# Eiropas Savienības L 188/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 188 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 15. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 188

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 15. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1214 (2022. gada 9. marts), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2021/2139 attiecībā uz saimnieciskajām darbībām noteiktās enerģētikas nozarēs un Deleģēto regulu (ES) 2021/2178 attiecībā uz īpašām informācijas atklāšanas prasībām par šīm saimnieciskajām darbībām (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2022/1215 (2022. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģiem zvejot Grenlandes paltusu Norvēģijas ūdeņos 1. un 2. zonā | 46 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1216 (2022. gada 8. jūlijs), ar kuru attiecībā uz 2022. gadu un attiecībā uz dažām administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas, kas piemērojamas kopējās lauksaimniecības politikas satvarā, atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014, (ES) Nr. 180/2014, (ES) Nr. 181/2014, (ES) 2017/892, (ES) 2016/1150, (ES) 2018/274, (ES) Nr. 615/2014 un (ES) 2015/1368 un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/725 | 49 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1217 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko attiecībā uz atvilkumiem no Spānijai 2021., 2022. un 2023. gadam iedalītajām nozvejas kvotām groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013 | 62 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1218 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko attiecībā uz statusa brīvs no slimības apstiprināšanu konkrētām dalībvalstīm vai to zonām noteiktu sarakstā norādītu slimību un noteiktu sarakstā norādītu slimību izskaušanas programmu apstiprināšanas sakarā groza dažus Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 pielikumus (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1219 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko attiecībā uz tādiem sertifikātu paraugiem, kuri vajadzīgi, lai Savienībā ievestu un caur to tranzītā vestu noteiktu kombinētu produktu sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikumu (
  1
  ) | 75 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1220 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES piemērošanai attiecībā uz formātu, kādā trešo valstu brokeru sabiedrību filiālēm un kompetentajām iestādēm jāsniedz minētās direktīvas 41. panta 3. un 4. punktā minētā informācija (
  1
  ) | 98 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1221 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importam | 114 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/1222 (2022. gada 12. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Lisabonas Īpašās savienības Asamblejā | 142 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/1223 (2022. gada 12. jūlijs) par 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda projektu atbrīvoto līdzekļu piešķiršanu Krievijas agresijas kara pret Ukrainu radītās pārtikas nodrošinājuma krīzes un ekonomiskā satricinājuma novēršanai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs | 147 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2022/1224 (2022. gada 13. jūlijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022) | 150 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1214 (2022. gada 9. marts), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2021/2139 attiecībā uz saimnieciskajām darbībām noteiktās enerģētikas nozarēs un Deleģēto regulu (ES) 2021/2178 attiecībā uz īpašām informācijas atklāšanas prasībām par šīm saimnieciskajām darbībām (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) 2022/1215 (2022. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģiem zvejot Grenlandes paltusu Norvēģijas ūdeņos 1. un 2. zonā

46

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1216 (2022. gada 8. jūlijs), ar kuru attiecībā uz 2022. gadu un attiecībā uz dažām administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas, kas piemērojamas kopējās lauksaimniecības politikas satvarā, atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014, (ES) Nr. 180/2014, (ES) Nr. 181/2014, (ES) 2017/892, (ES) 2016/1150, (ES) 2018/274, (ES) Nr. 615/2014 un (ES) 2015/1368 un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/725

49

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1217 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko attiecībā uz atvilkumiem no Spānijai 2021., 2022. un 2023. gadam iedalītajām nozvejas kvotām groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013

62

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1218 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko attiecībā uz statusa brīvs no slimības apstiprināšanu konkrētām dalībvalstīm vai to zonām noteiktu sarakstā norādītu slimību un noteiktu sarakstā norādītu slimību izskaušanas programmu apstiprināšanas sakarā groza dažus Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 pielikumus (
  1
  )

1

65

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1219 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko attiecībā uz tādiem sertifikātu paraugiem, kuri vajadzīgi, lai Savienībā ievestu un caur to tranzītā vestu noteiktu kombinētu produktu sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikumu (
  1
  )

1

75

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1220 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES piemērošanai attiecībā uz formātu, kādā trešo valstu brokeru sabiedrību filiālēm un kompetentajām iestādēm jāsniedz minētās direktīvas 41. panta 3. un 4. punktā minētā informācija (
  1
  )

1

98

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1221 (2022. gada 14. jūlijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importam

114

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/1222 (2022. gada 12. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Lisabonas Īpašās savienības Asamblejā

142

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/1223 (2022. gada 12. jūlijs) par 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda projektu atbrīvoto līdzekļu piešķiršanu Krievijas agresijas kara pret Ukrainu radītās pārtikas nodrošinājuma krīzes un ekonomiskā satricinājuma novēršanai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs

147

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2022/1224 (2022. gada 13. jūlijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022)

Atalanta

150

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojumi Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/913 (2022. gada 30. maijs), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/1793 par to oficiālo kontroļu pagaidu pastiprināšanu un ārkārtas pasākumiem, kas attiecas uz noteiktu preču ievešanu Savienībā no konkrētām trešām valstīm, un ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 un (EK) Nr. 178/2002 ( OV L 158, 13.6.2022. ) | 152 |

Labojumi

*

Labojumi Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/913 (2022. gada 30. maijs), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/1793 par to oficiālo kontroļu pagaidu pastiprināšanu un ārkārtas pasākumiem, kas attiecas uz noteiktu preču ievešanu Savienībā no konkrētām trešām valstīm, un ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 un (EK) Nr. 178/2002 ( OV L 158, 13.6.2022. )

( OV L 158, 13.6.2022. )

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/1214

(2022. gada 9. marts),

ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2021/2139 attiecībā uz saimnieciskajām darbībām noteiktās enerģētikas nozarēs un Deleģēto regulu (ES) 2021/2178 attiecībā uz īpašām informācijas atklāšanas prasībām par šīm saimnieciskajām darbībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (1) un jo īpaši tās 8. panta 4. punktu, 10. panta 3. punktu un 11. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139 (2) noteiktie tehniskās pārbaudes kritēriji attiecas uz vairākām tautsaimniecības nozarēm un darbībām, kas var sekmēt Savienības mērķu sasniegšanu saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām. Šīs tautsaimniecības nozares un darbības tika izvēlētas, ņemot vērā to īpatsvaru kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijās un pierādīto potenciālu novērst, samazināt vai piesaistīt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Turklāt ir pierādījies, ka šīm tautsaimniecības nozarēm un darbībām ir potenciāls rosināt siltumnīcefekta gāzu rašanās novēršanu, samazināšanu vai piesaistīšanu arī citās tautsaimniecības nozarēs un darbībās vai nodrošināt šajās citās nozarēs un darbībās radušos emisiju ilgtermiņa uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139 (2) noteiktie tehniskās pārbaudes kritēriji attiecas uz vairākām tautsaimniecības nozarēm un darbībām, kas var sekmēt Savienības mērķu sasniegšanu saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām. Šīs tautsaimniecības nozares un darbības tika izvēlētas, ņemot vērā to īpatsvaru kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijās un pierādīto potenciālu novērst, samazināt vai piesaistīt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Turklāt ir pierādījies, ka šīm tautsaimniecības nozarēm un darbībām ir potenciāls rosināt siltumnīcefekta gāzu rašanās novēršanu, samazināšanu vai piesaistīšanu arī citās tautsaimniecības nozarēs un darbībās vai nodrošināt šajās citās nozarēs un darbībās radušos emisiju ilgtermiņa uzglabāšanu.

| (2) | Kopējais enerģijas patēriņš veido aptuveni 75 % no tiešajām siltumnīcefekta gāzu emisijām Savienībā. Tādējādi turpmākā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana enerģētikas nozarei ir izšķiroša nozīme. Tāpēc Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139 paredzētie tehniskās pārbaudes kritēriji aptver plašu ar energoapgādes ķēdi saistītu tautsaimniecības nozaru un darbību loku, sākot no elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanas no dažādiem avotiem un beidzot ar pārvades un sadales tīkliem, enerģijas uzkrāšanu, kā arī siltumsūkņiem un biogāzes un biodegvielas ražošanu. Tomēr Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139 nav ietverti tehniskās pārbaudes kritēriji attiecībā uz saimnieciskajām darbībām dabasgāzes un kodolenerģijas nozarēs, lai gan tās var sekmēt Savienības ekonomikas dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

(2)

Kopējais enerģijas patēriņš veido aptuveni 75 % no tiešajām siltumnīcefekta gāzu emisijām Savienībā. Tādējādi turpmākā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana enerģētikas nozarei ir izšķiroša nozīme. Tāpēc Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139 paredzētie tehniskās pārbaudes kritēriji aptver plašu ar energoapgādes ķēdi saistītu tautsaimniecības nozaru un darbību loku, sākot no elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanas no dažādiem avotiem un beidzot ar pārvades un sadales tīkliem, enerģijas uzkrāšanu, kā arī siltumsūkņiem un biogāzes un biodegvielas ražošanu. Tomēr Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139 nav ietverti tehniskās pārbaudes kritēriji attiecībā uz saimnieciskajām darbībām dabasgāzes un kodolenerģijas nozarēs, lai gan tās var sekmēt Savienības ekonomikas dekarbonizāciju.

| (3) | Kā izklāstīts Komisijas 2021. gada 21. aprīļa paziņojumā (“ES taksonomija, uzņēmumu ilgtspējas informācijas ziņošana, vēlmes ilgtspējas jomā un fiduciārie pienākumi: finansējuma novirzīšana Eiropas zaļā kursa īstenošanai”) un Komisijas 2021. gada 6. jūlija paziņojumā (“Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija”), tehniskās pārbaudes kritēriju noteikšana attiecībā uz enerģijas ražošanu no dabasgāzes tika atlikta, jo bija nepieciešams padziļināts tehniskais novērtējums, jo īpaši par dabasgāzes nozīmi pārejā uz ekonomikas dekarbonizāciju (3). Tika atlikta arī tehniskās pārbaudes kritēriju noteikšana attiecībā uz kodolenerģijas ražošanas darbībām, gaidot padziļinātu ekspertu novērtējumu, kas tika uzsākts 2020. gadā, lai konstatētu, vai var uzskatīt, ka kodolenerģijas aprites cikls un jo īpaši kodolatkritumu apsaimniekošana ir saderīgi ar Regulas (ES) 2020/852 17. pantā izvirzīto prasību, ka darbība nedrīkst radīt būtisku kaitējumu citiem vides mērķiem. Ņemot vērā šos novērtējumus, ir jāatzīst, ka dabasgāzes un kodolenerģijas ražošanas darbības var veicināt Savienības ekonomikas dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

(3)

Kā izklāstīts Komisijas 2021. gada 21. aprīļa paziņojumā (“ES taksonomija, uzņēmumu ilgtspējas informācijas ziņošana, vēlmes ilgtspējas jomā un fiduciārie pienākumi: finansējuma novirzīšana Eiropas zaļā kursa īstenošanai”) un Komisijas 2021. gada 6. jūlija paziņojumā (“Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija”), tehniskās pārbaudes kritēriju noteikšana attiecībā uz enerģijas ražošanu no dabasgāzes tika atlikta, jo bija nepieciešams padziļināts tehniskais novērtējums, jo īpaši par dabasgāzes nozīmi pārejā uz ekonomikas dekarbonizāciju (3). Tika atlikta arī tehniskās pārbaudes kritēriju noteikšana attiecībā uz kodolenerģijas ražošanas darbībām, gaidot padziļinātu ekspertu novērtējumu, kas tika uzsākts 2020. gadā, lai konstatētu, vai var uzskatīt, ka kodolenerģijas aprites cikls un jo īpaši kodolatkritumu apsaimniekošana ir saderīgi ar Regulas (ES) 2020/852 17. pantā izvirzīto prasību, ka darbība nedrīkst radīt būtisku kaitējumu citiem vides mērķiem. Ņemot vērā šos novērtējumus, ir jāatzīst, ka dabasgāzes un kodolenerģijas ražošanas darbības var veicināt Savienības ekonomikas dekarbonizāciju.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktu, kas aptver pārejas saimnieciskās darbības, ir jānosaka tehniskās pārbaudes kritēriji attiecībā uz tādu elektroenerģijas ražošanu, augstefektīvu elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerāciju un siltuma/aukstuma ražošanu efektīvās centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmās, izmantojot dabasgāzi, kas nodrošina, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas no dabasgāzes nepārsniedz pieļaujamo robežvērtību. Turklāt ir jānosaka tehniskās pārbaudes kritēriji attiecībā uz dabasgāzes izmantošanu elektroenerģijas ražošanā, augstefektīvā elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerācijā un siltuma/aukstuma ražošanā efektīvās centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmās, kur šāda elektroenerģijas ražošana, augstefektīva elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerācija un siltuma/aukstuma ražošana efektīvās centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmās vēl neatbilst pieļaujamajai robežvērtībai, tā kā papildus klimatneitrālas enerģijas izmantošanai un lielākām investīcijām jau tagad esošajās mazoglekļa saimnieciskajās darbībās un nozarēs pārejai ir nepieciešams būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas citās saimnieciskajās darbībās un nozarēs, kur nav tehnoloģiski un ekonomiski īstenojamu mazoglekļa alternatīvu. Visas šīs saimnieciskās darbības būtu jākvalificē kā pārejas darbības saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktu, ņemot vērā to, ka tehnoloģiski un ekonomiski īstenojamas mazoglekļa alternatīvas vēl var nebūt komerciāli pieejamas pietiekamā apjomā, lai segtu enerģijas pieprasījumu nepārtrauktā un drošā veidā. Jo īpaši attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu ir lietderīgi paredzēt alternatīvu pieeju siltumnīcefekta gāzu emisiju tiešai ierobežošanai. Saskaņā ar šo alternatīvo pieeju, kurai divdesmit gados būtu jānodrošina līdzīgi rezultāti, stacijas šādus rezultātus var panākt, ierobežojot ekspluatācijas stundu skaitu vai agrāk pārejot uz atjaunīgo gāzu vai mazoglekļa gāzu izmantošanu. Ar tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jāveicina paātrināta oglekļietilpīgu energoresursu, citstarp cietā fosilā kurināmā, izmantošanas pārtraukšana. Turklāt, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā, ar tehniskās pārbaudes kritērijiem attiecībā uz dabasgāzes izmantošanu būtu arī jānodrošina, ka ir pieejami pārliecinoši pierādījumi tam, ka tādu pašu enerģijas jaudu nevar saražot, izmantojot atjaunīgos energoresursus, un ka katram objektam tiek izstrādāti efektīvi plāni, kas atbilst nozares labākajiem rādītājiem, lai līdz noteiktam datumam pilnībā pārietu uz atjaunīgo energoresursu vai mazoglekļa gāzu izmantošanu. Visbeidzot, tehniskās pārbaudes kritērijos būtu jāparedz, ka uz laiku tiek atzīts šo darbību devums dekarbonizācijā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktu, kas aptver pārejas saimnieciskās darbības, ir jānosaka tehniskās pārbaudes kritēriji attiecībā uz tādu elektroenerģijas ražošanu, augstefektīvu elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerāciju un siltuma/aukstuma ražošanu efektīvās centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmās, izmantojot dabasgāzi, kas nodrošina, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas no dabasgāzes nepārsniedz pieļaujamo robežvērtību. Turklāt ir jānosaka tehniskās pārbaudes kritēriji attiecībā uz dabasgāzes izmantošanu elektroenerģijas ražošanā, augstefektīvā elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerācijā un siltuma/aukstuma ražošanā efektīvās centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmās, kur šāda elektroenerģijas ražošana, augstefektīva elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerācija un siltuma/aukstuma ražošana efektīvās centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmās vēl neatbilst pieļaujamajai robežvērtībai, tā kā papildus klimatneitrālas enerģijas izmantošanai un lielākām investīcijām jau tagad esošajās mazoglekļa saimnieciskajās darbībās un nozarēs pārejai ir nepieciešams būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas citās saimnieciskajās darbībās un nozarēs, kur nav tehnoloģiski un ekonomiski īstenojamu mazoglekļa alternatīvu. Visas šīs saimnieciskās darbības būtu jākvalificē kā pārejas darbības saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktu, ņemot vērā to, ka tehnoloģiski un ekonomiski īstenojamas mazoglekļa alternatīvas vēl var nebūt komerciāli pieejamas pietiekamā apjomā, lai segtu enerģijas pieprasījumu nepārtrauktā un drošā veidā. Jo īpaši attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu ir lietderīgi paredzēt alternatīvu pieeju siltumnīcefekta gāzu emisiju tiešai ierobežošanai. Saskaņā ar šo alternatīvo pieeju, kurai divdesmit gados būtu jānodrošina līdzīgi rezultāti, stacijas šādus rezultātus var panākt, ierobežojot ekspluatācijas stundu skaitu vai agrāk pārejot uz atjaunīgo gāzu vai mazoglekļa gāzu izmantošanu. Ar tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jāveicina paātrināta oglekļietilpīgu energoresursu, citstarp cietā fosilā kurināmā, izmantošanas pārtraukšana. Turklāt, lai izpildītu prasības, kas noteiktas Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā, ar tehniskās pārbaudes kritērijiem attiecībā uz dabasgāzes izmantošanu būtu arī jānodrošina, ka ir pieejami pārliecinoši pierādījumi tam, ka tādu pašu enerģijas jaudu nevar saražot, izmantojot atjaunīgos energoresursus, un ka katram objektam tiek izstrādāti efektīvi plāni, kas atbilst nozares labākajiem rādītājiem, lai līdz noteiktam datumam pilnībā pārietu uz atjaunīgo energoresursu vai mazoglekļa gāzu izmantošanu. Visbeidzot, tehniskās pārbaudes kritērijos būtu jāparedz, ka uz laiku tiek atzīts šo darbību devums dekarbonizācijā.

| (5) | Atjaunīgajiem energoresursiem būs būtiska nozīme Savienības klimata un vides mērķu sasniegšanā. Ņemot to vērā, ir jāpalielina investīcijas atjaunīgajos energoresursos, lai apmierinātu Savienības enerģijas tirgus vajadzības pēc atjaunīgās un tīrās enerģijas aizvien lielākos apjomos. |
| --- | --- |

(5)

Atjaunīgajiem energoresursiem būs būtiska nozīme Savienības klimata un vides mērķu sasniegšanā. Ņemot to vērā, ir jāpalielina investīcijas atjaunīgajos energoresursos, lai apmierinātu Savienības enerģijas tirgus vajadzības pēc atjaunīgās un tīrās enerģijas aizvien lielākos apjomos.

| (6) | Ar kodolenerģiju saistītas darbības ir mazoglekļa darbības, tās nav saistītas ar enerģiju, kas iegūta no atjaunojamajiem energoresursiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 (4) 2. panta otrās daļas 1) punktā un kā minēts Regulas (ES) 2020/852 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un neietilpst citās saimniecisko darbību kategorijās, kas uzskaitītas minētā punkta b)–i) apakšpunktā. Šādas ar kodolenerģiju saistītās saimnieciskās darbības būtu jākvalificē saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktu, ja tehnoloģiski un ekonomiski īstenojamas mazoglekļa alternatīvas nav pieejamas pietiekamā apjomā, lai segtu enerģijas pieprasījumu nepārtrauktā un drošā veidā. Turklāt Tehnisko ekspertu grupas 2020. gada marta galīgajā ziņojumā par ilgtspējīgu finansējumu (5) tika norādīts, ka “siltumnīcefekta gāzu emisijas kodolenerģijas ražošanā ir gandrīz nulles līmenī” un “ir plaši un skaidri pierādījumi tam, ka kodolenerģija būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus”. Turklāt vairāku dalībvalstu plānos kodolenerģija kopā ar atjaunīgo enerģiju ir iekļauta starp enerģijas avotiem, kuri ir jāizmanto, lai sasniegtu klimata mērķus, citstarp 2050. gada dekarbonizācijas mērķi, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (6). Visbeidzot, nodrošinot stabilu bāzes slodzes enerģijas piegādi, kodolenerģija veicina periodisku atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu un nekavē to izstrādi, kā noteikts Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Tāpēc būtu jāuzskata, ka ar kodolenerģiju saistītas darbības atbilst Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(6)

Ar kodolenerģiju saistītas darbības ir mazoglekļa darbības, tās nav saistītas ar enerģiju, kas iegūta no atjaunojamajiem energoresursiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 (4) 2. panta otrās daļas 1) punktā un kā minēts Regulas (ES) 2020/852 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un neietilpst citās saimniecisko darbību kategorijās, kas uzskaitītas minētā punkta b)–i) apakšpunktā. Šādas ar kodolenerģiju saistītās saimnieciskās darbības būtu jākvalificē saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktu, ja tehnoloģiski un ekonomiski īstenojamas mazoglekļa alternatīvas nav pieejamas pietiekamā apjomā, lai segtu enerģijas pieprasījumu nepārtrauktā un drošā veidā. Turklāt Tehnisko ekspertu grupas 2020. gada marta galīgajā ziņojumā par ilgtspējīgu finansējumu (5) tika norādīts, ka “siltumnīcefekta gāzu emisijas kodolenerģijas ražošanā ir gandrīz nulles līmenī” un “ir plaši un skaidri pierādījumi tam, ka kodolenerģija būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus”. Turklāt vairāku dalībvalstu plānos kodolenerģija kopā ar atjaunīgo enerģiju ir iekļauta starp enerģijas avotiem, kuri ir jāizmanto, lai sasniegtu klimata mērķus, citstarp 2050. gada dekarbonizācijas mērķi, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (6). Visbeidzot, nodrošinot stabilu bāzes slodzes enerģijas piegādi, kodolenerģija veicina periodisku atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu un nekavē to izstrādi, kā noteikts Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Tāpēc būtu jāuzskata, ka ar kodolenerģiju saistītas darbības atbilst Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktam.

| (7) | Ekspertu veiktajā zinātniskajā pārskatā (7) tika secināts, ka ar tehniskās pārbaudes kritērijiem attiecībā uz saimnieciskajām darbībām, kas saistītas ar kodolenerģiju, būtu jānodrošina, ka netiek nodarīts būtisks kaitējums citiem vides mērķiem tādu potenciālo risku dēļ, ko rada kodolatkritumu ilgtermiņa uzglabāšana un galīgā apglabāšana. Tāpēc šiem tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jāatspoguļo augstākie kodoldrošuma, pretradiācijas aizsardzības un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas standarti, pamatojoties uz prasībām, kas noteiktas Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā (“Euratom līgums”) un tiesību aktos, kuri pieņemti saskaņā ar šo līgumu, jo īpaši Padomes Direktīvā 2009/71/Euratom (8). Minētā direktīva paredz augsta līmeņa kodoldrošuma mērķi, kas aptver visus kodoliekārtu dzīves cikla posmus, citstarp šādu iekārtu atrašanās vietas noteikšanu, projektēšanu, būvniecību, nodošanu ekspluatācijā, ekspluatāciju un dezekspluatāciju. Jo īpaši minētajā direktīvā ir prasīts, ka būtiski jāuzlabo drošums, kad tiek projektēti jauni reaktori, citstarp tā sauktie III+ paaudzes reaktori, attiecībā uz kuriem būtu jāizmanto jaunākās zināšanas un tehnoloģijas, ņemot vērā jaunākās starptautiskās drošības prasības. Šīs prasības nodrošina kodoldrošuma mērķa efektīvu īstenošanu, citstarp pastiprinātas aizsardzības principa un efektīvas drošuma kultūras piemērošanu. Šīs prasības nodrošina, ka tiek ārkārtēju cilvēka un dabas izraisītu katastrofu, arī zemestrīču un plūdu, ietekme tiek samazināta līdz minimumam un ka tiek novērstas avārijas, nestandarta operācijas un sistēmiski traucējumi vai kontroles sistēmu darbības pārtraukšana, citstarp izmantojot aizsargkonstrukcijas vai rezerves dzesēšanu un elektroapgādes sistēmas. |
| --- | --- |

(7)

Ekspertu veiktajā zinātniskajā pārskatā (7) tika secināts, ka ar tehniskās pārbaudes kritērijiem attiecībā uz saimnieciskajām darbībām, kas saistītas ar kodolenerģiju, būtu jānodrošina, ka netiek nodarīts būtisks kaitējums citiem vides mērķiem tādu potenciālo risku dēļ, ko rada kodolatkritumu ilgtermiņa uzglabāšana un galīgā apglabāšana. Tāpēc šiem tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jāatspoguļo augstākie kodoldrošuma, pretradiācijas aizsardzības un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas standarti, pamatojoties uz prasībām, kas noteiktas Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā (“Euratom līgums”) un tiesību aktos, kuri pieņemti saskaņā ar šo līgumu, jo īpaši Padomes Direktīvā 2009/71/Euratom (8). Minētā direktīva paredz augsta līmeņa kodoldrošuma mērķi, kas aptver visus kodoliekārtu dzīves cikla posmus, citstarp šādu iekārtu atrašanās vietas noteikšanu, projektēšanu, būvniecību, nodošanu ekspluatācijā, ekspluatāciju un dezekspluatāciju. Jo īpaši minētajā direktīvā ir prasīts, ka būtiski jāuzlabo drošums, kad tiek projektēti jauni reaktori, citstarp tā sauktie III+ paaudzes reaktori, attiecībā uz kuriem būtu jāizmanto jaunākās zināšanas un tehnoloģijas, ņemot vērā jaunākās starptautiskās drošības prasības. Šīs prasības nodrošina kodoldrošuma mērķa efektīvu īstenošanu, citstarp pastiprinātas aizsardzības principa un efektīvas drošuma kultūras piemērošanu. Šīs prasības nodrošina, ka tiek ārkārtēju cilvēka un dabas izraisītu katastrofu, arī zemestrīču un plūdu, ietekme tiek samazināta līdz minimumam un ka tiek novērstas avārijas, nestandarta operācijas un sistēmiski traucējumi vai kontroles sistēmu darbības pārtraukšana, citstarp izmantojot aizsargkonstrukcijas vai rezerves dzesēšanu un elektroapgādes sistēmas.

| (8) | Tirgū ir kļuvusi pieejama avārijizturīga kodoldegviela, kas nodrošina papildu aizsardzību pret avārijām, kuras izraisa degvielas vai reaktora komponentu strukturālie bojājumi. Lai tiktu ņemti vērā šīs jaunākās tehnoloģiskās norises, tehniskās pārbaudes kritērijos būtu jānosaka prasība, ka ir jāizmanto šāda veida degviela, ņemot vērā tās licencēšanas gaitu Savienībā. |
| --- | --- |

(8)

Tirgū ir kļuvusi pieejama avārijizturīga kodoldegviela, kas nodrošina papildu aizsardzību pret avārijām, kuras izraisa degvielas vai reaktora komponentu strukturālie bojājumi. Lai tiktu ņemti vērā šīs jaunākās tehnoloģiskās norises, tehniskās pārbaudes kritērijos būtu jānosaka prasība, ka ir jāizmanto šāda veida degviela, ņemot vērā tās licencēšanas gaitu Savienībā.

| (9) | Visā pasaulē turpinās pētniecības un attīstības centieni, lai izstrādātu jaunas kodolreaktoru tehnoloģijas, kurās citstarp tiek izmantoti slēgti degvielas cikli vai degvielas pašrašanās koncepcijas un kuras samazina augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu veidošanos (“IV paaudzes reaktori”). Lai gan šie IV paaudzes reaktori vēl nav komerciāli dzīvotspējīgi, attiecībā uz tiem būtu jānosaka tehniskās pārbaudes kritēriji, ņemot vērā to potenciālu dekarbonizācijas un radioaktīvo atkritumu samazināšanas mērķa sasniegšanā. |
| --- | --- |

(9)

Visā pasaulē turpinās pētniecības un attīstības centieni, lai izstrādātu jaunas kodolreaktoru tehnoloģijas, kurās citstarp tiek izmantoti slēgti degvielas cikli vai degvielas pašrašanās koncepcijas un kuras samazina augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu veidošanos (“IV paaudzes reaktori”). Lai gan šie IV paaudzes reaktori vēl nav komerciāli dzīvotspējīgi, attiecībā uz tiem būtu jānosaka tehniskās pārbaudes kritēriji, ņemot vērā to potenciālu dekarbonizācijas un radioaktīvo atkritumu samazināšanas mērķa sasniegšanā.

| (10) | Vairākas dalībvalstis savos dekarbonizācijas plānos ir iekļāvušas kodolenerģiju kā vienu no nākotnes enerģijas avotiem. Komisijas novērtētie scenāriji paredz, ka izveidosies dekarbonizēta energosistēma, kuras pamatā ir ļoti lielā mērā atjaunīgi energoresursi un kodolenerģija ar stabilu uzstādīto jaudu salīdzinājumā ar pašreizējiem līmeņiem. Tā kā pašlaik izmantotās kodoliekārtas noveco, ir jāuzlabo pašreizējo iekārtu drošums, lai pagarinātu ekspluatācijas laiku, kā arī jābūvē jaunas kodoliekārtas, kas aizstātu novecojušas iekārtas. Šis ir nepārtraukts process, kam būtu jānodrošina energosistēmas dekarbonizācijai vajadzīgās jaudas līdz 2050. gadam un, ja vajadzēs, arī turpmāk. Attiecīgi līdz 2050. gadam un turpmāk būs nepieciešamas ievērojamas investīcijas kodolenerģijā. Ir jānodrošina, ka jaunajās kodolelektrostacijās tiek izmantoti vismodernākie tehnoloģiskā progresa piedāvātie risinājumi. Tāpēc tehniskās pārbaudes kritērijos attiecībā uz šādām jaunām kodolelektrostacijām būtu jāparedz regulāra katra investīciju projekta pārskatīšana un tehniskie parametri, kas atbilst vislabākajai pieejamajai tehnoloģijai, ņemot vērā ilgtspējīgu pētniecības un attīstības centienu iznākumus un nepārtrauktus tehnoloģiju uzlabojumus. Būtu jānosaka konkrēti datumi jaunu tehnoloģiju, kas ir saderīgas ar ilgtspējīgu dekarbonizāciju, pakāpeniskai ieviešanai, tiklīdz tās kļūst pieejamas. |
| --- | --- |

(10)

Vairākas dalībvalstis savos dekarbonizācijas plānos ir iekļāvušas kodolenerģiju kā vienu no nākotnes enerģijas avotiem. Komisijas novērtētie scenāriji paredz, ka izveidosies dekarbonizēta energosistēma, kuras pamatā ir ļoti lielā mērā atjaunīgi energoresursi un kodolenerģija ar stabilu uzstādīto jaudu salīdzinājumā ar pašreizējiem līmeņiem. Tā kā pašlaik izmantotās kodoliekārtas noveco, ir jāuzlabo pašreizējo iekārtu drošums, lai pagarinātu ekspluatācijas laiku, kā arī jābūvē jaunas kodoliekārtas, kas aizstātu novecojušas iekārtas. Šis ir nepārtraukts process, kam būtu jānodrošina energosistēmas dekarbonizācijai vajadzīgās jaudas līdz 2050. gadam un, ja vajadzēs, arī turpmāk. Attiecīgi līdz 2050. gadam un turpmāk būs nepieciešamas ievērojamas investīcijas kodolenerģijā. Ir jānodrošina, ka jaunajās kodolelektrostacijās tiek izmantoti vismodernākie tehnoloģiskā progresa piedāvātie risinājumi. Tāpēc tehniskās pārbaudes kritērijos attiecībā uz šādām jaunām kodolelektrostacijām būtu jāparedz regulāra katra investīciju projekta pārskatīšana un tehniskie parametri, kas atbilst vislabākajai pieejamajai tehnoloģijai, ņemot vērā ilgtspējīgu pētniecības un attīstības centienu iznākumus un nepārtrauktus tehnoloģiju uzlabojumus. Būtu jānosaka konkrēti datumi jaunu tehnoloģiju, kas ir saderīgas ar ilgtspējīgu dekarbonizāciju, pakāpeniskai ieviešanai, tiklīdz tās kļūst pieejamas.

| (11) | Euratom līguma II pielikumā un Padomes Regulā (Euratom) Nr. 2587/1999 (9) ir noteiktas robežvērtības un citas prasības attiecībā uz paziņošanu Komisijai par investīcijām kodolenerģijā. Lai nodrošinātu, ka taksonomijas mērķu sasniegšanā tiek maksimāli ievēroti Euratom tiesību aktu principi un prasības, citstarp kodoldrošuma mērķis, par šādām investīcijām būtu jāsaņem Komisijas atzinums neatkarīgi no tā, vai Euratom līguma II pielikumā un Regulā (Euratom) Nr. 2587/1999 tiek prasīta jebkāda paziņošana. Tā paša iemesla dēļ būtu apmierinoši jāatrisina visi Komisijas atzinumā identificētie jautājumi, kas attiecas uz Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punkta un 17. panta piemērošanu un tehniskās pārbaudes kritērijiem. |
| --- | --- |

(11)

Euratom līguma II pielikumā un Padomes Regulā (Euratom) Nr. 2587/1999 (9) ir noteiktas robežvērtības un citas prasības attiecībā uz paziņošanu Komisijai par investīcijām kodolenerģijā. Lai nodrošinātu, ka taksonomijas mērķu sasniegšanā tiek maksimāli ievēroti Euratom tiesību aktu principi un prasības, citstarp kodoldrošuma mērķis, par šādām investīcijām būtu jāsaņem Komisijas atzinums neatkarīgi no tā, vai Euratom līguma II pielikumā un Regulā (Euratom) Nr. 2587/1999 tiek prasīta jebkāda paziņošana. Tā paša iemesla dēļ būtu apmierinoši jāatrisina visi Komisijas atzinumā identificētie jautājumi, kas attiecas uz Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punkta un 17. panta piemērošanu un tehniskās pārbaudes kritērijiem.

| (12) | Ņemot vērā to, ka ir vajadzīgs ilgs laiks, lai īstenotu investīcijas jaunās kodolenerģijas ražošanas jaudās, atsevišķu esošo kodoliekārtu ekspluatācijas laika pagarināšana var veicināt energosistēmas dekarbonizāciju tuvākā vai vidējā termiņā. Tomēr tehniskās pārbaudes kritērijos attiecībā uz šādiem paplašinājumiem būtu jāparedz prasība veikt modifikācijas un uzlabot drošumu, lai nodrošinātu, ka šīs kodoliekārtas atbilst augstākajiem sasniedzamajiem drošuma standartiem un visām prasībām attiecībā uz drošuma mērķi, kas noteiktas saskaņā ar Euratom līgumu pieņemtajos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka ir vajadzīgs ilgs laiks, lai īstenotu investīcijas jaunās kodolenerģijas ražošanas jaudās, atsevišķu esošo kodoliekārtu ekspluatācijas laika pagarināšana var veicināt energosistēmas dekarbonizāciju tuvākā vai vidējā termiņā. Tomēr tehniskās pārbaudes kritērijos attiecībā uz šādiem paplašinājumiem būtu jāparedz prasība veikt modifikācijas un uzlabot drošumu, lai nodrošinātu, ka šīs kodoliekārtas atbilst augstākajiem sasniedzamajiem drošuma standartiem un visām prasībām attiecībā uz drošuma mērķi, kas noteiktas saskaņā ar Euratom līgumu pieņemtajos tiesību aktos.

| (13) | Ņemot vērā sagaidāmo tehnoloģiju un zinātnes attīstību, investīcijām tādu jaunu kodoliekārtu būvniecībā un drošā ekspluatācijā, kas izmanto labākās pieejamās tehnoloģijas un ko līdz attiecīgam datumam apstiprinājušas dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, būtu jāpiemēro tehniskās pārbaudes kritēriji un termiņi, kas veicinās IV paaudzes reaktoru ar slēgtu degvielas ciklu vai degvielu pašražojošu reaktoru attīstību un turpmāku izmantošanu, tiklīdz šādi reaktori kļūs komerciāli pieejami. Šie termiņi būtu atbilstoši jāpārskata, ņemot vērā progresu šādu tehnoloģiju attīstībā. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā sagaidāmo tehnoloģiju un zinātnes attīstību, investīcijām tādu jaunu kodoliekārtu būvniecībā un drošā ekspluatācijā, kas izmanto labākās pieejamās tehnoloģijas un ko līdz attiecīgam datumam apstiprinājušas dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, būtu jāpiemēro tehniskās pārbaudes kritēriji un termiņi, kas veicinās IV paaudzes reaktoru ar slēgtu degvielas ciklu vai degvielu pašražojošu reaktoru attīstību un turpmāku izmantošanu, tiklīdz šādi reaktori kļūs komerciāli pieejami. Šie termiņi būtu atbilstoši jāpārskata, ņemot vērā progresu šādu tehnoloģiju attīstībā.

| (14) | Ar tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanas vai pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķiem, būtu jānodrošina, ka saimnieciskās darbības nerada būtisku kaitējumu nevienam citam vides mērķim. Īpaši attiecībā uz saimnieciskajām darbībām, kas saistītas ar kodolenerģiju, ir jānodrošina, ka atkritumu ilgtermiņa apglabāšana nerada būtisku un ilgtermiņa kaitējumu videi, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 17. panta 1. punkta d) apakšpunkta iii) punktā. Tāpēc ir lietderīgi tehniskās pārbaudes kritērijos noteikt īpašas prasības par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondu un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondu, kuras var apvienot, ievērojot principu, ka atkritumu radītājiem būtu jāatbild par atkritumu apsaimniekošanas izmaksām, un pieprasīt, lai visiem radioaktīvajiem atkritumiem tiktu nodrošināti funkcionējošas galīgās glabātavas; tādējādi vajadzētu novērst radioaktīvo atkritumu jebkāda veida eksportu nolūkā apglabāt tos trešās valstīs. Vairākās dalībvalstīs zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumi pašlaik tiek apglabāti tuvu zemes virsmai esošās glabātavās, un to ekspluatācijas vairākās desmitgadēs ir uzkrāta ievērojama pieredze un zinātība atkritumu apsaimniekošanā. Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un nostrādātās kodoldegvielas gadījumā dziļa ģeoloģiskā apglabāšana ir vismodernākais risinājums, kas ekspertu aprindās visā pasaulē ir plaši atzīts kā drošākais un ilgtspējīgākais risinājums augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas, ko uzskata par atkritumiem, apsaimniekošanas beigu posmā. Dalībvalstīm, saglabājot atbildību par savu politiku attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un zema, vidēja vai augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apsaimniekošanu, savā rīcībpolitikā, jo īpaši nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas valsts programmās, būtu jāiekļauj apglabāšanas iespēju plānošana un īstenošana, aptverot visus nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu veidus un apsaimniekošanas posmus no to rašanās līdz apglabāšanai. Valstu programmu saturs ir noteikts Padomes Direktīvā 2011/70/Euratom (10), un tajā ir iekļauti galvenie darbības rādītāji, kas vajadzīgi, lai pārredzami uzraudzītu progresu. Dalībvalstīm regulāri ir jāziņo Komisijai par valsts programmu īstenošanā panākto progresu. Dalībvalstu ziņojumi kopš 2021. gada liecina, ka ir panākts būtisks progress pirmo dziļo ģeoloģisko glabātavu izveidē Savienības teritorijā. Dalībvalstīm kļūst pieejami reālistiski risinājumi, kurus var izmantot, lai līdz 2050. gadam izstrādātu un sāktu ekspluatēt šādus kompleksus. Tāpēc atbilstošas prasības iekļaušana tehniskās pārbaudes kritērijos nodrošina, ka netiek nodarīts būtisks kaitējums videi. |
| --- | --- |

(14)

Ar tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanas vai pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķiem, būtu jānodrošina, ka saimnieciskās darbības nerada būtisku kaitējumu nevienam citam vides mērķim. Īpaši attiecībā uz saimnieciskajām darbībām, kas saistītas ar kodolenerģiju, ir jānodrošina, ka atkritumu ilgtermiņa apglabāšana nerada būtisku un ilgtermiņa kaitējumu videi, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 17. panta 1. punkta d) apakšpunkta iii) punktā. Tāpēc ir lietderīgi tehniskās pārbaudes kritērijos noteikt īpašas prasības par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondu un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondu, kuras var apvienot, ievērojot principu, ka atkritumu radītājiem būtu jāatbild par atkritumu apsaimniekošanas izmaksām, un pieprasīt, lai visiem radioaktīvajiem atkritumiem tiktu nodrošināti funkcionējošas galīgās glabātavas; tādējādi vajadzētu novērst radioaktīvo atkritumu jebkāda veida eksportu nolūkā apglabāt tos trešās valstīs. Vairākās dalībvalstīs zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumi pašlaik tiek apglabāti tuvu zemes virsmai esošās glabātavās, un to ekspluatācijas vairākās desmitgadēs ir uzkrāta ievērojama pieredze un zinātība atkritumu apsaimniekošanā. Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un nostrādātās kodoldegvielas gadījumā dziļa ģeoloģiskā apglabāšana ir vismodernākais risinājums, kas ekspertu aprindās visā pasaulē ir plaši atzīts kā drošākais un ilgtspējīgākais risinājums augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas, ko uzskata par atkritumiem, apsaimniekošanas beigu posmā. Dalībvalstīm, saglabājot atbildību par savu politiku attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un zema, vidēja vai augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apsaimniekošanu, savā rīcībpolitikā, jo īpaši nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas valsts programmās, būtu jāiekļauj apglabāšanas iespēju plānošana un īstenošana, aptverot visus nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu veidus un apsaimniekošanas posmus no to rašanās līdz apglabāšanai. Valstu programmu saturs ir noteikts Padomes Direktīvā 2011/70/Euratom (10), un tajā ir iekļauti galvenie darbības rādītāji, kas vajadzīgi, lai pārredzami uzraudzītu progresu. Dalībvalstīm regulāri ir jāziņo Komisijai par valsts programmu īstenošanā panākto progresu. Dalībvalstu ziņojumi kopš 2021. gada liecina, ka ir panākts būtisks progress pirmo dziļo ģeoloģisko glabātavu izveidē Savienības teritorijā. Dalībvalstīm kļūst pieejami reālistiski risinājumi, kurus var izmantot, lai līdz 2050. gadam izstrādātu un sāktu ekspluatēt šādus kompleksus. Tāpēc atbilstošas prasības iekļaušana tehniskās pārbaudes kritērijos nodrošina, ka netiek nodarīts būtisks kaitējums videi.

| (15) | Ir nepieciešams, lai nefinanšu un finanšu uzņēmumi investoriem sniegtu pēc iespējas lielāku pārredzamību par investīcijām dabasgāzes un kodolenerģijas ražošanas darbībās, attiecībā uz kurām būtu jānosaka tehniskās pārbaudes kritēriji. Lai nodrošinātu šo pārredzamību, būtu jānosaka īpašas informācijas atklāšanas prasības nefinanšu un finanšu uzņēmumiem. Lai nodrošinātu investoriem atklātās informācijas salīdzināmību, šī informācija būtu jāsniedz, izmantojot veidni, kur, skaidri norādīta ar dabasgāzi un kodolenerģiju saistīto darbību proporcija saucējā un – attiecīgā gadījumā – šo uzņēmumu galvenie darbības rādītāji skaitītājā. Lai investoriem nodrošinātu augstas pakāpes pārredzamību par Regulas (ES) 2020/852 5. un 6. pantā minētajiem finanšu produktiem, kas saistīti ar dabasgāzes un kodolenerģijas darbībām, attiecībā uz kurām ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, Komisija attiecīgi grozīs vai ierosinās grozīt informācijas atklāšanas sistēmu, kas attiecas uz šiem finanšu produktiem, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību visā to dzīves ciklā. Lai nodrošinātu, ka galainvestori skaidri identificē šādu informāciju, Komisija apsvērs iespēju grozīt prasības attiecībā uz izplatītāju sniegtajām finanšu un apdrošināšanas konsultācijām. |
| --- | --- |

