutta koskevassa Italian asetuksessa (3) vahvistettujen vaatimusten mukainen. Kyseisessä asetuksessa määrätään, että yli 5 kilometriä pitkiin tunneleihin on rakennettava hätäuloskäyntejä noin 4 kilometrin välein. Italian rataverkon haltija suoritti komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 402/2013 (4) mukaisesti yksityiskohtaisen riskianalyysin, jonka mukaan kaikki tässä tapauksessa tunnistetut riskit ovat hyväksyttävällä tasolla, ja totesi, että tunnelin turvallisuustaso katsotaan riittäväksi ja että käytössä oleva riskejä vähentävä toimenpide huomioon ottaen asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan soveltamatta jättäminen ei vaaranna tunnelin turvallisuutta.

| (4) | Italian tasavallan esittämän pyynnön hyväksymättä jättäminen vaarantaisi hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Italian rataverkon haltijan toimittamien tietojen mukaan hankkeen kokonaiskustannukset ovat 315,49 miljoonaa euroa. Asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan noudattamisen varmistamiseksi tarvittavien lisätöiden kustannuksiksi on arvioitu 165 miljoonaa euroa, joista rakennustöiden osuus on 137 miljoonaa euroa ja loput käytettäisiin tutkimus- ja tukitoimiin. Tämä kasvattaisi hankkeen kustannuksia yli 50 prosenttia 500 miljoonaan euroon. Italian rataverkon haltijan laatimassa ja komissiolle toimittamassa taloudellista elinkelpoisuutta koskevassa analyysissä otettiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/424 (5) 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti huomioon soveltamatta jättämisen mahdollistaman varhaisen toteuttamisen käyttötulot ja hankkeen pitkän aikavälin taloudellinen elinkelpoisuus kansallisessa ja eurooppalaisessa rautatiejärjestelmässä. Toimitettujen tietojen perusteella rata ei olisi osa kattavaa TEN-T-verkkoa, vaan se palvelisi pääasiassa paikallisliikennettä liittämällä Materan kaupungin Italian pääasialliseen rautatieverkkoon. Jos asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan soveltamatta jättämistä koskeva pyyntö hyväksytään, hankkeen odotetaan tuottavan yhteisölle resurssien käyttöä suuremmat hyödyt. Jos taas hakemus hylätään, hankkeen hyödyt jäävät sen kustannuksia alhaisemmiksi. |
| --- | --- |

(4)

Italian tasavallan esittämän pyynnön hyväksymättä jättäminen vaarantaisi hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Italian rataverkon haltijan toimittamien tietojen mukaan hankkeen kokonaiskustannukset ovat 315,49 miljoonaa euroa. Asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan noudattamisen varmistamiseksi tarvittavien lisätöiden kustannuksiksi on arvioitu 165 miljoonaa euroa, joista rakennustöiden osuus on 137 miljoonaa euroa ja loput käytettäisiin tutkimus- ja tukitoimiin. Tämä kasvattaisi hankkeen kustannuksia yli 50 prosenttia 500 miljoonaan euroon. Italian rataverkon haltijan laatimassa ja komissiolle toimittamassa taloudellista elinkelpoisuutta koskevassa analyysissä otettiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/424 (5) 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti huomioon soveltamatta jättämisen mahdollistaman varhaisen toteuttamisen käyttötulot ja hankkeen pitkän aikavälin taloudellinen elinkelpoisuus kansallisessa ja eurooppalaisessa rautatiejärjestelmässä. Toimitettujen tietojen perusteella rata ei olisi osa kattavaa TEN-T-verkkoa, vaan se palvelisi pääasiassa paikallisliikennettä liittämällä Materan kaupungin Italian pääasialliseen rautatieverkkoon. Jos asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan soveltamatta jättämistä koskeva pyyntö hyväksytään, hankkeen odotetaan tuottavan yhteisölle resurssien käyttöä suuremmat hyödyt. Jos taas hakemus hylätään, hankkeen hyödyt jäävät sen kustannuksia alhaisemmiksi.

| (5) | Näistä syistä voidaan katsoa, että direktiivin (EU) 2016/797 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 7 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(5)

Näistä syistä voidaan katsoa, että direktiivin (EU) 2016/797 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 7 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan soveltamatta jättäminen olisi sallittava tunnelin seuraavaan parannukseen tai uudistamiseen asti. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan soveltamatta jättäminen olisi sallittava tunnelin seuraavaan parannukseen tai uudistamiseen asti.

| (7) | Ennen poikkeuksen soveltamista johdanto-osan 3 kappaleessa tarkoitetun riskianalyysin perustana olevat oletukset tai näkökohdat voivat muuttua. Sen vuoksi on aiheellista pyytää Italian tasavaltaa ilmoittamaan komissiolle viipymättä tällaisista muutoksista ja muista mahdollisesti toteutettavista riskejä lieventävistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(7)