(15)

Ir nepieciešams, lai nefinanšu un finanšu uzņēmumi investoriem sniegtu pēc iespējas lielāku pārredzamību par investīcijām dabasgāzes un kodolenerģijas ražošanas darbībās, attiecībā uz kurām būtu jānosaka tehniskās pārbaudes kritēriji. Lai nodrošinātu šo pārredzamību, būtu jānosaka īpašas informācijas atklāšanas prasības nefinanšu un finanšu uzņēmumiem. Lai nodrošinātu investoriem atklātās informācijas salīdzināmību, šī informācija būtu jāsniedz, izmantojot veidni, kur, skaidri norādīta ar dabasgāzi un kodolenerģiju saistīto darbību proporcija saucējā un – attiecīgā gadījumā – šo uzņēmumu galvenie darbības rādītāji skaitītājā. Lai investoriem nodrošinātu augstas pakāpes pārredzamību par Regulas (ES) 2020/852 5. un 6. pantā minētajiem finanšu produktiem, kas saistīti ar dabasgāzes un kodolenerģijas darbībām, attiecībā uz kurām ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, Komisija attiecīgi grozīs vai ierosinās grozīt informācijas atklāšanas sistēmu, kas attiecas uz šiem finanšu produktiem, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību visā to dzīves ciklā. Lai nodrošinātu, ka galainvestori skaidri identificē šādu informāciju, Komisija apsvērs iespēju grozīt prasības attiecībā uz izplatītāju sniegtajām finanšu un apdrošināšanas konsultācijām.

| (16) | Lai vairotu investoru uzticēšanos, ar dabasgāzi saistīto darbību atbilstība tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jāverificē neatkarīgai trešai personai. Lai nodrošinātu objektīvu un rūpīgu atbilstības verifikāciju, neatkarīgas trešās personas rīcībā ir jābūt resursiem un darbiniekiem ar verifikācijai vajadzīgām speciālām zināšanām, tai ir jābūt neatkarīgai, lai izvairītos no interešu konflikta ar īpašnieku vai finansētāju, un tai nevajadzētu būt iesaistītai šādu ar dabasgāzi saistītu darbību izstrādē vai darbībā. Papildus pārbaudes mehānismam uz finanšu un nefinanšu uzņēmumiem var attiekties īpašas verifikācijas prasības, kas noteiktas citos Savienības tiesību aktos par ilgtspējīgu finansējumu un attiecas uz atbilstību tehniskās pārbaudes kritērijiem. Saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 26. panta 1. punkta c) apakšpunktu Komisijai būtu jāpārskata noteikumi, kas vajadzīgi, lai izveidotu verifikācijas mehānismus attiecībā uz atbilstību minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(16)

Lai vairotu investoru uzticēšanos, ar dabasgāzi saistīto darbību atbilstība tehniskās pārbaudes kritērijiem būtu jāverificē neatkarīgai trešai personai. Lai nodrošinātu objektīvu un rūpīgu atbilstības verifikāciju, neatkarīgas trešās personas rīcībā ir jābūt resursiem un darbiniekiem ar verifikācijai vajadzīgām speciālām zināšanām, tai ir jābūt neatkarīgai, lai izvairītos no interešu konflikta ar īpašnieku vai finansētāju, un tai nevajadzētu būt iesaistītai šādu ar dabasgāzi saistītu darbību izstrādē vai darbībā. Papildus pārbaudes mehānismam uz finanšu un nefinanšu uzņēmumiem var attiekties īpašas verifikācijas prasības, kas noteiktas citos Savienības tiesību aktos par ilgtspējīgu finansējumu un attiecas uz atbilstību tehniskās pārbaudes kritērijiem. Saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 26. panta 1. punkta c) apakšpunktu Komisijai būtu jāpārskata noteikumi, kas vajadzīgi, lai izveidotu verifikācijas mehānismus attiecībā uz atbilstību minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem.

| (17) | Dabasgāzes un kodolenerģijas nozarēm ir raksturīga strauja tehnoloģiju attīstība. Tāpēc ir regulāri jāpārskata tehniskās pārbaudes kritēriji, kas aptver enerģijas ražošanas darbības šajās nozarēs, kā noteikts Regulas (ES) 2020/852 19. panta 5. punktā. Turklāt, pamatojoties uz Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, šādai pārskatīšanai būtu jāaptver arī tehniskās pārbaudes kritērijos noteikto laika periodu atbilstība. |
| --- | --- |

(17)

Dabasgāzes un kodolenerģijas nozarēm ir raksturīga strauja tehnoloģiju attīstība. Tāpēc ir regulāri jāpārskata tehniskās pārbaudes kritēriji, kas aptver enerģijas ražošanas darbības šajās nozarēs, kā noteikts Regulas (ES) 2020/852 19. panta 5. punktā. Turklāt, pamatojoties uz Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, šādai pārskatīšanai būtu jāaptver arī tehniskās pārbaudes kritērijos noteikto laika periodu atbilstība.

| (18) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2021/2139 un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2178 (11) būtu attiecīgi jāgroza. Grozījumi Deleģētajās regulās (ES) 2021/2139 un (ES) 2021/2178 neuzliek pienākumu veikt investīcijas, bet ir paredzēti tādēļ, lai palīdzētu finanšu tirgiem un investoriem, ievērojot stingrus nosacījumus, identificēt attiecīgās ar gāzi un kodolenerģiju saistītās darbības, kas nepieciešamas dalībvalstu energosistēmu pārejā uz klimatneitralitāti saskaņā ar Savienības klimata mērķiem un saistībām. |
| --- | --- |

(18)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2021/2139 un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2178 (11) būtu attiecīgi jāgroza. Grozījumi Deleģētajās regulās (ES) 2021/2139 un (ES) 2021/2178 neuzliek pienākumu veikt investīcijas, bet ir paredzēti tādēļ, lai palīdzētu finanšu tirgiem un investoriem, ievērojot stingrus nosacījumus, identificēt attiecīgās ar gāzi un kodolenerģiju saistītās darbības, kas nepieciešamas dalībvalstu energosistēmu pārejā uz klimatneitralitāti saskaņā ar Savienības klimata mērķiem un saistībām.

| (19) | Šajā deleģētajā regulā noteiktie grozījumi Deleģētajās regulās (ES) 2021/2139 un (ES) 2021/2178 ir cieši saistīti. Lai nodrošinātu, ka minētie noteikumi, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, lai ieinteresētās personas varētu vieglāk gūt visaptverošu pārskatu par tiesisko regulējumu un lai būtu vieglāk piemērot Regulu (ES) 2020/852, būtu savā starpā saskaņoti, šie noteikumi ir jāiekļauj vienā deleģētajā regulā. |
| --- | --- |

(19)

Šajā deleģētajā regulā noteiktie grozījumi Deleģētajās regulās (ES) 2021/2139 un (ES) 2021/2178 ir cieši saistīti. Lai nodrošinātu, ka minētie noteikumi, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, lai ieinteresētās personas varētu vieglāk gūt visaptverošu pārskatu par tiesisko regulējumu un lai būtu vieglāk piemērot Regulu (ES) 2020/852, būtu savā starpā saskaņoti, šie noteikumi ir jāiekļauj vienā deleģētajā regulā.

| (20) | Ir svarīgi nodrošināt nefinanšu un finanšu uzņēmumiem pietiekami daudz laika, lai tie varētu novērtēt, vai to saimnieciskās darbības, kas saistītas ar dabasgāzi un kodolenerģiju, atbilst šajā regulā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem, un, pamatojoties uz šo novērtējumu, ziņot saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2021/2178. Tāpēc šī regula būtu jāsāk piemērot no 2023. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(20)

Ir svarīgi nodrošināt nefinanšu un finanšu uzņēmumiem pietiekami daudz laika, lai tie varētu novērtēt, vai to saimnieciskās darbības, kas saistītas ar dabasgāzi un kodolenerģiju, atbilst šajā regulā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem, un, pamatojoties uz šo novērtējumu, ziņot saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2021/2178. Tāpēc šī regula būtu jāsāk piemērot no 2023. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139

Deleģēto regulu (ES) 2021/2139 groza šādi:

| 1) | regulā iekļauj šādu 2.a pantu:

  “2.a pants
  Pārskatīšana
  Veicot Regulas (ES) 2020/852 19. panta 5. punktā minēto pārskatīšanu, Komisija arī pārskata un izvērtē nepieciešamību grozīt I pielikuma 4.27. iedaļā, 4.28. iedaļā, 4.29. iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā, 4.30. iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā un 4.31. iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā minētos datumus.
  Pārskatot I pielikuma 4.27. un 4.28. iedaļas 2. punktā minēto datumu, ņem vērā tehnikas attīstību, kas saistīta ar avārijizturīgas kodoldegvielas komercializāciju Savienībā un visā pasaulē.”; |
| --- | --- |

1)

regulā iekļauj šādu 2.a pantu:

“2.a pants

Pārskatīšana

Veicot Regulas (ES) 2020/852 19. panta 5. punktā minēto pārskatīšanu, Komisija arī pārskata un izvērtē nepieciešamību grozīt I pielikuma 4.27. iedaļā, 4.28. iedaļā, 4.29. iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā, 4.30. iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā un 4.31. iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā minētos datumus.

Pārskatot I pielikuma 4.27. un 4.28. iedaļas 2. punktā minēto datumu, ņem vērā tehnikas attīstību, kas saistīta ar avārijizturīgas kodoldegvielas komercializāciju Savienībā un visā pasaulē.”;

| 2) | I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

2)

I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 3) | II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

3)

II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants.

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178

Deleģēto regulu (ES) 2021/2178 groza šādi:

| 1) | regulas 8. pantā pievieno šādu 6., 7. un 8. punktu:

  “6.   Nefinanšu uzņēmumi un finanšu uzņēmumi atklāj šādas summas un proporcijas:






  a) | taksonomijai atbilstīgas saimnieciskās darbības, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I un II pielikuma 4.26., 4.27. un 4.28. iedaļā, to galveno darbības rādītāju saucējā un skaitītājā; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 8. pantā pievieno šādu 6., 7. un 8. punktu:

“6.   Nefinanšu uzņēmumi un finanšu uzņēmumi atklāj šādas summas un proporcijas:

a)

taksonomijai atbilstīgas saimnieciskās darbības, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I un II pielikuma 4.26., 4.27. un 4.28. iedaļā, to galveno darbības rādītāju saucējā un skaitītājā;

| b) | taksonomijai piederīgas, bet taksonomijai neatbilstīgas saimnieciskās darbības, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I un II pielikuma 4.26., 4.27. un 4.28. iedaļā, to galveno darbības rādītāju saucējā; |
| --- | --- |

b)

taksonomijai piederīgas, bet taksonomijai neatbilstīgas saimnieciskās darbības, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I un II pielikuma 4.26., 4.27. un 4.28. iedaļā, to galveno darbības rādītāju saucējā;

| c) | taksonomijai nepiederīgas, ar kodolenerģiju saistītas darbības to galveno darbības rādītāju saucējā. |
| --- | --- |

c)

taksonomijai nepiederīgas, ar kodolenerģiju saistītas darbības to galveno darbības rādītāju saucējā.

7.   Nefinanšu uzņēmumi un finanšu uzņēmumi atklāj šādas summas un proporcijas:

| a) | taksonomijai atbilstīgas saimnieciskās darbības, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I un II pielikuma 4.29., 4.30. un 4.31. iedaļā, to galveno darbības rādītāju saucējā un skaitītājā; |
| --- | --- |

a)

taksonomijai atbilstīgas saimnieciskās darbības, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I un II pielikuma 4.29., 4.30. un 4.31. iedaļā, to galveno darbības rādītāju saucējā un skaitītājā;

| b) | taksonomijai piederīgas, bet taksonomijai neatbilstīgas saimnieciskās darbības, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I un II pielikuma 4.29., 4.30. un 4.31. iedaļā, to galveno darbības rādītāju saucējā; |
| --- | --- |

b)

taksonomijai piederīgas, bet taksonomijai neatbilstīgas saimnieciskās darbības, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I un II pielikuma 4.29., 4.30. un 4.31. iedaļā, to galveno darbības rādītāju saucējā;

| c) | taksonomijai nepiederīgas, ar fosilo dabasgāzi saistītas darbības to galveno darbības rādītāju saucējā. |
| --- | --- |

c)

taksonomijai nepiederīgas, ar fosilo dabasgāzi saistītas darbības to galveno darbības rādītāju saucējā.

8.   Šā panta 6. un 7. punktā minēto informāciju noformē tabulas veidā, izmantojot šīs regulas XII pielikumā iekļautās veidnes.”;

| 2) | kā XII pielikumu pievieno šīs regulas III pielikumā doto tekstu. |
| --- | --- |

2)

kā XII pielikumu pievieno šīs regulas III pielikumā doto tekstu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2023. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 9. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2139 (2021. gada 4. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 papildina, ieviešot tehniskās pārbaudes kritērijus, pēc kuriem nosaka, ar kādiem nosacījumiem konkrēta saimnieciskā darbība ir uzskatāma par tādu, kas būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos klimata pārmaiņām, un pēc kuriem nosaka, vai konkrētā saimnieciskā darbība nenodara būtisku kaitējumu kādiem citiem vidiskajiem mērķiem (OV L 442, 9.12.2021., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (2021. gada 21. aprīlis) “ES taksonomija, uzņēmumu ilgtspējas informācijas ziņošana, vēlmes ilgtspējas jomā un fiduciārie pienākumi: finansējuma novirzīšana Eiropas zaļā kursa īstenošanai” (COM(2021) 188 final) un Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (2021. gada 6. jūlijs) “Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija” (COM(2021) 390 final).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

4

(5)  TEG ziņojums pieejams tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/200309-sustainable-finance-teg-final-report-taxonomy_en.pdf.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

6

(7)  
  JRC ziņojums “
  Technical assessment of nuclear energy with respect to the ‘do no significant harm’ criteria of Regulation (EU) 2020/852 (‘Taxonomy Regulation’
  )” (Kodolenerģijas tehniskais novērtējums attiecībā uz Regulas (ES) 2020/852 (“Taksonomijas regula”) kritērijiem “nenodarīt būtisku kaitējumu”) ir pieejams tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/info/file/210329-jrc-report-nuclear-energy-assessment_en.

7

JRC

Technical assessment of nuclear energy with respect to the ‘do no significant harm’ criteria of Regulation (EU) 2020/852

axonomy Regulation’

(8)  Padomes Direktīva 2009/71/Euratom (2009. gada 25. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru (OV L 172, 2.7.2009., 18. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (Euratom) Nr. 2587/1999 (1999. gada 2. decembris), ar ko nosaka, par kuriem ieguldījumu projektiem saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 41. pantu jāinformē Komisija (OV L 315, 9.12.1999., 1. lpp.).

9

(10)  Padomes Direktīva 2011/70/Euratom (2011. gada 19. jūlijs), ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai (OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp.).

10

(11)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2178 (2021. gada 6. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852, precizējot tās informācijas saturu un noformējumu, kas uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 2013/34/ES 19.a vai 29.a pants, jāatklāj par vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, un precizējot metodoloģiju minētā informācijas atklāšanas pienākuma izpildei (OV L 443, 10.12.2021., 9. lpp.).

11

---

I PIELIKUMS

Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikumā iekļauj šādu 4.26., 4.27., 4.28., 4.29., 4.30. un 4.31. iedaļu:

“4.26.   Tādu progresīvo tehnoloģiju pirmskomercializācijas posmi, kuras izmanto enerģijas ražošanai kodolprocesos ar minimālu kodoldegvielas ciklā radušos atkritumu daudzumu

Darbības apraksts

Tādu inovatīvu elektrostaciju pētniecība, izstrāde, demonstrējumi un ieviešana, kuras licencējušas dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un kuras ražo enerģiju kodolprocesos ar minimālu kodoldegvielas ciklā radušos atkritumu daudzumu.

Darbība klasificēta ar NACE kodiem M72 un M72.1 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša darbība ir Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā minētā darbība, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas un “būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) vispārīgi kritēriji |
| --- |

Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas un “būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) vispārīgi kritēriji

| 1. | Ar saimniecisko darbību saistītais projekts (“projekts”) atrodas dalībvalstī, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  a) | dalībvalsts ir pilnībā transponējusi Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom (*1) un Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom (*2); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

dalībvalsts ir pilnībā transponējusi Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom (*1) un Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom (*2);

| b) | dalībvalsts ievēro Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (Euratom līgumu) un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktus, jo īpaši Direktīvu 2009/71/Euratom, Direktīvu 2011/70/Euratom un Padomes Direktīvu 2013/59/Euratom (*3), kā arī piemērojamos Savienības tiesību aktus vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (*4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (*5); |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts ievēro Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (Euratom līgumu) un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktus, jo īpaši Direktīvu 2009/71/Euratom, Direktīvu 2011/70/Euratom un Padomes Direktīvu 2013/59/Euratom (*3), kā arī piemērojamos Savienības tiesību aktus vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (*4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (*5);

| c) | no projekta apstiprināšanas dienas dalībvalsts ir izveidojusi radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondu un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondu (fondus var apvienot); |
| --- | --- |

c)

no projekta apstiprināšanas dienas dalībvalsts ir izveidojusi radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondu un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondu (fondus var apvienot);

| d) | dalībvalsts ir pierādījusi, ka kodolelektrostacijas paredzamā ekspluatācijas darbmūža beigās tai būs pieejami resursi, kas atbilst paredzamajām radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un dezekspluatācijas izmaksām saskaņā ar Ieteikumu 2006/851/Euratom (*6); |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts ir pierādījusi, ka kodolelektrostacijas paredzamā ekspluatācijas darbmūža beigās tai būs pieejami resursi, kas atbilst paredzamajām radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un dezekspluatācijas izmaksām saskaņā ar Ieteikumu 2006/851/Euratom (*6);

| e) | dalībvalsts rīcībā ir visu ļoti zema, zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās glabātavas, par kurām Komisijai paziņots saskaņā ar Euratom līguma 41. pantu vai Padomes Regulas (Euratom) Nr. 2587/1999 1. panta 4. punktu un kuras ir iekļautas valsts programmā, kas atjaunināta saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom; |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts rīcībā ir visu ļoti zema, zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās glabātavas, par kurām Komisijai paziņots saskaņā ar Euratom līguma 41. pantu vai Padomes Regulas (Euratom) Nr. 2587/1999 1. panta 4. punktu un kuras ir iekļautas valsts programmā, kas atjaunināta saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom;

| f) | dalībvalstij ir dokumentēts plāns, kurā sīki izklāstīti pasākumi, kā panākt, ka līdz 2050. gadam sāk darboties augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu glabātava, un aprakstīti visi šie elementi:






  i) | koncepcijas vai plāni un tehniski risinājumi nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai no atkritumu rašanās līdz to apglabāšanai; |
| --- | --- | --- |

f)

dalībvalstij ir dokumentēts plāns, kurā sīki izklāstīti pasākumi, kā panākt, ka līdz 2050. gadam sāk darboties augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu glabātava, un aprakstīti visi šie elementi:

i)

koncepcijas vai plāni un tehniski risinājumi nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai no atkritumu rašanās līdz to apglabāšanai;

| ii) | koncepcijas vai plāni, kā rīkoties glabātavas pēcslēgšanas periodā līdz tās pastāvēšanas beigām, t. sk. cik ilgs ir periods, kurā tiek saglabāta pienācīga kontrole, un kādi paņēmieni jāizmanto, lai ilgtermiņā saglabātu informāciju par glabātavu; |
| --- | --- |

ii)

koncepcijas vai plāni, kā rīkoties glabātavas pēcslēgšanas periodā līdz tās pastāvēšanas beigām, t. sk. cik ilgs ir periods, kurā tiek saglabāta pienācīga kontrole, un kādi paņēmieni jāizmanto, lai ilgtermiņā saglabātu informāciju par glabātavu;

| iii) | atbildība par plāna īstenošanu un galvenie snieguma rādītāji, pēc kuriem novērtē progresu; |
| --- | --- |

iii)

atbildība par plāna īstenošanu un galvenie snieguma rādītāji, pēc kuriem novērtē progresu;

| iv) | izmaksu novērtējumi un finansēšanas shēmas. |
| --- | --- |

iv)

izmaksu novērtējumi un finansēšanas shēmas.

Šā punkta f) apakšpunkta vajadzībām dalībvalstis var izmantot plānus, kas izstrādāti kā daļa no Direktīvas 2011/70/Euratom 11. un 12. pantā paredzētās valsts programmas.

| 2. | Projekts ir daļa no Savienības finansētas pētniecības programmas vai par projektu ir paziņots Komisijai saskaņā ar Euratom līguma 41. pantu vai Padomes Regulas (Euratom) Nr. 2587/1999 1. panta 4. punktu, ja ir piemērojams kāds no šiem noteikumiem, Komisija ir sniegusi atzinumu par projektu saskaņā ar Euratom līguma 43. pantu un ir apmierinoši atrisināti visi atzinumā izvirzītie jautājumi, kas attiecas uz Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punkta un 17. panta, un šajā iedaļā noteikto tehniskās pārbaudes kritēriju piemērošanu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Attiecīgā dalībvalsts ir apņēmusies reizi piecos gados par katru projektu ziņot Komisijai par visiem turpmāk minētajiem aspektiem:






  a) | 1. punkta c) apakšpunktā minēto uzkrāto resursu pietiekamība; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

1. punkta c) apakšpunktā minēto uzkrāto resursu pietiekamība;

| b) | faktiskais progress 1. punkta f) apakšpunktā minētā plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

b)

faktiskais progress 1. punkta f) apakšpunktā minētā plāna īstenošanā.

Pamatojoties uz ziņojumiem, Komisija izskata 1. punkta c) apakšpunktā minētā radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondā un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondā uzkrāto resursu pietiekamību un 1. punkta f) apakšpunktā minētā dokumentētā plāna īstenošanas gaitu un var attiecīgajai dalībvalstij sniegt atzinumu.

| 4. | Darbība atbilst valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos tiesību aktus, tostarp attiecībā uz Savienības teritorijā izvietoto kodolelektrostaciju noturības novērtēšanu, jo īpaši stresa testēšanu pret ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp zemestrīcēm. Tas nozīmē, ka darbība notiek dalībvalsts teritorijā, kurā kodoliekārtas operators:






  a) | ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts);

| b) | ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts); |
| --- | --- |

b)

ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts);

| c) | piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts). |
| --- | --- |

c)

piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts).

| 5. | Darbība atbilst Direktīvas 2009/71/Euratom prasībām, tajā tiek ievēroti jaunākie Starptautiskā Atomenerģijas aģentūras (SAEA) un Rietumeiropas Kodolregulatoru asociācijas (WENRA) starptautiskie norādījumi un tā palīdz palielināt jaunu un esošu kodolelektrostaciju noturību un spēju izturēt ārkārtējus dabiskus apdraudējumus, tostarp plūdus un ekstremālus laikapstākļus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Šā panta 1. punkta e) un f) apakšpunktā minētie radioaktīvie atkritumi tiek apglabāti dalībvalstī, kurā tie radušies, ja vien starp attiecīgo dalībvalsti un galamērķa dalībvalsti nav noslēgts nolīgums, kā noteikts Direktīvā 2011/70/Euratom. Tādā gadījumā galamērķa dalībvalstī ir radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un apglabāšanas programmas un piemērota glabātava, kas tiek ekspluatēta saskaņā ar Direktīvas 2011/70/Euratom prasībām.






  Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas papildu kritēriji |
| --- | --- |
| Darbības ietvaros tiek ražota elektroenerģiju, izmantojot kodolenerģiju, vai arī tāds ir tās mērķis. Elektroenerģijas ražošanā no kodolenerģijas vidējās aprites cikla siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas ir mazākas par robežvērtību, kas ir100 g CO2e/kWh.
  Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, izmantojot Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.
  Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona; |
| “Būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) papildu kritēriji |
| (2) | Pielāgošanās klimata pārmaiņām |

6.

Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas papildu kritēriji

Darbības ietvaros tiek ražota elektroenerģiju, izmantojot kodolenerģiju, vai arī tāds ir tās mērķis. Elektroenerģijas ražošanā no kodolenerģijas vidējās aprites cikla siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas ir mazākas par robežvērtību, kas ir100 g CO2e/kWh.

Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, izmantojot Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.

Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona;

“Būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) papildu kritēriji

(2)

Pielāgošanās klimata pārmaiņām

Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Darbība atbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punktā, 8.b panta 1. punkta a) apakšpunktā un 8.c panta a) punktā.

Darbība atbilst Direktīvas 2009/71/Euratom prasībām saskaņā ar SAEA un WENRA starptautiskajiem norādījumiem par ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp plūdiem un ekstremāliem laikapstākļiem.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Ir identificēti un apzināti vides degradācijas riski, kas saistīti ar ūdens kvalitātes saglabāšanu un ūdens resursu noslodzi, saskaņā ar ūdens izmantošanas un aizsardzības plānu, kurš izstrādāts saziņā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Lai ierobežotu ar atlikumsiltuma novadīšanu saistītās termiskās anomālijas, tādu iekšzemes kodolelektrostaciju operatori, kurās izmanto caurplūdes dzesēšanu, ūdeni ņemot no upes vai ezera, kontrolē:

| a) | saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un |
| --- | --- |

a)

saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un

| b) | maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu. |
| --- | --- |

b)

maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu.

Temperatūras kontroli attiecīgā gadījumā īsteno saskaņā ar vai nu individuālajiem nosacījumiem konkrētām operācijām izdotās licencēs, vai robežvērtībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Darbība atbilst Nozares pamatklašu (Industry Foundation Classes – IFC) standartiem.

Ar kodolenerģiju saistītās darbības notiek saskaņā ar prasībām par dzeramo ūdeni, kas noteiktas Direktīvā 2000/60/EK un Direktīvā 2013/51/Euratom, ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Ir ieviests gan neradioaktīvo, gan radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plāns, kas nodrošina šādu atkritumu maksimālu atkalizmantošanu vai reciklēšanu darbmūža beigās saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, tostarp izmantojot līgumiskas vienošanās ar atkritumu apsaimniekošanas partneriem, informāciju finanšu prognozēs vai oficiālos projekta dokumentos.

Ekspluatācijas un dezekspluatācijas laikā radioaktīvo atkritumu daudzums tiek samazināts līdz minimumam un no regulatīvās kontroles atbrīvojamo materiālu daudzums tiek maksimāli palielināts saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un atbilstīgi Direktīvā 2013/59/Euratom noteiktajām prasībām par aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

Ir izveidota finansēšanas shēma, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu visām dezekspluatācijas darbībām un nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Ieteikumu 2006/851/Euratom.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Šīs iedaļas relevantos elementus aptver dalībvalstu ziņojumi Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2011/70/Euratom 14. panta 1. punktu.

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Neradioaktīvās emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām. Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja kodolelektrostaciju ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

Radioaktīvo vielu izkliede gaisā, ūdensobjektos un zemē (augsnē) attiecīgā gadījumā atbilst specifiskām operācijām izdotas individuālas licences nosacījumiem vai valsts robežvērtībām saskaņā ar Direktīvu 2013/51/Euratom
   (*7) un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Nostrādātā kodoldegviela un radioaktīvie atkritumi tiek droši un atbildīgi apsaimniekoti saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Projektam ir pieejama adekvāta pagaidu glabāšanas jauda, un ir izstrādāti nacionālie apglabāšanas plāni, lai līdz minimumam samazinātu pagaidu glabāšanas ilgumu saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom, kas paredz, ka radioaktīvo atkritumu glabāšana, tostarp ilgtermiņa glabāšana, ir pagaidu risinājums, nevis alternatīva apglabāšanai.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Ja objekti/operācijas izvietoti biodaudzveidības ziņā jutīgās teritorijās vai to tuvumā (tostarp Natura 2000 aizsargājamo teritoriju tīklā, UNESCO pasaules mantojuma vietās un galvenajās bioloģiskās daudzveidības teritorijās, kā arī citās aizsargājamās teritorijās) vai var tās būtiski ietekmēt, attiecīgā gadījumā ir veikts atbilstošs novērtējums un, pamatojoties uz tā secinājumiem, ir īstenoti vajadzīgie ietekmes mazināšanas pasākumi.

Objekti/operācijas nedrīkst kaitēt aizsargājamās teritorijās esošo dzīvotņu vai sugu saglabāšanās stāvoklim.

4.27.   Tādu jaunu kodolelektrostaciju būvniecība un droša ekspluatācija, kuras paredzētas elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanai, tostarp ūdeņraža ražošanai, izmantojot labākās pieejamās tehnoloģijas

Šajā iedaļā “labākās pieejamās tehnoloģijas” jāsaprot kā tehnoloģijas, kas pilnībā atbilst Direktīvas 2009/71/Euratom prasībām un jaunākajiem SAEA standartu tehniskajiem parametriem, WENRA drošuma mērķiem un references līmeņiem.

Darbības apraksts

Tādu jaunu kodoliekārtu būvniecība un droša ekspluatācija, kurām būvniecības atļauju dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem izsniegušas līdz 2045. gadam un kuras paredzētas elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanai, tostarp centralizētās siltumapgādes vai rūpniecisko procesu (piemēram, ūdeņraža ražošanas) vajadzībām (jaunas kodoliekārtas), kā arī to modernizācija drošuma uzlabošanas nolūkā.

Darbība klasificēta ar NACE kodiem D35.11 un F42.22 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša darbība ir Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā minētā darbība, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas un “būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) vispārīgi kritēriji |
| --- |

Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas un “būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) vispārīgi kritēriji

| 1. | Ar saimniecisko darbību saistītais projekts (“projekts”) atrodas dalībvalstī, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  a) | dalībvalsts ir pilnībā transponējusi Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom un Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

dalībvalsts ir pilnībā transponējusi Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom un Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom;

| b) | dalībvalsts ievēro Euratom līgumu un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktus, jo īpaši Direktīvu 2009/71/Euratom, Direktīvu 2011/70/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom, kā arī piemērojamos Savienības tiesību aktus vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Direktīvu 2011/92/ES un Direktīvu 2000/60/EK; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts ievēro Euratom līgumu un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktus, jo īpaši Direktīvu 2009/71/Euratom, Direktīvu 2011/70/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom, kā arī piemērojamos Savienības tiesību aktus vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Direktīvu 2011/92/ES un Direktīvu 2000/60/EK;

| c) | no projekta apstiprināšanas dienas dalībvalsts ir izveidojusi radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondu un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondu (fondus var apvienot); |
| --- | --- |

c)

no projekta apstiprināšanas dienas dalībvalsts ir izveidojusi radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondu un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondu (fondus var apvienot);

| d) | dalībvalsts ir pierādījusi, ka kodolelektrostacijas paredzamā ekspluatācijas darbmūža beigās tai būs pieejami resursi, kas atbilst paredzamajām radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un dezekspluatācijas izmaksām saskaņā ar Ieteikumu 2006/851/Euratom; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts ir pierādījusi, ka kodolelektrostacijas paredzamā ekspluatācijas darbmūža beigās tai būs pieejami resursi, kas atbilst paredzamajām radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un dezekspluatācijas izmaksām saskaņā ar Ieteikumu 2006/851/Euratom;

| e) | dalībvalsts rīcībā ir visu ļoti zema, zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās glabātavas, par kurām Komisijai paziņots saskaņā ar Euratom līguma 41. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 2587/1999 1. panta 4. punktu un kuras ir iekļautas valsts programmā, kas atjaunināta saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom; |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts rīcībā ir visu ļoti zema, zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās glabātavas, par kurām Komisijai paziņots saskaņā ar Euratom līguma 41. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 2587/1999 1. panta 4. punktu un kuras ir iekļautas valsts programmā, kas atjaunināta saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom;

| f) | dalībvalstij ir dokumentēts plāns, kurā sīki izklāstīti pasākumi, kā panākt, ka līdz 2050. gadam sāk darboties augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu glabātava, un aprakstīti visi šie elementi:






  i) | koncepcijas vai plāni un tehniski risinājumi nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai no atkritumu rašanās līdz to apglabāšanai; |
| --- | --- | --- |

f)

dalībvalstij ir dokumentēts plāns, kurā sīki izklāstīti pasākumi, kā panākt, ka līdz 2050. gadam sāk darboties augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu glabātava, un aprakstīti visi šie elementi:

i)

koncepcijas vai plāni un tehniski risinājumi nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai no atkritumu rašanās līdz to apglabāšanai;

| ii) | koncepcijas vai plāni, kā rīkoties glabātavas pēcslēgšanas periodā līdz tās pastāvēšanas beigām, t. sk. cik ilgs ir periods, kurā tiek saglabāta pienācīga kontrole, un kādi paņēmieni jāizmanto, lai ilgtermiņā saglabātu informāciju par glabātavu; |
| --- | --- |

ii)

koncepcijas vai plāni, kā rīkoties glabātavas pēcslēgšanas periodā līdz tās pastāvēšanas beigām, t. sk. cik ilgs ir periods, kurā tiek saglabāta pienācīga kontrole, un kādi paņēmieni jāizmanto, lai ilgtermiņā saglabātu informāciju par glabātavu;

| iii) | atbildība par plāna īstenošanu un galvenie snieguma rādītāji, pēc kuriem novērtē progresu; |
| --- | --- |

iii)

atbildība par plāna īstenošanu un galvenie snieguma rādītāji, pēc kuriem novērtē progresu;

| iv) | izmaksu novērtējumi un finansēšanas shēmas. |
| --- | --- |

iv)

izmaksu novērtējumi un finansēšanas shēmas.

Šā punkta f) apakšpunkta vajadzībām dalībvalstis var izmantot plānus, kas izstrādāti kā daļa no Direktīvas 2011/70/Euratom 11. un 12. pantā paredzētās valsts programmas.

| 2. | Projektā pilnībā tiek izmantota labākā pieejamā tehnoloģija un no 2025. gada – avārijpiecietīga degviela. Tehnoloģiju ir sertificējis un apstiprinājis valsts drošības regulators. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Par projektu ir paziņots Komisijai saskaņā ar Euratom līguma 41. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 2587/1999 1. panta 4. punktu, ja ir piemērojams kāds no šiem noteikumiem, Komisija ir sniegusi atzinumu par projektu saskaņā ar Euratom līguma 43. pantu un ir apmierinoši atrisināti visi atzinumā izvirzītie jautājumi, kas attiecas uz Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punkta un 17. panta, un šajā iedaļā noteikto tehniskās pārbaudes kritēriju piemērošanu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Attiecīgā dalībvalsts ir apņēmusies reizi piecos gados par katru projektu ziņot Komisijai par visiem turpmāk minētajiem aspektiem:






  a) | 1. punkta c) apakšpunktā minēto uzkrāto resursu pietiekamība; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

1. punkta c) apakšpunktā minēto uzkrāto resursu pietiekamība;

| b) | faktiskais progress 1. punkta f) apakšpunktā minētā plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

b)

faktiskais progress 1. punkta f) apakšpunktā minētā plāna īstenošanā.

Pamatojoties uz ziņojumiem, Komisija izskata 1. punkta c) apakšpunktā minētā radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondā un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondā uzkrāto resursu pietiekamību un 1. punkta f) apakšpunktā minētā dokumentētā plāna īstenošanas gaitu un var attiecīgajai dalībvalstij sniegt atzinumu.

| 5. | Komisija, sākot no 2025. gada un vismaz reizi 10 gados, pārskata tehniskos parametrus, kas atbilst labākajai pieejamajai tehnoloģijai, pamatojoties uz Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupa (ENSREG) izvērtējumu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Darbība atbilst valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos tiesību aktus, tostarp attiecībā uz Savienības teritorijā izvietoto kodolelektrostaciju noturības novērtēšanu, jo īpaši stresa testēšanu pret ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp zemestrīcēm. Tas nozīmē, ka darbība notiek dalībvalsts teritorijā, kurā kodoliekārtas operators:






  a) | ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts); |
| --- | --- | --- |

6.

a)

ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts);

| b) | ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts); |
| --- | --- |

b)

ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts);

| c) | piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts). |
| --- | --- |

c)

piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts).

| 7. | Darbība atbilst Direktīvas 2009/71/Euratom prasībām, tajā tiek ievēroti jaunākie SAEA un WENRA starptautiskie norādījumi un tā palīdz palielināt jaunu un esošu kodolelektrostaciju noturību un spēju izturēt ārkārtējus dabiskus apdraudējumus, tostarp plūdus un ekstremālus laikapstākļus. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Šā panta 1. punkta e) un f) apakšpunktā minētie radioaktīvie atkritumi tiek apglabāti dalībvalstī, kurā tie radušies, ja vien starp attiecīgo dalībvalsti un galamērķa dalībvalsti nav noslēgts nolīgums, kā noteikts Direktīvā 2011/70/Euratom. Tādā gadījumā galamērķa dalībvalstī ir radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un apglabāšanas programmas un piemērota glabātava, kas tiek ekspluatēta saskaņā ar Direktīvas 2011/70/Euratom prasībām.






  Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas papildu kritēriji |
| --- | --- |
| Darbības ietvaros tiek ražota elektroenerģija, izmantojot kodolenerģiju. Elektroenerģijas ražošanā no kodolenerģijas vidējās aprites cikla siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas ir mazākas par robežvērtību, kas ir100 g CO2e/kWh.
  Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, izmantojot Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.
  Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona; |
| “Būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) papildu kritēriji |
| (2) | Pielāgošanās klimata pārmaiņām |

8.

Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas papildu kritēriji

Darbības ietvaros tiek ražota elektroenerģija, izmantojot kodolenerģiju. Elektroenerģijas ražošanā no kodolenerģijas vidējās aprites cikla siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas ir mazākas par robežvērtību, kas ir100 g CO2e/kWh.

Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, izmantojot Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.

Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona;

“Būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) papildu kritēriji

(2)

Pielāgošanās klimata pārmaiņām

Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Darbība atbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punktā, 8.b panta 1. punkta a) apakšpunktā un 8.c panta a) punktā.

Darbība atbilst Direktīvas 2009/71/Euratom prasībām saskaņā ar SAEA un WENRA starptautiskajiem norādījumiem par ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp plūdiem un ekstremāliem laikapstākļiem.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Ir identificēti un apzināti vides degradācijas riski, kas saistīti ar ūdens kvalitātes saglabāšanu un ūdens resursu noslodzi, saskaņā ar ūdens izmantošanas un aizsardzības plānu, kurš izstrādāts saziņā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Lai ierobežotu ar atlikumsiltuma novadīšanu saistītās termiskās anomālijas, tādu iekšzemes kodolelektrostaciju operatori, kurās izmanto caurplūdes dzesēšanu, ūdeni ņemot no upes vai ezera, kontrolē:

| a) | saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un |
| --- | --- |

a)

saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un

| b) | maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu. |
| --- | --- |

b)

maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu.

Temperatūras kontroli attiecīgā gadījumā īsteno saskaņā ar vai nu individuālajiem nosacījumiem konkrētām operācijām izdotās licencēs, vai robežvērtībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Darbība atbilst Nozares pamatklašu (Industry Foundation Classes – IFC) standartiem.

Ar kodolenerģiju saistītās darbības notiek saskaņā ar prasībām par dzeramo ūdeni, kas noteiktas Direktīvā 2000/60/EK un Direktīvā 2013/51/Euratom, ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Ir ieviests gan neradioaktīvo, gan radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plāns, kas nodrošina šādu atkritumu maksimālu atkalizmantošanu vai reciklēšanu darbmūža beigās saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, tostarp izmantojot līgumiskas vienošanās ar atkritumu apsaimniekošanas partneriem, informāciju finanšu prognozēs vai oficiālos projekta dokumentos.

Ekspluatācijas un dezekspluatācijas laikā radioaktīvo atkritumu daudzums tiek samazināts līdz minimumam un no regulatīvās kontroles atbrīvojamo materiālu daudzums tiek maksimāli palielināts saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un atbilstīgi Direktīvā 2013/59/Euratom noteiktajām prasībām par aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

Ir izveidota finansēšanas shēma, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu visām dezekspluatācijas darbībām un nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Ieteikumu 2006/851/Euratom.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Šīs iedaļas relevantos elementus aptver dalībvalstu ziņojumi Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2011/70/Euratom 14. panta 1. punktu.

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Neradioaktīvās emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām. Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja kodolelektrostaciju ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

Radioaktīvo vielu izkliede gaisā, ūdensobjektos un zemē (augsnē) attiecīgā gadījumā atbilst specifiskām operācijām izdotas individuālas licences nosacījumiem vai valsts robežvērtībām saskaņā ar Direktīvu 2013/51/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Nostrādātā kodoldegviela un radioaktīvie atkritumi tiek droši un atbildīgi apsaimniekoti saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Projektam ir pieejama adekvāta pagaidu glabāšanas jauda, un ir izstrādāti nacionālie apglabāšanas plāni, lai līdz minimumam samazinātu pagaidu glabāšanas ilgumu saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom, kas paredz, ka radioaktīvo atkritumu glabāšana, tostarp ilgtermiņa glabāšana, ir pagaidu risinājums, nevis alternatīva apglabāšanai.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Ja objekti/operācijas izvietoti biodaudzveidības ziņā jutīgās teritorijās vai to tuvumā (tostarp Natura 2000 aizsargājamo teritoriju tīklā, UNESCO pasaules mantojuma vietās un galvenajās bioloģiskās daudzveidības teritorijās, kā arī citās aizsargājamās teritorijās) vai var tās būtiski ietekmēt, attiecīgā gadījumā ir veikts atbilstošs novērtējums un, pamatojoties uz tā secinājumiem, ir īstenoti vajadzīgie ietekmes mazināšanas pasākumi.

Objekti/operācijas nedrīkst kaitēt aizsargājamās teritorijās esošo dzīvotņu vai sugu saglabāšanās stāvoklim.

4.28.   Elektroenerģijas ražošana no kodolenerģijas esošās iekārtās

Darbības apraksts

Esošu kodoliekārtu modificēšana tālab, lai līdz 2040. gadam dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem pagarinātu to kodoliekārtu drošas ekspluatācijas laiku, kuras ražo elektroenerģiju vai siltumenerģiju no kodolenerģijas (“kodolelektrostacijas”).

Darbība klasificēta ar NACE kodiem D35.11 un F42.22 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša darbība ir Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā minētā darbība, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas un “būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) vispārīgi kritēriji |
| --- |

Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas un “būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) vispārīgi kritēriji

| 1. | Ar saimniecisko darbību saistītais projekts (“projekts”) atrodas dalībvalstī, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  a) | dalībvalsts ir pilnībā transponējusi Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom un Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

dalībvalsts ir pilnībā transponējusi Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom un Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom;

| b) | dalībvalsts ievēro Euratom līgumu un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktus, jo īpaši Direktīvu 2009/71/Euratom, Direktīvu 2011/70/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom, kā arī piemērojamos Savienības tiesību aktus vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Direktīvu 2011/92/ES un Direktīvu 2000/60/EK; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts ievēro Euratom līgumu un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktus, jo īpaši Direktīvu 2009/71/Euratom, Direktīvu 2011/70/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom, kā arī piemērojamos Savienības tiesību aktus vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Direktīvu 2011/92/ES un Direktīvu 2000/60/EK;

| c) | no projekta apstiprināšanas dienas dalībvalsts ir izveidojusi radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondu un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondu (fondus var apvienot); |
| --- | --- |

c)

no projekta apstiprināšanas dienas dalībvalsts ir izveidojusi radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondu un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondu (fondus var apvienot);

| d) | dalībvalsts ir pierādījusi, ka kodolelektrostacijas paredzamā ekspluatācijas darbmūža beigās tai būs pieejami resursi, kas atbilst paredzamajām radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un dezekspluatācijas izmaksām saskaņā ar Ieteikumu 2006/851/Euratom; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts ir pierādījusi, ka kodolelektrostacijas paredzamā ekspluatācijas darbmūža beigās tai būs pieejami resursi, kas atbilst paredzamajām radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un dezekspluatācijas izmaksām saskaņā ar Ieteikumu 2006/851/Euratom;

| e) | dalībvalsts rīcībā ir visu ļoti zema, zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās glabātavas, par kurām Komisijai paziņots saskaņā ar Euratom līguma 41. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 2587/1999 1. panta 4. punktu un kuras ir iekļautas valsts programmā, kas atjaunināta saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom; |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts rīcībā ir visu ļoti zema, zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās glabātavas, par kurām Komisijai paziņots saskaņā ar Euratom līguma 41. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 2587/1999 1. panta 4. punktu un kuras ir iekļautas valsts programmā, kas atjaunināta saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom;

| f) | attiecībā uz projektiem, kas atļauju saņēmuši pēc 2025. gada, dalībvalstij ir dokumentēts plāns, kurā sīki izklāstīti pasākumi, kā panākt, ka līdz 2050. gadam sāk darboties augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu glabātava, un aprakstīti visi šie elementi:






  i) | koncepcijas vai plāni un tehniski risinājumi nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai no atkritumu rašanās līdz to apglabāšanai; |
| --- | --- | --- |

f)

attiecībā uz projektiem, kas atļauju saņēmuši pēc 2025. gada, dalībvalstij ir dokumentēts plāns, kurā sīki izklāstīti pasākumi, kā panākt, ka līdz 2050. gadam sāk darboties augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu glabātava, un aprakstīti visi šie elementi:

i)

koncepcijas vai plāni un tehniski risinājumi nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai no atkritumu rašanās līdz to apglabāšanai;

| ii) | koncepcijas vai plāni, kā rīkoties glabātavas pēcslēgšanas periodā līdz tās pastāvēšanas beigām, t. sk. cik ilgs ir periods, kurā tiek saglabāta pienācīga kontrole, un kādi paņēmieni jāizmanto, lai ilgtermiņā saglabātu informāciju par glabātavu; |
| --- | --- |

ii)

koncepcijas vai plāni, kā rīkoties glabātavas pēcslēgšanas periodā līdz tās pastāvēšanas beigām, t. sk. cik ilgs ir periods, kurā tiek saglabāta pienācīga kontrole, un kādi paņēmieni jāizmanto, lai ilgtermiņā saglabātu informāciju par glabātavu;

| iii) | atbildība par plāna īstenošanu un galvenie snieguma rādītāji, pēc kuriem novērtē progresu; |
| --- | --- |

iii)

atbildība par plāna īstenošanu un galvenie snieguma rādītāji, pēc kuriem novērtē progresu;

| iv) | izmaksu novērtējumi un finansēšanas shēmas. |
| --- | --- |

iv)

izmaksu novērtējumi un finansēšanas shēmas.

Šā punkta f) apakšpunkta vajadzībām dalībvalstis var izmantot plānus, kas izstrādāti kā daļa no Direktīvas 2011/70/Euratom 11. un 12. pantā paredzētās valsts programmas.

| 2. | Modernizētajā projektā pilnībā tiek izmantoti visi saprātīgi realizējamie uzlabojumi un no 2025. gada – avārijpiecietīga degviela. Tehnoloģiju ir sertificējis un apstiprinājis valsts drošības regulators. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Par projektu ir paziņots Komisijai saskaņā ar Euratom līguma 41. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 2587/1999 1. panta 4. punktu, ja ir piemērojams kāds no šiem noteikumiem, Komisija ir sniegusi atzinumu par projektu saskaņā ar Euratom līguma 43. pantu un ir apmierinoši atrisināti visi atzinumā izvirzītie jautājumi, kas attiecas uz Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punkta un 17. panta, un šajā iedaļā noteikto tehniskās pārbaudes kritēriju piemērošanu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Attiecīgā dalībvalsts ir apņēmusies reizi piecos gados par katru projektu ziņot Komisijai par visiem turpmāk minētajiem aspektiem:






  a) | 1. punkta c) apakšpunktā minēto uzkrāto resursu pietiekamība; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

1. punkta c) apakšpunktā minēto uzkrāto resursu pietiekamība;

| b) | faktiskais progress 1. punkta f) apakšpunktā minētā plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

b)

faktiskais progress 1. punkta f) apakšpunktā minētā plāna īstenošanā.

Pamatojoties uz ziņojumiem, Komisija izskata 1. punkta c) apakšpunktā minētā radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas fondā un kodoliekārtu dezekspluatācijas fondā uzkrāto resursu pietiekamību un 1. punkta f) apakšpunktā minētā dokumentētā plāna īstenošanas gaitu un var attiecīgajai dalībvalstij sniegt atzinumu.

| 5. | Darbība atbilst valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos tiesību aktus, tostarp attiecībā uz Savienības kodolelektrostaciju noturības novērtēšanu, jo īpaši stresa testēšanu pret ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp zemestrīcēm. Tas nozīmē, ka darbība notiek dalībvalsts teritorijā, kurā kodoliekārtas operators:






  a) | ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts);

| b) | ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts); |
| --- | --- |

b)

ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts);

| c) | piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts). |
| --- | --- |

c)

piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts).

| 6. | Darbība atbilst Direktīvas 2009/71/Euratom prasībām, tajā tiek ievēroti jaunākie SAEA un WENRA starptautiskie norādījumi un tā palīdz palielināt jaunu un esošu kodolelektrostaciju noturību un spēju izturēt ārkārtējus dabiskus apdraudējumus, tostarp plūdus un ekstremālus laikapstākļus. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šā panta 1. punkta e) un f) apakšpunktā minētie radioaktīvie atkritumi tiek apglabāti dalībvalstī, kurā tie radušies, ja vien starp attiecīgo dalībvalsti un galamērķa dalībvalsti nav noslēgts nolīgums, kā noteikts Direktīvā 2011/70/Euratom. Tādā gadījumā galamērķa dalībvalstī ir radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un apglabāšanas programmas un piemērota glabātava, kas tiek ekspluatēta saskaņā ar Direktīvas 2011/70/Euratom prasībām.






  Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas papildu kritēriji |
| --- | --- |
| Darbības ietvaros tiek ražota elektroenerģija, izmantojot kodolenerģiju. Elektroenerģijas ražošanā no kodolenerģijas vidējās aprites cikla siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas ir mazākas par robežvērtību, kas ir100 g CO2e/kWh.
  Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, izmantojot Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.
  Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona; |
| “Būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) papildu kritēriji |
| (2) | Pielāgošanās klimata pārmaiņām |

7.

Klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas papildu kritēriji

Darbības ietvaros tiek ražota elektroenerģija, izmantojot kodolenerģiju. Elektroenerģijas ražošanā no kodolenerģijas vidējās aprites cikla siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas ir mazākas par robežvērtību, kas ir100 g CO2e/kWh.

Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, izmantojot Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.

Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona;

“Būtiska kaitējuma nenodarīšanas” (DNSH) papildu kritēriji

(2)

Pielāgošanās klimata pārmaiņām

Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Darbība atbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punktā, 8.b panta 1. punkta a) apakšpunktā un 8.c panta a) punktā.

Darbība atbilst Direktīvas 2009/71/Euratom prasībām saskaņā ar SAEA un WENRA starptautiskajiem norādījumiem par ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp plūdiem un ekstremāliem laikapstākļiem.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Ir identificēti un apzināti vides degradācijas riski, kas saistīti ar ūdens kvalitātes saglabāšanu un ūdens resursu noslodzi, saskaņā ar ūdens izmantošanas un aizsardzības plānu, kurš izstrādāts saziņā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Lai ierobežotu ar atlikumsiltuma novadīšanu saistītās termiskās anomālijas, tādu iekšzemes kodolelektrostaciju operatori, kurās izmanto caurplūdes dzesēšanu, ūdeni ņemot no upes vai ezera, kontrolē:

| a) | saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un |
| --- | --- |

a)

saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un

| b) | maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu. |
| --- | --- |

b)

maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu.

Temperatūras kontroli attiecīgā gadījumā īsteno saskaņā ar vai nu individuālajiem nosacījumiem konkrētām operācijām izdotās licencēs, vai robežvērtībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Darbība atbilst Nozares pamatklašu (Industry Foundation Classes – IFC) standartiem.

Ar kodolenerģiju saistītās darbības notiek saskaņā ar prasībām par dzeramo ūdeni, kas noteiktas Direktīvā 2000/60/EK un Direktīvā 2013/51/Euratom, ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Ir ieviests gan neradioaktīvo, gan radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plāns, kas nodrošina šādu atkritumu maksimālu atkalizmantošanu vai reciklēšanu darbmūža beigās saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, tostarp izmantojot līgumiskas vienošanās ar atkritumu apsaimniekošanas partneriem, informāciju finanšu prognozēs vai oficiālos projekta dokumentos.

Ekspluatācijas un dezekspluatācijas laikā radioaktīvo atkritumu daudzums tiek samazināts līdz minimumam un no regulatīvās kontroles atbrīvojamo materiālu daudzums tiek maksimāli palielināts saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un atbilstīgi Direktīvā 2013/59/Euratom noteiktajām prasībām par aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

Ir izveidota finansēšanas shēma, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu visām dezekspluatācijas darbībām un nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Ieteikumu 2006/851/Euratom.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Šīs iedaļas relevantos elementus aptver dalībvalstu ziņojumi Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2011/70/Euratom 14. panta 1. punktu.

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Neradioaktīvās emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām. Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja kodolelektrostaciju ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

Radioaktīvo vielu izkliede gaisā, ūdensobjektos un zemē (augsnē) attiecīgā gadījumā atbilst specifiskām operācijām izdotas individuālas licences nosacījumiem vai valsts robežvērtībām saskaņā ar Direktīvu 2013/51/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Nostrādātā kodoldegviela un radioaktīvie atkritumi tiek droši un atbildīgi apsaimniekoti saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Projektam ir pieejama adekvāta pagaidu glabāšanas jauda, un ir izstrādāti nacionālie apglabāšanas plāni, lai līdz minimumam samazinātu pagaidu glabāšanas ilgumu saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom, kas paredz, ka radioaktīvo atkritumu glabāšana, tostarp ilgtermiņa glabāšana, ir pagaidu risinājums, nevis alternatīva apglabāšanai.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Ja objekti/operācijas izvietoti biodaudzveidības ziņā jutīgās teritorijās vai to tuvumā (tostarp Natura 2000 aizsargājamo teritoriju tīklā, UNESCO pasaules mantojuma vietās un galvenajās bioloģiskās daudzveidības teritorijās, kā arī citās aizsargājamās teritorijās) vai var tās būtiski ietekmēt, attiecīgā gadījumā ir veikts atbilstošs novērtējums un, pamatojoties uz tā secinājumiem, ir īstenoti vajadzīgie ietekmes mazināšanas pasākumi.

Objekti/operācijas nedrīkst kaitēt aizsargājamās teritorijās esošo dzīvotņu vai sugu saglabāšanās stāvoklim.

4.29.   Elektroenerģijas ražošana no fosilā gāzveida kurināmā

Darbības apraksts

Tādu elektrostaciju būvniecība vai ekspluatācija, kurās ražo elektroenerģiju no fosilā gāzveida kurināmā. Šī darbība neietver elektroenerģijas koģenerāciju, kurā izmanto tikai atjaunīgos nefosilos gāzveida un šķidros kurināmos, kas minēti šā pielikuma 4.7. iedaļā, un biogāzi un bioloģisko šķidro kurināmo, kas minēti šā pielikuma 4.8. iedaļā.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar vairākiem NACE kodiem, jo īpaši D35.11 un F42.22, saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša darbība ir pārejas darbība, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana |
| --- |
| 1. | Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:






  a) | elektroenerģijas ražošanā no fosilā gāzveida kurināmā vidējās aprites cikla SEG emisijas ir mazākas par 100 g CO2e/kWh.
  Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, balstoties uz datiem par konkrēto projektu, ja tādi ir pieejami, izmantojot Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.
  Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona;
  Ja objektā ir ieviesta kāda veida emisiju samazināšanas sistēma, t. sk. oglekļa uztveršana vai atjaunīgo vai mazoglekļa gāzu kurināmā, samazināšanas darbība attiecīgā gadījumā atbilst kritērijiem, kas izklāstīti šā pielikuma attiecīgajās iedaļās.
  Ja CO2, kas tiktu emitēts elektroenerģijas ražošanas procesā, tiek uztverts, lai to pēc tam uzglabātu pazemē, šis CO2 tiek transportēts un uzglabāts pazemē saskaņā ar šā pielikuma 5.11. un 5.12. iedaļā izklāstītajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem. |

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana

1.

Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:

a)

elektroenerģijas ražošanā no fosilā gāzveida kurināmā vidējās aprites cikla SEG emisijas ir mazākas par 100 g CO2e/kWh.

Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, balstoties uz datiem par konkrēto projektu, ja tādi ir pieejami, izmantojot Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.

Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona;

Ja objektā ir ieviesta kāda veida emisiju samazināšanas sistēma, t. sk. oglekļa uztveršana vai atjaunīgo vai mazoglekļa gāzu kurināmā, samazināšanas darbība attiecīgā gadījumā atbilst kritērijiem, kas izklāstīti šā pielikuma attiecīgajās iedaļās.

Ja CO2, kas tiktu emitēts elektroenerģijas ražošanas procesā, tiek uztverts, lai to pēc tam uzglabātu pazemē, šis CO2 tiek transportēts un uzglabāts pazemē saskaņā ar šā pielikuma 5.11. un 5.12. iedaļā izklāstītajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

| b) | iekārtas, kurām būvatļauja ir piešķirta līdz 2030. gada 31. decembrim, atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  i) | darbības tiešās SEG emisijas ir vai nu mazākas par 270 g CO2e/kWh izlaides enerģijas, vai gada tiešās SEG emisijas nepārsniedz vidēji 550 kg CO2e/kW no stacijas jaudas 20 gadu laikā; |
| --- | --- | --- |

b)

iekārtas, kurām būvatļauja ir piešķirta līdz 2030. gada 31. decembrim, atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

i)

darbības tiešās SEG emisijas ir vai nu mazākas par 270 g CO2e/kWh izlaides enerģijas, vai gada tiešās SEG emisijas nepārsniedz vidēji 550 kg CO2e/kW no stacijas jaudas 20 gadu laikā;

| ii) | pamatojoties uz salīdzinošu novērtējumu ar pašām izmaksefektīvākajām un tehniski realizējamākajām atjaunīgajām alternatīvām līdzvērtīgai jaudai, aizstājamo elektroenerģiju nav iespējams saražot no atjaunīgiem energoresursiem; šā salīdzinošā novērtējuma rezultāts ir publicēts un apspriests ar ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

ii)

pamatojoties uz salīdzinošu novērtējumu ar pašām izmaksefektīvākajām un tehniski realizējamākajām atjaunīgajām alternatīvām līdzvērtīgai jaudai, aizstājamo elektroenerģiju nav iespējams saražot no atjaunīgiem energoresursiem; šā salīdzinošā novērtējuma rezultāts ir publicēts un apspriests ar ieinteresētajām personām;

| iii) | darbība aizstāj esošu elektroenerģijas ražošanas darbību ar augstu emisiju līmeni, kurā izmanto cietos vai šķidros fosilos kurināmos; |
| --- | --- |

iii)

darbība aizstāj esošu elektroenerģijas ražošanas darbību ar augstu emisiju līmeni, kurā izmanto cietos vai šķidros fosilos kurināmos;

| iv) | jaunuzstādītā ražošanas jauda nepārsniedz aizstātās iekārtas jaudu vairāk kā par 15 %; |
| --- | --- |

iv)

jaunuzstādītā ražošanas jauda nepārsniedz aizstātās iekārtas jaudu vairāk kā par 15 %;

| v) | stacija ir projektēta un būvēta tā, lai izmantotu atjaunīgas un/vai mazoglekļa gāzveida degvielas, un pāreja uz atjaunīgo un/vai mazoglekļa gāzveida degvielu pilnīgu izmantošanu notiek līdz 2035. gada 31. decembrim, turklāt uzņēmuma vadības struktūra ir uzņēmusies attiecīgas saistības un apstiprinājusi verificējamu plānu; |
| --- | --- |

v)

stacija ir projektēta un būvēta tā, lai izmantotu atjaunīgas un/vai mazoglekļa gāzveida degvielas, un pāreja uz atjaunīgo un/vai mazoglekļa gāzveida degvielu pilnīgu izmantošanu notiek līdz 2035. gada 31. decembrim, turklāt uzņēmuma vadības struktūra ir uzņēmusies attiecīgas saistības un apstiprinājusi verificējamu plānu;

| vi) | aizstāšanas rezultātā SEG emisijas samazinās par vismaz 55 % jaunuzstādītās ražošanas jaudas darbmūža laikā; |
| --- | --- |

vi)

aizstāšanas rezultātā SEG emisijas samazinās par vismaz 55 % jaunuzstādītās ražošanas jaudas darbmūža laikā;

| vii) | ja darbība notiek tādas dalībvalsts teritorijā, kurā enerģijas ražošanai izmanto ogles, šī dalībvalsts ir apņēmusies pakāpeniski pārtraukt enerģijas ražošanu no oglēm un par to ir ziņojusi integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (*8) 3. pantā vai citā instrumentā. |
| --- | --- |

vii)

ja darbība notiek tādas dalībvalsts teritorijā, kurā enerģijas ražošanai izmanto ogles, šī dalībvalsts ir apņēmusies pakāpeniski pārtraukt enerģijas ražošanu no oglēm un par to ir ziņojusi integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (*8) 3. pantā vai citā instrumentā.

Atbilstību 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem verificē neatkarīga trešā puse. Šim verificētājam, kas ir neatkarīgā trešā puse, ir šādai verificēšanai nepieciešamie resursi un speciālās zināšanas. Verificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, nedrīkst būt nekādā interešu konfliktā ar īpašnieku vai finansētāju un nedrīkst būt iesaistīts darbības izstrādē vai īstenošanā. Verificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, rūpīgi verificē atbilstību tehniskās pārbaudes kritērijiem. Konkrētāk, katru gadu neatkarīgā trešā puse publicē un nosūta Komisijai ziņojumu, kurā:

| a) | sertificē 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minēto tiešo SEG emisiju līmeni; |
| --- | --- |

a)

sertificē 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minēto tiešo SEG emisiju līmeni;

| b) | attiecīgā gadījumā – novērtē, vai darbības gada tiešo SEG emisiju trajektorija ir tāda, ka ir ticams, ka 20 gadu laikā tiks panākta atbilstība 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētajai vidējo emisiju robežvērtībai; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – novērtē, vai darbības gada tiešo SEG emisiju trajektorija ir tāda, ka ir ticams, ka 20 gadu laikā tiks panākta atbilstība 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētajai vidējo emisiju robežvērtībai;

| c) | novērtē, vai darbības trajektorija ir tāda, ka ir ticams, ka tiks izpildīts 1. punkta b) apakšpunkta v) punkts. |
| --- | --- |

c)

novērtē, vai darbības trajektorija ir tāda, ka ir ticams, ka tiks izpildīts 1. punkta b) apakšpunkta v) punkts.

Veicot 1. punkta b) apakšpunktā minēto novērtējumu, verificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, jo īpaši ņem vērā plānotās gada tiešās SEG emisijas katrā trajektorijas gadā, faktiskās gada tiešās SEG emisijas, plānotās un faktiskās darbības stundas un plānoto un realizēto atjaunīgo vai mazoglekļa gāzu izmantošanu.

Pamatojoties uz tai iesniegtajiem ziņojumiem, Komisija var attiecīgajiem operatoriem sniegt atzinumu. Komisija šos ziņojumus ņem vērā, gatavojot Regulas (ES) 2020/852 19. panta 5. punktā minēto pārskatu.

| 2. | Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:






  a) | būvniecības laikā tiek vai nu uzstādītas mēriekārtas, ar kurām monitorē fiziskās emisijas, piem., no metāna noplūdēm, vai arī ir ieviesta noplūžu atklāšanas un novēršanas programma; |
| --- | --- | --- |

2.

Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:

a)

būvniecības laikā tiek vai nu uzstādītas mēriekārtas, ar kurām monitorē fiziskās emisijas, piem., no metāna noplūdēm, vai arī ir ieviesta noplūžu atklāšanas un novēršanas programma;

| b) | ekspluatācijas laikā tiek ziņots par emisiju fiziskajiem mērījumiem un noplūdes tiek novērstas. |
| --- | --- |

b)

ekspluatācijas laikā tiek ziņots par emisiju fiziskajiem mērījumiem un noplūdes tiek novērstas.

| 3. | Ja darbības ietvaros fosilie gāzveida kurināmie tiek maisīti ar biogāzi vai bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, biodegvielas ražošanā izmantotā lauksaimniecības biomasa atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 2. līdz 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, savukārt meža biomasa atbilst minētās direktīvas 29. panta 6. un 7. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

3.

Ja darbības ietvaros fosilie gāzveida kurināmie tiek maisīti ar biogāzi vai bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, biodegvielas ražošanā izmantotā lauksaimniecības biomasa atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 2. līdz 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, savukārt meža biomasa atbilst minētās direktīvas 29. panta 6. un 7. punktā noteiktajiem kritērijiem.

Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH)

| (2) | Pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| --- | --- |

(2)

Pielāgošanās klimata pārmaiņām

Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Neattiecas

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti jaunākajos relevantajos secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP), t. sk. secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām.

Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja sadedzināšanas iekārtu ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

4.30.   Augstefektīva siltuma/aukstuma un elektroenerģijas koģenerācija no fosilajiem gāzveida kurināmajiem

Darbības apraksts

Tādu siltuma/aukstuma un elektroenerģijas koģenerācijas staciju būvniecība vai ekspluatācija, kurās izmanto fosilos gāzveida un šķidros kurināmos. Šī darbība neietver augstefektīvu siltuma/aukstuma un elektroenerģijas koģenerāciju, kurā izmanto tikai atjaunīgos nefosilos gāzveida un šķidros kurināmos, kas minēti šā pielikuma 4.19. iedaļā, un biogāzi un bioloģisko šķidro kurināmo, kas minēti šā pielikuma 4.20. iedaļā.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar NACE kodiem D35.11 un D35.30 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša darbība ir pārejas darbība, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana |
| --- |
| 1. | Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:






  a) | Elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerācijā no gāzveida un šķidrā kurināmā aprites cikla SEG emisijas ir mazākas par 100 g CO2e uz 1 kWh koģenerācijā saražotās enerģijas.
  Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, balstoties uz datiem par konkrēto projektu, ja tādi ir pieejami, izmantojot Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.
  Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona;
  Ja objektā ir ieviesta kāda veida emisiju samazināšanas sistēma, t. sk. oglekļa uztveršana vai atjaunīgo vai mazoglekļa gāzu kurināmā, samazināšanas darbība attiecīgā gadījumā atbilst šā pielikuma attiecīgajām iedaļām. Ja elektroenerģijas ražošanā emitētais CO2 tiek uztverts, CO2 emisijas atbilst šīs iedaļas 1. punktā noteiktajai emisiju robežvērtībai, un CO2 transportē un uzglabā pazemē tādā veidā, kas atbilst CO2 transportēšanas un uzglabāšanas tehniskās pārbaudes kritērijiem, kuri izklāstīti attiecīgi šā pielikuma 5.11. un 5.12. iedaļā. |

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana

1.

Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:

a)

Elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerācijā no gāzveida un šķidrā kurināmā aprites cikla SEG emisijas ir mazākas par 100 g CO2e uz 1 kWh koģenerācijā saražotās enerģijas.

Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, balstoties uz datiem par konkrēto projektu, ja tādi ir pieejami, izmantojot Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.

Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona;

Ja objektā ir ieviesta kāda veida emisiju samazināšanas sistēma, t. sk. oglekļa uztveršana vai atjaunīgo vai mazoglekļa gāzu kurināmā, samazināšanas darbība attiecīgā gadījumā atbilst šā pielikuma attiecīgajām iedaļām. Ja elektroenerģijas ražošanā emitētais CO2 tiek uztverts, CO2 emisijas atbilst šīs iedaļas 1. punktā noteiktajai emisiju robežvērtībai, un CO2 transportē un uzglabā pazemē tādā veidā, kas atbilst CO2 transportēšanas un uzglabāšanas tehniskās pārbaudes kritērijiem, kuri izklāstīti attiecīgi šā pielikuma 5.11. un 5.12. iedaļā.

| b) | iekārtas, kurām būvatļauja ir piešķirta līdz 2030. gada 31. decembrim, atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  i) | darbība nodrošina primārās enerģijas ietaupījumu vismaz 10 % apmērā salīdzinājumā ar patēriņu, kas rodas siltuma un elektroenerģijas atsevišķā ražošanā; primārās enerģijas ietaupījumu aprēķina, pamatojoties uz Direktīvā 2012/27/ES sniegto formulu; |
| --- | --- | --- |

b)

iekārtas, kurām būvatļauja ir piešķirta līdz 2030. gada 31. decembrim, atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

i)

darbība nodrošina primārās enerģijas ietaupījumu vismaz 10 % apmērā salīdzinājumā ar patēriņu, kas rodas siltuma un elektroenerģijas atsevišķā ražošanā; primārās enerģijas ietaupījumu aprēķina, pamatojoties uz Direktīvā 2012/27/ES sniegto formulu;

| ii) | darbības tiešās SEG emisijas ir mazākas par 270 g CO2e/kWh; |
| --- | --- |

ii)

darbības tiešās SEG emisijas ir mazākas par 270 g CO2e/kWh;

| iii) | pamatojoties uz salīdzinošu novērtējumu ar pašām izmaksefektīvākajām un tehniski realizējamākajām atjaunīgajām alternatīvām līdzvērtīgai jaudai, aizstājamo elektroenerģiju un/vai siltumu/aukstumu nav iespējams saražot no atjaunīgiem energoresursiem; šā salīdzinošā novērtējuma rezultāts ir publicēts un apspriests ar ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

iii)

pamatojoties uz salīdzinošu novērtējumu ar pašām izmaksefektīvākajām un tehniski realizējamākajām atjaunīgajām alternatīvām līdzvērtīgai jaudai, aizstājamo elektroenerģiju un/vai siltumu/aukstumu nav iespējams saražot no atjaunīgiem energoresursiem; šā salīdzinošā novērtējuma rezultāts ir publicēts un apspriests ar ieinteresētajām personām;

| iv) | darbība aizstāj esošu elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerācijas darbību, tikai siltuma/aukstuma ražošanas darbību vai tikai elektroenerģijas ražošanas darbību, kurā izmanto cieto vai šķidro fosilo kurināmo un kurā rodas lielas emisijas; |
| --- | --- |

iv)

darbība aizstāj esošu elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerācijas darbību, tikai siltuma/aukstuma ražošanas darbību vai tikai elektroenerģijas ražošanas darbību, kurā izmanto cieto vai šķidro fosilo kurināmo un kurā rodas lielas emisijas;

| v) | jaunuzstādītā ražošanas jauda nepārsniedz aizstātās iekārtas jaudu; |
| --- | --- |

v)

jaunuzstādītā ražošanas jauda nepārsniedz aizstātās iekārtas jaudu;

| vi) | stacija ir projektēta un būvēta tā, lai izmantotu atjaunīgas un/vai mazoglekļa gāzveida degvielas, un pāreja uz atjaunīgo un/vai mazoglekļa gāzveida degvielu pilnīgu izmantošanu notiek līdz 2035. gada 31. decembrim, turklāt uzņēmuma vadības struktūra ir uzņēmusies attiecīgas saistības un apstiprinājusi verificējamu plānu; |
| --- | --- |

vi)

stacija ir projektēta un būvēta tā, lai izmantotu atjaunīgas un/vai mazoglekļa gāzveida degvielas, un pāreja uz atjaunīgo un/vai mazoglekļa gāzveida degvielu pilnīgu izmantošanu notiek līdz 2035. gada 31. decembrim, turklāt uzņēmuma vadības struktūra ir uzņēmusies attiecīgas saistības un apstiprinājusi verificējamu plānu;

| vii) | aizstāšanas rezultātā SEG emisijas samazinās par vismaz 55 % uz kWh izlaides enerģijas; |
| --- | --- |

vii)

aizstāšanas rezultātā SEG emisijas samazinās par vismaz 55 % uz kWh izlaides enerģijas;

| viii) | stacijas pārjaunošana nepalielina tās ražošanas jaudu; |
| --- | --- |

viii)

stacijas pārjaunošana nepalielina tās ražošanas jaudu;

| ix) | ja darbība notiek tādas dalībvalsts teritorijā, kurā enerģijas ražošanai izmanto ogles, šī dalībvalsts ir apņēmusies pakāpeniski pārtraukt enerģijas ražošanu no oglēm un par to ir ziņojusi integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kas minēts Regulas (ES) 2018/1999 3. pantā vai citā instrumentā. |
| --- | --- |

ix)

ja darbība notiek tādas dalībvalsts teritorijā, kurā enerģijas ražošanai izmanto ogles, šī dalībvalsts ir apņēmusies pakāpeniski pārtraukt enerģijas ražošanu no oglēm un par to ir ziņojusi integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kas minēts Regulas (ES) 2018/1999 3. pantā vai citā instrumentā.

Atbilstību 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem verificē neatkarīga trešā puse. Šim verificētājam, kas ir neatkarīgā trešā puse, ir šādai verificēšanai nepieciešamie resursi un speciālās zināšanas. Verificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, nedrīkst būt nekādā interešu konfliktā ar īpašnieku vai finansētāju un nedrīkst būt iesaistīts darbības izstrādē vai īstenošanā. Verificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, rūpīgi verificē atbilstību tehniskās pārbaudes kritērijiem. Konkrētāk, katru gadu neatkarīgā trešā puse publicē un nosūta Komisijai ziņojumu, kurā:

| a) | sertificē 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minēto tiešo SEG emisiju līmeni; |
| --- | --- |

a)

sertificē 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minēto tiešo SEG emisiju līmeni;

| b) | novērtē, vai darbības trajektorija ir tāda, ka ir ticams, ka tiks izpildīts 1. punkta b) apakšpunkta vi) punkts. |
| --- | --- |

b)

novērtē, vai darbības trajektorija ir tāda, ka ir ticams, ka tiks izpildīts 1. punkta b) apakšpunkta vi) punkts.

Pamatojoties uz tai iesniegtajiem ziņojumiem, Komisija var attiecīgajiem operatoriem sniegt atzinumu. Komisija šos ziņojumus ņem vērā, gatavojot Regulas (ES) 2020/852 19. panta 5. punktā minēto pārskatu.

| 2. | Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:






  a) | būvniecības laikā tiek vai nu uzstādītas mēriekārtas, ar kurām monitorē fiziskās emisijas, piem., no metāna noplūdēm, vai arī ir ieviesta noplūžu atklāšanas un novēršanas programma; |
| --- | --- | --- |

2.

Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:

a)

būvniecības laikā tiek vai nu uzstādītas mēriekārtas, ar kurām monitorē fiziskās emisijas, piem., no metāna noplūdēm, vai arī ir ieviesta noplūžu atklāšanas un novēršanas programma;

| b) | ekspluatācijas laikā tiek ziņots par emisiju fiziskajiem mērījumiem un jebkādas noplūdes tiek novērstas. |
| --- | --- |

b)

ekspluatācijas laikā tiek ziņots par emisiju fiziskajiem mērījumiem un jebkādas noplūdes tiek novērstas.

Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH)

| (2) | Pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| --- | --- |

(2)

Pielāgošanās klimata pārmaiņām

Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Neattiecas

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti jaunākajos relevantajos secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP), t. sk. secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām.

Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja sadedzināšanas iekārtu ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

4.31.   Siltuma/aukstuma ražošana no fosilā gāzveida kurināmā efektīvā centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmā

Darbības apraksts

Tādu staciju būvniecība, pārjaunošana vai ekspluatācija, kurās siltumu/aukstumu ražo, izmantojot fosilo gāzveida kurināmo, un kuras ir pievienotas efektīvai centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmai Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē Šī darbība neietver tādu siltuma/aukstuma ražošanu efektīvā centralizētas siltumapgādes sistēmā, kurā izmanto tikai šā pielikuma 4.23. iedaļā minēto atjaunīgo nefosilo gāzveida un šķidro kurināmo un šā pielikuma 4.24. iedaļā minēto biogāzi un bioloģisko šķidro kurināmo.

Darbība klasificēta ar NACE kodu D35.30 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša darbība ir pārejas darbība, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana |
| --- |
| 1. | Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:






  a) | Siltuma/aukstuma ražošanā no gāzveida kurināmā vidējās aprites cikla SEG emisijas ir mazākas par 100 g CO2e/kWh. Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, izmantojot Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.
  Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona;
  Ja objektā ir ieviesta kāda veida emisiju samazināšanas sistēma, t. sk. oglekļa uztveršana vai atjaunīgo vai mazoglekļa gāzu kurināmā, samazināšanas darbība attiecīgā gadījumā atbilst šā pielikuma attiecīgajām iedaļām. Ja elektroenerģijas ražošanā emitētais CO2 tiek uztverts, CO2 emisijas atbilst šīs iedaļas 1. punktā noteiktajai emisiju robežvērtībai, un CO2 transportē un uzglabā pazemē tādā veidā, kas atbilst CO2 transportēšanas un uzglabāšanas tehniskās pārbaudes kritērijiem, kuri izklāstīti attiecīgi šā pielikuma 5.11. un 5.12. iedaļā. |

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana

1.

Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:

a)

Siltuma/aukstuma ražošanā no gāzveida kurināmā vidējās aprites cikla SEG emisijas ir mazākas par 100 g CO2e/kWh. Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, izmantojot Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES vai arī ISO 14067:2018 vai ISO 14064-1:2018.

Kvantificētās aprites cikla SEG emisijas verificē neatkarīga trešā persona;

Ja objektā ir ieviesta kāda veida emisiju samazināšanas sistēma, t. sk. oglekļa uztveršana vai atjaunīgo vai mazoglekļa gāzu kurināmā, samazināšanas darbība attiecīgā gadījumā atbilst šā pielikuma attiecīgajām iedaļām. Ja elektroenerģijas ražošanā emitētais CO2 tiek uztverts, CO2 emisijas atbilst šīs iedaļas 1. punktā noteiktajai emisiju robežvērtībai, un CO2 transportē un uzglabā pazemē tādā veidā, kas atbilst CO2 transportēšanas un uzglabāšanas tehniskās pārbaudes kritērijiem, kuri izklāstīti attiecīgi šā pielikuma 5.11. un 5.12. iedaļā.

| b) | iekārtas, kurām būvatļauja ir piešķirta līdz 2030. gada 31. decembrim, atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  i) | darbības rezultātā saražoto siltumenerģiju izmanto efektīvā centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmā, kā definēts Direktīvā 2012/27/ES; |
| --- | --- | --- |

b)

iekārtas, kurām būvatļauja ir piešķirta līdz 2030. gada 31. decembrim, atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

i)

darbības rezultātā saražoto siltumenerģiju izmanto efektīvā centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmā, kā definēts Direktīvā 2012/27/ES;

| ii) | darbības tiešās SEG emisijas ir mazākas par 270 g CO2e/kWh; |
| --- | --- |

ii)

darbības tiešās SEG emisijas ir mazākas par 270 g CO2e/kWh;

| iii) | pamatojoties uz salīdzinošu novērtējumu ar pašām izmaksefektīvākajām un tehniski realizējamākajām atjaunīgajām alternatīvām līdzvērtīgai jaudai, aizstājamo siltumu/aukstumu nav iespējams saražot no atjaunīgiem energoresursiem; šā salīdzinošā novērtējuma rezultāts ir publicēts un apspriests ar ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

iii)

pamatojoties uz salīdzinošu novērtējumu ar pašām izmaksefektīvākajām un tehniski realizējamākajām atjaunīgajām alternatīvām līdzvērtīgai jaudai, aizstājamo siltumu/aukstumu nav iespējams saražot no atjaunīgiem energoresursiem; šā salīdzinošā novērtējuma rezultāts ir publicēts un apspriests ar ieinteresētajām personām;

| iv) | darbība aizstāj esošu siltuma/aukstuma ražošanas darbību ar augstu emisiju līmeni, kurā izmanto cietos vai šķidros fosilos kurināmos; |
| --- | --- |

iv)

darbība aizstāj esošu siltuma/aukstuma ražošanas darbību ar augstu emisiju līmeni, kurā izmanto cietos vai šķidros fosilos kurināmos;

| v) | jaunuzstādītā ražošanas jauda nepārsniedz aizstātās iekārtas jaudu; |
| --- | --- |

v)

jaunuzstādītā ražošanas jauda nepārsniedz aizstātās iekārtas jaudu;

| vi) | stacija ir projektēta un būvēta tā, lai izmantotu atjaunīgas un/vai mazoglekļa gāzveida degvielas, un pāreja uz atjaunīgo un/vai mazoglekļa gāzveida degvielu pilnīgu izmantošanu notiek līdz 2035. gada 31. decembrim, turklāt uzņēmuma vadības struktūra ir uzņēmusies attiecīgas saistības un apstiprinājusi verificējamu plānu; |
| --- | --- |

vi)

stacija ir projektēta un būvēta tā, lai izmantotu atjaunīgas un/vai mazoglekļa gāzveida degvielas, un pāreja uz atjaunīgo un/vai mazoglekļa gāzveida degvielu pilnīgu izmantošanu notiek līdz 2035. gada 31. decembrim, turklāt uzņēmuma vadības struktūra ir uzņēmusies attiecīgas saistības un apstiprinājusi verificējamu plānu;

| vii) | aizstāšanas rezultātā SEG emisijas samazinās par vismaz 55 % uz kWh izlaides enerģijas; |
| --- | --- |

vii)

aizstāšanas rezultātā SEG emisijas samazinās par vismaz 55 % uz kWh izlaides enerģijas;

| viii) | stacijas pārjaunošana nepalielina tās ražošanas jaudu; |
| --- | --- |

viii)

stacijas pārjaunošana nepalielina tās ražošanas jaudu;

| ix) | ja darbība notiek tādas dalībvalsts teritorijā, kurā enerģijas ražošanai izmanto ogles, šī dalībvalsts ir apņēmusies pakāpeniski pārtraukt enerģijas ražošanu no oglēm un par to ir ziņojusi integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kas minēts Regulas (ES) 2018/1999 3. pantā vai citā instrumentā. |
| --- | --- |

ix)

ja darbība notiek tādas dalībvalsts teritorijā, kurā enerģijas ražošanai izmanto ogles, šī dalībvalsts ir apņēmusies pakāpeniski pārtraukt enerģijas ražošanu no oglēm un par to ir ziņojusi integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kas minēts Regulas (ES) 2018/1999 3. pantā vai citā instrumentā.

Atbilstību 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem verificē neatkarīga trešā puse. Šim verificētājam, kas ir neatkarīgā trešā puse, ir šādai verificēšanai nepieciešamie resursi un speciālās zināšanas. Verificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, nedrīkst būt nekādā interešu konfliktā ar īpašnieku vai finansētāju un nedrīkst būt iesaistīts darbības izstrādē vai īstenošanā. Verificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, rūpīgi verificē atbilstību tehniskās pārbaudes kritērijiem. Konkrētāk, katru gadu neatkarīgā trešā puse publicē un nosūta Komisijai ziņojumu, kurā:

| a) | sertificē 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minēto tiešo SEG emisiju līmeni; |
| --- | --- |

a)

sertificē 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minēto tiešo SEG emisiju līmeni;

| b) | novērtē, vai darbības trajektorija ir tāda, ka ir ticams, ka tiks izpildīts 1. punkta b) apakšpunkta vi) punkts. |
| --- | --- |

b)

novērtē, vai darbības trajektorija ir tāda, ka ir ticams, ka tiks izpildīts 1. punkta b) apakšpunkta vi) punkts.

Pamatojoties uz tai iesniegtajiem ziņojumiem, Komisija var attiecīgajiem operatoriem sniegt atzinumu. Komisija šos ziņojumus ņem vērā, gatavojot Regulas (ES) 2020/852 19. panta 5. punktā minēto pārskatu.

| 2. | Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:






  a) | būvniecības laikā tiek vai nu uzstādītas mēriekārtas, ar kurām monitorē fiziskās emisijas, piem., no metāna noplūdēm, vai arī ir ieviesta noplūžu atklāšanas un novēršanas programma; |
| --- | --- | --- |

2.

Darbība atbilst vienam no šiem kritērijiem:

a)

būvniecības laikā tiek vai nu uzstādītas mēriekārtas, ar kurām monitorē fiziskās emisijas, piem., no metāna noplūdēm, vai arī ir ieviesta noplūžu atklāšanas un novēršanas programma;

| b) | ekspluatācijas laikā tiek ziņots par emisiju fiziskajiem mērījumiem un jebkādas noplūdes tiek novērstas. |
| --- | --- |

b)

ekspluatācijas laikā tiek ziņots par emisiju fiziskajiem mērījumiem un jebkādas noplūdes tiek novērstas.

Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH)

| (2) | Pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| --- | --- |

(2)

Pielāgošanās klimata pārmaiņām

Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Neattiecas

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti jaunākajos relevantajos secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP), t. sk. secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām.

Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja sadedzināšanas iekārtu ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

---

(*1)  Padomes Direktīva 2009/71/Euratom (2009. gada 25. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru (OV L 172, 2.7.2009., 18. lpp.).

*1

(*2)  Padomes Direktīva 2011/70/Euratom (2011. gada 19. jūlijs), ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai (OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp.).

*2

(*3)  Padomes Direktīva 2013/59/Euratom (2013. gada 5. decembris), ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem un atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīvu 90/641/Euratom, Direktīvu 96/29/Euratom, Direktīvu 97/43/Euratom un Direktīvu 2003/122/Euratom (OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp.).

*3

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

*4

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

*5

(*6)  Komisijas Ieteikums 2006/851/Euratom (2006. gada 24. oktobris) par kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanai, izlietotajai kodoldegvielai un radioaktīvajiem atkritumiem paredzēto finanšu resursu vadību (OV L 330, 28.11.2006., 31. lpp.).

*6

(*7)  Padomes Direktīva 2013/51/Euratom (2013. gada 22. oktobris), ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī (OV L 296, 7.11.2013., 12. lpp.).

*7

(*8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).”

*8

---

II PIELIKUMS

Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikumā iekļauj šādu 4.26., 4.27., 4.28., 4.29., 4.30. un 4.31. iedaļu:

“4.26.   Tādu progresīvo tehnoloģiju pirmskomercializācijas posmi, kuras izmanto enerģijas ražošanai kodolprocesos ar minimālu kodoldegvielas ciklā radušos atkritumu daudzumu

Darbības apraksts

Tādu inovatīvu elektrostaciju pētniecība, izstrāde, demonstrējumi un ieviešana, kuras licencējušas dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un kuras ražo enerģiju kodolprocesos ar minimālu kodoldegvielas ciklā radušos atkritumu daudzumu.