Ennen poikkeuksen soveltamista johdanto-osan 3 kappaleessa tarkoitetun riskianalyysin perustana olevat oletukset tai näkökohdat voivat muuttua. Sen vuoksi on aiheellista pyytää Italian tasavaltaa ilmoittamaan komissiolle viipymättä tällaisista muutoksista ja muista mahdollisesti toteutettavista riskejä lieventävistä toimenpiteistä.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin (EU) 2016/797 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset. |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin (EU) 2016/797 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Italian tasavallan esittämä pyyntö saada olla soveltamatta asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevaa 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohtaa Miglionico-tunneliin siihen asti, kun tunnelia seuraavan kerran parannetaan tai uudistetaan edellyttäen, että Italian tasavallan ehdottamaa vaihtoehtoista toimenpidettä sovelletaan.

Italian tasavallan on viipymättä ilmoitettava komissiolle tiedoista, joiden perusteella voidaan kohtuullisella tavalla kyseenalaistaa päätelmä, jonka mukaan asetuksen (EU) N:o 1303/2014 liitteessä olevan 4.2.1.5.2 kohdan b alakohdan 1 alakohdan soveltamatta jättäminen ei vaaranna Miglionico-tunnelin turvallisuutta.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2022.

Komission puolesta

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 138, 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 1303/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän rautatietunneleiden turvallisuutta koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 394).

2

(3)  Italian 28 päivänä lokakuuta 2005 antamaa rautatietunneleiden turvallisuutta koskevaa asetusta tarkistetaan, koska siitä annettiin kielteinen arvio Euroopan unionin rautatievirastosta ja asetuksen (EY) N:o 881/2004 kumoamisesta 11 päivänä toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/796 (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 1) 26 artiklan mukaisessa menettelyssä.

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 402/2013, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2013, riskien arviointia koskevasta yhteisestä turvallisuusmenetelmästä ja asetuksen (EY) N:o 352/2009 kumoamisesta (EUVL L 121, 3.5.2013, s. 8).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/424, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2020, tietojen toimittamisesta komissiolle direktiivin (EU) 2016/797 mukaisen yhteentoimivuuden teknisten eritelmien soveltamatta jättämisen osalta (EUVL L 84, 20.3.2020, s. 20).

5

---

| 21.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 300/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 300/46

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2022/2278,

annettu 8 päivänä marraskuuta 2022,

vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrän hyväksymisestä (EKP/2022/40)

Euroopan keskuspankin johtokunta, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon liikkeeseen laskettavien eurometallirahojen määrän hyväksymistä koskevasta menettelytavasta 4 päivänä joulukuuta 2015 annetun Euroopan keskuspankin päätöksen (EU) 2015/2332 (EKP/2015/43) (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 9 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankilla (EKP) on 1 päivästä tammikuuta 1999 yksinoikeus hyväksyä liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä ’euroalueen jäsenvaltiot’). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankilla (EKP) on 1 päivästä tammikuuta 1999 yksinoikeus hyväksyä liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä ’euroalueen jäsenvaltiot’).

| (2) | Euroalueen 19 jäsenvaltiota sekä Kroatia, joka ottaa käyttöön euron yhteisenä rahana 1 päivästä tammikuuta 2023, ovat kukin toimittaneet EKP:lle pyynnön vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrän hyväksymiseksi, ja pyyntöihin on liitetty selitys arviointitavasta. Tietyt jäsenvaltiot ovat toimittaneet myös liikkeeseen tarkoitettuja metallirahoja koskevia lisätietoja tapauksissa, joissa tällaisia tietoja on saatavilla ja kyseessä oleva jäsenvaltio pitää niitä tärkeinä hyväksymispyynnön perustelemiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Euroalueen 19 jäsenvaltiota sekä Kroatia, joka ottaa käyttöön euron yhteisenä rahana 1 päivästä tammikuuta 2023, ovat kukin toimittaneet EKP:lle pyynnön vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrän hyväksymiseksi, ja pyyntöihin on liitetty selitys arviointitavasta. Tietyt jäsenvaltiot ovat toimittaneet myös liikkeeseen tarkoitettuja metallirahoja koskevia lisätietoja tapauksissa, joissa tällaisia tietoja on saatavilla ja kyseessä oleva jäsenvaltio pitää niitä tärkeinä hyväksymispyynnön perustelemiseksi.

| (3) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden oikeus laskea liikkeeseen eurometallirahoja edellyttää, että EKP hyväksyy liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrän, jäsenvaltiot eivät päätöksen (EU) 2015/2332 (EKP/2015/43) 3 artiklan 1 kohdan mukaan saa ylittää EKP:n hyväksymiä määriä ilman EKP:n ennalta antamaa lupaa. |
| --- | --- |