Darbība klasificēta ar NACE kodiem M72 un M72.1 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| --- |
| 1. | Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi. |

Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām

1.

Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi.

| 2. | Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:






  a) | darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā; |
| --- | --- | --- |

2.

Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:

a)

darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā;

| b) | ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

b)

ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību;

| c) | novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku. |
| --- | --- |

c)

novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku.

Klimatriska un neaizsargātības novērtējums ir proporcionāls darbības mērogam un paredzamajam ilgumam, proti:

| a) | ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā; |
| --- | --- |

a)

ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā;

| b) | visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (1), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos. |
| --- | --- |

b)

visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (1), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos.

| 3. | Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (2), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (3) vai maksas modeļiem. |
| --- | --- |

3.

Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (2), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (3) vai maksas modeļiem.

| 4. | Īstenotie pielāgošanās risinājumi:






  a) | negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Īstenotie pielāgošanās risinājumi:

a)

negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem;

| b) | dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (4) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (5); |
| --- | --- |

b)

dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (4) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (5);

| c) | atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām; |
| --- | --- |

c)

atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām;

| d) | tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi; |
| --- | --- |

d)

tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi;

| e) | ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

e)

ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu.

| 5. | Darbība atbilst noteikumiem, kas paredzēti Euratom līgumā un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 2013/59/Euratom, Direktīvā 2009/71/Euratom un Direktīvā 2011/70/Euratom, kā arī piemērojamiem Savienības tiesību aktiem vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Direktīvai 2011/92/ES un Direktīvai 2000/60/EK. |
| --- | --- |

5.

Darbība atbilst noteikumiem, kas paredzēti Euratom līgumā un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 2013/59/Euratom, Direktīvā 2009/71/Euratom un Direktīvā 2011/70/Euratom, kā arī piemērojamiem Savienības tiesību aktiem vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Direktīvai 2011/92/ES un Direktīvai 2000/60/EK.

| 6. | Darbība atbilst valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 2009/71/Euratom, tostarp attiecībā uz Savienības kodolelektrostaciju noturības stresa testēšanu pret ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp zemestrīcēm. Tas nozīmē, ka darbība notiek dalībvalsts teritorijā, kurā kodoliekārtas operators:






  a) | ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts); |
| --- | --- | --- |

6.

Darbība atbilst valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 2009/71/Euratom, tostarp attiecībā uz Savienības kodolelektrostaciju noturības stresa testēšanu pret ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp zemestrīcēm. Tas nozīmē, ka darbība notiek dalībvalsts teritorijā, kurā kodoliekārtas operators:

a)

ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts);

| b) | ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts); |
| --- | --- |

b)

ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts);

| c) | piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts). |
| --- | --- |

c)

piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts).

Darbība atbilst Direktīvas 2009/71/Euratom prasībām, tajā tiek ievēroti jaunākie SAEA un WENRA starptautiskie norādījumi un tā palīdz palielināt jaunu un esošu kodolelektrostaciju noturību un spēju izturēt ārkārtējus dabiskus apdraudējumus, tostarp plūdus un ekstremālus laikapstākļus.

Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH)

| 1) | Klimata pārmaiņu mazināšana |
| --- | --- |

1)

Klimata pārmaiņu mazināšana

Darbības tiešās SEG emisijas ir mazākas par 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Ir identificēti un apzināti vides degradācijas riski, kas saistīti ar ūdens kvalitātes saglabāšanu un ūdens resursu noslodzi, saskaņā ar ūdens izmantošanas un aizsardzības plānu, kurš izstrādāts saziņā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Lai ierobežotu ar atlikumsiltuma novadīšanu saistītās termiskās anomālijas, tādu iekšzemes kodolelektrostaciju operatori, kurās izmanto caurplūdes dzesēšanu, ūdeni ņemot no upes vai ezera, kontrolē:

| a) | saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un |
| --- | --- |

a)

saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un

| b) | maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu. |
| --- | --- |

b)

maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu.

Temperatūras kontroli attiecīgā gadījumā īsteno saskaņā ar vai nu individuālajiem nosacījumiem konkrētām operācijām izdotās licencēs, vai robežvērtībām saskaņā ar ES tiesisko regulējumu.

Darbība atbilst Nozares pamatklašu (Industry Foundation Classes – IFC) standartiem.

Ar kodolenerģiju saistītās darbības notiek saskaņā ar prasībām par dzeramo ūdeni, kas noteiktas Direktīvā 2000/60/EK un Direktīvā 2013/51/Euratom, ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Ir ieviests gan neradioaktīvo, gan radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plāns, kas nodrošina šādu atkritumu maksimālu atkalizmantošanu vai reciklēšanu darbmūža beigās saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, tostarp izmantojot līgumiskas vienošanās ar atkritumu apsaimniekošanas partneriem, informāciju finanšu prognozēs vai oficiālos projekta dokumentos.

Ekspluatācijas un dezekspluatācijas laikā radioaktīvo atkritumu daudzums tiek samazināts līdz minimumam un no regulatīvās kontroles atbrīvojamo materiālu daudzums tiek maksimāli palielināts saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un atbilstīgi Direktīvā 2013/59/Euratom noteiktajām prasībām par aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

Ir izveidota finansēšanas shēma, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu visām dezekspluatācijas darbībām un nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Ieteikumu 2006/851/Euratom.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Šīs iedaļas relevantos elementus aptver dalībvalstu ziņojumi Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2011/70/Euratom 14. panta 1. punktu.

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Neradioaktīvās emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām. Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja kodolelektrostaciju ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

Radioaktīvo vielu izkliede gaisā, ūdensobjektos un zemē (augsnē) attiecīgā gadījumā atbilst specifiskām operācijām izdotas individuālas licences nosacījumiem un/vai valsts robežvērtībām saskaņā ar Direktīvu 2013/51/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Nostrādātā kodoldegviela un radioaktīvie atkritumi tiek droši un atbildīgi apsaimniekoti saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Projektam ir pieejama adekvāta pagaidu glabāšanas jauda, un ir izstrādāti nacionālie apglabāšanas plāni, lai līdz minimumam samazinātu pagaidu glabāšanas ilgumu saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom, kas paredz, ka radioaktīvo atkritumu glabāšana, tostarp ilgtermiņa glabāšana, ir pagaidu risinājums, nevis alternatīva apglabāšanai.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Ja objekti/operācijas izvietoti biodaudzveidības ziņā jutīgās teritorijās vai to tuvumā (tostarp Natura 2000 aizsargājamo teritoriju tīklā, UNESCO pasaules mantojuma vietās un galvenajās bioloģiskās daudzveidības teritorijās, kā arī citās aizsargājamās teritorijās) vai var tās būtiski ietekmēt, attiecīgā gadījumā ir veikts atbilstošs novērtējums un, pamatojoties uz tā secinājumiem, ir īstenoti vajadzīgie ietekmes mazināšanas pasākumi.

Objekti/operācijas nedrīkst kaitēt aizsargājamās teritorijās esošo dzīvotņu vai sugu saglabāšanās stāvoklim.

4.27.   Tādu jaunu kodolelektrostaciju būvniecība un droša ekspluatācija, kuras paredzētas elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanai, tostarp ūdeņraža ražošanai, izmantojot labākās pieejamās tehnoloģijas

Darbības apraksts

Tādu jaunu kodoliekārtu būvniecība un droša ekspluatācija, kurām būvniecības atļauju dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem izsniegušas līdz 2045. gadam un kuras paredzētas elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanai, tostarp centralizētās siltumapgādes vai rūpniecisko procesu (piemēram, ūdeņraža ražošanas) vajadzībām (jaunas kodoliekārtas), kā arī to modernizācija drošuma uzlabošanas nolūkā.

Darbība klasificēta ar NACE kodiem D35.11 un F42.22 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| --- |
| 1. | Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi. |

Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām

1.

Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi.

| 2. | Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:






  a) | darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā; |
| --- | --- | --- |

2.

Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:

a)

darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā;

| b) | ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

b)

ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību;

| c) | novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku. |
| --- | --- |

c)

novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku.

Klimatriska un neaizsargātības novērtējums ir proporcionāls darbības mērogam un paredzamajam ilgumam, proti:

| a) | ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā; |
| --- | --- |

a)

ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā;

| b) | visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (6), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos. |
| --- | --- |

b)

visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (6), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos.

| 3. | Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (7), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (8) vai maksas modeļiem. |
| --- | --- |

3.

Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (7), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (8) vai maksas modeļiem.

| 4. | Īstenotie pielāgošanās risinājumi:






  a) | negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Īstenotie pielāgošanās risinājumi:

a)

negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem;

| b) | dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (9) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (10); |
| --- | --- |

b)

dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (9) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (10);

| c) | atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām; |
| --- | --- |

c)

atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām;

| d) | tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi; |
| --- | --- |

d)

tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi;

| e) | ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

e)

ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu.

| 5. | Darbība atbilst noteikumiem, kas paredzēti Euratom līgumā un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 2013/59/Euratom, Direktīvā 2009/71/Euratom un Direktīvā 2011/70/Euratom, kā arī piemērojamiem Savienības tiesību aktiem vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Direktīvai 2011/92/ES un Direktīvai 2000/60/EK. |
| --- | --- |

5.

Darbība atbilst noteikumiem, kas paredzēti Euratom līgumā un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 2013/59/Euratom, Direktīvā 2009/71/Euratom un Direktīvā 2011/70/Euratom, kā arī piemērojamiem Savienības tiesību aktiem vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Direktīvai 2011/92/ES un Direktīvai 2000/60/EK.

| 6. | Darbība atbilst valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 2009/71/Euratom, tostarp attiecībā uz Savienības kodolelektrostaciju noturības stresa testēšanu pret ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp zemestrīcēm. Tas nozīmē, ka darbība notiek dalībvalsts teritorijā, kurā kodoliekārtas operators:






  a) | ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts); |
| --- | --- | --- |

6.

Darbība atbilst valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 2009/71/Euratom, tostarp attiecībā uz Savienības kodolelektrostaciju noturības stresa testēšanu pret ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp zemestrīcēm. Tas nozīmē, ka darbība notiek dalībvalsts teritorijā, kurā kodoliekārtas operators:

a)

ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts);

| b) | ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts); |
| --- | --- |

b)

ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts);

| c) | piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts). |
| --- | --- |

c)

piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts).

Darbība atbilst Direktīvas 2009/71/Euratom prasībām, tajā tiek ievēroti jaunākie SAEA un WENRA starptautiskie norādījumi un tā palīdz palielināt jaunu un esošu kodolelektrostaciju noturību un spēju izturēt ārkārtējus dabiskus apdraudējumus, tostarp plūdus un ekstremālus laikapstākļus.

Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH)

| 1) | Klimata pārmaiņu mazināšana |
| --- | --- |

1)

Klimata pārmaiņu mazināšana

Darbības tiešās SEG emisijas ir mazākas par 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Ir identificēti un apzināti vides degradācijas riski, kas saistīti ar ūdens kvalitātes saglabāšanu un ūdens resursu noslodzi, saskaņā ar ūdens izmantošanas un aizsardzības plānu, kurš izstrādāts saziņā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Lai ierobežotu ar atlikumsiltuma novadīšanu saistītās termiskās anomālijas, tādu iekšzemes kodolelektrostaciju operatori, kurās izmanto caurplūdes dzesēšanu, ūdeni ņemot no upes vai ezera, kontrolē:

| a) | saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un |
| --- | --- |

a)

saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un

| b) | maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu. |
| --- | --- |

b)

maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu.

Temperatūras kontroli attiecīgā gadījumā īsteno saskaņā ar individuālajiem nosacījumiem konkrētām operācijām izdotās licencēs un/vai robežvērtībām saskaņā ar ES tiesisko regulējumu.

Darbība atbilst Nozares pamatklašu (Industry Foundation Classes – IFC) standartiem.

Ar kodolenerģiju saistītās darbības notiek saskaņā ar prasībām par dzeramo ūdeni, kas noteiktas Direktīvā 2000/60/EK un Direktīvā 2013/51/Euratom, ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Ir ieviests gan neradioaktīvo, gan radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plāns, kas nodrošina šādu atkritumu maksimālu atkalizmantošanu vai reciklēšanu darbmūža beigās saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, tostarp izmantojot līgumiskas vienošanās ar atkritumu apsaimniekošanas partneriem, informāciju finanšu prognozēs vai oficiālos projekta dokumentos.

Ekspluatācijas un dezekspluatācijas laikā radioaktīvo atkritumu daudzums tiek samazināts līdz minimumam un no regulatīvās kontroles atbrīvojamo materiālu daudzums tiek maksimāli palielināts saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un atbilstīgi Direktīvā 2013/59/Euratom noteiktajām prasībām par aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

Ir izveidota finansēšanas shēma, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu visām dezekspluatācijas darbībām un nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Ieteikumu 2006/851/Euratom.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Šīs iedaļas relevantos elementus aptver dalībvalstu ziņojumi Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2011/70/Euratom 14. panta 1. punktu.

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Neradioaktīvās emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām. Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja kodolelektrostaciju ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

Radioaktīvo vielu izkliede gaisā, ūdensobjektos un zemē (augsnē) attiecīgā gadījumā atbilst specifiskām operācijām izdotas individuālas licences nosacījumiem un/vai valsts robežvērtībām saskaņā ar Direktīvu 2013/51/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Nostrādātā kodoldegviela un radioaktīvie atkritumi tiek droši un atbildīgi apsaimniekoti saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Projektam ir pieejama adekvāta pagaidu glabāšanas jauda, un ir izstrādāti nacionālie apglabāšanas plāni, lai līdz minimumam samazinātu pagaidu glabāšanas ilgumu saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom, kas paredz, ka radioaktīvo atkritumu glabāšana, tostarp ilgtermiņa glabāšana, ir pagaidu risinājums, nevis alternatīva apglabāšanai.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Ja objekti/operācijas izvietoti biodaudzveidības ziņā jutīgās teritorijās vai to tuvumā (tostarp Natura 2000 aizsargājamo teritoriju tīklā, UNESCO pasaules mantojuma vietās un galvenajās bioloģiskās daudzveidības teritorijās, kā arī citās aizsargājamās teritorijās) vai var tās būtiski ietekmēt, attiecīgā gadījumā ir veikts atbilstošs novērtējums un, pamatojoties uz tā secinājumiem, ir īstenoti vajadzīgie ietekmes mazināšanas pasākumi.

Objekti/operācijas nedrīkst kaitēt aizsargājamās teritorijās esošo dzīvotņu vai sugu saglabāšanās stāvoklim.

4.28.   Elektroenerģijas ražošana no kodolenerģijas esošās iekārtās

Darbības apraksts

Esošu kodoliekārtu modificēšana tālab, lai līdz 2040. gadam dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem pagarinātu to kodoliekārtu drošas ekspluatācijas laiku, kuras ražo elektroenerģiju vai siltumenerģiju no kodolenerģijas (“kodolelektrostacijas”).

Darbība klasificēta ar NACE kodiem D35.11 un F42.2 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| --- |
| 1. | Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi. |

Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām

1.

Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi.

| 2. | Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:






  a) | darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā; |
| --- | --- | --- |

2.

Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:

a)

darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā;

| b) | ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

b)

ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību;

| c) | novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku. |
| --- | --- |

c)

novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku.

Klimatriska un neaizsargātības novērtējums ir proporcionāls darbības mērogam un paredzamajam ilgumam, proti:

| a) | ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā; |
| --- | --- |

a)

ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā;

| b) | visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (11), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos. |
| --- | --- |

b)

visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (11), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos.

| 3. | Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (12), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (13) vai maksas modeļiem. |
| --- | --- |

3.

Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (12), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (13) vai maksas modeļiem.

| 4. | Īstenotie pielāgošanās risinājumi:






  a) | negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Īstenotie pielāgošanās risinājumi:

a)

negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem;

| b) | dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (14) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (15); |
| --- | --- |

b)

dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (14) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (15);

| c) | atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām; |
| --- | --- |

c)

atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām;

| d) | tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi; |
| --- | --- |

d)

tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi;

| e) | ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

e)

ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu.

| 5. | Darbība atbilst noteikumiem, kas paredzēti Euratom līgumā un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 2013/59/Euratom, Direktīvā 2009/71/Euratom un Direktīvā 2011/70/Euratom, kā arī piemērojamiem Savienības tiesību aktiem vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Direktīvai 2011/92/ES un Direktīvai 2000/60/EK. |
| --- | --- |

5.

Darbība atbilst noteikumiem, kas paredzēti Euratom līgumā un uz tā pamata pieņemtos tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 2013/59/Euratom, Direktīvā 2009/71/Euratom un Direktīvā 2011/70/Euratom, kā arī piemērojamiem Savienības tiesību aktiem vides jomā, kas pieņemti saskaņā ar LESD 192. pantu, jo īpaši Direktīvai 2011/92/ES un Direktīvai 2000/60/EK.

| 6. | Darbība atbilst valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 2009/71/Euratom, tostarp attiecībā uz Savienības kodolelektrostaciju noturības stresa testēšanu pret ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp zemestrīcēm. Tas nozīmē, ka darbība notiek dalībvalsts teritorijā, kurā kodoliekārtas operators:






  a) | ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts); |
| --- | --- | --- |

6.

Darbība atbilst valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 2009/71/Euratom, tostarp attiecībā uz Savienības kodolelektrostaciju noturības stresa testēšanu pret ārkārtējiem dabiskiem apdraudējumiem, tostarp zemestrīcēm. Tas nozīmē, ka darbība notiek dalībvalsts teritorijā, kurā kodoliekārtas operators:

a)

ir iesniedzis kodoldrošības pierādījumu, kura apjoms un detalizācijas līmenis ir proporcionāls attiecīgās kodoliekārtas un tās atrašanās vietas apdraudējuma potenciālajam apmēram un būtībai (Direktīvas 2009/71/Euratom 6. panta b) punkts);

| b) | ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts); |
| --- | --- |

b)

ir veicis padziļinātas aizsardzības pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta ārkārtēju ārēju dabisku apdraudējumu un netīšu cilvēka izraisītu apdraudējumu ietekme (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.b panta 1. punkta a) apakšpunkts);

| c) | piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts). |
| --- | --- |

c)

piesakoties licencei, kas atļauj būvēt vai ekspluatēt kodoliekārtu, ir veicis atbilstošu vietas un iekārtas novērtējumu (Direktīvas 2009/71/Euratom 8.c panta a) punkts).

Darbība atbilst Direktīvas 2009/71/Euratom prasībām, tajā tiek ievēroti jaunākie SAEA un WENRA starptautiskie norādījumi un tā palīdz palielināt jaunu un esošu kodolelektrostaciju noturību un spēju izturēt ārkārtējus dabiskus apdraudējumus, tostarp plūdus un ekstremālus laikapstākļus.

Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH)

| 1) | Klimata pārmaiņu mazināšana |
| --- | --- |

1)

Klimata pārmaiņu mazināšana

Darbības tiešās SEG emisijas ir mazākas par 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Ir identificēti un apzināti vides degradācijas riski, kas saistīti ar ūdens kvalitātes saglabāšanu un ūdens resursu noslodzi, saskaņā ar ūdens izmantošanas un aizsardzības plānu, kurš izstrādāts saziņā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Lai ierobežotu ar atlikumsiltuma novadīšanu saistītās termiskās anomālijas, tādu iekšzemes kodolelektrostaciju operatori, kurās izmanto caurplūdes dzesēšanu, ūdeni ņemot no upes vai ezera, kontrolē:

| a) | saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un |
| --- | --- |

a)

saņemošā saldūdens objekta maksimālo temperatūru pēc sajaukšanas, un

| b) | maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu. |
| --- | --- |

b)

maksimālo temperatūras starpību starp novadīto dzesēšanas ūdeni un saņemošo saldūdens objektu.

Temperatūras kontroli attiecīgā gadījumā īsteno saskaņā ar vai nu individuālajiem nosacījumiem konkrētām operācijām izdotās licencēs, vai robežvērtībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Darbība atbilst Nozares pamatklašu (Industry Foundation Classes – IFC) standartiem.

Ar kodolenerģiju saistītās darbības notiek saskaņā ar prasībām par dzeramo ūdeni, kas noteiktas Direktīvā 2000/60/EK un Direktīvā 2013/51/Euratom, ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Ir ieviests gan neradioaktīvo, gan radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plāns, kas nodrošina šādu atkritumu maksimālu atkalizmantošanu vai reciklēšanu darbmūža beigās saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, tostarp izmantojot līgumiskas vienošanās ar atkritumu apsaimniekošanas partneriem, informāciju finanšu prognozēs vai oficiālos projekta dokumentos.

Ekspluatācijas un dezekspluatācijas laikā radioaktīvo atkritumu daudzums tiek samazināts līdz minimumam un no regulatīvās kontroles atbrīvojamo materiālu daudzums tiek maksimāli palielināts saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un atbilstīgi Direktīvā 2013/59/Euratom noteiktajām prasībām par aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

Ir izveidota finansēšanas shēma, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu visām dezekspluatācijas darbībām un nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Ieteikumu 2006/851/Euratom.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Šīs iedaļas relevantos elementus aptver dalībvalstu ziņojumi Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2011/70/Euratom 14. panta 1. punktu.

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Neradioaktīvās emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām. Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja kodolelektrostaciju ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

Radioaktīvo vielu izkliede gaisā, ūdensobjektos un zemē (augsnē) attiecīgā gadījumā atbilst specifiskām operācijām izdotas individuālas licences nosacījumiem un/vai valsts robežvērtībām saskaņā ar Direktīvu 2013/51/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Nostrādātā kodoldegviela un radioaktīvie atkritumi tiek droši un atbildīgi apsaimniekoti saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom un Direktīvu 2013/59/Euratom.

Projektam ir pieejama adekvāta pagaidu glabāšanas jauda, un ir izstrādāti nacionālie apglabāšanas plāni, lai līdz minimumam samazinātu pagaidu glabāšanas ilgumu saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom, kas paredz, ka radioaktīvo atkritumu glabāšana, tostarp ilgtermiņa glabāšana, ir pagaidu risinājums, nevis alternatīva apglabāšanai.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Pirms kodolelektrostacijas būvniecības ir pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES. Tiek īstenoti vajadzīgie mitigācijas un kompensācijas pasākumi.

Ja objekti/operācijas izvietoti biodaudzveidības ziņā jutīgās teritorijās vai to tuvumā (tostarp Natura 2000 aizsargājamo teritoriju tīklā, UNESCO pasaules mantojuma vietās un galvenajās bioloģiskās daudzveidības teritorijās, kā arī citās aizsargājamās teritorijās) vai var tās būtiski ietekmēt, attiecīgā gadījumā ir veikts atbilstošs novērtējums un, pamatojoties uz tā secinājumiem, ir īstenoti vajadzīgie ietekmes mazināšanas pasākumi.

Objekti/operācijas nedrīkst kaitēt aizsargājamās teritorijās esošo dzīvotņu vai sugu saglabāšanās stāvoklim.

4.29.   Elektroenerģijas ražošana no fosilā gāzveida kurināmā

Darbības apraksts

Tādu elektrostaciju būvniecība vai ekspluatācija, kurās elektroenerģiju ražo, izmantojot fosilo gāzveida kurināmo, kas atbilst I pielikuma 4.29. iedaļas 1. punkta a) apakšpunkta kritērijiem. Šī darbība neietver elektroenerģijas ražošanu, kurā izmanto tikai I pielikuma 4.7. iedaļā minēto atjaunīgo nefosilo gāzveida un šķidro kurināmo un I pielikuma 4.8. iedaļā minēto biogāzi un bioloģisko šķidro kurināmo.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar vairākiem NACE kodiem, jo īpaši D35.11 un F42.22, saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| --- |
| 1. | Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi. |

Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām

1.

Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi.

| 2. | Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:






  a) | darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā; |
| --- | --- | --- |

2.

Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:

a)

darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā;

| b) | ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

b)

ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību;

| c) | novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku. |
| --- | --- |

c)

novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku.

Klimatriska un neaizsargātības novērtējums ir proporcionāls darbības mērogam un paredzamajam ilgumam, proti:

| a) | ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā; |
| --- | --- |

a)

ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā;

| b) | visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (16), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos. |
| --- | --- |

b)

visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (16), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos.

| 3. | Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (17), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (18) vai maksas modeļiem. |
| --- | --- |

3.

Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (17), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (18) vai maksas modeļiem.

| 4. | Īstenotie pielāgošanās risinājumi:






  a) | negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Īstenotie pielāgošanās risinājumi:

a)

negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem;

| b) | dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (19) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (20); |
| --- | --- |

b)

dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (19) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (20);

| c) | atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām; |
| --- | --- |

c)

atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām;

| d) | tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi; |
| --- | --- |

d)

tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi;

| e) | ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

e)

ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu.

Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH)

| 1) | Klimata pārmaiņu mazināšana |
| --- | --- |

1)

Klimata pārmaiņu mazināšana

Darbības tiešās SEG emisijas ir mazākas par 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Neattiecas

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti jaunākajos relevantajos secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP), t. sk. secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām.

Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja sadedzināšanas iekārtu ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

4.30.   Augstefektīva siltuma/aukstuma un elektroenerģijas koģenerācija no fosilajiem gāzveida kurināmajiem

Darbības apraksts

Tādu elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerācijas staciju būvniecība, pārjaunošana vai ekspluatācija, kurās izmanto fosilo gāzveida kurināmo, kas atbilst I pielikuma 4.30. iedaļas 1. punkta a) apakšpunkta kritērijiem. Šī darbība neietver augstefektīvu elektroenerģijas un siltuma/aukstuma koģenerāciju, kurā izmanto tikai I pielikuma 4.19. iedaļā minēto atjaunīgo nefosilo gāzveida un šķidro kurināmo un I pielikuma 4.20. iedaļā minēto biogāzi un bioloģisko šķidro kurināmo.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar NACE kodiem D35.11 un D35.30 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| --- |
| 1. | Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi. |

Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām

1.

Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi.

| 2. | Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:






  a) | darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā; |
| --- | --- | --- |

2.

Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:

a)

darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā;

| b) | ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

b)

ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību;

| c) | novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku. |
| --- | --- |

c)

novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku.

Klimatriska un neaizsargātības novērtējums ir proporcionāls darbības mērogam un paredzamajam ilgumam, proti:

| a) | ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā; |
| --- | --- |

a)

ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā;

| b) | visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (21), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos. |
| --- | --- |

b)

visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (21), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos.

| 3. | Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (22), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (23) vai maksas modeļiem. |
| --- | --- |

3.

Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (22), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (23) vai maksas modeļiem.

| 4. | Īstenotie pielāgošanās risinājumi:






  a) | negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Īstenotie pielāgošanās risinājumi:

a)

negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem;

| b) | dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (24) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (25); |
| --- | --- |

b)

dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (24) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (25);

| c) | atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām; |
| --- | --- |

c)

atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām;

| d) | tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi; |
| --- | --- |

d)

tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi;

| e) | ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

e)

ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu.

Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH)

| 1) | Klimata pārmaiņu mazināšana |
| --- | --- |

1)

Klimata pārmaiņu mazināšana

Darbības tiešās SEG emisijas ir mazākas par 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Neattiecas

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti jaunākajos relevantajos secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP), t. sk. secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām.

Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja sadedzināšanas iekārtu ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

4.31.   Siltuma/aukstuma ražošana no fosilā gāzveida kurināmā efektīvā centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmā

Darbības apraksts

Tādu staciju būvniecība, pārjaunošana vai ekspluatācija, kurās siltumu/aukstumu ražo, izmantojot fosilo gāzveida kurināmo, un kuras ir pievienotas efektīvai centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmai Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē, kas atbilst I pielikuma 4.31. iedaļas 1. punkta a) apakšpunkta kritērijiem. Šī darbība neietver tādu siltuma/aukstuma ražošanu efektīvā centralizētas siltumapgādes sistēmā, kurā izmanto tikai I pielikuma 4.23. iedaļā minēto atjaunīgo nefosilo gāzveida un šķidro kurināmo un I pielikuma 4.24. iedaļā minēto biogāzi un bioloģisko šķidro kurināmo.

Darbība klasificēta ar NACE kodu D35.30 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

| Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| --- |
| 1. | Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi. |

Tiek būtiski sekmēta pielāgošanās klimata pārmaiņām

1.

Saimnieciskās darbības ietvaros ir īstenoti fiziski un nefiziski risinājumi (“pielāgošanās risinājumi”), kas būtiski samazina svarīgākos fiziskos klimatriskus, kuri ir šai darbībai nozīmīgi.

| 2. | Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:






  a) | darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā; |
| --- | --- | --- |

2.

Tas, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem ir nozīmīgi šai darbībai, ir noskaidrots, veicot stingru klimatriska un neaizsargātības novērtējumu, kas sastāv no šādiem posmiem:

a)

darbības pārbaude, lai noskaidrotu, kuri no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem var ietekmēt saimnieciskās darbības veikšanu tās paredzētajā ilgumā;

| b) | ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

b)

ja novērtējumā konstatēts, ka darbību apdraud viens vai vairāki no šā pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem fiziskajiem klimatriskiem – klimatriska un neaizsargātības novērtējums, kurā noskaidro, cik nozīmīga ir šo fizisko klimatrisku ietekme uz šo saimniecisko darbību;

| c) | novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku. |
| --- | --- |

c)

novērtējums par pielāgošanās risinājumiem, ar ko var samazināt identificēto fizisko klimatrisku.

Klimatriska un neaizsargātības novērtējums ir proporcionāls darbības mērogam un paredzamajam ilgumam, proti:

| a) | ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā; |
| --- | --- |

a)

ja darbības paredzamais ilgums ir mazāks par 10 gadiem, novērtējumā izmanto vismaz klimata projekcijas mazākajā piemērotajā mērogā;

| b) | visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (26), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos. |
| --- | --- |

b)

visu citu darbību novērtējumā izmanto pašas jaunākās klimata projekcijas visaugstākajā pieejamajā detalizācijas pakāpē pie dažādiem pašlaik apskatītajiem nākotnes scenārijiem (26), kuri atbilst darbības paredzamajam ilgumam, tostarp – attiecībā uz lielām investīcijām – vismaz 10–30 gadu klimata projekciju scenārijos.

| 3. | Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (27), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (28) vai maksas modeļiem. |
| --- | --- |

3.

Klimata projekciju un ietekmes novērtējuma pamatā ir paraugprakse un pieejamās vadlīnijas, un tajos ir ņemtas vērā gan jaunākās zinātniskās atziņas par neaizsargātības un riska analīzi, gan saistītās metodikas, kas saskan ar jaunākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumiem (27), zinātniski recenzētām publikācijām un atklātā pirmkoda (28) vai maksas modeļiem.

| 4. | Īstenotie pielāgošanās risinājumi:






  a) | negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Īstenotie pielāgošanās risinājumi:

a)

negatīvi neietekmē citu cilvēku, dabas, kultūras mantojuma, aktīvu un citu saimniecisko darbību pielāgošanās centienus vai noturības līmeni pret fiziskajiem klimatriskiem;

| b) | dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (29) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (30); |
| --- | --- |

b)

dod priekšroku dabā rodamiem risinājumiem (29) vai iespēju robežās paļaujas uz zilo vai zaļo infrastruktūru (30);

| c) | atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām; |
| --- | --- |

c)

atbilst vietējiem, nozariskiem, reģionāliem vai nacionāliem pielāgošanās plāniem un stratēģijām;

| d) | tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi; |
| --- | --- |

d)

tiek monitorēti un mērīti, salīdzinot ar iepriekšnoteiktiem rādītājiem, un, ja rādītāji nav sasniegti, tiek apsvērti korektīvi pasākumi;

| e) | ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

e)

ja īstenotais risinājums ir fizisks un ietver darbību, kurai šajā pielikumā ir noteikti tehniskās pārbaudes kritēriji, risinājums atbilst minētās darbības tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas paredz nenodarīt būtisku kaitējumu.

Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH)

| 1) | Klimata pārmaiņu mazināšana |
| --- | --- |

1)

Klimata pārmaiņu mazināšana

Darbības tiešās SEG emisijas ir mazākas par 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība |
| --- | --- |

3)

Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība

Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

| 4) | Pāreja uz aprites ekonomiku |
| --- | --- |

4)

Pāreja uz aprites ekonomiku

Neattiecas

| 5) | Piesārņojuma novēršana un kontrole |
| --- | --- |

5)

Piesārņojuma novēršana un kontrole

Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

Emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti jaunākajos relevantajos secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP), t. sk. secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām.

Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes.

Ja sadedzināšanas iekārtu ievadītā siltumjauda ir lielāka par 1 MW, bet nesasniedz robežvērtības secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām, to emisijas ir mazākas par Direktīvas (ES) 2015/2193 II pielikuma 2. daļā noteiktajām emisiju robežvērtībām.

| 6) | Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana |
| --- | --- |

6)

Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana

Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.”

---

(1)  Nākotnes scenāriji ietver Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes reprezentatīvās koncentrāciju trajektorijas RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 un RCP8.5.

1

(2)  Novērtējuma ziņojumi par klimata pārmaiņām (ietekmi, pielāgošanos un neaizsargātību), ko periodiski publicē Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūra, kura novērtē ar klimata pārmaiņām saistītās zinātnes atziņas, https://www.ipcc.ch/reports/.

2

(3)  Piemēram, Copernicus pakalpojumi, ko pārvalda Eiropas Komisija.

3

(4)  Dabā rodami risinājumi ir definēti kā “dabas iedvesmoti un atbalstīti dzīvesveida risinājumi, kas ir izmakslietderīgi, taču vienlaikus nodrošina vidiskus, sociālus un ekonomiskus ieguvumus un palīdz stiprināt noturību. Šādi risinājumi pilsētās, ainavās un jūras ainavās ienes vairāk un daudzveidīgākas dabas un dabiskas iezīmes un procesus, izmantojot vietēji pielāgotu, resursefektīvu un sistēmisku iejaukšanos.” Tātad dabā rodami risinājumi nāk par labu biodaudzveidībai un palīdz sniegt plašu ekosistēmu pakalpojumu klāstu ([pieņemšanas datums] versija): https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

4

(5)  Sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Zaļā infrastruktūra (ZI) – Eiropas dabas kapitāla pilnveide”, COM(2013) 249 final.

5

(6)  Nākotnes scenāriji ietver Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes reprezentatīvās koncentrāciju trajektorijas RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 un RCP8.5.

6

(7)  Novērtējuma ziņojumi par klimata pārmaiņām (ietekmi, pielāgošanos un neaizsargātību), ko periodiski publicē Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūra, kura novērtē ar klimata pārmaiņām saistītās zinātnes atziņas, https://www.ipcc.ch/reports/.

7

(8)  Piemēram, Copernicus pakalpojumi, ko pārvalda Eiropas Komisija.

8

(9)  Dabā rodami risinājumi ir definēti kā “dabas iedvesmoti un atbalstīti dzīvesveida risinājumi, kas ir izmakslietderīgi, taču vienlaikus nodrošina vidiskus, sociālus un ekonomiskus ieguvumus un palīdz stiprināt noturību. Šādi risinājumi pilsētās, ainavās un jūras ainavās ienes vairāk un daudzveidīgākas dabas un dabiskas iezīmes un procesus, izmantojot vietēji pielāgotu, resursefektīvu un sistēmisku iejaukšanos.” Tātad dabā rodami risinājumi nāk par labu biodaudzveidībai un palīdz sniegt plašu ekosistēmu pakalpojumu klāstu ([pieņemšanas datums] versija): https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

9

(10)  Sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Zaļā infrastruktūra (ZI) – Eiropas dabas kapitāla pilnveide”, COM(2013) 249 final.

10

(11)  Nākotnes scenāriji ietver Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes reprezentatīvās koncentrāciju trajektorijas RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 un RCP8.5.

11

(12)  Novērtējuma ziņojumi par klimata pārmaiņām (ietekmi, pielāgošanos un neaizsargātību), ko periodiski publicē Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūra, kura novērtē ar klimata pārmaiņām saistītās zinātnes atziņas, https://www.ipcc.ch/reports/.

12

(13)  Piemēram, Copernicus pakalpojumi, ko pārvalda Eiropas Komisija.

13

(14)  Dabā rodami risinājumi ir definēti kā “dabas iedvesmoti un atbalstīti dzīvesveida risinājumi, kas ir izmakslietderīgi, taču vienlaikus nodrošina vidiskus, sociālus un ekonomiskus ieguvumus un palīdz stiprināt noturību. Šādi risinājumi pilsētās, ainavās un jūras ainavās ienes vairāk un daudzveidīgākas dabas un dabiskas iezīmes un procesus, izmantojot vietēji pielāgotu, resursefektīvu un sistēmisku iejaukšanos.” Tātad dabā rodami risinājumi nāk par labu biodaudzveidībai un palīdz sniegt plašu ekosistēmu pakalpojumu klāstu ([pieņemšanas datums] versija): https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

14

(15)  Sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Zaļā infrastruktūra (ZI) – Eiropas dabas kapitāla pilnveide”, COM(2013) 249 final.

15

(16)  Nākotnes scenāriji ietver Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes reprezentatīvās koncentrāciju trajektorijas RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 un RCP8.5.

16

(17)  Novērtējuma ziņojumi par klimata pārmaiņām (ietekmi, pielāgošanos un neaizsargātību), ko periodiski publicē Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūra, kura novērtē ar klimata pārmaiņām saistītās zinātnes atziņas, https://www.ipcc.ch/reports/.

17

(18)  Piemēram, Copernicus pakalpojumi, ko pārvalda Eiropas Komisija.

18

(19)  Dabā rodami risinājumi ir definēti kā “dabas iedvesmoti un atbalstīti dzīvesveida risinājumi, kas ir izmakslietderīgi, taču vienlaikus nodrošina vidiskus, sociālus un ekonomiskus ieguvumus un palīdz stiprināt noturību. Šādi risinājumi pilsētās, ainavās un jūras ainavās ienes vairāk un daudzveidīgākas dabas un dabiskas iezīmes un procesus, izmantojot vietēji pielāgotu, resursefektīvu un sistēmisku iejaukšanos.” Tātad dabā rodami risinājumi nāk par labu biodaudzveidībai un palīdz sniegt plašu ekosistēmu pakalpojumu klāstu ([pieņemšanas datums] versija): https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

19

(20)  Sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Zaļā infrastruktūra (ZI) – Eiropas dabas kapitāla pilnveide”, COM(2013) 249 final.

20

(21)  Nākotnes scenāriji ietver Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes reprezentatīvās koncentrāciju trajektorijas RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 un RCP8.5.

21

(22)  Novērtējuma ziņojumi par klimata pārmaiņām (ietekmi, pielāgošanos un neaizsargātību), ko periodiski publicē Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūra, kura novērtē ar klimata pārmaiņām saistītās zinātnes atziņas, https://www.ipcc.ch/reports/.

22

(23)  Piemēram, Copernicus pakalpojumi, ko pārvalda Eiropas Komisija.

23

(24)  Dabā rodami risinājumi ir definēti kā “dabas iedvesmoti un atbalstīti dzīvesveida risinājumi, kas ir izmakslietderīgi, taču vienlaikus nodrošina vidiskus, sociālus un ekonomiskus ieguvumus un palīdz stiprināt noturību. Šādi risinājumi pilsētās, ainavās un jūras ainavās ienes vairāk un daudzveidīgākas dabas un dabiskas iezīmes un procesus, izmantojot vietēji pielāgotu, resursefektīvu un sistēmisku iejaukšanos.” Tātad dabā rodami risinājumi nāk par labu biodaudzveidībai un palīdz sniegt plašu ekosistēmu pakalpojumu klāstu ([pieņemšanas datums] versija): https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

24

(25)  Sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Zaļā infrastruktūra (ZI) – Eiropas dabas kapitāla pilnveide”, COM(2013) 249 final.

25

(26)  Nākotnes scenāriji ietver Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes reprezentatīvās koncentrāciju trajektorijas RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 un RCP8.5.

26

(27)  Novērtējuma ziņojumi par klimata pārmaiņām (ietekmi, pielāgošanos un neaizsargātību), ko periodiski publicē Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūra, kura novērtē ar klimata pārmaiņām saistītās zinātnes atziņas, https://www.ipcc.ch/reports/.

27

(28)  Piemēram, Copernicus pakalpojumi, ko pārvalda Eiropas Komisija.

28

Copernicus

(29)  Dabā rodami risinājumi ir definēti kā “dabas iedvesmoti un atbalstīti dzīvesveida risinājumi, kas ir izmakslietderīgi, taču vienlaikus nodrošina vidiskus, sociālus un ekonomiskus ieguvumus un palīdz stiprināt noturību. Šādi risinājumi pilsētās, ainavās un jūras ainavās ienes vairāk un daudzveidīgākas dabas un dabiskas iezīmes un procesus, izmantojot vietēji pielāgotu, resursefektīvu un sistēmisku iejaukšanos.” Tātad dabā rodami risinājumi nāk par labu biodaudzveidībai un palīdz sniegt plašu ekosistēmu pakalpojumu klāstu ([pieņemšanas datums] versija): https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

29

(30)  Sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Zaļā infrastruktūra (ZI) – Eiropas dabas kapitāla pilnveide”, COM(2013) 249 final.

30

---

III PIELIKUMS

“XII PIELIKUMS

8. panta 6. un 7. punktā minētās informācijas atklāšanas standartveidlapa

8. panta 6. un 7. punktā minēto informāciju par katru piemērojamo galveno darbības rādītāju (GDR) sniedz šādi.

1. veidne. Ar kodolenerģiju un fosilo gāzi saistītas darbības

| Rinda | Ar kodolenerģiju saistītas darbības |
| --- | --- |
| 1. | Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu inovatīvu elektrostaciju pētniecību, izstrādi, demonstrējumiem un ieviešanu, kuras ražo enerģiju kodolprocesos ar minimālu kodoldegvielas ciklā radušos atkritumu daudzumu. | JĀ/NĒ |
| 2. | Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu jaunu kodoliekārtu būvniecību un drošu ekspluatāciju, kuras paredzētas elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanai, tostarp centralizētās siltumapgādes vai rūpniecisko procesu (piemēram, ūdeņraža ražošanas) vajadzībām, kā arī to modernizāciju ar labākajiem pieejamiem tehniskajiem paņēmieniem nolūkā uzlabot to drošumu. | JĀ/NĒ |
| 3. | Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu esošu kodoliekārtu drošu ekspluatāciju, kuras paredzētas elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanai, tostarp centralizētās siltumapgādes vai rūpniecisko procesu (piemēram, ūdeņraža ražošanas no kodolenerģijas) vajadzībām, kā arī to modernizāciju nolūkā uzlabot to drošumu. | JĀ/NĒ |
| | Ar fosilo gāzi saistītas darbības |
| 4. | Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu elektrostaciju būvniecību vai ekspluatāciju, kas ražo elektroenerģiju, izmantojot fosilo gāzveida kurināmo. | JĀ/NĒ |
| 5. | Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu siltuma/aukstuma un elektroenerģijas koģenerācijas staciju būvniecību, pārjaunošanu vai ekspluatāciju, kurās izmanto fosilos gāzveida kurināmos. | JĀ/NĒ |
| 6. | Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu staciju būvniecību, pārjaunošanu un ekspluatāciju, kas ražo siltumu/aukstumu, izmantojot fosilo gāzveida kurināmo. | JĀ/NĒ |

Rinda

Ar kodolenerģiju saistītas darbības

1.

Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu inovatīvu elektrostaciju pētniecību, izstrādi, demonstrējumiem un ieviešanu, kuras ražo enerģiju kodolprocesos ar minimālu kodoldegvielas ciklā radušos atkritumu daudzumu.

JĀ/NĒ

2.

Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu jaunu kodoliekārtu būvniecību un drošu ekspluatāciju, kuras paredzētas elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanai, tostarp centralizētās siltumapgādes vai rūpniecisko procesu (piemēram, ūdeņraža ražošanas) vajadzībām, kā arī to modernizāciju ar labākajiem pieejamiem tehniskajiem paņēmieniem nolūkā uzlabot to drošumu.

JĀ/NĒ

3.

Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu esošu kodoliekārtu drošu ekspluatāciju, kuras paredzētas elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanai, tostarp centralizētās siltumapgādes vai rūpniecisko procesu (piemēram, ūdeņraža ražošanas no kodolenerģijas) vajadzībām, kā arī to modernizāciju nolūkā uzlabot to drošumu.

JĀ/NĒ

Ar fosilo gāzi saistītas darbības

4.

Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu elektrostaciju būvniecību vai ekspluatāciju, kas ražo elektroenerģiju, izmantojot fosilo gāzveida kurināmo.

JĀ/NĒ

5.

Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu siltuma/aukstuma un elektroenerģijas koģenerācijas staciju būvniecību, pārjaunošanu vai ekspluatāciju, kurās izmanto fosilos gāzveida kurināmos.

JĀ/NĒ

6.

Uzņēmums veic, finansē vai saskaras (tam ir riska darījumi) ar tādu staciju būvniecību, pārjaunošanu un ekspluatāciju, kas ražo siltumu/aukstumu, izmantojot fosilo gāzveida kurināmo.

JĀ/NĒ

2. veidne. Taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības (saucējs)

| Rinda | Saimnieciskās darbības | Summa un proporcija (informācija jānorāda naudas summās un procentos) |
| --- | --- | --- |
| CCM + CCA | Klimata pārmaiņu mazināšana (CCM) | Pielāgošanās klimata pārmaiņām (CCA) |
| Summa | % | Summa | % | Summa | % |
| 1. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.26. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 2. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.27. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 3. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.28. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 4. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.29. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 5. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.30. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 6. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.31. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 7. | Citu, 1.–6. rindā neminētu taksonomijai atbilstīgu saimniecisko darbību summa un proporcija piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 8. | Kopā piemērojamie GDR | | | |

Rinda

Saimnieciskās darbības

Summa un proporcija (informācija jānorāda naudas summās un procentos)

CCM + CCA

Klimata pārmaiņu mazināšana (CCM)

Pielāgošanās klimata pārmaiņām (CCA)

Summa

%

Summa

%

Summa

%

1.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.26. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

2.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.27. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

3.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.28. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

4.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.29. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

5.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.30. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

6.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.31. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

7.

Citu, 1.–6. rindā neminētu taksonomijai atbilstīgu saimniecisko darbību summa un proporcija piemērojamo GDR saucējā

8.

Kopā piemērojamie GDR

3. veidne. Taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības (skaitītājs)

| Rinda | Saimnieciskās darbības | Summa un proporcija (informācija jānorāda naudas summās un procentos) |
| --- | --- | --- |
| (CCM+CCA) | Klimata pārmaiņu mazināšana | Pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| Summa | % | Summa | % | Summa | % |
| 1. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.26. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā | | | |
| 2. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.27. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā | | | |
| 3. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.28. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā | | | |
| 4. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.29. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā | | | |
| 5. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.30. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā | | | |
| 6. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.31. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā | | | |
| 7. | 1.–6. rindā neminētu taksonomijai atbilstīgu saimniecisko darbību summa un proporcija piemērojamo GDR skaitītājā | | | |
| 8. | Taksonomijai atbilstīgu saimniecisko darbību kopējā summa un proporcija piemērojamo GDR skaitītājā | | 100  % | | |

Rinda

Saimnieciskās darbības

Summa un proporcija (informācija jānorāda naudas summās un procentos)

(CCM+CCA)

Klimata pārmaiņu mazināšana

Pielāgošanās klimata pārmaiņām

Summa

%

Summa

%

Summa

%

1.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.26. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā

2.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.27. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā

3.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.28. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā

4.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.29. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā

5.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.30. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā

6.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.31. iedaļā minētās taksonomijai atbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR skaitītājā

7.

1.–6. rindā neminētu taksonomijai atbilstīgu saimniecisko darbību summa un proporcija piemērojamo GDR skaitītājā

8.

Taksonomijai atbilstīgu saimniecisko darbību kopējā summa un proporcija piemērojamo GDR skaitītājā

100  %

4. veidne. Taksonomijai piederīgas, bet taksonomijai neatbilstīgas saimnieciskās darbības

| Rinda | Saimnieciskās darbības | Proporcija (informācija jānorāda naudas summās un procentos) |
| --- | --- | --- |
| (CCM+CCA) | Klimata pārmaiņu mazināšana | Pielāgošanās klimata pārmaiņām |
| Summa | % | Summa | % | Summa | % |
| 1. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.26. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 2. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.27. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 3. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.28. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 4. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.29. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 5. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.30. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 6. | Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.31. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 7. | 1.–6. rindā neminētu taksonomijai piederīgu, bet taksonomijai neatbilstīgu saimniecisko darbību summa un proporcija piemērojamo GDR saucējā | | | |
| 8. | Taksonomijai piederīgu, bet taksonomijai neatbilstīgu saimniecisko darbību kopējā summa un proporcija piemērojamo GDR saucējā | | | |

Rinda

Saimnieciskās darbības

Proporcija (informācija jānorāda naudas summās un procentos)

(CCM+CCA)

Klimata pārmaiņu mazināšana

Pielāgošanās klimata pārmaiņām

Summa

%

Summa

%

Summa

%

1.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.26. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

2.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.27. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

3.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.28. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

4.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.29. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

5.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.30. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

6.

Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.31. iedaļā minētās taksonomijai piederīgās, bet neatbilstīgās saimnieciskās darbības summa un īpatsvars piemērojamo GDR saucējā

7.

1.–6. rindā neminētu taksonomijai piederīgu, bet taksonomijai neatbilstīgu saimniecisko darbību summa un proporcija piemērojamo GDR saucējā

8.

Taksonomijai piederīgu, bet taksonomijai neatbilstīgu saimniecisko darbību kopējā summa un proporcija piemērojamo GDR saucējā

5. veidne. Taksonomijai nepiederīgas saimnieciskās darbības

| Rinda | Saimnieciskās darbības | Summa | Procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tādas 1. veidnes 1. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.26. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā | | |
| 2. | Tādas 1. veidnes 2. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.27. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā | | |
| 3. | Tādas 1. veidnes 3. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.28. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā | | |
| 4. | Tādas 1. veidnes 4. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.29. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā | | |
| 5. | Tādas 1. veidnes 5. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.30. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā | | |
| 6. | Tādas 1. veidnes 6. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.31. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā | | |
| 7. | Citu, 1.–6. rindā neminētu taksonomijai nepiederīgu saimniecisko darbību summa un proporcija piemērojamo GDR saucējā | | |
| 8. | Taksonomijai nepiederīgu saimniecisko darbību kopējā summa un proporcija piemērojamo GDR saucējā | | |

Rinda

Saimnieciskās darbības

Summa

Procenti

1.

Tādas 1. veidnes 1. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.26. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā

2.

Tādas 1. veidnes 2. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.27. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā

3.

Tādas 1. veidnes 3. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.28. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā

4.

Tādas 1. veidnes 4. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.29. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā

5.

Tādas 1. veidnes 5. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.30. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā

6.

Tādas 1. veidnes 6. rindā minētās saimnieciskās darbības summa un proporcija, kas saskaņā ar Deleģētās regulas 2021/2139 I un II pielikuma 4.31. iedaļu ir taksonomijai nepiederīga, piemērojamo GDR saucējā

7.

Citu, 1.–6. rindā neminētu taksonomijai nepiederīgu saimniecisko darbību summa un proporcija piemērojamo GDR saucējā

8.

Taksonomijai nepiederīgu saimniecisko darbību kopējā summa un proporcija piemērojamo GDR saucējā

---

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/46

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2022/1215

(2022. gada 7. jūlijs),

ar ko nosaka aizliegumu Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģiem zvejot Grenlandes paltusu Norvēģijas ūdeņos 1. un 2. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2022/109 (2) ir noteiktas kvotas 2022. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2022/109 (2) ir noteiktas kvotas 2022. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Eiropas Savienības dalībvalstī, ar nozveju no Grenlandes paltusa krājuma Norvēģijas ūdeņu 1. un 2. zonā ir pilnībā apguvuši 2022. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Eiropas Savienības dalībvalstī, ar nozveju no Grenlandes paltusa krājuma Norvēģijas ūdeņu 1. un 2. zonā ir pilnībā apguvuši 2022. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2022. gadam, kura Eiropas Savienības dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam Grenlandes paltusa krājumam Norvēģijas ūdeņu 1. un 2. zonā, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas 1. pantā minēto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Eiropas Savienības dalībvalstī, no minētajā pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti, ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi no šā krājuma nozvejojuši pēc minētās dienas.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 7. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2022/109 (2022. gada 27. janvāris), ar ko 2022. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 21, 31.1.2022., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 03/TQ109 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Eiropas Savienība (visas dalībvalstis) |
| Krājums | GHL/1N2AB. |
| Suga | Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zona | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā |
| Aizlieguma datums | 2022. gada 20. jūnijs |

Nr.

03/TQ109

Dalībvalsts

Eiropas Savienība (visas dalībvalstis)

Krājums

GHL/1N2AB.

Suga

Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides)

Zona

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

Aizlieguma datums

2022. gada 20. jūnijs

---

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/49

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1216

(2022. gada 8. jūlijs),

ar kuru attiecībā uz 2022. gadu un attiecībā uz dažām administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas, kas piemērojamas kopējās lauksaimniecības politikas satvarā, atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014, (ES) Nr. 180/2014, (ES) Nr. 181/2014, (ES) 2017/892, (ES) 2016/1150, (ES) 2018/274, (ES) Nr. 615/2014 un (ES) 2015/1368 un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/725

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (2013. gada 17. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 62. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 228/2013 (2013. gada 13. marts), ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006 (2), un jo īpaši tās 8. pantu un 18. panta 1. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 229/2013 (2013. gada 13. marts), ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006 (3), un jo īpaši tās 7. pantu, 11. panta 3. punktu un 14. panta 1. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Covid-19 pandēmijas dēļ un sakarā ar pasākumiem, ko dalībvalstis ieviesušas, lai ar to cīnītos, visās dalībvalstīs ir radušās ārkārtējas administratīvas grūtības prasītajā skaitā ieplānot un paveikt savlaicīgas pārbaudes uz vietas. Minētās grūtības var aizkavēt pārbaužu veikšanu un no tām izrietošā atbalsta izmaksu. Tajā pašā laikā lauksaimnieki ir neaizsargāti pret pandēmijas izraisītajiem ekonomikas traucējumiem un piedzīvo finansiālas grūtības un naudas plūsmas problēmas. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19 pandēmijas dēļ un sakarā ar pasākumiem, ko dalībvalstis ieviesušas, lai ar to cīnītos, visās dalībvalstīs ir radušās ārkārtējas administratīvas grūtības prasītajā skaitā ieplānot un paveikt savlaicīgas pārbaudes uz vietas. Minētās grūtības var aizkavēt pārbaužu veikšanu un no tām izrietošā atbalsta izmaksu. Tajā pašā laikā lauksaimnieki ir neaizsargāti pret pandēmijas izraisītajiem ekonomikas traucējumiem un piedzīvo finansiālas grūtības un naudas plūsmas problēmas.

| (2) | Ņemot vērā šos nepieredzētos apstākļus, Komisija ir pieņēmusi Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/532 (4) un (ES) 2021/725 (5), lai minētās grūtības atvieglotu, attiecībā uz dažu administratīvo pārbaužu un uz vietas veicamo pārbaužu kalendāro grafiku un skaitu atkāpjoties no vairākām īstenošanas regulām, ko piemēro kopējās lauksaimniecības politikas jomā. Grūtības, ko radījusi ieilgusī Covid-19 pandēmija, 2022. gadā turpinās, tāpēc ir lietderīgi līdzīgus pasākumus paredzēt arī 2022. gadā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šos nepieredzētos apstākļus, Komisija ir pieņēmusi Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/532 (4) un (ES) 2021/725 (5), lai minētās grūtības atvieglotu, attiecībā uz dažu administratīvo pārbaužu un uz vietas veicamo pārbaužu kalendāro grafiku un skaitu atkāpjoties no vairākām īstenošanas regulām, ko piemēro kopējās lauksaimniecības politikas jomā. Grūtības, ko radījusi ieilgusī Covid-19 pandēmija, 2022. gadā turpinās, tāpēc ir lietderīgi līdzīgus pasākumus paredzēt arī 2022. gadā.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014 (6) cita starpā paredz noteikumus par pārbaužu uz vietas kalendāro grafiku, par kontroles intensitāti, kāda jānodrošina dažām integrētajā sistēmā ietilpstošām pārbaudēm uz vietas, arī attiecībā uz dzīvnieku atbalsta shēmām. Turklāt minētā regula satur noteikumus par to, kā uz vietas pārbaudāma atbalsttiesīguma kritēriju, saistību un citu pienākumu izpilde attiecībā uz ganāmpulka atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, ko iesniedz ar dzīvniekiem saistītu atbalsta pasākumu sakarā, kā arī attiecībā uz platībneatkarīgu un ar dzīvniekiem nesaistītu lauku attīstības pasākumu kontroles intensitāti un ar savstarpējo atbilstību saistītās kontroles minimālo intensitāti. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014 (6) cita starpā paredz noteikumus par pārbaužu uz vietas kalendāro grafiku, par kontroles intensitāti, kāda jānodrošina dažām integrētajā sistēmā ietilpstošām pārbaudēm uz vietas, arī attiecībā uz dzīvnieku atbalsta shēmām. Turklāt minētā regula satur noteikumus par to, kā uz vietas pārbaudāma atbalsttiesīguma kritēriju, saistību un citu pienākumu izpilde attiecībā uz ganāmpulka atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, ko iesniedz ar dzīvniekiem saistītu atbalsta pasākumu sakarā, kā arī attiecībā uz platībneatkarīgu un ar dzīvniekiem nesaistītu lauku attīstības pasākumu kontroles intensitāti un ar savstarpējo atbilstību saistītās kontroles minimālo intensitāti.

| (4) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 24. panta 4. punkts, 48. panta 5. punkts, 49. panta 1. punkts, 52. panta 1. punkts, 60. panta 2. punkts un 71. panta 3. punkts noteic konkrētus noteikumus, kas kompetentajai iestādei jāievēro, kad tā veic administratīvās pārbaudes vai pārbaudes uz vietas. Pašreizējos Covid-19 pandēmijas apstākļos ir lietderīgi mudināt šo pārbaužu veikšanā izmantot tālizpēti un jaunās tehnoloģijas, piemēram, bezpilota gaisa kuģu sistēmas, ģeomarķētus fotoattēlus, globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) uztvērējus apvienojumā ar Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) un Galileo iespējām, Copernicus Sentinel satelītu savāktos datus un citus relevantus dokumentārus pierādījumus, kas jāizmanto, lai pārbaudītu attiecīgajai atbalsta shēmai vai atbalsta pasākumam noteikto atbalsttiesīguma kritēriju, saistību vai citu pienākumu izpildi, kā arī savstarpējai atbilstībai relevanto prasību un standartu izpildi. |
| --- | --- |

(4)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 24. panta 4. punkts, 48. panta 5. punkts, 49. panta 1. punkts, 52. panta 1. punkts, 60. panta 2. punkts un 71. panta 3. punkts noteic konkrētus noteikumus, kas kompetentajai iestādei jāievēro, kad tā veic administratīvās pārbaudes vai pārbaudes uz vietas. Pašreizējos Covid-19 pandēmijas apstākļos ir lietderīgi mudināt šo pārbaužu veikšanā izmantot tālizpēti un jaunās tehnoloģijas, piemēram, bezpilota gaisa kuģu sistēmas, ģeomarķētus fotoattēlus, globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) uztvērējus apvienojumā ar Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) un Galileo iespējām, Copernicus Sentinel satelītu savāktos datus un citus relevantus dokumentārus pierādījumus, kas jāizmanto, lai pārbaudītu attiecīgajai atbalsta shēmai vai atbalsta pasākumam noteikto atbalsttiesīguma kritēriju, saistību vai citu pienākumu izpildi, kā arī savstarpējai atbilstībai relevanto prasību un standartu izpildi.

| (5) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 26. panta 4. punkts un 42. panta 1. punkts satur noteikumus par to, kā pārbaudēs uz vietas verificē, vai visi atbalsttiesīguma kritēriji, saistības un citi pienākumi ir izpildīti un vai tie aptver visus dzīvniekus, par kuriem saskaņā ar pārbaudāmajām dzīvnieku atbalsta shēmām vai ar dzīvniekiem saistītajiem atbalsta pasākumiem iesniegti atbalsta pieteikumi vai maksājuma pieprasījumi. Pašreizējos apstākļos ir lietderīgi noteikt, ka tad, ja dalībvalstis nespēj nodrošināt šo uz vietas veicamo pārbaužu izpildi, kas prasīta ar minētajiem noteikumiem, un alternatīvi pierādījumi nav pieejami, dalībvalstis var nolemt, ka attiecībā uz 2022. pieprasījumu gadu vai 2022. kalendāro gadu šīs pārbaudes drīkst veikt visu gadu jebkurā laikā, kad ir iespējams pārbaudīt atbalsttiesīguma nosacījumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(5)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 26. panta 4. punkts un 42. panta 1. punkts satur noteikumus par to, kā pārbaudēs uz vietas verificē, vai visi atbalsttiesīguma kritēriji, saistības un citi pienākumi ir izpildīti un vai tie aptver visus dzīvniekus, par kuriem saskaņā ar pārbaudāmajām dzīvnieku atbalsta shēmām vai ar dzīvniekiem saistītajiem atbalsta pasākumiem iesniegti atbalsta pieteikumi vai maksājuma pieprasījumi. Pašreizējos apstākļos ir lietderīgi noteikt, ka tad, ja dalībvalstis nespēj nodrošināt šo uz vietas veicamo pārbaužu izpildi, kas prasīta ar minētajiem noteikumiem, un alternatīvi pierādījumi nav pieejami, dalībvalstis var nolemt, ka attiecībā uz 2022. pieprasījumu gadu vai 2022. kalendāro gadu šīs pārbaudes drīkst veikt visu gadu jebkurā laikā, kad ir iespējams pārbaudīt atbalsttiesīguma nosacījumu ievērošanu.

| (6) | Vairāki pienākumi, kas atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1306/2013 attiecas uz savstarpējo atbilstību un atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1307/2013 (7) – uz atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem, kas saistīti ar dzīvniekiem, ir pildāmi pēc konkrēta un diferencēta kalendārā grafika, kurš attiecīgi nosaka arī to, kad veicamas pārbaudes uz vietas. Pasākumi, ko dalībvalstis ieviesušas, lai ierobežotu Covid-19 pandēmiju, mazina iespējamību, ka prasītās pārbaudes uz vietas var tikt veiktas pareizi un minētajiem pienākumiem atbilstošā termiņā. Dažu veidu pārbaudes varētu arī nebūt iespējams veikt, izmantojot jaunas tehnoloģijas, kas aizstāj lauku saimniecības apmeklējumus. Tāpēc attiecībā uz dažām pārbaudēm, kas veicamas 2022. gadā, ir jāatkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 30.–33., 40.a, 50. un 52. panta un 68. panta 1. punkta un salīdzinājumā ar parasto kontroles intensitāti, kas noteikta, attiecīgi, platībatkarīgajām un ar dzīvniekiem saistītajām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem, lauku attīstības pasākumiem, kuri integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā neietilpst, un savstarpējās atbilstības pienākumiem, jāsamazina uz vietas veicamo pārbaužu minimālā intensitāte. |
| --- | --- |

(6)

Vairāki pienākumi, kas atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1306/2013 attiecas uz savstarpējo atbilstību un atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1307/2013 (7) – uz atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem, kas saistīti ar dzīvniekiem, ir pildāmi pēc konkrēta un diferencēta kalendārā grafika, kurš attiecīgi nosaka arī to, kad veicamas pārbaudes uz vietas. Pasākumi, ko dalībvalstis ieviesušas, lai ierobežotu Covid-19 pandēmiju, mazina iespējamību, ka prasītās pārbaudes uz vietas var tikt veiktas pareizi un minētajiem pienākumiem atbilstošā termiņā. Dažu veidu pārbaudes varētu arī nebūt iespējams veikt, izmantojot jaunas tehnoloģijas, kas aizstāj lauku saimniecības apmeklējumus. Tāpēc attiecībā uz dažām pārbaudēm, kas veicamas 2022. gadā, ir jāatkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 30.–33., 40.a, 50. un 52. panta un 68. panta 1. punkta un salīdzinājumā ar parasto kontroles intensitāti, kas noteikta, attiecīgi, platībatkarīgajām un ar dzīvniekiem saistītajām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem, lauku attīstības pasākumiem, kuri integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā neietilpst, un savstarpējās atbilstības pienākumiem, jāsamazina uz vietas veicamo pārbaužu minimālā intensitāte.

| (7) | Lai saglabātu pārbaužu preventīvo ietekmi, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 35. pantā, 50. panta 5. punktā un 68. panta 4. punktā paredzētais pienākums iepriekšējā gadā veiktās pārbaudēs konstatētu būtisku neatbilstību dēļ palielināt kontroles intensitāti ir jāpatur spēkā arī 2022. pieprasījumu gadā. Ja 2021. gadā pārbaudēs uz vietas konstatētas būtiskas neatbilstības, 2022. gadā uz vietas veicamo pārbaužu intensitāte būtu jāpalielina. Tāpēc dalībvalstīm, kurām minētās regulas 35. panta, 50. panta 5. punkta vai 68. panta 4. punkta piemērošanas rezultātā ir pienākums kontroles intensitāti 2022. pieprasījumu gadā palielināt, bet kuras nolemj piemērot šajā regulā paredzēto samazināto kontroles intensitāti, minētie palielinājumi būtu jāpiemēro, rēķinot no šajā regulā paredzētās samazinātās kontroles intensitātes. |
| --- | --- |

(7)

Lai saglabātu pārbaužu preventīvo ietekmi, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 35. pantā, 50. panta 5. punktā un 68. panta 4. punktā paredzētais pienākums iepriekšējā gadā veiktās pārbaudēs konstatētu būtisku neatbilstību dēļ palielināt kontroles intensitāti ir jāpatur spēkā arī 2022. pieprasījumu gadā. Ja 2021. gadā pārbaudēs uz vietas konstatētas būtiskas neatbilstības, 2022. gadā uz vietas veicamo pārbaužu intensitāte būtu jāpalielina. Tāpēc dalībvalstīm, kurām minētās regulas 35. panta, 50. panta 5. punkta vai 68. panta 4. punkta piemērošanas rezultātā ir pienākums kontroles intensitāti 2022. pieprasījumu gadā palielināt, bet kuras nolemj piemērot šajā regulā paredzēto samazināto kontroles intensitāti, minētie palielinājumi būtu jāpiemēro, rēķinot no šajā regulā paredzētās samazinātās kontroles intensitātes.

| (8) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 180/2014 (8) un (ES) Nr. 181/2014 (9) nosaka kontroles intensitāti, kas jānodrošina ar lauksaimniecības jomā veikto īpašo pasākumu pārbaudēm Savienības tālākajos reģionos un Egejas jūras nelielajās salās. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviestie pasākumi skar arī Savienības tālākos reģionus un Egejas jūras nelielās salas, tāpēc ir lietderīgi no minētajām regulām atkāpties, proti, arī attiecībā uz 2022. gadu dot iespēju pārbaudēs izmantot jaunas tehnoloģijas, kas kalpo par alternatīviem pierādījumu avotiem, un pielāgot uz vietas veicamo pārbaužu nodrošināto kontroles intensitāti. Tomēr, lai saglabātu Īstenošanas regulā (ES) Nr. 180/2014 un (ES) Nr. 181/2014 paredzēto pārbaužu preventīvo ietekmi, pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punktu palielināt kontroles intensitāti būtu jāpatur spēkā. Tāpēc dalībvalstīm, kurām Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punkta piemērošanas rezultātā ir pienākums kontroles intensitāti 2022. pieprasījumu gadā palielināt, bet kuras nolemj piemērot šajā regulā paredzēto samazināto kontroles intensitāti, minētie palielinājumi būtu jāpiemēro, rēķinot no šajā regulā paredzētās samazinātās kontroles intensitātes. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 180/2014 (8) un (ES) Nr. 181/2014 (9) nosaka kontroles intensitāti, kas jānodrošina ar lauksaimniecības jomā veikto īpašo pasākumu pārbaudēm Savienības tālākajos reģionos un Egejas jūras nelielajās salās. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviestie pasākumi skar arī Savienības tālākos reģionus un Egejas jūras nelielās salas, tāpēc ir lietderīgi no minētajām regulām atkāpties, proti, arī attiecībā uz 2022. gadu dot iespēju pārbaudēs izmantot jaunas tehnoloģijas, kas kalpo par alternatīviem pierādījumu avotiem, un pielāgot uz vietas veicamo pārbaužu nodrošināto kontroles intensitāti. Tomēr, lai saglabātu Īstenošanas regulā (ES) Nr. 180/2014 un (ES) Nr. 181/2014 paredzēto pārbaužu preventīvo ietekmi, pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punktu palielināt kontroles intensitāti būtu jāpatur spēkā. Tāpēc dalībvalstīm, kurām Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punkta piemērošanas rezultātā ir pienākums kontroles intensitāti 2022. pieprasījumu gadā palielināt, bet kuras nolemj piemērot šajā regulā paredzēto samazināto kontroles intensitāti, minētie palielinājumi būtu jāpiemēro, rēķinot no šajā regulā paredzētās samazinātās kontroles intensitātes.

| (9) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 (10) 24. pants paredz, ka dalībvalstīm jāpārbauda, arī uz vietas, augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību atzīšanas kritēriji. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ atzīšanas kritēriju pārbaudes uz vietas 2022. gadā nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 (10) 24. pants paredz, ka dalībvalstīm jāpārbauda, arī uz vietas, augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību atzīšanas kritēriji. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ atzīšanas kritēriju pārbaudes uz vietas 2022. gadā nebūtu jāpiemēro.

| (10) | Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 27. panta 2. punkts noteic, ka ikgadējām pārbaudēm uz vietas domātā izlase aptver vismaz 30 % no kopējā atbalsta, par kuru iesniegts pieteikums. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis varētu nespēt izpildīt šīs prasības, un tāpēc būtu jāatļauj tām 2022. gadā pārbaudīt procentuāli mazāku izlasi. |
| --- | --- |

(10)

Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 27. panta 2. punkts noteic, ka ikgadējām pārbaudēm uz vietas domātā izlase aptver vismaz 30 % no kopējā atbalsta, par kuru iesniegts pieteikums. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis varētu nespēt izpildīt šīs prasības, un tāpēc būtu jāatļauj tām 2022. gadā pārbaudīt procentuāli mazāku izlasi.

| (11) | Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 27. panta 7. punkts paredz, ka ražotāju organizāciju biedru individuālās saimniecības, kurās īstenotās darbības ir iekļautas tās pašas regulas 27. panta 2. punktā minētajā izlasē, šo darbību izpildes verificēšanas nolūkā jāapmeklē vismaz vienu reizi. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis varētu nespēt izpildīt šīs prasības, un tāpēc prasības par ražotāju organizāciju individuālo saimniecību apmeklējumu biežumu 2022. gadā tām nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(11)

Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 27. panta 7. punkts paredz, ka ražotāju organizāciju biedru individuālās saimniecības, kurās īstenotās darbības ir iekļautas tās pašas regulas 27. panta 2. punktā minētajā izlasē, šo darbību izpildes verificēšanas nolūkā jāapmeklē vismaz vienu reizi. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis varētu nespēt izpildīt šīs prasības, un tāpēc prasības par ražotāju organizāciju individuālo saimniecību apmeklējumu biežumu 2022. gadā tām nebūtu jāpiemēro.

| (12) | Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 29. panta 2. punkts paredz, ka izņemšanas darbību pirmā līmeņa pārbaudēm jāaptver 100 % no tirgus izņemto produktu daudzuma, izņemot bezmaksas izplatīšanai paredzētus produktus, kuru gadījumā saskaņā ar minētās regulas 29. panta 3. punktu dalībvalstis drīkst pārbaudīt procentuāli mazāku izlasi, bet ar nosacījumu, ka tā aptver ne mazāk kā 10 % no attiecīgajiem daudzumiem, kuri tirdzniecības gada laikā nākuši no jebkuras konkrētas ražotāju organizācijas. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis varētu nespēt izpildīt šo prasību, un tāpēc 2022. gadā būtu jāatļauj dalībvalstīm pārbaudīt procentuāli mazāku izlasi arī no visiem pārējiem izņemtajiem produktiem neatkarīgi no tiem paredzētā pielietojuma ar nosacījumu, ka šī izlase aptver ne mazāk kā 10 % no attiecīgajiem daudzumiem, kuri tirdzniecības gada laikā nākuši no jebkuras konkrētas ražotāju organizācijas. |
| --- | --- |

(12)

Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 29. panta 2. punkts paredz, ka izņemšanas darbību pirmā līmeņa pārbaudēm jāaptver 100 % no tirgus izņemto produktu daudzuma, izņemot bezmaksas izplatīšanai paredzētus produktus, kuru gadījumā saskaņā ar minētās regulas 29. panta 3. punktu dalībvalstis drīkst pārbaudīt procentuāli mazāku izlasi, bet ar nosacījumu, ka tā aptver ne mazāk kā 10 % no attiecīgajiem daudzumiem, kuri tirdzniecības gada laikā nākuši no jebkuras konkrētas ražotāju organizācijas. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis varētu nespēt izpildīt šo prasību, un tāpēc 2022. gadā būtu jāatļauj dalībvalstīm pārbaudīt procentuāli mazāku izlasi arī no visiem pārējiem izņemtajiem produktiem neatkarīgi no tiem paredzētā pielietojuma ar nosacījumu, ka šī izlase aptver ne mazāk kā 10 % no attiecīgajiem daudzumiem, kuri tirdzniecības gada laikā nākuši no jebkuras konkrētas ražotāju organizācijas.

| (13) | Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 30. panta 3. punkts paredz, ka pārbaudāmā izlase vienmēr aptver vismaz 5 % no daudzumiem, kurus ražotāju organizācija tirdzniecības gada laikā izņēmusi no tirgus. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis varētu nespēt izpildīt šo prasību, un tāpēc būtu jāatļauj, lai 2022. gadā izlases aptvertu vismaz 3 % no daudzumiem, kurus ražotāju organizācija no tirgus izņēmusi 2020. tirdzniecības gada laikā. |
| --- | --- |

(13)

Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 30. panta 3. punkts paredz, ka pārbaudāmā izlase vienmēr aptver vismaz 5 % no daudzumiem, kurus ražotāju organizācija tirdzniecības gada laikā izņēmusi no tirgus. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis varētu nespēt izpildīt šo prasību, un tāpēc būtu jāatļauj, lai 2022. gadā izlases aptvertu vismaz 3 % no daudzumiem, kurus ražotāju organizācija no tirgus izņēmusi 2020. tirdzniecības gada laikā.

| (14) | Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstīm arī 2022. gadā būs ļoti grūti veikt ikgadējo atbalsta pieteikumu pārbaudes uz vietas, izņemšanas darbību pirmā un otrā līmeņa pārbaudes un ražas priekšlaicīgas novākšanas un nenovākšanas pārbaudes, kas prasītas, attiecīgi, Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 27. panta 2. un 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 30. panta 3. punktā un 31. panta 1. un 2. punktā. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstīm noteikt, kādas pārbaudes ir līdzvērtīgas pārbaudēm uz vietas, – tie var būt, piemēram, ģeomarķēti fotoattēli, datēti fotoattēli, datēti drona pārlidojuma ziņojumi, administratīvas pārbaudes vai videokonferences ar atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

(14)

Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstīm arī 2022. gadā būs ļoti grūti veikt ikgadējo atbalsta pieteikumu pārbaudes uz vietas, izņemšanas darbību pirmā un otrā līmeņa pārbaudes un ražas priekšlaicīgas novākšanas un nenovākšanas pārbaudes, kas prasītas, attiecīgi, Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 27. panta 2. un 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 30. panta 3. punktā un 31. panta 1. un 2. punktā. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstīm noteikt, kādas pārbaudes ir līdzvērtīgas pārbaudēm uz vietas, – tie var būt, piemēram, ģeomarķēti fotoattēli, datēti fotoattēli, datēti drona pārlidojuma ziņojumi, administratīvas pārbaudes vai videokonferences ar atbalsta saņēmējiem.

| (15) | Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstīm arī 2022. gadā būs ļoti grūti sistemātiski un izlases veidā uz vietas pārbaudīt darbības, ko atbalsta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (11) 45.–52. pantu. Tāpēc atkāpe no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150 (12) 32. panta 1. punkta un 42. panta 3. punkta, kura jau bija ieviesta attiecībā uz 2020. un 2021. finanšu gadu, būtu jāpatur spēkā arī attiecībā uz 2022. finanšu gadu, šādi atļaujot dalībvalstīm noteikt, kādas kontroles ir līdzvērtīgas sistemātiskām pārbaudēm uz vietas, – tie var būt, piemēram, datēti fotoattēli, datēti drona pārlidojuma ziņojumi, administratīvas pārbaudes vai videokonferences ar atbalsta saņēmējiem, – un garantē vīna nozares atbalsta programmu jomā pieņemto tiesību aktu noteikumu izpildi pirms maksājumu veikšanas. |
| --- | --- |

(15)

Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstīm arī 2022. gadā būs ļoti grūti sistemātiski un izlases veidā uz vietas pārbaudīt darbības, ko atbalsta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (11) 45.–52. pantu. Tāpēc atkāpe no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150 (12) 32. panta 1. punkta un 42. panta 3. punkta, kura jau bija ieviesta attiecībā uz 2020. un 2021. finanšu gadu, būtu jāpatur spēkā arī attiecībā uz 2022. finanšu gadu, šādi atļaujot dalībvalstīm noteikt, kādas kontroles ir līdzvērtīgas sistemātiskām pārbaudēm uz vietas, – tie var būt, piemēram, datēti fotoattēli, datēti drona pārlidojuma ziņojumi, administratīvas pārbaudes vai videokonferences ar atbalsta saņēmējiem, – un garantē vīna nozares atbalsta programmu jomā pieņemto tiesību aktu noteikumu izpildi pirms maksājumu veikšanas.

| (16) | Tāpat dalībvalstīm attiecībā uz 2022. finanšu gadu būs ļoti grūti Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150 43. panta 3. punktā noteiktajā termiņā sistemātiski uz vietas pārbaudīt priekšlaicīgas ražas novākšanas darbības, ko atbalsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 47. pantu. Tāpēc būtu jāparedz atkāpe, kas ļauj pārbaužu pabeigšanu atlikt līdz 2022. gada 15. septembrim. |
| --- | --- |

(16)

Tāpat dalībvalstīm attiecībā uz 2022. finanšu gadu būs ļoti grūti Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150 43. panta 3. punktā noteiktajā termiņā sistemātiski uz vietas pārbaudīt priekšlaicīgas ražas novākšanas darbības, ko atbalsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 47. pantu. Tāpēc būtu jāparedz atkāpe, kas ļauj pārbaužu pabeigšanu atlikt līdz 2022. gada 15. septembrim.

| (17) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 (13) 27. panta 3. punktā ir noteikts svaigo vīnogu paraugu skaits, kāds no vīnadārziem laikā, kad tiek novākta raža no attiecīgā zemesgabala, jāņem, lai izveidotu Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2018/273 (14) 39. pantā minēto izotopu analītisko datubāzi. Gadījumos, kad Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis šādas pārbaudes nespēj veikt joprojām, būtu jāatļauj dalībvalstīm atkāpties no prasības par paraugu minimālo skaitu. |
| --- | --- |

(17)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 (13) 27. panta 3. punktā ir noteikts svaigo vīnogu paraugu skaits, kāds no vīnadārziem laikā, kad tiek novākta raža no attiecīgā zemesgabala, jāņem, lai izveidotu Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2018/273 (14) 39. pantā minēto izotopu analītisko datubāzi. Gadījumos, kad Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis šādas pārbaudes nespēj veikt joprojām, būtu jāatļauj dalībvalstīm atkāpties no prasības par paraugu minimālo skaitu.

| (18) | Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 31. panta 2. punkta b) apakšpunkts paredz, ka dalībvalstīm ik gadus uz vietas jāpārbauda vismaz 5 % no visiem vīnadārzu reģistrā ierakstītajiem vīnkopjiem. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ šādas pārbaudes vairākās vīna ražotājās dalībvalstīs veikt joprojām ir ļoti grūti, tāpēc šī procentuālā daļa attiecībā uz 2022. gadu būtu jāsamazina. Tā paša iemesla dēļ būtu jāatļauj dalībvalstīm uz laiku apturēt minētās regulas 31. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētās sistemātiskās pārbaudes uz vietas, kas veicamas ar vīnogulājiem apstādītās platībās, kuras 2022. gadā neviena vīnkopja dokumentācijā nav iekļautas. |
| --- | --- |

(18)

Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 31. panta 2. punkta b) apakšpunkts paredz, ka dalībvalstīm ik gadus uz vietas jāpārbauda vismaz 5 % no visiem vīnadārzu reģistrā ierakstītajiem vīnkopjiem. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ šādas pārbaudes vairākās vīna ražotājās dalībvalstīs veikt joprojām ir ļoti grūti, tāpēc šī procentuālā daļa attiecībā uz 2022. gadu būtu jāsamazina. Tā paša iemesla dēļ būtu jāatļauj dalībvalstīm uz laiku apturēt minētās regulas 31. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētās sistemātiskās pārbaudes uz vietas, kas veicamas ar vīnogulājiem apstādītās platībās, kuras 2022. gadā neviena vīnkopja dokumentācijā nav iekļautas.

| (19) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 615/2014 (15) attiecībā uz darba programmām, kas paredzētas olīveļļas un galda olīvu nozares atbalstam, satur noteikumus par pārbaudēm uz vietas, kas veicamas, lai verificētu, vai Savienības finansējuma piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviestie pasākumi var apgrūtināt minēto pārbaužu veikšanu tādā skaitā, kāds prasīts minētās regulas 6. pantā. Tāpēc ir lietderīgi sagādāt dalībvalstīm elastību, atļaujot 2022. kalendārajā gadā pārbaudes uz vietas aizstāt ar alternatīvām pārbaudēm. |
| --- | --- |

(19)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 615/2014 (15) attiecībā uz darba programmām, kas paredzētas olīveļļas un galda olīvu nozares atbalstam, satur noteikumus par pārbaudēm uz vietas, kas veicamas, lai verificētu, vai Savienības finansējuma piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviestie pasākumi var apgrūtināt minēto pārbaužu veikšanu tādā skaitā, kāds prasīts minētās regulas 6. pantā. Tāpēc ir lietderīgi sagādāt dalībvalstīm elastību, atļaujot 2022. kalendārajā gadā pārbaudes uz vietas aizstāt ar alternatīvām pārbaudēm.

| (20) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1368 (16) attiecībā uz atbalstu biškopības nozarei satur noteikumus par to, kā uzraugāma un pārbaudāma valsts biškopības programmas īstenošanas pareizība, faktiskie izdevumi un biškopju paziņotā stropu skaita pareizība. Saskaņā ar minētās regulas 8. panta 3. punktu dalībvalstīm jānodrošina, ka valsts biškopības programmas satvarā uz vietas pārbaudīti tiek vismaz 5 % atbalsta pieteikuma iesniedzēju. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviestie pasākumi var apgrūtināt uz vietas veicamo pārbaužu nodrošināšanu tādā skaitā, kāds vajadzīgs, lai minēto slieksni sasniegtu. Tāpēc ir lietderīgi sagādāt dalībvalstīm elastību, atļaujot atkāpties no minētās prasības. Tomēr nepamatotu maksājumu izdarīšanas risks šādas atkāpšanās dēļ nedrīkstētu pieaugt. Tāpēc jebkāda uz vietas veicamo pārbaužu skaita samazināšana būtu pēc iespējas jākompensē ar alternatīvām pārbaudēm. |
| --- | --- |

(20)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1368 (16) attiecībā uz atbalstu biškopības nozarei satur noteikumus par to, kā uzraugāma un pārbaudāma valsts biškopības programmas īstenošanas pareizība, faktiskie izdevumi un biškopju paziņotā stropu skaita pareizība. Saskaņā ar minētās regulas 8. panta 3. punktu dalībvalstīm jānodrošina, ka valsts biškopības programmas satvarā uz vietas pārbaudīti tiek vismaz 5 % atbalsta pieteikuma iesniedzēju. Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviestie pasākumi var apgrūtināt uz vietas veicamo pārbaužu nodrošināšanu tādā skaitā, kāds vajadzīgs, lai minēto slieksni sasniegtu. Tāpēc ir lietderīgi sagādāt dalībvalstīm elastību, atļaujot atkāpties no minētās prasības. Tomēr nepamatotu maksājumu izdarīšanas risks šādas atkāpšanās dēļ nedrīkstētu pieaugt. Tāpēc jebkāda uz vietas veicamo pārbaužu skaita samazināšana būtu pēc iespējas jākompensē ar alternatīvām pārbaudēm.

| (21) | Ņemot vērā iepriekšējos divos gados dalībvalstīm piedāvātās elastības iespējas palielināt kontroles intensitāti, ir svarīgi atjaunot sākotnējo noteikumu, kam ir būtiska atturoša ietekme, un konkretizēt, kurš gads būtu jāņem vērā, kad saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 35. pantu, 50. panta 5. punktu un 68. panta 4. punktu un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punktu tiek noteikts kontroles intensitātes palielinājums. Kas attiecas uz iespējamām izmaiņām, ko dalībvalstis savās kontroles procedūrās ievieš pēc neatbilstību konstatēšanas, korektīvu mehānismu piemērošana, atsaucoties uz neatbilstībām, kuras atklātas kontrolēs par 2019. pieprasījumu gadu, nav uzskatāma par piemērotu, un vērā būtu jāņem nesenākais gads. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/725 3., 5. un 6. pants ir jāgroza. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā iepriekšējos divos gados dalībvalstīm piedāvātās elastības iespējas palielināt kontroles intensitāti, ir svarīgi atjaunot sākotnējo noteikumu, kam ir būtiska atturoša ietekme, un konkretizēt, kurš gads būtu jāņem vērā, kad saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 35. pantu, 50. panta 5. punktu un 68. panta 4. punktu un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punktu tiek noteikts kontroles intensitātes palielinājums. Kas attiecas uz iespējamām izmaiņām, ko dalībvalstis savās kontroles procedūrās ievieš pēc neatbilstību konstatēšanas, korektīvu mehānismu piemērošana, atsaucoties uz neatbilstībām, kuras atklātas kontrolēs par 2019. pieprasījumu gadu, nav uzskatāma par piemērotu, un vērā būtu jāņem nesenākais gads. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/725 3., 5. un 6. pants ir jāgroza.

| (22) | Ar šajā regulā paredzētajām atkāpēm no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014, (ES) Nr. 180/2014, (ES) Nr. 181/2014, (ES) 2017/892, (ES) 2016/1150, (ES) 2018/274, (ES) Nr. 615/2014 un (ES) 2015/1368 būtu jāsagādā dalībvalstīm iespēja novērst kontroles pasākumu un atbalsta pieteikumu apstrādes aizkavēšanos un attiecīgi nepieļaut, ka aizkavējas maksājumi, kas atbalsta saņēmējiem pienākas par 2022. gadu. Tomēr šīs atkāpes nekādi nedrīkst kaitēt finanšu pārvaldības pareizībai un prasībai pēc pietiekama pārliecības līmeņa. Tāpēc dalībvalstīm, kuras minētās atkāpes izmanto, ir pienākums darīt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka nenotiek pārmaksāšana un nepamatoti izmaksātas summas tiek atgūtas. Turklāt šo atkāpju izmantošana būtu jānorāda Regulas (ES) Nr. 1306/2013 7. panta 3. punkta pirmā daļas b) apakšpunktā minētajā pārvaldības deklarācijā par 2022. un 2023. finanšu gadu. |
| --- | --- |

(22)

Ar šajā regulā paredzētajām atkāpēm no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014, (ES) Nr. 180/2014, (ES) Nr. 181/2014, (ES) 2017/892, (ES) 2016/1150, (ES) 2018/274, (ES) Nr. 615/2014 un (ES) 2015/1368 būtu jāsagādā dalībvalstīm iespēja novērst kontroles pasākumu un atbalsta pieteikumu apstrādes aizkavēšanos un attiecīgi nepieļaut, ka aizkavējas maksājumi, kas atbalsta saņēmējiem pienākas par 2022. gadu. Tomēr šīs atkāpes nekādi nedrīkst kaitēt finanšu pārvaldības pareizībai un prasībai pēc pietiekama pārliecības līmeņa. Tāpēc dalībvalstīm, kuras minētās atkāpes izmanto, ir pienākums darīt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka nenotiek pārmaksāšana un nepamatoti izmaksātas summas tiek atgūtas. Turklāt šo atkāpju izmantošana būtu jānorāda Regulas (ES) Nr. 1306/2013 7. panta 3. punkta pirmā daļas b) apakšpunktā minētajā pārvaldības deklarācijā par 2022. un 2023. finanšu gadu.

| (23) | Lai nodrošinātu to šajā regulā paredzēto pasākumu raitu īstenošanu, kas vajadzīgi, lai dalībvalstis varētu organizēt kontroles kampaņas un vienlaikus ievērot Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviestos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un, lai dalībvalstis paredzētās izmaiņas varētu īstenot no attiecīgo kontroles kampaņu sākuma, tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku: I un II nodaļā un III nodaļas 3. un 4. iedaļā noteiktie pasākumi būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra atbilstoši pieprasījumu gadam integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā vai kalendārajam gadam platībneatkarīgu un ar dzīvniekiem nesaistītu lauku attīstības atbalsta pasākumu un vīna nozarē veicamo pasākumu gadījumā; III nodaļas 1. un 2. iedaļā noteiktie pasākumi būtu jāpiemēro no 2021. gada 16. oktobra atbilstoši finanšu gadam, un III nodaļas 5. iedaļā noteiktie pasākumi būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. augusta atbilstoši biškopības gadam. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu to šajā regulā paredzēto pasākumu raitu īstenošanu, kas vajadzīgi, lai dalībvalstis varētu organizēt kontroles kampaņas un vienlaikus ievērot Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviestos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un, lai dalībvalstis paredzētās izmaiņas varētu īstenot no attiecīgo kontroles kampaņu sākuma, tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku: I un II nodaļā un III nodaļas 3. un 4. iedaļā noteiktie pasākumi būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra atbilstoši pieprasījumu gadam integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā vai kalendārajam gadam platībneatkarīgu un ar dzīvniekiem nesaistītu lauku attīstības atbalsta pasākumu un vīna nozarē veicamo pasākumu gadījumā; III nodaļas 1. un 2. iedaļā noteiktie pasākumi būtu jāpiemēro no 2021. gada 16. oktobra atbilstoši finanšu gadam, un III nodaļas 5. iedaļā noteiktie pasākumi būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. augusta atbilstoši biškopības gadam.

| (24) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas, Tiešo maksājumu komitejas, Lauku attīstības komitejas un Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(24)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas, Tiešo maksājumu komitejas, Lauku attīstības komitejas un Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

ATKĀPES NO ĪSTENOŠANAS REGULAS (ES) NR. 809/2014

1. pants

Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 24. panta 4. punkta, 48. panta 5. punkta, 49. panta 1. punkta, 52. panta 1. punkta, 60. panta 2. punkta trešās daļas un 71. panta 3. punkta, Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ attiecībā uz pārbaudēm, kuras veicamas attiecīgi par 2022. pieprasījumu gadu vai 2022. kalendāro gadu, dalībvalstis drīkst nolemt saskaņā ar minēto regulu veicamās fiziskās inspekcijas, jo īpaši lauka apskates un pārbaudes uz vietas, pilnībā aizstāt ar satelītattēlu vai ortofotoattēlu interpretāciju vai jaunu tehnoloģiju, piemēram, ģeomarķētu fotoattēlu, izmantošanu vai ar citiem relevantiem pierādījumiem, arī tādiem dokumentāriem pierādījumiem, ko atbalsta saņēmējs iesniedzis pēc kompetentās iestādes pieprasījuma, ja tie ļauj izdarīt kompetentajai iestādei pieņemamus galīgus secinājumus.