(3)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden oikeus laskea liikkeeseen eurometallirahoja edellyttää, että EKP hyväksyy liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrän, jäsenvaltiot eivät päätöksen (EU) 2015/2332 (EKP/2015/43) 3 artiklan 1 kohdan mukaan saa ylittää EKP:n hyväksymiä määriä ilman EKP:n ennalta antamaa lupaa.

| (4) | Koska pyydetty liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrä ei edellytä muutosta, EKP:n johtokunta on päätöksen (EU) 2015/2332 (EKP/2015/43) 2 artiklan 9 kohdan mukaan toimivaltainen tekemään tämän päätöksen vuosittaisista hyväksymispyynnöistä, jotka euroalueen jäsenvaltiot ja Kroatia ovat toimittaneet ja jotka koskevat vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien eurometallirahojen määrää, |
| --- | --- |

(4)

Koska pyydetty liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrä ei edellytä muutosta, EKP:n johtokunta on päätöksen (EU) 2015/2332 (EKP/2015/43) 2 artiklan 9 kohdan mukaan toimivaltainen tekemään tämän päätöksen vuosittaisista hyväksymispyynnöistä, jotka euroalueen jäsenvaltiot ja Kroatia ovat toimittaneet ja jotka koskevat vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien eurometallirahojen määrää,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä sovelletaan päätöksen (EU) N:o 2015/2332 (EKP/2015/43) 1 artiklassa olevia määritelmiä.

2 artikla

Vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien eurometallirahojen määrän hyväksyminen

EKP hyväksyy euroalueen jäsenvaltioissa vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien eurometallirahojen määrän seuraavan taulukon mukaisesti:

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | Vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien eurometallirahojen hyväksytty määrä |
| Liikkeeseen tarkoitetut metallirahat | Juhlametallirahat
  (ei tarkoitettu kiertoon) | Liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrä |
| Belgia | 38,00 | 0,40 | 38,40 |
| Saksa | 427,00 | 206,00 | 633,00 |
| Viro | 15,30 | 0,29 | 15,59 |
| Irlanti | 32,60 | 0,50 | 33,10 |
| Kreikka | 125,50 | 0,62 | 126,12 |
| Espanja | 303,00 | 40,00 | 343,00 |
| Ranska | 284,00 | 55,00 | 339,00 |
| Kroatia | 316,34 | 0,43 | 316,77 |
| Italia | 257,00 | 4,55 | 261,55 |
| Kypros | 6,00 | 0,01 | 6,01 |
| Latvia | 10,00 | 0,20 | 10,20 |
| Liettua | 12,00 | 0,41 | 12,41 |
| Luxemburg | 13,20 | 0,26 | 13,46 |
| Malta | 8,00 | 0,50 | 8,50 |
| Alankomaat | 49,00 | 1,00 | 50,00 |
| Itävalta | 81,00 | 175,51 | 256,51 |
| Portugali | 71,50 | 2,00 | 73,50 |
| Slovenia | 25,50 | 1,50 | 27,00 |
| Slovakia | 16,00 | 2,00 | 18,00 |
| Suomi | 10,00 | 5,00 | 15,00 |
| Kaikki yhteensä | 2 100,94 | 496,18 | 2 597,12 |

(miljoonaa euroa)

Vuonna 2023 liikkeeseen laskettavien eurometallirahojen hyväksytty määrä

Liikkeeseen tarkoitetut metallirahat

Juhlametallirahat

(ei tarkoitettu kiertoon)

Liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrä

Belgia

38,00

0,40

38,40

Saksa

427,00

206,00

633,00

Viro

15,30

0,29

15,59

Irlanti

32,60

0,50

33,10

Kreikka

125,50

0,62

126,12

Espanja

303,00

40,00

343,00

Ranska

284,00

55,00

339,00

Kroatia

316,34

0,43

316,77

Italia

257,00

4,55

261,55

Kypros

6,00

0,01

6,01

Latvia

10,00

0,20

10,20

Liettua

12,00

0,41

12,41

Luxemburg

13,20

0,26

13,46

Malta

8,00

0,50

8,50

Alankomaat

49,00

1,00

50,00

Itävalta

81,00

175,51

256,51

Portugali

71,50

2,00

73,50

Slovenia

25,50

1,50

27,00

Slovakia

16,00

2,00

18,00

Suomi

10,00

5,00

15,00

Kaikki yhteensä

Kaikki yhteensä

2 100,94

2 100,94

496,18

496,18

2 597,12

2 597,12

3 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi niille, joille se on osoitettu.

4 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro, sekä Kroatialle.

Tehty Frankfurt am Mainissa 8 päivänä marraskuuta 2022.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EUVL L 328, 12.12.2015, s. 123.

1

---