Ja atbalstītās darbības vai investīcijas vietas apmeklējumus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 48. panta 5. punktā, ar relevantiem dokumentāriem pierādījumiem aizstāt nevar, dalībvalstis minētos apmeklējumus veic pēc galīgā maksājuma izdarīšanas.

2. pants

Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis nespēj nodrošināt uz vietas veicamo pārbaužu izpildi tādā grafikā, kāds prasīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 26. panta 4. punktā un 42. panta 1. punktā, un alternatīvu metožu, tai skaitā jaunu tehnoloģiju, izmantošana vajadzīgos pierādījumus sagādāt nevar, tad, atkāpjoties no minētajiem noteikumiem, dalībvalstis drīkst nolemt, ka minētās pārbaudes attiecībā uz 2022. pieprasījumu gadu vai 2022. kalendāro gadu drīkst veikt visu gadu jebkurā laikā, kad ir iespējams pārbaudīt atbalsttiesīguma nosacījumu ievērošanu.

3. pants

1.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis nespēj attiecīgi 2022. pieprasījumu gadā vai 2022. kalendārajā gadā pārbaudes uz vietas veikt saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 30.–33. pantā, 40.a panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā, 40.a panta 2. punkta b) apakšpunktā, 50. panta 1. punkta pirmajā daļā, 52. panta 2. punktā, 60. panta 2. punkta trešajā daļā un 68. panta 1. punkta pirmajā daļā, dalībvalstis drīkst nolemt piemērot noteikumus, kas izklāstīti attiecīgi šā panta 2.–10. punktā.

2.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 30. panta, 2022. pieprasījumu gadā kontroles intensitāte aptver vismaz:

| a) | 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu pamata maksājuma shēmā vai vienotā platībmaksājuma shēmā; |
| --- | --- |

a)

3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu pamata maksājuma shēmā vai vienotā platībmaksājuma shēmā;

| b) | 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz pārdalošo maksājumu; |
| --- | --- |

b)

3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz pārdalošo maksājumu;

| c) | 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz maksājumu par platībām ar dabas radītiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

c)

3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz maksājumu par platībām ar dabas radītiem ierobežojumiem;

| d) | 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz maksājumu gados jaunajiem lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

d)

3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz maksājumu gados jaunajiem lauksaimniekiem;

| e) | 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz platībatkarīgajiem maksājumiem, kurus izmaksā kā brīvprātīgu saistīto atbalstu; |
| --- | --- |

e)

3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz platībatkarīgajiem maksājumiem, kurus izmaksā kā brīvprātīgu saistīto atbalstu;

| f) | 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz maksājumu mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā; |
| --- | --- |

f)

3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz maksājumu mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā;

| g) | 10 % no platībām, kas deklarētas kaņepju audzēšanai; |
| --- | --- |

g)

10 % no platībām, kas deklarētas kaņepju audzēšanai;

| h) | 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz kultūratkarīgo maksājumu par kokvilnu. |
| --- | --- |

h)

3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz kultūratkarīgo maksājumu par kokvilnu.

Dalībvalstis, kas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 36. pantu jau bija nolēmušas konkrētu shēmu kontroles intensitāti samazināt līdz 3 %, drīkst minētajām shēmām šajā daļā noteikto procentu samazināt vēl vairāk – līdz 1 %. Dalībvalstīm, kas saskaņā ar minētās regulas 36. panta 6. punktu ir ieviesušas kaņepju audzēšanas iepriekšējas apstiprināšanas sistēmu, nav atļauts kontroles intensitāti samazināt zem 10 %.

3.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 31. panta, 2022. pieprasījumu gadā kontroles intensitāte aptver vismaz:

| a) | 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kuriem pieprasīts ievērot klimatam un videi labvēlīgas lauksaimniecības prakses; |
| --- | --- |

a)

3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kuriem pieprasīts ievērot klimatam un videi labvēlīgas lauksaimniecības prakses;

| b) | 1 % no:






  i) | vai nu visiem atbalsta saņēmējiem, kuri ir tiesīgi saņemt zaļo maksājumu un ir atbrīvoti gan no kultūraugu dažādošanas, gan no ekoloģiski nozīmīgu platību pienākumiem, jo nav sasnieguši robežvērtības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. un 46. pantā, un uz kuriem minētās regulas 45. pantā noteiktie pienākumi neattiecas, |
| --- | --- | --- |

b)

1 % no:

i)

vai nu visiem atbalsta saņēmējiem, kuri ir tiesīgi saņemt zaļo maksājumu un ir atbrīvoti gan no kultūraugu dažādošanas, gan no ekoloģiski nozīmīgu platību pienākumiem, jo nav sasnieguši robežvērtības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. un 46. pantā, un uz kuriem minētās regulas 45. pantā noteiktie pienākumi neattiecas,

| ii) | vai arī – gados, kad dalībvalstī Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 (17) 44. pantu nepiemēro, – no atbalsta saņēmējiem, kuri ir tiesīgi saņemt zaļo maksājumu un ir atbrīvoti gan no kultūraugu dažādošanas, gan no ekoloģiski nozīmīgu platību pienākumiem, jo nav sasnieguši robežvērtības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. un 46. pantā, un uz kuriem minētās regulas 45. panta 1. punktā noteiktais pienākums neattiecas; |
| --- | --- |

ii)

vai arī – gados, kad dalībvalstī Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 639/2014 (17) 44. pantu nepiemēro, – no atbalsta saņēmējiem, kuri ir tiesīgi saņemt zaļo maksājumu un ir atbrīvoti gan no kultūraugu dažādošanas, gan no ekoloģiski nozīmīgu platību pienākumiem, jo nav sasnieguši robežvērtības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 44. un 46. pantā, un uz kuriem minētās regulas 45. panta 1. punktā noteiktais pienākums neattiecas;

| c) | 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kuriem pieprasīts īstenot zaļināšanas praksi un kuri izmanto nacionālas vai reģionālas vides sertifikācijas shēmas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kuriem pieprasīts īstenot zaļināšanas praksi un kuri izmanto nacionālas vai reģionālas vides sertifikācijas shēmas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

Pirmās daļas a) apakšpunktā minētā kontroles intensitāte vienlaikus aptver vismaz 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kuriem ir ilggadīgo zālāju platības, kas ir vidiski jutīgas un atrodas apgabalos, uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 92/43/EEK (18) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (19), un citos jutīgos apgabalos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 45. panta 1. punktā.

4.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 32. panta, 2022. pieprasījumu gadā kontroles intensitāte aptver vismaz:

| a) | 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz lauku attīstības pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu uz lauku attīstības pasākumiem;

| b) | 3 % no visiem kolektīviem, kas iesniedz kolektīvu pieprasījumu. |
| --- | --- |

b)

3 % no visiem kolektīviem, kas iesniedz kolektīvu pieprasījumu.

Attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (20) 28. un 29. pantā, pirmās daļas a) apakšpunktā minētā kontroles intensitāte 3 % apmērā ir jāsasniedz katra pasākuma līmenī.

5.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 33. panta, 2022. pieprasījumu gadā kontroles intensitāte aptver vismaz 3 % no visiem atbalsta saņēmējiem, kas iesniedz pieteikumu dzīvnieku atbalsta shēmā, kura savukārt aptver vismaz 3 % dzīvnieku.

6.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 40.a panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta pirmā teikuma, relevantās atbalsttiesīguma kritēriju, saistību un citu pienākumu pārbaudes aptver vismaz 3 % no attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem.

7.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 40.a panta 2. punkta b) apakšpunkta, verfikācijas, kurās nosaka tetrahidrokanabinola saturu kaņepēs, veic vismaz 10 % platības.

8.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 50. panta 1. punkta pirmās daļas un 60. panta 2. punkta trešās daļas, 2022. kalendārajā gadā pārbaužu intensitāte ir vismaz 3 %.

9.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 52. panta 2. punkta, 2022. kalendārajā gadā ex post pārbaužu nodrošinātā kontroles intensitāte ir vismaz 0,6 %.

10.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 68. panta 1. punkta pirmās daļas, minimālā kontroles intensitāte 2022. pieprasījumu gadā attiecībā uz savstarpējo atbilstību ir 0,5 %.

II NODAĻA

ATKĀPES NO ĪPAŠAJIEM PASĀKUMIEM, KAS NOTEIKTI PAR LABU SAVIENĪBAS TĀLĀKAJIEM REĢIONIEM UN EGEJAS JŪRAS NELIELAJĀM SALĀM

1. IEDAĻA

Atkāpes no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014

4. pants

1.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis nespēj nodrošināt tālākajos reģionos veicamo fizisko pārbaužu izpildi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 16. panta 2. punkta noteikumiem, tad, atkāpjoties no minētā punkta, dalībvalstis drīkst nolemt, ka 2022. gadā fiziskās pārbaudes organizējamas saskaņā ar šā panta 2. punktā izklāstītajiem noteikumiem.

2.   Fiziskās pārbaudes, ko attiecīgajā tālākajā reģionā veic, kad tiek importēti, ievesti, eksportēti un nosūtīti lauksaimniecības produkti, attiecina uz reprezentatīvu izlasi, ar kuru aptver vismaz 3 % no licencēm un sertifikātiem, kas uzrādīti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 9. pantu.

3.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis nespēj nodrošināt uz vietas tālākajos reģionos veicamo pārbaužu izpildi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 22. panta noteikumiem, tad, atkāpjoties no minētā panta, dalībvalstis drīkst nolemt, ka 2022. gadā uz vietas veicamās pārbaudes organizējamas saskaņā ar šā panta 4. punktā izklāstītajiem noteikumiem.

4.   Pamatojoties uz riska analīzi, kas veikta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 24. panta 1. punktu, kompetentās iestādes uz vietas veicamās pārbaudes izpilda, atlasījušas vismaz 3 % atbalsta pieteikumu. Turklāt izlase aptver vismaz 3 % no summām, par kurām saņem atbalstu par katru darbību.

5.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis nespēj pārbaudes uz vietas attiecībā uz īpašajiem pasākumiem, kas noteikti par labu tālākajiem reģioniem, izpildīt saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 16. panta 2. punktu un 22. pantu, tad, atkāpjoties no noteikumiem, kas minētajos pantos izklāstīti attiecībā uz 2022. gadu, dalībvalstis drīkst nolemt:

| a) | uz vietas veicamās pārbaudes aizstāt ar jaunajām tehnoloģijām, to vidū ģeomarķētiem fotoattēliem, datētiem fotoattēliem, datētiem drona pārlidojuma ziņojumiem, videokonferencēm ar atbalsta saņēmējiem vai jebkādiem relevantiem dokumentāriem pierādījumiem, kuri varētu palīdzēt verificēt pasākumu īstenošanas pareizību; |
| --- | --- |

a)

uz vietas veicamās pārbaudes aizstāt ar jaunajām tehnoloģijām, to vidū ģeomarķētiem fotoattēliem, datētiem fotoattēliem, datētiem drona pārlidojuma ziņojumiem, videokonferencēm ar atbalsta saņēmējiem vai jebkādiem relevantiem dokumentāriem pierādījumiem, kuri varētu palīdzēt verificēt pasākumu īstenošanas pareizību;

| b) | minētās pārbaudes veikt visu gadu jebkurā laikā, kad ir iespējams pārbaudīt atbalsttiesīguma nosacījumu ievērošanu, arī pēc galīgā maksājuma veikšanas. |
| --- | --- |

b)

minētās pārbaudes veikt visu gadu jebkurā laikā, kad ir iespējams pārbaudīt atbalsttiesīguma nosacījumu ievērošanu, arī pēc galīgā maksājuma veikšanas.

2. IEDAĻA

Atkāpes no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 181/2014

5. pants

1.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ Grieķija nespēj nodrošināt fizisko pārbaužu izpildi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 181/2014 13. panta 2. punkta noteikumiem, tad, atkāpjoties no minētā punkta, Grieķija drīkst nolemt, ka 2022. gadā fiziskās pārbaudes organizējamas saskaņā ar šā panta 2. punktā izklāstītajiem noteikumiem.

2.   Fiziskās pārbaudes, ko Egejas jūras nelielajās salās veic, kad tiek ievesti lauksaimniecības produkti, attiecina uz reprezentatīvu izlasi, ar kuru aptver vismaz 3 % no sertifikātiem, kas uzrādīti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 181/2014 7. pantu. Fiziskās pārbaudes, ko Egejas jūras nelielajās salās veic, kad notiek minētās regulas 3. iedaļā paredzētais eksports vai nosūtīšana, attiecina uz reprezentatīvu izlasi, ar kuru aptver vismaz 3 % no darbībām un kura pamatojas uz Grieķijas izveidotajiem riska profiliem.

3.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ Grieķija nespēj nodrošināt uz vietas veicamo pārbaužu izpildi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 181/2014 20. panta noteikumiem, tad, atkāpjoties no minētā panta, Grieķija drīkst nolemt, ka 2022. gadā uz vietas veicamās pārbaudes organizējamas saskaņā ar šā panta 4. punktā izklāstītajiem noteikumiem.

4.   Pamatojoties uz riska analīzi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 181/2014 22. panta 1. punktu, kompetentās iestādes uz vietas veicamās pārbaudes par katru darbību izpilda, atlasījušas vismaz 3 % atbalsta pieteikumu. Turklāt izlase aptver vismaz 3 % no summām, par kurām saņem atbalstu par katru darbību.

5.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ Grieķija nespēj pārbaudes uz vietas attiecībā uz īpašajiem pasākumiem, kas noteikti par labu Egejas jūras nelielajām salām, izpildīt saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 181/2014 13. panta 2. punktu un 20. pantu, tad, atkāpjoties no noteikumiem, kas minētajos pantos izklāstīti attiecībā uz 2022. gadu, tā drīkst nolemt:

| a) | uz vietas veicamās pārbaudes aizstāt ar jaunajām tehnoloģijām, to vidū ģeomarķētiem fotoattēliem, datētiem fotoattēliem, datētiem drona pārlidojuma ziņojumiem, videokonferencēm ar atbalsta saņēmējiem vai jebkādiem relevantiem dokumentāriem pierādījumiem, kuri varētu palīdzēt verificēt pasākumu īstenošanas pareizību; |
| --- | --- |

a)

uz vietas veicamās pārbaudes aizstāt ar jaunajām tehnoloģijām, to vidū ģeomarķētiem fotoattēliem, datētiem fotoattēliem, datētiem drona pārlidojuma ziņojumiem, videokonferencēm ar atbalsta saņēmējiem vai jebkādiem relevantiem dokumentāriem pierādījumiem, kuri varētu palīdzēt verificēt pasākumu īstenošanas pareizību;

| b) | minētās pārbaudes veikt visu gadu jebkurā laikā, kad ir iespējams pārbaudīt atbalsttiesīguma nosacījumu ievērošanu, arī pēc galīgā maksājuma veikšanas. |
| --- | --- |

b)

minētās pārbaudes veikt visu gadu jebkurā laikā, kad ir iespējams pārbaudīt atbalsttiesīguma nosacījumu ievērošanu, arī pēc galīgā maksājuma veikšanas.

III NODAĻA

ATKĀPES NO NOTEIKUMIEM, AR KURIEM ĪSTENO TIRGU KOPĪGO ORGANIZĀCIJU

1. IEDAĻA

Atkāpes no Īstenošanas regulas (ES) 2017/892

6. pants

1.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 24. panta, atzīšanas kritēriju pārbaudes uz vietas 2022. gadā nepiemēro.

2.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 27. panta 2. punkta, minētās regulas 27. pantā prasītajās pārbaudēs uz vietas 2022. gadā pārbauda izlasi, kas aptver vismaz 10 % no kopējā atbalsta, par ko iesniegti pieteikumi attiecībā uz 2021. gadu.

3.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 27. panta 7. punkta, noteikumu par to, ka ražotāju organizāciju biedru individuālās saimniecības, kurās notiekošās darbības ir iekļautas tās pašas regulas 27. panta 2. punktā minētajā izlasē, jāapmeklē vismaz vienu reizi, lai attiecīgās darbības izpildi verificētu uz vietas, attiecībā uz 2022. gadā uz vietas veicamajām pārbaudēm nepiemēro.

4.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 29. panta 2. punkta, 2022. gadā dalībvalstis attiecībā uz visiem no tirgus izņemtajiem produktiem neatkarīgi no tiem paredzētā pielietojuma drīkst pārbaudīt procentuāli mazāku izlasi, nekā noteikts minētajā punktā, bet ar nosacījumu, ka šī izlase aptver ne mazāk kā 10 % no attiecīgajiem daudzumiem, kuri tirdzniecības gada laikā nākuši no jebkuras konkrētas ražotāju organizācijas.

5.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 30. panta 3. punkta, 2022. gadā katrā pārbaudē pārbauda izlasi, kas aptver vismaz 3 % no daudzumiem, kurus ražotāju organizācija no tirgus izņēmusi 2021. tirdzniecības gada laikā.

6.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis nespēj nodrošināt uz vietas veicamo pārbaužu izpildi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 27. panta 2. un 7. punktu, 29. panta 2. punktu, 30. panta 3. punktu un 31. panta 1. un 2. punktu, tad, atkāpjoties no minētajiem noteikumiem, 2022. finanšu gadā pārbaudes uz vietas drīkst aizstāt ar cita veida pārbaudēm, kuras dalībvalstīm vēl jānosaka, piemēram, ar ģeomarķētiem fotoattēliem, datētiem fotoattēliem, datētiem drona pārlidojuma ziņojumiem, administratīvām pārbaudēm vai videokonferencēm ar atbalsta saņēmējiem.

2. IEDAĻA

Atkāpes no Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150

7. pants

1.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis nespēj nodrošināt uz vietas veicamo pārbaužu izpildi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150 32. panta 1. punktu un 42. panta 3. punktu, tad, atkāpjoties no minētajiem noteikumiem, 2022. finanšu gadā šādas pārbaudes drīkst aizstāt ar cita veida kontrolēm, kuras dalībvalstīm vēl jānosaka, piemēram, ar datētiem fotoattēliem, datētiem drona pārlidojuma ziņojumiem, administratīvām pārbaudēm vai videokonferencēm ar atbalsta saņēmējiem, un kuras garantē vīna nozares atbalsta programmu noteikumu ievērošanu.

2.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis nespēj nodrošināt uz vietas veicamo pārbaužu izpildi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/1150 43. panta 3. punktu, tad, atkāpjoties no minētā punkta, ražas priekšlaicīgas novākšanas darbību pārbaudes 2022. finanšu gadā veic līdz 2022. gada 15. septembrim.

3. IEDAĻA

Atkāpes no Īstenošanas regulas (ES) 2018/274

8. pants

1.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis 2022. gada vīnogu ražas novākšanas laikā nespēj nodrošināt svaigu vīnogu paraugu ievākšanu un pārstrādi minētās regulas III pielikuma II daļā prasītajā skaitā, tad, atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 27. panta 3. punkta, dalībvalstis drīkst atkāpties no prasības par paraugu skaitu.

2.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis 2022. gadā nespēj nodrošināt uz vietas veicamo pārbaužu izpildi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 31. panta 2. punkta b) apakšpunktu, tad, atkāpjoties no minētā noteikuma, dalībvalstis šādi pārbauda vismaz 3 % no visiem vīnadārzu reģistrā ierakstītajiem vīnkopjiem.

3.   Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis nespēj nodrošināt tādu uz vietas veicamo sistemātisko pārbaužu izpildi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2018/274 31. panta 2. punkta c) apakšpunktu, kas veicamas ar vīnogulājiem apstādītās platībās, kuras neviena vīnkopja dokumentācijā nav iekļautas, tad, atkāpjoties no minētā noteikuma, dalībvalstis 2022. gadā drīkst uz laiku apturēt šādu pārbaužu veikšanu.

4. IEDAĻA

Atkāpes no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 615/2014

9. pants

Ja Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā ieviesto pasākumu dēļ dalībvalstis nespēj 2022. kalendārajā gadā laikus veikt pārbaudes uz vietas, tad, atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 615/2014 6. panta, dalībvalstis drīkst nolemt pārbaudes uz vietas daļēji vai pilnībā aizstāt ar administratīvām pārbaudēm vai relevantu pierādījumu, to vidū ģeomarķētu fotoattēlu, videosarunu vai citu elektroniskā formātā pieejamu pierādījumu, izmantošanu.

5. IEDAĻA

Atkāpes no Īstenošanas regulas (ES) 2015/1368

10. pants

Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2015/1368 8. panta 3. punkta, 2022. biškopības gadā dalībvalstis drīkst nolemt atkāpties no prasības uz vietas pārbaudīt vismaz 5 % no pieteikuma iesniedzējiem, kuri pretendē uz atbalstu no biškopības programmas, un tādā gadījumā plānotās pārbaudes uz vietas aizstāj ar alternatīvām pārbaudēm, kuras var izpausties kā pārbaudīšana pēc iesniegtajiem fotoattēliem, videosarunas vai jebkādu citu līdzekļu izmantošana, kuri varētu palīdzēt verificēt biškopības programmā iekļauto pasākumu īstenošanas pareizību.

IV NODAĻA

GROZĪJUMI ĪSTENOŠANAS REGULĀ (ES) 2021/725

11. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2021/725 groza šādi:

| 1) | regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 35. panta, dalībvalstis drīkst nolemt nepiemērot kontroles intensitātes palielinājumu, kāds 2021. pieprasījumu gadā būtu bijis jāpiemēro attiecībā uz šā panta 2.–5. punktā minētajām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 35. panta, dalībvalstis drīkst nolemt nepiemērot kontroles intensitātes palielinājumu, kāds 2021. pieprasījumu gadā būtu bijis jāpiemēro attiecībā uz šā panta 2.–5. punktā minētajām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem.”;

| b) | panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

  “10.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 50. panta 5. punkta, dalībvalstis drīkst nolemt nepiemērot kontroles intensitātes palielinājumu, kāds 2021. kalendārajā gadā būtu bijis jāpiemēro attiecībā uz šā panta 2.–5. punktā minētajām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem.”; |
| --- | --- |

b)

panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 50. panta 5. punkta, dalībvalstis drīkst nolemt nepiemērot kontroles intensitātes palielinājumu, kāds 2021. kalendārajā gadā būtu bijis jāpiemēro attiecībā uz šā panta 2.–5. punktā minētajām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem.”;

| c) | panta 13. punktu aizstāj ar šādu:

  “13.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 68. panta 4. punkta, dalībvalstis drīkst nolemt nepiemērot kontroles intensitātes palielinājumu, kāds būtu bijis jāpiemēro 2021. pieprasījumu gadā.”; |
| --- | --- |

c)

panta 13. punktu aizstāj ar šādu:

“13.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 68. panta 4. punkta, dalībvalstis drīkst nolemt nepiemērot kontroles intensitātes palielinājumu, kāds būtu bijis jāpiemēro 2021. pieprasījumu gadā.”;

| 2) | regulas 5. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punkta, dalībvalstis drīkst nolemt nepiemērot kontroles intensitātes palielinājumu, kāds 2021. pieprasījumu gadā būtu bijis jāpiemēro attiecībā uz šā panta 1.–5. punktā minētajām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 5. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punkta, dalībvalstis drīkst nolemt nepiemērot kontroles intensitātes palielinājumu, kāds 2021. pieprasījumu gadā būtu bijis jāpiemēro attiecībā uz šā panta 1.–5. punktā minētajām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem.”;

| 3) | regulas 6. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punkta, Grieķija drīkst nolemt nepiemērot kontroles intensitātes palielinājumu, kāds 2021. pieprasījumu gadā būtu bijis jāpiemēro attiecībā uz šā panta 1.–5. punktā minētajām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem.” |
| --- | --- |

3)

regulas 6. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punkta, Grieķija drīkst nolemt nepiemērot kontroles intensitātes palielinājumu, kāds 2021. pieprasījumu gadā būtu bijis jāpiemēro attiecībā uz šā panta 1.–5. punktā minētajām atbalsta shēmām un atbalsta pasākumiem.”

V NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

12. pants

Ja dalībvalstis piemēro I, II un III nodaļā paredzētos noteikumus, pārvaldības deklarācijā, kas jāsagatavo atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 7. panta 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktam, par 2022. un 2023. finanšu gadu ietver apstiprinājumu, ka pēc visas vajadzīgās informācijas verificēšanas ir novērsta pārmaksāšana atbalsta saņēmējiem un ir notikusi nepamatoti izmaksāto summu atgūšana.

VI NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

13. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

I un II nodaļu, III nodaļas 3. un 4. iedaļu un IV nodaļu piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

III nodaļas 1. un 2. iedaļu piemēro no 2021. gada 16. oktobra.

III nodaļas 5. iedaļu piemēro no 2021. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 8. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  
  OV L 78, 20.3.2013., 23. lpp.

2

(3)  
  OV L 78, 20.3.2013., 41. lpp.

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/532 (2020. gada 16. aprīlis), ar kuru attiecībā uz 2020. gadu un attiecībā uz dažām administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas, kas piemērojamas kopējās lauksaimniecības politikas satvarā, atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014, (ES) Nr. 180/2014, (ES) Nr. 181/2014, (ES) 2017/892, (ES) 2016/1150, (ES) 2018/274, (ES) 2017/39, (ES) 2015/1368 un (ES) 2016/1240 (OV L 119, 17.4.2020., 3. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/725 (2021. gada 4. maijs), ar kuru attiecībā uz 2021. gadu un attiecībā uz dažām administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas, kas piemērojamas kopējās lauksaimniecības politikas satvarā, atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014, (ES) Nr. 180/2014, (ES) Nr. 181/2014, (ES) 2017/892, (ES) 2016/1150, (ES) 2018/274, (ES) Nr. 615/2014 un (ES) 2015/1368 (OV L 155, 5.5.2021., 8. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014 (2014. gada 17. jūlijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1307/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 180/2014 (2014. gada 20. februāris), ar kuru nosaka piemērošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (OV L 63, 4.3.2014., 13. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 181/2014 (2014. gada 20. februāris), ar kuru nosaka piemērošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 229/2013, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām (OV L 63, 4.3.2014., 53. lpp.).

9

(10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/892 (2017. gada 13. marts), ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 138, 25.5.2017., 57. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

11

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1150 (2016. gada 15. aprīlis), kurā izklāstīti noteikumi par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu valsts atbalsta programmām vīna nozarē (OV L 190, 15.7.2016., 23. lpp.).

12

(13)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/274 (2017. gada 11. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 piemērojama attiecībā uz vīnogulāju stādīšanas atļauju sistēmu, sertifikāciju, preču ievešanas un izvešanas reģistru, obligātajām deklarācijām un paziņojumiem un kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 piemērojama attiecībā uz saistītajām pārbaudēm, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/561 (OV L 58, 28.2.2018., 60. lpp.).

13

(14)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/273 (2017. gada 11. decembris), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogulāju stādīšanas atļauju sistēmu, vīna dārzu reģistru, pavaddokumentiem un sertifikāciju, preču ievešanas un izvešanas reģistru, obligātajām deklarācijām, paziņojumiem un paziņotās informācijas publicēšanu, bet Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 – attiecībā uz pārbaudēm un sodiem, kā arī groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 555/2008, (EK) Nr. 606/2009 un (EK) Nr. 607/2009 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 436/2009 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/560 (OV L 58, 28.2.2018., 1. lpp.).

14

(15)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 615/2014 (2014. gada 6. jūnijs), ar ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 īstenošanas noteikumus attiecībā uz darba programmām olīveļļas un galda olīvu nozares atbalstam (OV L 168, 7.6.2014., 95. lpp.).

15

(16)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1368 (2015. gada 6. augusts), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz atbalstu biškopības nozarē (OV L 211, 8.8.2015., 9. lpp.).

16

(17)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 639/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar kuru groza minētās regulas X pielikumu (OV L 181, 20.6.2014., 1. lpp.).

17

(18)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

20

---

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/62

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1217

(2022. gada 14. jūlijs),

ar ko attiecībā uz atvilkumiem no Spānijai 2021., 2022. un 2023. gadam iedalītajām nozvejas kvotām groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2013. gadā pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013 (2), kas paredz 2013. gadā izdarīt atvilkumus no makreles nozvejas kvotas, kura Spānijai iedalīta ICES 8.c rajonā, ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā, un no Eiropas anšova nozvejas kvotas ICES 8. apakšapgabalā 2009. gadā notikušās makreles kvotas pārsniegšanas dēļ. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2013. gadā pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013 (2), kas paredz 2013. gadā izdarīt atvilkumus no makreles nozvejas kvotas, kura Spānijai iedalīta ICES 8.c rajonā, ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā, un no Eiropas anšova nozvejas kvotas ICES 8. apakšapgabalā 2009. gadā notikušās makreles kvotas pārsniegšanas dēļ.

| (2) | Spānija 2021. gadā neapguva 3 400 tonnas no attiecīgās makreles kvotas, tādējādi zvejas noslodze uz minēto krājumu bija mazāka nekā maksimālā noslodze, kas atļauta saskaņā ar 2021. gadam iedalītajām zvejas iespējām. Spānija ir lūgusi šos neapgūtos nozvejas daudzumus ņemt vērā attiecībā uz 2021. gadam paredzētajiem atvilkumiem un attiecīgi samazināt Īstenošanas regulā (ES) Nr. 185/2013 2022. un 2023. gadam paredzētos atvilkumus. Tāpēc Īstenošanas regulā (ES) Nr. 185/2013 2021., 2022. un 2023. gadam noteiktie atvilkumu daudzumi būtu attiecīgi jāpielāgo. |
| --- | --- |

(2)

Spānija 2021. gadā neapguva 3 400 tonnas no attiecīgās makreles kvotas, tādējādi zvejas noslodze uz minēto krājumu bija mazāka nekā maksimālā noslodze, kas atļauta saskaņā ar 2021. gadam iedalītajām zvejas iespējām. Spānija ir lūgusi šos neapgūtos nozvejas daudzumus ņemt vērā attiecībā uz 2021. gadam paredzētajiem atvilkumiem un attiecīgi samazināt Īstenošanas regulā (ES) Nr. 185/2013 2022. un 2023. gadam paredzētos atvilkumus. Tāpēc Īstenošanas regulā (ES) Nr. 185/2013 2021., 2022. un 2023. gadam noteiktie atvilkumu daudzumi būtu attiecīgi jāpielāgo.

| (3) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 185/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 185/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 185/2013 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 185/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko paredz 2013. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām nozvejas kvotām 2009. gadā notikušās makreles nozvejas kvotas pārsniegšanas dēļ (OV L 62, 6.3.2013., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Krājums | Sākotnējā kvota (2009) | Pielāgotā kvota (2009) | Konstatētā nozveja (2009) | Kvotas un nozvejas starpība (pārzveja) | Atvilkums (2013) | Atvilkums (2014) | Atvilkums (2015) | Atvilkums (2016) | Atvilkums (2017) | Atvilkums (2018) | Atvilkums (2019) | Atvilkums (2020) | Atvilkums (2021) | Atvilkums (2022) | Atvilkums (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAC8C 3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | -65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 6 283 | 4 805 | 7 762 | 3 328 | 8 944 | 2 411 | 0 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 4 539 | 2 853 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

Krājums

Sākotnējā kvota (2009)

Pielāgotā kvota (2009)

Konstatētā nozveja (2009)

Kvotas un nozvejas starpība (pārzveja)

Atvilkums (2013)

Atvilkums (2014)

Atvilkums (2015)

Atvilkums (2016)

Atvilkums (2017)

Atvilkums (2018)

Atvilkums (2019)

Atvilkums (2020)

Atvilkums (2021)

Atvilkums (2022)

Atvilkums (2023)

MAC8C 3411

29 529

25 525

90 954

-65 429

100

100

100

5 544

6 283

4 805

7 762

3 328

8 944

2 411

0

ANE08 (1)

3 696

4 539

2 853

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  Eiropas anšova gadījumā gads nozīmē zvejas sezonu, kas sākas attiecīgajā gadā.

---

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/65

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1218

(2022. gada 14. jūlijs),

ar ko attiecībā uz statusa “brīvs no slimības” apstiprināšanu konkrētām dalībvalstīm vai to zonām noteiktu sarakstā norādītu slimību un noteiktu sarakstā norādītu slimību izskaušanas programmu apstiprināšanas sakarā groza dažus Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 pielikumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu un 36. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2016/429 attiecībā uz slimībām, kas saskaņā ar tās 5. panta 1. punktu norādītas sarakstā, noteic slimībspecifiskus noteikumus un paredz, kā šie noteikumi dažādām sarakstā norādītu slimību kategorijām ir jāpiemēro. Regula (ES) 2016/429 paredz, ka dalībvalstis attiecībā uz sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā, izstrādā obligātas izskaušanas programmas, un attiecībā uz sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā, — fakultatīvas izskaušanas programmas, un tā paredz, ka šādas programmas apstiprina Komisija. Turklāt minētā regula noteic, ka attiecībā uz noteiktām sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, dalībvalstu vai to zonu vai nodalījumu statusu “brīvs no slimības” apstiprina vai atsauc Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2016/429 attiecībā uz slimībām, kas saskaņā ar tās 5. panta 1. punktu norādītas sarakstā, noteic slimībspecifiskus noteikumus un paredz, kā šie noteikumi dažādām sarakstā norādītu slimību kategorijām ir jāpiemēro. Regula (ES) 2016/429 paredz, ka dalībvalstis attiecībā uz sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā, izstrādā obligātas izskaušanas programmas, un attiecībā uz sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā, — fakultatīvas izskaušanas programmas, un tā paredz, ka šādas programmas apstiprina Komisija. Turklāt minētā regula noteic, ka attiecībā uz noteiktām sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, dalībvalstu vai to zonu vai nodalījumu statusu “brīvs no slimības” apstiprina vai atsauc Komisija.

| (2) | Regulu (ES) 2016/429 papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/689 (2), kas nosaka kritērijus statusa “brīvs no slimības” piešķiršanai, saglabāšanai, apturēšanai un atsaukšanai dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem un prasības par obligāto vai fakultatīvo izskaušanas programmu apstiprināšanu dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulu (ES) 2016/429 papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/689 (2), kas nosaka kritērijus statusa “brīvs no slimības” piešķiršanai, saglabāšanai, apturēšanai un atsaukšanai dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem un prasības par obligāto vai fakultatīvo izskaušanas programmu apstiprināšanu dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/620 (3) sarakstā norādīto dzīvnieku slimību, kas attiecībā uz noteiktu dalībvalstu vai to zonu vai nodalījumu statusu “brīvs no slimības” un “neveic vakcināciju” minētas Regulas (ES) 2016/429 9. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un minēto sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmu apstiprināšanas sakarā paredz īstenošanas noteikumus. Konkrētāk, tās pielikumos ir norādītas tās dalībvalstis vai to zonas vai nodalījumi, kam ir statuss “brīvs no slimības”, kā arī pašreizējās apstiprinātās izskaušanas programmas. Dažu slimību epidemioloģiskā situācija mainās, tāpēc sarakstā ir jānorāda jaunas dalībvalstis vai to zonas, kurām ir statuss “brīvs no slimības”, un jāapstiprina noteiktas izskaušanas programmas, kas iesniegtas Komisijai. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/620 (3) sarakstā norādīto dzīvnieku slimību, kas attiecībā uz noteiktu dalībvalstu vai to zonu vai nodalījumu statusu “brīvs no slimības” un “neveic vakcināciju” minētas Regulas (ES) 2016/429 9. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un minēto sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmu apstiprināšanas sakarā paredz īstenošanas noteikumus. Konkrētāk, tās pielikumos ir norādītas tās dalībvalstis vai to zonas vai nodalījumi, kam ir statuss “brīvs no slimības”, kā arī pašreizējās apstiprinātās izskaušanas programmas. Dažu slimību epidemioloģiskā situācija mainās, tāpēc sarakstā ir jānorāda jaunas dalībvalstis vai to zonas, kurām ir statuss “brīvs no slimības”, un jāapstiprina noteiktas izskaušanas programmas, kas iesniegtas Komisijai.

| (4) | Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju, Mycobacterium tuberculosis kompleksa (Mycobacterium bovis, M. caprae un M. tuberculosis) (MTBC) infekciju, govju enzootisko leikozi (EBL), govju virusālās diarejas (BVD) infekciju un infekciozā katarālā drudža (1.–24. serotipa) vīrusa (BTV) infekciju vairākas dalībvalstis pēdējā laikā ir iesniegušas Komisijai pieteikumu uz statusa “brīvs no slimības” vai izskaušanas programmu apstiprināšanu visā to teritorijā vai kādā tās daļā. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju, Mycobacterium tuberculosis kompleksa (Mycobacterium bovis, M. caprae un M. tuberculosis) (MTBC) infekciju, govju enzootisko leikozi (EBL), govju virusālās diarejas (BVD) infekciju un infekciozā katarālā drudža (1.–24. serotipa) vīrusa (BTV) infekciju vairākas dalībvalstis pēdējā laikā ir iesniegušas Komisijai pieteikumu uz statusa “brīvs no slimības” vai izskaušanas programmu apstiprināšanu visā to teritorijā vai kādā tās daļā.

| (5) | Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju liellopu populācijā Itālija ir iesniegusi Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīvs no slimības” atzīšanai ir izpildīti Kalabrijas reģiona Vibo Valentijas provincē un Abruco reģiona Terāmo provincē. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I pielikuma I daļas 1. nodaļā būtu jānorāda kā zonas, kurās liellopu populācijas ir brīvas no Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekcijas. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju liellopu populācijā Itālija ir iesniegusi Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīvs no slimības” atzīšanai ir izpildīti Kalabrijas reģiona Vibo Valentijas provincē un Abruco reģiona Terāmo provincē. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I pielikuma I daļas 1. nodaļā būtu jānorāda kā zonas, kurās liellopu populācijas ir brīvas no Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekcijas.

| (6) | Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju aitu un kazu populācijā Itālija ir iesniegusi Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīvs no slimības” atzīšanai ir izpildīti Apūlijas reģiona Lečes provincē. Tāpēc minētā zona Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I pielikuma I daļas 2. nodaļā būtu jānorāda kā zona, kurā aitu un kazu populācijas ir brīvas no Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekcijas. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju aitu un kazu populācijā Itālija ir iesniegusi Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīvs no slimības” atzīšanai ir izpildīti Apūlijas reģiona Lečes provincē. Tāpēc minētā zona Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I pielikuma I daļas 2. nodaļā būtu jānorāda kā zona, kurā aitu un kazu populācijas ir brīvas no Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekcijas.

| (7) | Attiecībā uz MTCB infekciju Itālija ir iesniegusi Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no MTBC infekcijas” atzīšanai ir izpildīti Abruco reģiona Akvilas, Kjeti un Terāmo provincē, Lacio reģiona Latīnas provincē, Apūlijas reģiona Bari un Taranto provincēs un Sardīnijas reģiona Nuoro provincē. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 II pielikuma I daļā būtu jānorāda kā zonas, kas ir brīvas no MTBC infekcijas. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz MTCB infekciju Itālija ir iesniegusi Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no MTBC infekcijas” atzīšanai ir izpildīti Abruco reģiona Akvilas, Kjeti un Terāmo provincē, Lacio reģiona Latīnas provincē, Apūlijas reģiona Bari un Taranto provincēs un Sardīnijas reģiona Nuoro provincē. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 II pielikuma I daļā būtu jānorāda kā zonas, kas ir brīvas no MTBC infekcijas.

| (8) | Attiecībā uz EBL infekciju Horvātija ir iesniegusi Komisijai pieteikumu uz izskaušanas programmas apstiprināšanu attiecībā uz tās teritoriju. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz EBL izskaušanas programmu apstiprināšanu noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 2. nodaļā. Tāpēc šī dalībvalsts Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 IV pielikuma II daļā būtu attiecīgi jānorāda kā dalībvalsts, kurai ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz EBL. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz EBL infekciju Horvātija ir iesniegusi Komisijai pieteikumu uz izskaušanas programmas apstiprināšanu attiecībā uz tās teritoriju. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz EBL izskaušanas programmu apstiprināšanu noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 2. nodaļā. Tāpēc šī dalībvalsts Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 IV pielikuma II daļā būtu attiecīgi jānorāda kā dalībvalsts, kurai ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz EBL.

| (9) | Attiecībā uz BVD infekciju Dānija un Vācija ir iesniegušas Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no BVD infekcijas” atzīšanai attiecīgi visā Dānijas teritorijā un Rāvensburgas, Erdingas, Veilheimas-Šongavas, Augšalgojas un Fuldas apriņķī Vācijā ir izpildīti. Tāpēc minētā dalībvalsts un minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VII pielikuma I daļā būtu attiecīgi jānorāda kā dalībvalsts un zonas, kam ir statuss “brīva no BVD infekcijas”. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz BVD infekciju Dānija un Vācija ir iesniegušas Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no BVD infekcijas” atzīšanai attiecīgi visā Dānijas teritorijā un Rāvensburgas, Erdingas, Veilheimas-Šongavas, Augšalgojas un Fuldas apriņķī Vācijā ir izpildīti. Tāpēc minētā dalībvalsts un minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VII pielikuma I daļā būtu attiecīgi jānorāda kā dalībvalsts un zonas, kam ir statuss “brīva no BVD infekcijas”.

| (10) | Attiecībā uz BVD infekciju Īrija ir iesniegusi Komisijai pieteikumu uz izskaušanas programmas apstiprināšanu attiecībā uz tās teritoriju. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz BVD izskaušanas programmu apstiprināšanu noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 2. nodaļā. Tāpēc šī dalībvalsts Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VII pielikuma II daļā būtu attiecīgi jānorāda kā dalībvalsts, kurai ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz BVD. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz BVD infekciju Īrija ir iesniegusi Komisijai pieteikumu uz izskaušanas programmas apstiprināšanu attiecībā uz tās teritoriju. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz BVD izskaušanas programmu apstiprināšanu noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 2. nodaļā. Tāpēc šī dalībvalsts Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VII pielikuma II daļā būtu attiecīgi jānorāda kā dalībvalsts, kurai ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz BVD.

| (11) | Attiecībā uz BTV infekciju Vācija ir iesniegusi Komisijai informāciju, kas apliecina, ka nosacījumi statusa “brīva no BTV infekcijas” atzīšanai visā Bādenes-Virtembergas, Hesenes un Ziemeļreinas-Vestfālenes teritorijā ir izpildīti. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šie pieteikumi atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz statusa “brīva no BTV infekcijas” piešķiršanu noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 2. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VIII pielikuma I daļā būtu attiecīgi jānorāda kā zonas, kam ir statuss “brīva no BTV infekcijas”. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz BTV infekciju Vācija ir iesniegusi Komisijai informāciju, kas apliecina, ka nosacījumi statusa “brīva no BTV infekcijas” atzīšanai visā Bādenes-Virtembergas, Hesenes un Ziemeļreinas-Vestfālenes teritorijā ir izpildīti. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šie pieteikumi atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz statusa “brīva no BTV infekcijas” piešķiršanu noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 2. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VIII pielikuma I daļā būtu attiecīgi jānorāda kā zonas, kam ir statuss “brīva no BTV infekcijas”.

| (12) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I, II, IV, VII un VIII pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I, II, IV, VII un VIII pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I, II, IV, VII un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/689 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu un jaunradušos slimību uzraudzību, izskaušanas programmām un statusu “brīvs no slimības” papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 211. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/620 (2021. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 piemērošanu saistībā ar statusa “brīvs no slimības” un “neveic vakcināciju” apstiprināšanu noteiktām dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem attiecībā uz noteiktām sarakstā norādītām slimībām, kā arī apstiprina šo sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmas (OV L 131, 16.4.2021., 78. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I, II, IV, VII un VIII pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza šādi:






  a) | I daļu groza šādi:






  i) | daļas 1. nodaļā ierakstu attiecībā uz Itāliju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Itālija | Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo
  Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia
  Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise: Provincia di Campobasso
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto” |

1)

I pielikumu groza šādi:

a)

I daļu groza šādi:

i)

daļas 1. nodaļā ierakstu attiecībā uz Itāliju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Itālija

Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo

Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia

Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise: Provincia di Campobasso

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”

| ii) | daļas 2. nodaļu aizstāj ar šādu:

  “
  2. NODAĻA


  Dalībvalstis vai to zonas ar statusu “brīva no Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekcijas aitu un kazu populācijās







  Dalībvalsts ((*)) | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| Beļģija | Visa teritorija |
| Čehija | Visa teritorija |
| Dānija | Visa teritorija |
| Vācija | Visa teritorija |
| Igaunija | Visa teritorija |
| Īrija | Visa teritorija |
| Spānija | Visa teritorija |
| Francija | Région Auvergne et Rhône-Alpes
  Région Bourgogne-Franche-Comté
  Région Bretagne
  Région Centre-Val de Loire
  Région Corse
  Région Grande Est
  Région Hauts-de-France
  Région Ile-de-France
  Région Normandie
  Région Nouvelle-Aquitaine
  Région Occitanie
  Région Pays de la Loire
  Région Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| Itālija | Regione Abruzzo
  Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza
  Regione Campania: Provincia di Benevento
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Kipra | Visa teritorija |
| Latvija | Visa teritorija |
| Lietuva | Visa teritorija |
| Luksemburga | Visa teritorija |
| Ungārija | Visa teritorija |
| Nīderlande | Visa teritorija |
| Austrija | Visa teritorija |
| Polija | Visa teritorija |
| Portugāle | Região Autónoma dos Açores |
| Rumānija | Visa teritorija |
| Slovēnija | Visa teritorija |
| Slovākija | Visa teritorija |
| Somija | Visa teritorija |
| Zviedrija | Visa teritorija |
| Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) | Ziemeļīrija |

ii)

daļas 2. nodaļu aizstāj ar šādu:

“
  2. NODAĻA

Dalībvalstis vai to zonas ar statusu “brīva no Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekcijas aitu un kazu populācijās

Dalībvalsts ((*))

Teritorija

Beļģija

Visa teritorija

Čehija

Visa teritorija

Dānija

Visa teritorija

Vācija

Visa teritorija

Igaunija

Visa teritorija

Īrija

Visa teritorija

Spānija

Visa teritorija

Francija

Région Auvergne et Rhône-Alpes

Région Bourgogne-Franche-Comté

Région Bretagne

Région Centre-Val de Loire

Région Corse

Région Grande Est

Région Hauts-de-France

Région Ile-de-France

Région Normandie

Région Nouvelle-Aquitaine

Région Occitanie

Région Pays de la Loire

Région Provence-Alpes-Côte d’Azur

Itālija

Regione Abruzzo

Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza

Regione Campania: Provincia di Benevento

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Kipra

Visa teritorija

Latvija

Visa teritorija

Lietuva

Visa teritorija

Luksemburga

Visa teritorija

Ungārija

Visa teritorija

Nīderlande

Visa teritorija

Austrija

Visa teritorija

Polija

Visa teritorija

Portugāle

Região Autónoma dos Açores

Rumānija

Visa teritorija

Slovēnija

Visa teritorija

Slovākija

Visa teritorija

Somija

Visa teritorija

Zviedrija

Visa teritorija

Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

Ziemeļīrija

| b) | II daļu groza šādi:






  i) | daļas 1. nodaļā ierakstu attiecībā uz Itāliju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- |
| “Itālija | Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti
  Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno
  Regione Molise: Provincia di Isernia
  Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto
  Regione Sicilia” |

b)

II daļu groza šādi:

i)

daļas 1. nodaļā ierakstu attiecībā uz Itāliju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Itālija

Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno

Regione Molise: Provincia di Isernia

Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto

Regione Sicilia”

| ii) | daļas 2. nodaļā ierakstu attiecībā uz Itāliju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Itālija | Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sicilia” |

ii)

daļas 2. nodaļā ierakstu attiecībā uz Itāliju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Itālija

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sicilia”

| 2) | II pielikumu groza šādi:






  a) | I daļu aizstāj ar šādu:

  “I DAĻA

  Dalībvalstis vai to zonas ar statusu “brīva no MTBC infekcijas”








  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | Visa teritorija |
| Čehija | Visa teritorija |
| Dānija | Visa teritorija |
| Vācija | Visa teritorija |
| Igaunija | Visa teritorija |
| Spānija | Comunidad Autónoma de Canarias
  Comunidad Autónoma de Galicia
  Comunidad Autónoma del País Vasco
  Comunidad Autónoma del Principado de Asturias |
| Francija | Visa teritorija |
| Itālija | Regione Abruzzo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto
  Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Latvija | Visa teritorija |
| Lietuva | Visa teritorija |
| Luksemburga | Visa teritorija |
| Ungārija | Visa teritorija |
| Nīderlande | Visa teritorija |
| Austrija | Visa teritorija |
| Polija | Visa teritorija |
| Portugāle | Região Algarve: visi distritos


  Região Autónoma dos Açores, izņemot Ilha de São Miguel |
| Slovēnija | Visa teritorija |
| Slovākija | Visa teritorija |
| Somija | Visa teritorija |
| Zviedrija | Visa teritorija” |

2)

II pielikumu groza šādi:

a)

I daļu aizstāj ar šādu:

“I DAĻA

Dalībvalstis vai to zonas ar statusu “brīva no MTBC infekcijas”

Dalībvalsts

Teritorija

Beļģija

Visa teritorija

Čehija

Visa teritorija

Dānija

Visa teritorija

Vācija

Visa teritorija

Igaunija

Visa teritorija

Spānija

Comunidad Autónoma de Canarias

Comunidad Autónoma de Galicia

Comunidad Autónoma del País Vasco

Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

Francija

Visa teritorija

Itālija

Regione Abruzzo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto

Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Latvija

Visa teritorija

Lietuva

Visa teritorija

Luksemburga

Visa teritorija

Ungārija

Visa teritorija

Nīderlande

Visa teritorija

Austrija

Visa teritorija

Polija

Visa teritorija

Portugāle

Região Algarve: visi distritos

Região Autónoma dos Açores, izņemot Ilha de São Miguel

Slovēnija

Visa teritorija

Slovākija

Visa teritorija

Somija

Visa teritorija

Zviedrija

Visa teritorija”

| b) | II daļu aizstāj ar šādu:

  “II DAĻA

  Dalībvalstis vai to zonas, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz MTBC infekciju







  Dalībvalsts ((*)) | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| Bulgārija | Visa teritorija |
| Horvātija | Visa teritorija |
| Kipra | Visa teritorija |
| Grieķija | Visa teritorija |
| Īrija | Visa teritorija |
| Itālija | Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria
  Regione Campania
  Regione Lazio: Provincia di Roma
  Regione Marche: Provincia di Macerata
  Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce
  Regione Sardegna: Provincia di Sassari
  Regione Sicilia |
| Malta | Visa teritorija |
| Portugāle | Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel
  Região Autónoma da Madeira
  Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu |
| Rumānija | Visa teritorija |
| Spānija | Comunidad Autónoma de Andalucía
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Islas Baleares
  Comunidad Autónoma de Cantabria
  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha
  Comunidad Autónoma de Castilla y León
  Comunidad Autónoma de Cataluña
  Comunidad Autónoma de Extremadura
  Comunidad Autónoma de La Rioja
  Comunidad Autónoma de Madrid
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma de Navarra,
  Comunidad Autónoma de Valencia |
| Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) | Ziemeļīrija |

b)

II daļu aizstāj ar šādu:

“II DAĻA

Dalībvalstis vai to zonas, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz MTBC infekciju

Dalībvalsts ((*))

Teritorija

Bulgārija

Visa teritorija

Horvātija

Visa teritorija

Kipra

Visa teritorija

Grieķija

Visa teritorija

Īrija

Visa teritorija

Itālija

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria

Regione Campania

Regione Lazio: Provincia di Roma

Regione Marche: Provincia di Macerata

Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce

Regione Sardegna: Provincia di Sassari

Regione Sicilia

Malta

Visa teritorija

Portugāle

Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel

Região Autónoma da Madeira

Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu

Rumānija

Visa teritorija

Spānija

Comunidad Autónoma de Andalucía

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha

Comunidad Autónoma de Castilla y León

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Extremadura

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma de Navarra,

Comunidad Autónoma de Valencia

Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

Ziemeļīrija

| 3) | IV pielikuma II daļu aizstāj ar šādu:

  “II DAĻA

  Dalībvalstis vai to zonas, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz EBL









  Dalībvalsts | Teritorija | Sākotnējā apstiprinājuma datums, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2020/689 15. panta 2. punktā |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | Visa teritorija | 2022. gada 18. jūlijs” |

3)

IV pielikuma II daļu aizstāj ar šādu:

“II DAĻA

Dalībvalstis vai to zonas, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz EBL

Dalībvalsts

Teritorija

Sākotnējā apstiprinājuma datums, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2020/689 15. panta 2. punktā

Horvātija

Visa teritorija

2022. gada 18. jūlijs”

| 4) | VII pielikuma I un II daļu aizstāj ar šādām:

  “I DAĻA

  Dalībvalstis vai to zonas ar statusu “brīva no BVD infekcijas”








  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| Austrija | Visa teritorija |
| Dānija | Visa teritorija |
| Somija | Visa teritorija |
| Vācija | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern:
  Šādas Oberbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau

  Šādas Niederbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn

  Šādas Oberpfalz apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth

  Šādas Oberfranken apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge

  Šādas Mittelfranken apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen

  Šādas Unterfranken apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg

  Šādas Schwaben apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries

  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen |
| Zviedrija | Visa teritorija |

4)

VII pielikuma I un II daļu aizstāj ar šādām:

“I DAĻA

Dalībvalstis vai to zonas ar statusu “brīva no BVD infekcijas”

Dalībvalsts

Teritorija

Austrija

Visa teritorija

Dānija

Visa teritorija

Somija

Visa teritorija

Vācija

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern:

Šādas Oberbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau

Šādas Niederbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn

Šādas Oberpfalz apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth

Šādas Oberfranken apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge

Šādas Mittelfranken apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen

Šādas Unterfranken apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg

Šādas Schwaben apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen

Zviedrija

Visa teritorija

II DAĻA

Dalībvalstis vai to zonas, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz BVD

| Dalībvalsts | Teritorija | Sākotnējā apstiprinājuma datums, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2020/689 15. panta 2. punktā |
| --- | --- | --- |
| Vācija | Bundesland Bayern: | Šādas Oberbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Dachau |

Dalībvalsts

Teritorija

Sākotnējā apstiprinājuma datums, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2020/689 15. panta 2. punktā

Vācija

Bundesland Bayern:

Šādas Oberbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Dachau

| | Šādas Niederbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau |
| --- | --- |

Šādas Niederbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau

| | Šādas Schwaben apgabala pilsētas un apriņķi: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu |
| --- | --- |

Šādas Schwaben apgabala pilsētas un apriņķi: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Schleswig-Holstein

2022. gada 21. februāris

Īrija

Visa teritorija

2022. gada 18. jūlijs”

| 5) | VIII pielikuma 1. daļā ierakstu attiecībā uz Vāciju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Vācija | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Berlin
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen
  Bundesland Nordrhein-Westfalen
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Schleswig-Holstein
  Bundesland Thüringen”. |

5)

VIII pielikuma 1. daļā ierakstu attiecībā uz Vāciju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Vācija

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Berlin

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Schleswig-Holstein

Bundesland Thüringen”.

---

((*))  Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši ar Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, šajā pielikumā atsauces uz dalībvalstīm ietver Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju.”

((*))  Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši ar Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, šajā pielikumā atsauces uz dalībvalstīm ietver Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju.”

---

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/75

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1219

(2022. gada 14. jūlijs),

ar ko attiecībā uz tādiem sertifikātu paraugiem, kuri vajadzīgi, lai Savienībā ievestu un caur to tranzītā vestu noteiktu kombinētu produktu sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (2), un jo īpaši tās 238. panta 3. punktu un 239. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (3), un jo īpaši tās 90. panta pirmās daļas a) un b) punktu un 126. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (4) noteic noteikumus, kas jāievēro attiecībā uz Regulā (ES) 2016/429 paredzētajiem veterinārajiem sertifikātiem, Regulā (ES) 2017/625 paredzētajiem oficiālajiem sertifikātiem un uz minētajām regulām balstītajiem veterinārajiem/oficiālajiem sertifikātiem (visi minētie turpmāk apkopojoši saukti par “sertifikātiem”), kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu noteiktus dzīvnieku un preču sūtījumus. Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikums cita starpā noteic tādu sertifikātu paraugus, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu un caur to tranzītā vestu noteiktu kombinētu produktu sūtījumus. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (4) noteic noteikumus, kas jāievēro attiecībā uz Regulā (ES) 2016/429 paredzētajiem veterinārajiem sertifikātiem, Regulā (ES) 2017/625 paredzētajiem oficiālajiem sertifikātiem un uz minētajām regulām balstītajiem veterinārajiem/oficiālajiem sertifikātiem (visi minētie turpmāk apkopojoši saukti par “sertifikātiem”), kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu noteiktus dzīvnieku un preču sūtījumus. Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikums cita starpā noteic tādu sertifikātu paraugus, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu un caur to tranzītā vestu noteiktu kombinētu produktu sūtījumus.

| (2) | Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 50. nodaļā ir sniegts tāda veterinārā/oficiālā sertifikāta paraugs, kāds vajadzīgs, lai Savienībā ievestu tādus ilgi neglabājamus un ilgi glabājamus kombinētos produktus, kuri paredzēti lietošanai pārtikā un jebkurā daudzumā satur gaļas produktus, izņemot želatīnu, kolagēnu un ļoti rafinētus produktus (paraugs “COMP”). Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 52. nodaļā ir sniegts tāda veterinārā/oficiālā sertifikāta paraugs, kāds vajadzīgs, lai vai nu tiešā tranzītā vai pēc glabāšanas Savienībā tranzītā caur Savienību uz kādu trešo valsti vestu lietošanai pārtikā paredzētus kombinētus produktus, kas jebkurā daudzumā satur gaļas produktus (paraugs “TRANSIT-COMP”). Abos minētajos paraugos ir īpašs dzīvnieku veselības apliecinājums, kas paredzēts kombinēto produktu sastāvā esošajiem piena produktiem. Minētajos apliecinājumos noteiktās prasības par termisku apstrādi būtu jāsaskaņo ar apstrādēm, kas noteiktas Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 XXVII pielikumā (5). Turklāt, ņemot vērā 2. zemsvītras piezīmē sniegto aprakstu, kas aptver visas dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, kā lieka būtu jāsvītro prasība norādīt datumus, kuros ražoti salikto produktu sastāvā esošie piena produkti un produkti uz jaunpiena bāzes. Turklāt būtu jāpapildina un jāprecizē dažas zemsvītras piezīmes minēto paraugu II daļas piezīmēs. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 50. un 52. tabula attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 50. nodaļā ir sniegts tāda veterinārā/oficiālā sertifikāta paraugs, kāds vajadzīgs, lai Savienībā ievestu tādus ilgi neglabājamus un ilgi glabājamus kombinētos produktus, kuri paredzēti lietošanai pārtikā un jebkurā daudzumā satur gaļas produktus, izņemot želatīnu, kolagēnu un ļoti rafinētus produktus (paraugs “COMP”). Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 52. nodaļā ir sniegts tāda veterinārā/oficiālā sertifikāta paraugs, kāds vajadzīgs, lai vai nu tiešā tranzītā vai pēc glabāšanas Savienībā tranzītā caur Savienību uz kādu trešo valsti vestu lietošanai pārtikā paredzētus kombinētus produktus, kas jebkurā daudzumā satur gaļas produktus (paraugs “TRANSIT-COMP”). Abos minētajos paraugos ir īpašs dzīvnieku veselības apliecinājums, kas paredzēts kombinēto produktu sastāvā esošajiem piena produktiem. Minētajos apliecinājumos noteiktās prasības par termisku apstrādi būtu jāsaskaņo ar apstrādēm, kas noteiktas Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 XXVII pielikumā (5). Turklāt, ņemot vērā 2. zemsvītras piezīmē sniegto aprakstu, kas aptver visas dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, kā lieka būtu jāsvītro prasība norādīt datumus, kuros ražoti salikto produktu sastāvā esošie piena produkti un produkti uz jaunpiena bāzes. Turklāt būtu jāpapildina un jāprecizē dažas zemsvītras piezīmes minēto paraugu II daļas piezīmēs. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 50. un 52. tabula attiecīgi jāgroza.

| (3) | Turklāt Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 52. nodaļā būtu jāsvītro prasība norādīt izcelsmes uzņēmuma apstiprinājuma numuru caur Savienību tranzītā vedamo kombinēto produktu sastāvā esošajiem piena produktiem, jo Savienība nav minēto kombinēto produktu galamērķis. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 52. nodaļa attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 52. nodaļā būtu jāsvītro prasība norādīt izcelsmes uzņēmuma apstiprinājuma numuru caur Savienību tranzītā vedamo kombinēto produktu sastāvā esošajiem piena produktiem, jo Savienība nav minēto kombinēto produktu galamērķis. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 52. nodaļa attiecīgi jāgroza.

| (4) | Tātad būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Tātad būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikums.

| (5) | Lai novērstu tirdzniecības traucējumus attiecībā uz noteiktu kombinētu produktu sūtījumu ievešanu Savienībā un vešanu caur to tranzītā, sertifikātus, kas saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/2235 izsniegti redakcijā, kura bija piemērojama pirms ar šo īstenošanas regulu izdarītajiem grozījumiem, ar noteiktiem nosacījumiem joprojām būtu jāļauj izmantot pārejas periodā. |
| --- | --- |

(5)

Lai novērstu tirdzniecības traucējumus attiecībā uz noteiktu kombinētu produktu sūtījumu ievešanu Savienībā un vešanu caur to tranzītā, sertifikātus, kas saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/2235 izsniegti redakcijā, kura bija piemērojama pirms ar šo īstenošanas regulu izdarītajiem grozījumiem, ar noteiktiem nosacījumiem joprojām būtu jāļauj izmantot pārejas periodā.

| (6) | Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 tiek piemērota no 2021. gada 21. aprīļa, tātad juridiskās noteiktības labad un lai atvieglinātu tirdzniecību, grozījumiem, kas ar šo regulu veicami Īstenošanas regulā (ES) 2021/2235, būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā. |
| --- | --- |

(6)

Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 tiek piemērota no 2021. gada 21. aprīļa, tātad juridiskās noteiktības labad un lai atvieglinātu tirdzniecību, grozījumiem, kas ar šo regulu veicami Īstenošanas regulā (ES) 2021/2235, būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Noteiktu kombinētu produktu sūtījumus, kam līdzi dots ir attiecīga parauga sertifikāts, kurš izdots saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 50. un 52. nodaļas paraugiem redakcijā, kura bija piemērojama, pirms minētā īstenošanas regula tika grozīta ar šo regulu, pārejas periodā līdz 2023. gada 15. aprīlim joprojām ir atļauts ievest Savienībā, ja vien šāds sertifikāts izdots ne vēlāk kā 2023. gada 15. janvārī.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

1

(2)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro, oficiālo un veterināro/oficiālo sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti noteiktu kategoriju dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 599/2004, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 636/2014 un (ES) 2019/628, Direktīvu 98/68/EK un Lēmumu 2000/572/EK, 2003/779/EK un 2007/240/EK (OV L 442, 30.12.2020., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikumu groza šādi:

| (1) | pielikuma 50. nodaļu aizstāj ar šādu:

  “50. NODAĻA

  VETERINĀRĀ/OFICIĀLĀ SERTIFIKĀTA PARAUGS. SERTIFIKĀTS, KAS VAJADZĪGS, LAI SAVIENĪBĀ IEVESTU ILGI NEGLABĀJAMUS UN ILGI GLABĀJAMUS KOMBINĒTOS PRODUKTUS. LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTI KOMBINĒTIE PRODUKTI, KAS JEBKĀDĀ DAUDZUMĀ SATUR GAĻAS PRODUKTUS, IZŅEMOT ŽELATĪNU, KOLAGĒNU UN ĻOTI RAFINĒTUS PRODUKTUS (PARAUGS “COMP”)

































































  ” |
| --- | --- |

(1)

pielikuma 50. nodaļu aizstāj ar šādu:

“50. NODAĻA

VETERINĀRĀ/OFICIĀLĀ SERTIFIKĀTA PARAUGS. SERTIFIKĀTS, KAS VAJADZĪGS, LAI SAVIENĪBĀ IEVESTU ILGI NEGLABĀJAMUS UN ILGI GLABĀJAMUS KOMBINĒTOS PRODUKTUS. LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTI KOMBINĒTIE PRODUKTI, KAS JEBKĀDĀ DAUDZUMĀ SATUR GAĻAS PRODUKTUS, IZŅEMOT ŽELATĪNU, KOLAGĒNU UN ĻOTI RAFINĒTUS PRODUKTUS (PARAUGS “COMP”)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  ”

| (2) | pielikuma 52. nodaļu aizstāj ar šādu:

  “52. NODAĻA

  VETERINĀRĀ SERTIFIKĀTA PARAUGS. SERTIFIKĀTS LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTU ILGI NEGLABĀJAMU UN ILGI GLABĀJAMU KOMBINĒTO PRODUKTU TRANZĪTAM CAUR SAVIENĪBU UZ KĀDU TREŠO VALSTI VAI NU TIEŠĀ TRANZĪTĀ, VAI PĒC GLABĀŠANAS SAVIENĪBĀ. LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTI KOMBINĒTI PRODUKTI, KAS JEBKURĀ DAUDZUMĀ SATUR GAĻAS PRODUKTUS (PARAUGS “TRANSIT-COMP”)








































  ” |
| --- | --- |

(2)

pielikuma 52. nodaļu aizstāj ar šādu:

“52. NODAĻA

VETERINĀRĀ SERTIFIKĀTA PARAUGS. SERTIFIKĀTS LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTU ILGI NEGLABĀJAMU UN ILGI GLABĀJAMU KOMBINĒTO PRODUKTU TRANZĪTAM CAUR SAVIENĪBU UZ KĀDU TREŠO VALSTI VAI NU TIEŠĀ TRANZĪTĀ, VAI PĒC GLABĀŠANAS SAVIENĪBĀ. LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTI KOMBINĒTI PRODUKTI, KAS JEBKURĀ DAUDZUMĀ SATUR GAĻAS PRODUKTUS (PARAUGS “TRANSIT-COMP”)

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

Image 18

Image 19

Image 20

Image 21

  ”

---

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/98 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/98

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1220

(2022. gada 14. jūlijs),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES piemērošanai attiecībā uz formātu, kādā trešo valstu brokeru sabiedrību filiālēm un kompetentajām iestādēm jāsniedz minētās direktīvas 41. panta 3. un 4. punktā minētā informācija

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 41. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ir jānodrošina, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) un attiecīgās kompetentās iestādes saņem visu informāciju, kas vajadzīga, lai uzraudzītu trešo valstu brokeru sabiedrību filiāles, un jānodrošina, ka šādu informāciju apstrādā efektīvi un ātri. Tāpēc Direktīvas 2014/65/ES 41. panta 3. un 4. punktā minētā informācija būtu jāiesniedz valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā. |
| --- | --- |

(1)

Ir jānodrošina, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) un attiecīgās kompetentās iestādes saņem visu informāciju, kas vajadzīga, lai uzraudzītu trešo valstu brokeru sabiedrību filiāles, un jānodrošina, ka šādu informāciju apstrādā efektīvi un ātri. Tāpēc Direktīvas 2014/65/ES 41. panta 3. un 4. punktā minētā informācija būtu jāiesniedz valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā.

| (2) | Direktīvas 2014/65/ES 39. panta 2. punktā noteikts, ka to trešo valstu brokeru sabiedrību filiāles, kuras vēlas sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības dalībvalsts teritorijā, saņem iepriekšēju atļauju no minētās dalībvalsts kompetentās iestādes. Šādām filiālēm nav atļauts sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības citās dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kurā minētās filiāles saņēmušas atļauju. Tomēr Eiropas Komisija var pieņemt lēmumu par līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 47. panta 1. punktu, norādot, ka minētās trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir līdzvērtīgs Savienībā piemērojamajiem noteikumiem. Šādā gadījumā atļauju saņēmušās ieguldījumu brokeru sabiedrību filiāles, uz kurām attiecas šāds lēmums par līdzvērtību, turpinātu būt tās dalībvalsts kompetentās iestādes uzraudzībā, kurā minētās filiāles ir iedibinātas, neatkarīgi no tā, vai tās sniedz pārrobežu pakalpojumus vai veic pārrobežu darbības. Tāpēc ir jānodrošina, ka formāts, kādā ir jāsniedz Direktīvas 2014/65/ES 41. panta 3. punktā minētā informācija, ir piemērots arī ziņošanai par šādiem pārrobežu pakalpojumiem un minēto filiāļu darbībām. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2014/65/ES 39. panta 2. punktā noteikts, ka to trešo valstu brokeru sabiedrību filiāles, kuras vēlas sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības dalībvalsts teritorijā, saņem iepriekšēju atļauju no minētās dalībvalsts kompetentās iestādes. Šādām filiālēm nav atļauts sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības citās dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kurā minētās filiāles saņēmušas atļauju. Tomēr Eiropas Komisija var pieņemt lēmumu par līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 47. panta 1. punktu, norādot, ka minētās trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir līdzvērtīgs Savienībā piemērojamajiem noteikumiem. Šādā gadījumā atļauju saņēmušās ieguldījumu brokeru sabiedrību filiāles, uz kurām attiecas šāds lēmums par līdzvērtību, turpinātu būt tās dalībvalsts kompetentās iestādes uzraudzībā, kurā minētās filiāles ir iedibinātas, neatkarīgi no tā, vai tās sniedz pārrobežu pakalpojumus vai veic pārrobežu darbības. Tāpēc ir jānodrošina, ka formāts, kādā ir jāsniedz Direktīvas 2014/65/ES 41. panta 3. punktā minētā informācija, ir piemērots arī ziņošanai par šādiem pārrobežu pakalpojumiem un minēto filiāļu darbībām.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 41. panta 3. punktu trešo valstu brokeru sabiedrību filiālēm, kas saņēmušas atļauju saskaņā ar minētās direktīvas 41. panta 1. punktu, katru gadu jāpaziņo minētajā 41. panta 3. punktā noteiktā informācija tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā minētā atļauja piešķirta. Lai saskaņotu ne tikai ziņošanas formātu, bet arī grafiku, ir jāiekļauj termiņš, kādā šī informācija ir jāsniedz kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 41. panta 3. punktu trešo valstu brokeru sabiedrību filiālēm, kas saņēmušas atļauju saskaņā ar minētās direktīvas 41. panta 1. punktu, katru gadu jāpaziņo minētajā 41. panta 3. punktā noteiktā informācija tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā minētā atļauja piešķirta. Lai saskaņotu ne tikai ziņošanas formātu, bet arī grafiku, ir jāiekļauj termiņš, kādā šī informācija ir jāsniedz kompetentajām iestādēm.

| (4) | Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi EVTI. |
| --- | --- |

(4)

Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi EVTI.

| (5) | EVTI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izanalizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi ieteikumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (3) 37. pantu, |
| --- | --- |

(5)

EVTI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izanalizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi ieteikumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (3) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tās informācijas formāts, kas trešo valstu brokeru sabiedrību filiālēm katru gadu jāpaziņo kompetentajām iestādēm

1.   Trešās valsts brokeru sabiedrības filiāle, kurai piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 41. panta 1. punktu, minētās direktīvas 41. panta 3. punktā norādītās informācijas paziņošanai izmanto I pielikumā noteikto formātu. Tomēr, ja uz trešās valsts brokeru sabiedrību attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 47. panta 1. punktā minētais lēmums par līdzvērtību, šādas trešās valsts brokeru sabiedrības filiāle izmanto II pielikumā noteikto formātu attiecībā uz pakalpojumiem un darbībām, uz kurām attiecas šāds lēmums par līdzvērtību.

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju iesniedz valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā.

3.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju iesniedz katru gadu līdz 30. aprīlim, un tā attiecas uz laikposmu no iepriekšējā kalendārā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Sniegtā informācija ir precīza no iepriekšējā gada 31. decembra.

2. pants

Tās informācijas formāts, kas pēc kompetento iestāžu pieprasījuma jāpaziņo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI)

Direktīvas 2014/65/ES 41. panta 4. punkta vajadzībām kompetentās iestādes paziņo EVTI šādus I un II pielikuma laukus:

| 1. | pārskata periods: 1a un 1b un attiecīgā gadījumā 19a un 19b; |
| --- | --- |

1.

pārskata periods: 1a un 1b un attiecīgā gadījumā 19a un 19b;

| 2. | trešās valsts brokeru sabiedrības un filiāles nosaukums: 2a un 2d un attiecīgā gadījumā 20a un 20d; |
| --- | --- |

2.

trešās valsts brokeru sabiedrības un filiāles nosaukums: 2a un 2d un attiecīgā gadījumā 20a un 20d;

| 3. | filiāles sniegtie ieguldījumu pakalpojumi, ieguldījumu darbības un papildpakalpojumi: 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 3f, 3g un 3 h un attiecīgā gadījumā 21a, 21b, 21c, 21d, 21e, 21f, 21g un 21 h; |
| --- | --- |

3.

filiāles sniegtie ieguldījumu pakalpojumi, ieguldījumu darbības un papildpakalpojumi: 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 3f, 3g un 3 h un attiecīgā gadījumā 21a, 21b, 21c, 21d, 21e, 21f, 21g un 21 h;

| 4. | klientu un darījumu partneru skaits un filiāles darbinieku skaits: 4a, 4b, 4c, 4d un attiecīgā gadījumā 22a, 22b un 22c; |
| --- | --- |

4.

klientu un darījumu partneru skaits un filiāles darbinieku skaits: 4a, 4b, 4c, 4d un attiecīgā gadījumā 22a, 22b un 22c;

| 5. | filiāles aktīvu apgrozījums un kopējā vērtība: 5a, 5b, 5c un attiecīgā gadījumā 23a, 23b un 23c. |
| --- | --- |

5.

filiāles aktīvu apgrozījums un kopējā vērtība: 5a, 5b, 5c un attiecīgā gadījumā 23a, 23b un 23c.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Formāts Direktīvas 2014/65/ES
   (1)
  41. panta 3. un 4. punktā minētās informācijas iesniegšanai

| # | Lauks | Apakšlauks |
| --- | --- | --- |
| 1a | Pārskata periods | Pārskata sniegšanas sākuma datums kalendārajam gadam
  (GGGG-MM-DD) |
| 1b | Pārskata sniegšanas beigu datums kalendārajam gadam
  (GGGG-MM-DD) |
| 2a | Trešās valsts brokeru sabiedrības nosaukums un kontaktinformācija, tostarp ziņas par filiāli, par informācijas sniegšanu atbildīgo personu un trešās valsts iestādēm, kas atbild par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību | Filiāles pilns uzņēmuma nosaukums un juridiskās personas identifikācijas (LEI) kods |
| 2b | Filiāles adrese
  (jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei) |
| 2c | Filiāles kontaktinformācija, tostarp e-pasta adrese, tālruņa numurs un tīmekļa vietnes informācija |
| 2d | Trešās valsts brokeru sabiedrības pilns juridiskais nosaukums un, ja pieejams, juridiskās personas identifikators (LEI)
  (jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei) |
| 2e | Trešās valsts brokeru sabiedrības galvenā biroja juridiskā adrese
  (jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei) |
| 2f | Trešās valsts brokeru sabiedrības kontaktinformācija, tostarp e-pasta adrese, tālruņa numurs un tīmekļa vietnes informācija |
| 2g | Trešās valsts brokeru sabiedrības galvenā biroja valsts
  (jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei) |
| 2 h | Tās iestādes nosaukums, adrese un valsts, kas atbild par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību trešā valstī. Ja par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību ir atbildīga vairāk nekā viena iestāde, sniedz detalizētu informāciju par katru iestādi un tās attiecīgajām kompetences jomām
  (jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei) |
| 2i | Kontaktpersonas pilns vārds, uzvārds |
| 2j | Kontaktpersonas adrese |
| 2k | Kontaktpersonas tālruņa numurs |
| 2l | Kontaktpersonas e-pasta adrese |
| 2m | Kontaktpersonas funkcija/amats |
| 3 a | Ieguldījumu pakalpojumi, ieguldījumu darbības un papildpakalpojumi, ko filiāle pārskata perioda laikā sniedz dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta | Saraksts ar ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām un papildpakalpojumiem (kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A un B iedaļā), ko filiāle sniedz dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta |
| 3b | To finanšu instrumentu kategoriju saraksts (kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļā), attiecībā uz kurām šādi pakalpojumi un darbības ir sniegti |
| 3c | Ja filiāle nodrošina portfeļa pārvaldību – pārskata perioda beigās pārvaldīto aktīvu kopējā vērtība klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta |
| 3d | Ja filiāle nodrošina portfeļa pārvaldību – pārskata perioda gaitā pārvaldīto aktīvu vidējā vērtība klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta |
| 3e | Ja filiāle sniedz ieguldījumu konsultācijas – to aktīvu kopējā vērtība, par kuriem pārskata perioda beigās klientiem tika sniegtas ieguldījumu konsultācijas dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta |
| 3f | Ja filiāle sniedz ieguldījumu konsultācijas – to aktīvu vidējā vērtība, par kuriem pārskata perioda laikā klientiem tika sniegtas ieguldījumu konsultācijas dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta |
| 3g | Ja filiāle sniedz finanšu instrumentu glabāšanas un administrēšanas papildpakalpojumu klientu vārdā vai tur klienta līdzekļus, – to aktīvu (tostarp skaidras naudas) kopējā vērtība, kurus filiāle pārskata perioda beigās tur klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta |
| 3 h | Ja filiāle sniedz finanšu instrumentu glabāšanas un administrēšanas papildpakalpojumu klientu vārdā vai tur klientu līdzekļus, – to aktīvu (tostarp skaidras naudas) vidējā vērtība, kurus filiāle pārskata perioda beigās tur klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta |
| 4a | Klientu un darījumu partneru skaits un filiāles darbinieku skaits dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, pārskata perioda laikā | Kopējais filiāles klientu un darījumu partneru skaits dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta |
| 4b | Filiāles klientu un darījumu partneru kopējā skaita sadalījums dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, pa ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām vai papildpakalpojumiem, kas sniegti minētajā dalībvalstī |
| 4c | Privāto klientu, profesionālo klientu un atbilstīgo darījumu partneru skaits (kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES), kuriem filiāle sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ieguldījumu darbības vai papildpakalpojumus dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta. |
| 4d | Filiāles darbinieku skaita sadalījums dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, pa ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām vai papildpakalpojumiem, kas sniegti dalībvalstī. |
| 5a | Filiāles aktīvu apgrozījums un kopējā vērtība pārskata perioda laikā dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta | Filiāles radītais apgrozījums un aktīvu kopējā vērtība, kas atbilst dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, sniegtajiem ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām un papildpakalpojumiem |
| 5b | Filiāles apgrozījuma sadalījums dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, pa ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām un papildpakalpojumiem, kas sniegti minētajā dalībvalstī |
| 5c | Filiāles apgrozījuma sadalījums dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, pa klientu kategorijām, kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES |
| 6 | Ja filiāle veic darījumus savā vārdā – informācija par trešās valsts brokeru sabiedrības riska darījumiem pārskata perioda laikā ar darījumu partneriem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta | Mēneša minimālais, vidējais un maksimālais riska darījuma apjoms ar darījumu partneriem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta |
| 7 | Ja filiāle sākotnēji izvieto finanšu instrumentus un/vai izvieto finanšu instrumentus, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām, – informācija par to finanšu instrumentu vērtību, kuru izcelsme ir darījumu partneri dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, un kuri pārskata perioda laikā tiek sākotnēji izvietoti vai izvietoti, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām. | To finanšu instrumentu kopējā vērtība un skaits, kuru izcelsme ir darījumu partneri dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle tos ir sākotnēji izvietojusi vai izvietojusi, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām |
| 8a | Trešās valsts sabiedrības galvenā biroja valsts | Trešās valsts brokeru sabiedrības vadības struktūras locekļu saraksts |
| 8b | Katra vadības struktūras locekļa pilns vārds un uzvārds, mītnes valsts un kontaktinformācija |
| 8c | Amats, kurā ieceļ katru vadības struktūras locekli |
| 9a | Personas, kas veic filiāles darbību pamatfunkcijas | Saraksts ar personām, kas veic filiāles darbību pamatfunkcijas |
| 9b | Par katru personu, kas pilda pamatfunkcijas, – personas pilns vārds un uzvārds, mītnes valsts un kontaktinformācija |
| 9c | Amats, kurā ieceļ katru personu, kas pilda pamatfunkcijas |
| 9d | Pārskatu sniegšanas kārtība starp personām, kas pamatfunkcijas, un trešās valsts brokeru sabiedrības vadības struktūru |
| 10 | Informācija par sūdzībām, ko filiāle vai trešās valsts brokeru sabiedrība saņēmusi saistībā ar filiāles darbībām dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, un pārskata perioda laikā | To sūdzību skaits, ko filiāle vai trešās valsts brokeru sabiedrība saņēmusi saistībā ar filiāles darbībām dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, norādot arī:






  — | to piecu finanšu instrumentu sadalījumu, par kuriem saņemts vislielākais sūdzību skaits; |

#

Lauks

Apakšlauks

1a

Pārskata periods

Pārskata sniegšanas sākuma datums kalendārajam gadam

(GGGG-MM-DD)

1b

Pārskata sniegšanas beigu datums kalendārajam gadam

(GGGG-MM-DD)

2a

Trešās valsts brokeru sabiedrības nosaukums un kontaktinformācija, tostarp ziņas par filiāli, par informācijas sniegšanu atbildīgo personu un trešās valsts iestādēm, kas atbild par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību

Filiāles pilns uzņēmuma nosaukums un juridiskās personas identifikācijas (LEI) kods

2b

Filiāles adrese

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

2c

Filiāles kontaktinformācija, tostarp e-pasta adrese, tālruņa numurs un tīmekļa vietnes informācija

2d

Trešās valsts brokeru sabiedrības pilns juridiskais nosaukums un, ja pieejams, juridiskās personas identifikators (LEI)

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

2e

Trešās valsts brokeru sabiedrības galvenā biroja juridiskā adrese

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

2f

Trešās valsts brokeru sabiedrības kontaktinformācija, tostarp e-pasta adrese, tālruņa numurs un tīmekļa vietnes informācija

2g

Trešās valsts brokeru sabiedrības galvenā biroja valsts

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

2 h

Tās iestādes nosaukums, adrese un valsts, kas atbild par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību trešā valstī. Ja par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību ir atbildīga vairāk nekā viena iestāde, sniedz detalizētu informāciju par katru iestādi un tās attiecīgajām kompetences jomām

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

2i

Kontaktpersonas pilns vārds, uzvārds

2j

Kontaktpersonas adrese

2k

Kontaktpersonas tālruņa numurs

2l

Kontaktpersonas e-pasta adrese

2m

Kontaktpersonas funkcija/amats

3 a

Ieguldījumu pakalpojumi, ieguldījumu darbības un papildpakalpojumi, ko filiāle pārskata perioda laikā sniedz dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

Saraksts ar ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām un papildpakalpojumiem (kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A un B iedaļā), ko filiāle sniedz dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta

3b

To finanšu instrumentu kategoriju saraksts (kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļā), attiecībā uz kurām šādi pakalpojumi un darbības ir sniegti

3c

Ja filiāle nodrošina portfeļa pārvaldību – pārskata perioda beigās pārvaldīto aktīvu kopējā vērtība klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

3d

Ja filiāle nodrošina portfeļa pārvaldību – pārskata perioda gaitā pārvaldīto aktīvu vidējā vērtība klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

3e

Ja filiāle sniedz ieguldījumu konsultācijas – to aktīvu kopējā vērtība, par kuriem pārskata perioda beigās klientiem tika sniegtas ieguldījumu konsultācijas dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

3f

Ja filiāle sniedz ieguldījumu konsultācijas – to aktīvu vidējā vērtība, par kuriem pārskata perioda laikā klientiem tika sniegtas ieguldījumu konsultācijas dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

3g

Ja filiāle sniedz finanšu instrumentu glabāšanas un administrēšanas papildpakalpojumu klientu vārdā vai tur klienta līdzekļus, – to aktīvu (tostarp skaidras naudas) kopējā vērtība, kurus filiāle pārskata perioda beigās tur klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

3 h

Ja filiāle sniedz finanšu instrumentu glabāšanas un administrēšanas papildpakalpojumu klientu vārdā vai tur klientu līdzekļus, – to aktīvu (tostarp skaidras naudas) vidējā vērtība, kurus filiāle pārskata perioda beigās tur klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

4a

Klientu un darījumu partneru skaits un filiāles darbinieku skaits dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, pārskata perioda laikā

Kopējais filiāles klientu un darījumu partneru skaits dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta

4b

Filiāles klientu un darījumu partneru kopējā skaita sadalījums dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, pa ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām vai papildpakalpojumiem, kas sniegti minētajā dalībvalstī

4c

Privāto klientu, profesionālo klientu un atbilstīgo darījumu partneru skaits (kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES), kuriem filiāle sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ieguldījumu darbības vai papildpakalpojumus dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta.

4d

Filiāles darbinieku skaita sadalījums dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, pa ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām vai papildpakalpojumiem, kas sniegti dalībvalstī.

5a

Filiāles aktīvu apgrozījums un kopējā vērtība pārskata perioda laikā dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

Filiāles radītais apgrozījums un aktīvu kopējā vērtība, kas atbilst dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, sniegtajiem ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām un papildpakalpojumiem

5b

Filiāles apgrozījuma sadalījums dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, pa ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām un papildpakalpojumiem, kas sniegti minētajā dalībvalstī

5c

Filiāles apgrozījuma sadalījums dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, pa klientu kategorijām, kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES

6

Ja filiāle veic darījumus savā vārdā – informācija par trešās valsts brokeru sabiedrības riska darījumiem pārskata perioda laikā ar darījumu partneriem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

Mēneša minimālais, vidējais un maksimālais riska darījuma apjoms ar darījumu partneriem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

7

Ja filiāle sākotnēji izvieto finanšu instrumentus un/vai izvieto finanšu instrumentus, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām, – informācija par to finanšu instrumentu vērtību, kuru izcelsme ir darījumu partneri dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, un kuri pārskata perioda laikā tiek sākotnēji izvietoti vai izvietoti, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām.

To finanšu instrumentu kopējā vērtība un skaits, kuru izcelsme ir darījumu partneri dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle tos ir sākotnēji izvietojusi vai izvietojusi, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām

8a

Trešās valsts sabiedrības galvenā biroja valsts

Trešās valsts brokeru sabiedrības vadības struktūras locekļu saraksts

8b

Katra vadības struktūras locekļa pilns vārds un uzvārds, mītnes valsts un kontaktinformācija

8c

Amats, kurā ieceļ katru vadības struktūras locekli

9a

Personas, kas veic filiāles darbību pamatfunkcijas

Saraksts ar personām, kas veic filiāles darbību pamatfunkcijas

9b

Par katru personu, kas pilda pamatfunkcijas, – personas pilns vārds un uzvārds, mītnes valsts un kontaktinformācija

9c

Amats, kurā ieceļ katru personu, kas pilda pamatfunkcijas

9d

Pārskatu sniegšanas kārtība starp personām, kas pamatfunkcijas, un trešās valsts brokeru sabiedrības vadības struktūru

10

Informācija par sūdzībām, ko filiāle vai trešās valsts brokeru sabiedrība saņēmusi saistībā ar filiāles darbībām dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, un pārskata perioda laikā

To sūdzību skaits, ko filiāle vai trešās valsts brokeru sabiedrība saņēmusi saistībā ar filiāles darbībām dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, norādot arī:

—

to piecu finanšu instrumentu sadalījumu, par kuriem saņemts vislielākais sūdzību skaits;

| — | piecu visbiežāk sastopamo sūdzību tematu sadalījumu; |
| --- | --- |

—

piecu visbiežāk sastopamo sūdzību tematu sadalījumu;

| — | pārskata perioda gaitā izskatīto sūdzību skaitu; |
| --- | --- |

—

pārskata perioda gaitā izskatīto sūdzību skaitu;

| — | ieviestajiem noteikumiem sūdzību rūpīgai izskatīšanai |
| --- | --- |

—

ieviestajiem noteikumiem sūdzību rūpīgai izskatīšanai

11a

Filiāles vai trešās valsts brokeru sabiedrības tirgvedības darbību apraksts saistībā ar filiāles darbībām dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, un pārskata perioda laikā

Filiāles vai trešās valsts brokeru sabiedrības tirgvedības stratēģijas apraksts, kas tiek izmantota dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, attiecībā uz filiāles darbībām, tostarp sīka informācija par tās ģeogrāfisko tvērumu un par tirgvedības metodēm, ko izmantojusi trešās valsts brokeru sabiedrība (piemēram, aģenti, popularizēšanas pasākumi, telefona zvani, tīmekļa vietnes)

11b

Saraksts ar nosaukumiem, ko trešās valsts brokeru sabiedrības filiāle izmanto dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, par katru tirdzniecības nosaukumu norādot arī:

| — | finanšu instrumentu kategorijas, attiecībā uz kurām to izmanto; kā arī |
| --- | --- |

—

finanšu instrumentu kategorijas, attiecībā uz kurām to izmanto; kā arī

| — | klientu kategorijas, attiecībā uz kurām to izmanto |
| --- | --- |

—

klientu kategorijas, attiecībā uz kurām to izmanto

11c

Attiecībā uz visiem aģentiem vai līdzīgām vienībām, ko izmanto trešās valsts brokeru sabiedrības filiāle minētajā dalībvalstī, fiziskās personas vārds un uzvārds vai vienības nosaukums, norādot arī adresi un kontaktinformāciju

11d

Saraksts ar tīmekļa vietnēm, ko filiāle izmanto dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, norādot arī katras tīmekļa vietnes URL

12a

Trešās valsts brokeru sabiedrības ieguldītāju aizsardzības pasākumu apraksts, kas ir pieejami filiāles klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, tostarp attiecībā uz minēto klientu tiesībām, kas izriet no ieguldītāju kompensācijas sistēmas, kas minēta Direktīvas 2014/65/ES 39. panta 2. punkta f) apakšpunktā

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

Informācija un ziņošana klientiem

Trešās valsts brokeru sabiedrības ieviesto pasākumu apraksts attiecībā uz tās informācijas un ziņošanas pienākumiem klientiem un filiāles darbību īstenošanas pasākumiem dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta

12b

Valoda(-as), ko filiāle izmantos saziņā ar saviem klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

12c

Piemērotība un atbilstība

Trešās valsts brokeru sabiedrības pasākumu apraksts to piemērotības vai atbilstības novērtēšanai (atkarībā no gadījuma), kad filiāle sniedz pakalpojumus klientiem dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta

12d

Labākā izpilde

Ja filiāle izpilda klientu rīkojumus dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta, to pasākumu apraksts, kas ieviesti, lai izpildītu klientu rīkojumus ar klientiem vislabvēlīgākajiem noteikumiem

12e

Klientu rīkojumu apstrādes noteikumi

Ja filiāle apstrādā klienta rīkojumus – filiāles ieviesto pasākumu apraksts, kuru mērķis ir ātri, taisnīgi un nekavējoties izpildīt klienta rīkojumus, īpašu uzmanību pievēršot filiāles darbībai dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

12f

Produktu pārvaldības kārtība

Ja trešās valsts brokeru sabiedrība ar savas filiāles starpniecību izstrādā un/vai izplata finanšu instrumentus – produkta pārvaldības pasākumu apraksts, ko trešās valsts brokeru sabiedrība ieviesusi filiāles darbībai dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

12g

Trešās valsts brokeru sabiedrības pasākumi interešu konfliktu identificēšanai, novēršanai un pārvaldībai

To pasākumu apraksts, ko trešās valsts brokeru sabiedrība, kura rīkojas ar savas filiāles starpniecību, ieviesusi, lai identificētu un novērstu vai pārvaldītu interešu konfliktus, kas rodas, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus un papildpakalpojumus, tostarp tos, kas izriet no to personu atalgojuma politikas, kuras iesaistītas ieguldījumu pakalpojumu, ieguldījumu darbību un papildpakalpojumu sniegšanā dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

12 h

Trešās valsts brokeru sabiedrības pasākumi sūdzību izskatīšanai

Procedūras apraksts, ko ieviesusi trešās valsts brokeru sabiedrība, kura rīkojas ar savas filiāles starpniecību, un kas jāievēro filiāles klientiem, lai iesniegtu sūdzību

12i

Struktūrvienība, kas atbild par filiāles klientu sūdzību izskatīšanu

12j

Valoda(-as), kādā(-ās) klientiem ir jāiesniedz savas sūdzības

12k

Attiecīgās tiesas (tiesvedības gadījumā), kas minētas jebkādos līgumos starp trešās valsts brokeru sabiedrību, kura rīkojas ar savas filiāles starpniecību, un tās klientiem dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

12l

Alternatīvās strīdu izšķiršanas vienība(-as), kas ir kompetenta(-as) izskatīt strīdus, kuros iesaistīti klienti dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta, un trešās valsts brokeru sabiedrība

12m

Trešās valsts brokeru sabiedrības dalība ieguldītāju kompensācijas sistēmā

Apraksts par trešās valsts brokeru sabiedrības dalību ieguldītāju kompensācijas sistēmā, tostarp par to, vai filiāles klienti un darījumu partneri būs tiesīgi izmantot šādu sistēmu, un apraksts par tās darbības jomu, atbilstības nosacījumiem un sistēmas segto summu un finanšu instrumentiem

12n

Trešās valsts brokeru sabiedrības pasākumi klienta līdzekļu un aktīvu aizsardzībai un pārvaldībai

Klienta līdzekļu vai klienta aktīvu aizsardzības pasākumu apraksts (jo īpaši, ja finanšu instrumentus un līdzekļus tur turētājbanka, šīs turētājbankas nosaukums un saistītie līgumi), kas ieviesti dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

12o

Citi pasākumi

Jebkādu citu pasākumu apraksts, ko trešās valsts brokeru sabiedrība var uzskatīt par būtiskiem godīgai, taisnīgai un profesionālai pakalpojumu sniegšanai un filiāles darbību veikšanai klientu interesēs dalībvalstī, kurā filiāle ir iedibināta

13a

Informācija par trešās valsts brokeru sabiedrības ārpakalpojumu izmantošanas pasākumiem, kas piemērojami filiāles darbībām

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

Ārpakalpojumā nodoto (vai nodošanai paredzēto) funkciju saraksts un apraksts

13b

To resursu (jo īpaši cilvēkresursu, tehnisko un iekšējās kontroles sistēmu) apraksts, kas piešķirti ārpakalpojumā nodoto funkciju, pakalpojumu vai darbību kontrolei, ciktāl tie ir saistīti ar filiāles darbību dalībvalstī, kurā tā ir iedibināta

14

Informācija par trešās valsts brokeru sabiedrības ieviestajiem pasākumiem (tostarp IT pasākumiem), ko piemēro filiāles darbībām attiecībā uz algoritmisko tirdzniecību, ātro datorizēto tirdzniecību un tiešo elektronisko piekļuvi

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

Pasākumu un resursu (jo īpaši cilvēkresursu un IT resursu) apraksts, ko trešās valsts brokeru sabiedrība varētu būt ieviesusi un/vai piešķīrusi savas filiāles darbībām dalībvalstī, kurā šī filiāle ir iedibināta, attiecībā uz algoritmisko tirdzniecību, ātro datorizēto tirdzniecību un tiešo elektronisko piekļuvi, kā arī šādu darbību kontrolei

15a

Informācija par atbilstības uzraudzītāja (vai līdzvērtīgām) darbībām

Regulatīvās izmaiņas

To būtisko izmaiņu un regulatīvo prasību izmaiņu pārvaldības un īstenošanas apraksts pārskata perioda laikā, kuras ietekmē ieguldītāju aizsardzības pasākumus attiecībā uz trešās valsts brokeru sabiedrības filiāles darbībām

15b

Konstatējumi

Uz vietas un ārpakalpojumā veikto kontroļu skaits un kopsavilkums par atbilstības uzraudzītāja galvenajiem konstatējumiem attiecībā uz trešās valsts brokeru sabiedrības darbībām, ciktāl tie attiecas uz filiāles darbību

15c

Darbības, kas veiktas vai jāveic (tostarp pēc sūdzību izskatīšanas vai novirzes no atbilstības uzraudzītāja ieteikumiem, kas adresēti augstākajai vadībai), lai novērstu konstatētos trešās valsts brokeru sabiedrības trūkumus vai saistību neizpildes riskus, ciktāl tie attiecas uz filiāles darbību

15d

Cits

Jebkura cita informācija, ko filiāle varētu uzskatīt par būtisku

16a

Informācija par iekšējās revīzijas funkcijas (vai līdzvērtīgas sistēmas) darbībām

Konstatējumi

Kopsavilkums par iekšējās revīzijas funkcijas galvenajiem konstatējumiem attiecībā uz trešās valsts brokeru sabiedrības darbībām, ciktāl tie attiecas uz filiāles darbību

16b

Darbības, kas veiktas vai jāveic pasaules mērogā (tostarp iesaistītās trešās valsts brokeru sabiedrības grafiks un organizatoriskās vienības), lai novērstu konstatētos trešās valsts brokeru sabiedrības trūkumus vai saistību neizpildes riskus, ciktāl tie attiecas uz filiāles darbību

17a

Informācija par trešās valsts brokeru sabiedrības riska vadības funkcijas (vai līdzvērtīgas funkcijas) darbībām un riska pārvaldības politiku

Riska pārvaldības politika

Kopsavilkums par trešās valsts brokeru sabiedrības riska pārvaldības politiku, ciktāl tā attiecas uz filiāles darbībām un pasākumiem, ko filiāle piemēro tās sniegtajiem pakalpojumiem un darbībai

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

17b

Konstatējumi

Kopsavilkums par galvenajiem riska pārvaldības funkcijas konstatējumiem attiecībā uz trešās valsts brokeru sabiedrības darbībām pasaules mērogā un darbībām, kas veiktas vai kas jāveic, lai novērstu šo konstatējumu pamatā esošos problēmjautājumus

18

Jebkāda cita informācija, ko trešās valsts brokeru sabiedrības filiāle var uzskatīt par būtisku, lai paziņotu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tā ir iedibināta.

---

(1)  Visa informācija par pārrobežu pakalpojumiem, ko sniedz trešo valstu brokeru sabiedrību filiāles, ir ietverta II pielikumā.

---

II PIELIKUMS

Formāts Direktīvas 2014/65/ES 41. panta 3. un 4. punktā minētās informācijas iesniegšanai gadījumā, ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu par līdzvērtību, kā minēts Regulas (ES) Nr. 600/2014 47. panta 1. punktā

Papildus informācijai, kas prasīta šīs īstenošanas regulas I pielikumā, trešo valstu brokeru sabiedrības, kas sniedz arī ieguldījumu pakalpojumus un veic ieguldījumu darbības Eiropas Savienībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 47. panta 3. punktu, izmantojot trešās valsts līdzvērtības režīmu (ja tas ir faktiski atzīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 47. panta 1. punktu), savā ziņojumā kompetentajai iestādei iekļauj arī turpmāk minētos laukus, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 41. panta 3. punktā:

| # | Lauks | Apakšlauks |
| --- | --- | --- |
| 19a | Pārskata periods | Pārskata sniegšanas sākuma datums kalendārajam gadam
  (GGGG-MM-DD) |
| 19b | Pārskata sniegšanas beigu datums kalendārajam gadam
  (GGGG-MM-DD) |
| 20a | Trešās valsts brokeru sabiedrības nosaukums un kontaktinformācija, tostarp ziņas par filiāli, par informācijas sniegšanu atbildīgo personu un trešās valsts iestādēm, kas atbild par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību | Filiāles pilns uzņēmuma nosaukums un juridiskās personas identifikācijas (LEI) kods |
| 20b | Filiāles adrese
  (jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei) |
| 20c | Filiāles kontaktinformācija, tostarp e-pasta adrese, tālruņa numurs un tīmekļa vietnes informācija |
| 20d | Trešās valsts brokeru sabiedrības pilns juridiskais nosaukums un juridiskās personas identifikators (LEI)
  (jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei) |
| 20e | Trešās valsts brokeru sabiedrības galvenā biroja juridiskā adrese
  (jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei) |
| 20f | Trešās valsts brokeru sabiedrības kontaktinformācija, tostarp e-pasta adrese, tālruņa numurs un tīmekļa vietnes informācija |
| 20 g | Trešās valsts brokeru sabiedrības galvenā biroja valsts
  (jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei) |
| 20 h | Tās iestādes nosaukums, adrese un valsts, kas atbild par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību trešā valstī. Ja par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību ir atbildīga vairāk nekā viena iestāde, tā sniedz detalizētu informāciju par katru iestādi un tās attiecīgajām kompetences jomām
  (jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei) |
| 20i | Kontaktpersonas pilns vārds, uzvārds |
| 20j | Kontaktpersonas adrese |
| 20k | Kontaktpersonas tālruņa numurs |
| 20 l | Kontaktpersonas e-pasta adrese |
| 20 m | Kontaktpersonas funkcija/amats |
| 21 a | Ieguldījumu pakalpojumi, ieguldījumu darbības un papildpakalpojumi, ko filiāle pārskata perioda laikā sniedz dalībvalstī, kurā filiāle nav iedibināta | Saraksts ar ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām un papildpakalpojumiem (kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A un B iedaļā), ko sniedz atbilstīgiem darījumu partneriem un profesionāliem klientiem Direktīvas 2014/65/ES II pielikuma I iedaļas nozīmē katrā dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta |
| 21b | To finanšu instrumentu kategoriju saraksts (kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļā), attiecībā uz kurām šādi pakalpojumi un darbības ir sniegti |
| 21c | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle nodrošina portfeļa pārvaldību, – pārskata perioda beigās pārvaldīto aktīvu kopējā vērtība klientiem dalībvalstī |
| 21d | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle nodrošina portfeļa pārvaldību, – pārskata perioda gaitā pārvaldīto aktīvu vidējā vērtība klientiem dalībvalstī |
| 21e | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle sniedz ieguldījumu konsultācijas, – to aktīvu kopējā vērtība, saistībā ar kuriem minētais pakalpojums tika sniegts klientiem dalībvalstī pārskata perioda beigās |
| 21f | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle sniedz ieguldījumu konsultācijas, – to aktīvu vidējā vērtība, saistībā ar kuriem minētais pakalpojums tika sniegts klientiem dalībvalstī pārskata perioda gaitā |
| 21g | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle sniedz finanšu instrumentu glabāšanas un administrēšanas papildpakalpojumus klientu vārdā vai tur klientu līdzekļus, – to aktīvu (tostarp skaidras naudas) kopējā vērtība, kurus filiāle tur klientu labā dalībvalstī pārskata perioda beigās |
| 21 h | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle sniedz finanšu instrumentu glabāšanas un administrēšanas papildpakalpojumus klientu vārdā vai tur klientu līdzekļus, – to aktīvu (tostarp skaidras naudas) vidējā vērtība, kurus filiāle tur klientu labā dalībvalstī pārskata perioda gaitā |
| 22a | Filiāles klientu un darījumu partneru skaits dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta, un pasaules mērogā pārskata perioda laikā | Kopējais filiāles klientu un darījumu partneru skaits Eiropas Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta). |
| 22b | Trešās valsts brokeru sabiedrības klientu un darījumu partneru kopējais skaits pasaules mērogā |
| 22c | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle ir sniegusi ieguldījumu pakalpojumus, ieguldījumu darbības vai papildpakalpojumus, – filiāles klientu un darījumu partneru kopskaits šajā dalībvalstī, norādot arī:






  — | šā skaita sadalījumu pa ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām vai papildpakalpojumiem, kas sniegti katrā dalībvalstī; kā arī |

#

Lauks

Apakšlauks

19a

Pārskata periods

Pārskata sniegšanas sākuma datums kalendārajam gadam

(GGGG-MM-DD)

19b

Pārskata sniegšanas beigu datums kalendārajam gadam

(GGGG-MM-DD)

20a

Trešās valsts brokeru sabiedrības nosaukums un kontaktinformācija, tostarp ziņas par filiāli, par informācijas sniegšanu atbildīgo personu un trešās valsts iestādēm, kas atbild par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību

Filiāles pilns uzņēmuma nosaukums un juridiskās personas identifikācijas (LEI) kods

20b

Filiāles adrese

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

20c

Filiāles kontaktinformācija, tostarp e-pasta adrese, tālruņa numurs un tīmekļa vietnes informācija

20d

Trešās valsts brokeru sabiedrības pilns juridiskais nosaukums un juridiskās personas identifikators (LEI)

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

20e

Trešās valsts brokeru sabiedrības galvenā biroja juridiskā adrese

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

20f

Trešās valsts brokeru sabiedrības kontaktinformācija, tostarp e-pasta adrese, tālruņa numurs un tīmekļa vietnes informācija

20 g

Trešās valsts brokeru sabiedrības galvenā biroja valsts

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

20 h

Tās iestādes nosaukums, adrese un valsts, kas atbild par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību trešā valstī. Ja par trešās valsts brokeru sabiedrības uzraudzību ir atbildīga vairāk nekā viena iestāde, tā sniedz detalizētu informāciju par katru iestādi un tās attiecīgajām kompetences jomām

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

20i

Kontaktpersonas pilns vārds, uzvārds

20j

Kontaktpersonas adrese

20k

Kontaktpersonas tālruņa numurs

20 l

Kontaktpersonas e-pasta adrese

20 m

Kontaktpersonas funkcija/amats

21 a

Ieguldījumu pakalpojumi, ieguldījumu darbības un papildpakalpojumi, ko filiāle pārskata perioda laikā sniedz dalībvalstī, kurā filiāle nav iedibināta

Saraksts ar ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām un papildpakalpojumiem (kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A un B iedaļā), ko sniedz atbilstīgiem darījumu partneriem un profesionāliem klientiem Direktīvas 2014/65/ES II pielikuma I iedaļas nozīmē katrā dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta

21b

To finanšu instrumentu kategoriju saraksts (kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļā), attiecībā uz kurām šādi pakalpojumi un darbības ir sniegti

21c

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle nodrošina portfeļa pārvaldību, – pārskata perioda beigās pārvaldīto aktīvu kopējā vērtība klientiem dalībvalstī

21d

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle nodrošina portfeļa pārvaldību, – pārskata perioda gaitā pārvaldīto aktīvu vidējā vērtība klientiem dalībvalstī

21e

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle sniedz ieguldījumu konsultācijas, – to aktīvu kopējā vērtība, saistībā ar kuriem minētais pakalpojums tika sniegts klientiem dalībvalstī pārskata perioda beigās

21f

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle sniedz ieguldījumu konsultācijas, – to aktīvu vidējā vērtība, saistībā ar kuriem minētais pakalpojums tika sniegts klientiem dalībvalstī pārskata perioda gaitā

21g

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle sniedz finanšu instrumentu glabāšanas un administrēšanas papildpakalpojumus klientu vārdā vai tur klientu līdzekļus, – to aktīvu (tostarp skaidras naudas) kopējā vērtība, kurus filiāle tur klientu labā dalībvalstī pārskata perioda beigās

21 h

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle sniedz finanšu instrumentu glabāšanas un administrēšanas papildpakalpojumus klientu vārdā vai tur klientu līdzekļus, – to aktīvu (tostarp skaidras naudas) vidējā vērtība, kurus filiāle tur klientu labā dalībvalstī pārskata perioda gaitā

22a

Filiāles klientu un darījumu partneru skaits dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta, un pasaules mērogā pārskata perioda laikā

Kopējais filiāles klientu un darījumu partneru skaits Eiropas Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta).

22b

Trešās valsts brokeru sabiedrības klientu un darījumu partneru kopējais skaits pasaules mērogā

22c

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle ir sniegusi ieguldījumu pakalpojumus, ieguldījumu darbības vai papildpakalpojumus, – filiāles klientu un darījumu partneru kopskaits šajā dalībvalstī, norādot arī:

—

šā skaita sadalījumu pa ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām vai papildpakalpojumiem, kas sniegti katrā dalībvalstī; kā arī

| — | sadalījumu pa klientu kategorijām, kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES — |
| --- | --- |

—

sadalījumu pa klientu kategorijām, kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES —

23a

Filiāles aktīvu apgrozījums un kopējā vērtība pārskata perioda laikā dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta, un attiecībā uz trešās valsts brokeru sabiedrību – pasaules mērogā

Filiāles apgrozījums Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā tā ir iedibināta) un aktīvu kopējā vērtība, kas atbilst trešās valsts brokeru sabiedrības sniegtajiem pakalpojumiem un darbībām Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā tā ir iedibināta)

23b

Trešās valsts brokeru sabiedrības apgrozījums pasaules mērogā

23c

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle ir sniegusi ieguldījumu pakalpojumus, – aktīvu apgrozījums un kopējā vērtība, kas atbilst šādiem ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām un papildpakalpojumiem, norādot arī:

| — | sadalījumu pa ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām vai papildpakalpojumiem, kas sniegti dalībvalstī; kā arī |
| --- | --- |

—

sadalījumu pa ieguldījumu pakalpojumiem, ieguldījumu darbībām vai papildpakalpojumiem, kas sniegti dalībvalstī; kā arī

| — | sadalījumu pa klientu kategorijām, kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES |
| --- | --- |

—

sadalījumu pa klientu kategorijām, kā noteikts Direktīvā 2014/65/ES

24a

Ja filiāle veic darījumus savā vārdā – informācija par trešās valsts brokeru sabiedrības riska darījumiem ar darījumu partneriem Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta) pārskata perioda laikā

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle veic darījumus savā vārdā, – mēneša minimālais, vidējais un maksimālais riska darījumu apjoms ar darījumu partneriem šajā dalībvalstī

24b

Mēneša minimālais, vidējais un maksimālais riska darījums ar darījumu partneriem Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

25a

Ja filiāle sākotnēji izvieto finanšu instrumentus un/vai izvieto finanšu instrumentus, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām, – informācija par to finanšu instrumentu vērtību, kuru izcelsme ir darījumu partneri Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta) un kuri pārskata perioda laikā tiek sākotnēji izvietoti vai izvietoti, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām.

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas nav dalībvalsts, kurā filiāle ir iedibināta un kurā filiāle sākotnēji izvieto finanšu instrumentus un/vai izvieto finanšu instrumentus, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām, –to finanšu instrumentu kopējā vērtība, kuru izcelsme ir darījumu partneri dalībvalstī un kurus filiāle ir sākotnēji izvietojusi vai izvietojusi, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām

25b

To finanšu instrumentu kopējā vērtība, kuru izcelsme ir darījumu partneri Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta) un kurus filiāle ir sākotnēji izvietojusi vai izvietojusi, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām

26

Informācija par sūdzībām, ko filiāle un/vai trešās valsts brokeru sabiedrība pārskata perioda laikā saņēmusi saistībā ar filiāles darbībām Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

To sūdzību skaits, ko filiāle un/vai trešās valsts brokeru sabiedrība saņēmusi saistībā ar filiāles darbībām Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta), norādot arī:

| — | sadalījumu pa dalībvalstīm; |
| --- | --- |

—

sadalījumu pa dalībvalstīm;

| — | to piecu finanšu instrumentu sadalījumu, par kuriem saņemts vislielākais sūdzību skaits; |
| --- | --- |

—

to piecu finanšu instrumentu sadalījumu, par kuriem saņemts vislielākais sūdzību skaits;

| — | piecu visbiežāk sastopamo sūdzību tematu sadalījumu; |
| --- | --- |

—

piecu visbiežāk sastopamo sūdzību tematu sadalījumu;

| — | pārskata perioda laikā izskatīto sūdzību skaitu; |
| --- | --- |

—

pārskata perioda laikā izskatīto sūdzību skaitu;

| — | ieviestajiem noteikumiem sūdzību rūpīgai izskatīšanai |
| --- | --- |

—

ieviestajiem noteikumiem sūdzību rūpīgai izskatīšanai

27a

Filiāles vai trešās valsts brokeru sabiedrības tirgvedības darbību apraksts saistībā ar filiāles darbībām Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta) pārskata perioda laikā

Trešās valsts brokeru sabiedrības Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta) izmantotās tirgvedības stratēģijas apraksts attiecībā uz filiāles darbībām, tostarp sīka informācija par tās ģeogrāfisko tvērumu un par tirgvedības metodēm, ko izmantojusi trešās valsts brokeru sabiedrība (piemēram, aģenti, popularizēšanas pasākumi, telefona zvani, tīmekļa vietnes)

27b

Saraksts ar nosaukumiem, ko trešās valsts brokeru sabiedrība izmanto Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta), par katru tirdzniecības nosaukumu norādot arī:

| — | to dalībvalstu sarakstu, kurās to izmanto; |
| --- | --- |

—

to dalībvalstu sarakstu, kurās to izmanto;

| — | finanšu instrumentu kategorijas, attiecībā uz kurām to izmanto; kā arī |
| --- | --- |

—

finanšu instrumentu kategorijas, attiecībā uz kurām to izmanto; kā arī

| — | klientu kategorijas, attiecībā uz kurām to izmanto |
| --- | --- |

—

klientu kategorijas, attiecībā uz kurām to izmanto

27c

Attiecībā uz visiem aģentiem vai līdzīgām vienībām, ko trešās valsts brokeru sabiedrība izmanto Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta), fiziskās personas vārds un uzvārds vai vienības nosaukums, norādot arī adresi un kontaktinformāciju

27d

Saraksts ar tīmekļa vietnēm, ko trešās valsts brokeru sabiedrība izmanto Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta), kā arī attiecībā uz katru tīmekļa vietni – tās URL

28a

Trešās valsts brokeru sabiedrības ieguldītāju aizsardzības pasākumu apraksts, kas ir pieejami filiāles klientiem Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta), tostarp attiecībā uz minēto klientu tiesībām, kas izriet no ieguldītāju kompensācijas sistēmas, kas minēta Direktīvas 2014/65/ES 39. panta 2. punkta f) apakšpunktā

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

Informācijas sniegšana un ziņošana klientiem

Trešās valsts brokeru sabiedrības to pasākumu apraksts, ar kuriem nodrošina, ka tā pilda savus informācijas sniegšanas un ziņošanas pienākumus pret klientiem saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 24. un 25. pantu un īstenošanas pasākumus attiecībā uz filiāles darbībām Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

28b

Valoda(-as), ko filiāle izmantos saziņā ar saviem klientiem Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

28c

Piemērotība un atbilstība

Trešās valsts brokeru sabiedrības to pasākumu apraksts, ar kuriem nodrošina, ka tā pilda savus pienākumus novērtēt piemērotību vai atbilstību, ja filiāle sniedz pakalpojumus klientiem Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

28d

Labākā izpilde

Ja filiāle izpilda klientu rīkojumus Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta), to pasākumu apraksts, ar kuriem nodrošina, ka tā izpilda klientu rīkojumus ar klientiem vislabvēlīgākajiem noteikumiem

28e

Klientu rīkojumu apstrādes noteikumi

To trešās valsts brokeru sabiedrības pasākumu apraksts, kas nodrošina klientu rīkojumu ātru, taisnīgu un ātru izpildi, galveno uzmanību pievēršot filiāles darbībām Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

28f

Produktu pārvaldības pasākumi

Ja trešās valsts brokeru sabiedrība izstrādā un/vai izplata finanšu instrumentus Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta), produkta pārvaldības pasākumu apraksts, ko trešās valsts brokeru sabiedrība ieviesusi attiecībā uz tās darbībām Savienībā.

28g

Trešās valsts brokeru sabiedrības pasākumi interešu konfliktu identificēšanai, novēršanai un pārvaldībai

To pasākumu apraksts, ko trešās valsts brokeru sabiedrība ir ieviesusi, lai identificētu un novērstu vai pārvaldītu interešu konfliktus, kas rodas, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus un papildpakalpojumus, tostarp tos, kas izriet no to personu atalgojuma politikas, kuras iesaistītas ieguldījumu pakalpojumu, ieguldījumu darbību un papildpakalpojumu sniegšanā Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

28 h

Trešās valsts brokeru sabiedrības pasākumi sūdzību izskatīšanai

Procedūras apraksts, kas jāievēro trešās valsts brokeru sabiedrības klientiem Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta), lai iesniegtu sūdzību

28j

Struktūrvienība, kas atbild par filiāles klientu sūdzību izskatīšanu

28k

Valoda(-as), kādā(-ās) klientiem ir jāiesniedz savas sūdzības

28l

Attiecīgās tiesas (tiesvedības gadījumā), kas minētas jebkādos līgumos starp trešās valsts brokeru sabiedrību un tās klientiem Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

28m

Alternatīvās strīdu izšķiršanas vienība(-as), kas ir kompetenta(-as) izskatīt pārrobežu strīdus, kuros iesaistīti klienti Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

28n

Trešās valsts brokeru sabiedrības dalība ieguldītāju kompensācijas sistēmā

Apraksts par trešās valsts brokeru sabiedrības dalību ieguldītāju kompensācijas sistēmā, tostarp par to, vai filiāles klienti un darījumu partneri Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta) būs tiesīgi izmantot šādu sistēmu, un apraksts par tās darbības jomu, atbilstības nosacījumiem un sistēmas segto summu un finanšu instrumentiem

28o

Trešās valsts brokeru sabiedrības pasākumi klienta līdzekļu un aktīvu aizsardzībai un pārvaldībai

Apraksts par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz klienta līdzekļiem vai klienta aktīviem Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta) (jo īpaši, ja finanšu instrumentus un līdzekļus tur turētājbanka, šīs turētājbankas nosaukums un saistītie līgumi)

28p

Citi pasākumi

Jebkādu citu pasākumu apraksts, ko trešās valsts brokeru sabiedrība var uzskatīt par būtiskiem pakalpojumu sniegšanai un filiāles darbību veikšanai Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta) godīgā, taisnīgā un profesionālā veidā, kas veicina klientu intereses

29a

Informācija par trešās valsts brokeru sabiedrības ārpakalpojumu izmantošanas pasākumiem, kas piemērojami filiāles darbībām

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

To ārpakalpojumā nodoto (vai nodošanai paredzēto) funkciju saraksts un apraksts, kas saistītas ar filiāles ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu un tās darbību veikšanu Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

29b

To resursu (jo īpaši cilvēkresursu, tehnisko un iekšējās kontroles sistēmu) apraksts, kas piešķirti ārpakalpojumā nodoto funkciju, pakalpojumu vai darbību kontrolei, ciktāl tie ir saistīti ar filiāles darbību Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta)

30

Informācija par trešās valsts brokeru sabiedrības ieviestajiem pasākumiem (tostarp IT pasākumiem), ko piemēro filiāles darbībām attiecībā uz algoritmisko tirdzniecību, ātro datorizēto tirdzniecību un tiešo elektronisko piekļuvi

(jāsniedz, ja ir izmaiņas informācijā, kas iepriekš paziņota kompetentajai iestādei)

Pasākumu un resursu (jo īpaši cilvēkresursu un IT resursu) apraksts, ko trešās valsts brokeru sabiedrība varētu būt ieviesusi un/vai piešķīrusi savas filiāles darbībām Savienībā (izņemot dalībvalsti, kurā filiāle ir iedibināta) attiecībā uz algoritmisko tirdzniecību, ātro datorizēto tirdzniecību un tiešo elektronisko piekļuvi, kā arī šādu darbību kontrolei

31

Jebkura cita informācija, ko kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu, lai varētu visaptveroši pārraudzīt filiāles darbības Savienībā.

---

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/114

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1221

(2022. gada 14. jūlijs),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 17. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Marokas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes alumīnija riteņu (“AR”) importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 17. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Marokas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes alumīnija riteņu (“AR”) importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2021. gada 4. oktobrī sūdzību iesniedza Eiropas Riteņu ražotāju apvienība (“sūdzības iesniedzējs” jeb “EUWA”). Sūdzība tika iesniegta Savienības ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2021. gada 4. oktobrī sūdzību iesniedza Eiropas Riteņu ražotāju apvienība (“sūdzības iesniedzējs” jeb “EUWA”). Sūdzība tika iesniegta Savienības ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2.   Reģistrācija

Reģistrācija

| (3) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/934 (“reģistrācijas regula”) (3) Komisija uz attiecīgā ražojuma importu attiecināja reģistrāciju. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/934 (“reģistrācijas regula”) (3) Komisija uz attiecīgā ražojuma importu attiecināja reģistrāciju.

3

1.3.   Ieinteresētās personas un anonimitātes pieprasījums

Ieinteresētās personas un anonimitātes pieprasījums

| (4) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas ar to sazināties, lai piedalītos izmeklēšanā. Komisija konkrēti informēja sūdzības iesniedzēju un zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Marokas iestādes, zināmos importētājus, zināmos lietotājus un zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas ar to sazināties, lai piedalītos izmeklēšanā. Komisija konkrēti informēja sūdzības iesniedzēju un zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Marokas iestādes, zināmos importētājus, zināmos lietotājus un zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

| (5) | Baidoties, ka varētu saskarties ar pretpasākumiem no klientu puses, sūdzības iesniedzēji un abi lietotāji, kas sadarbojās, pieprasīja saglabāt to nosaukumu konfidencialitāti. Komisija uzskatīja, ka patiešām pastāv nopietns pretpasākumu risks, un piekrita, ka sūdzības iesniedzēju un abu lietotāju, kas sadarbojās, nosaukumi nebūtu jāizpauž. Lai efektīvi nodrošinātu anonimitāti, tika saglabāta arī pārējo Savienības ražotāju nosaukumu konfidencialitāte, lai nepieļautu, ka sūdzības iesniedzēju nosaukumus varētu identificēt ar dedukcijas metodi. |
| --- | --- |

(5)

Baidoties, ka varētu saskarties ar pretpasākumiem no klientu puses, sūdzības iesniedzēji un abi lietotāji, kas sadarbojās, pieprasīja saglabāt to nosaukumu konfidencialitāti. Komisija uzskatīja, ka patiešām pastāv nopietns pretpasākumu risks, un piekrita, ka sūdzības iesniedzēju un abu lietotāju, kas sadarbojās, nosaukumi nebūtu jāizpauž. Lai efektīvi nodrošinātu anonimitāti, tika saglabāta arī pārējo Savienības ražotāju nosaukumu konfidencialitāte, lai nepieļautu, ka sūdzības iesniedzēju nosaukumus varētu identificēt ar dedukcijas metodi.

1.4.   Piezīmes par procedūras sākšanu

Piezīmes par procedūras sākšanu

| (6) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja iesniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(6)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja iesniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (7) | Četras personas lūdza uzklausīšanu Komisijas dienestos un tika uzklausītas: Eiropas Autoražotāju asociācija (“ACEA”), EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L (“Dika”) un Hands 8 S.A. (“Hands”). |
| --- | --- |

(7)

Četras personas lūdza uzklausīšanu Komisijas dienestos un tika uzklausītas: Eiropas Autoražotāju asociācija (“ACEA”), EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L (“Dika”) un Hands 8 S.A. (“Hands”).

EUWA

Dika Morocco Africa S.A.R.L

Hands 8 S.A.

| (8) | Dika un Marokas iestādes apgalvoja, ka sūdzībā norādītie skaitļi ir novecojuši, jo starp izmeklēšanas periodu un izmeklēšanas sākšanas datumu bija pagājis gandrīz 8 mēnešu ilgs laikposms. Turklāt sūdzības iesniedzēja izvēlētais izmeklēšanas periods precīzi sakrita ar Covid-19 pandēmijas kulmināciju. Papildus tam sūdzības iesniedzēja norādītais attiecīgais periods par vienu gadu pārsniedza parasto Komisijas praksi, kas aprakstīta attiecīgajās vadlīnijās (4). Dika uzskatīja, ka šo lēmumu var uzskatīt par netaisnīgu un neobjektīvu un novecojušu skaitļu izmantošana nevar būt prima facie pierādījums par dempingu, kaitējumu vai cēloņsakarību, kā prasīts pamatregulas 5. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(8)

Dika un Marokas iestādes apgalvoja, ka sūdzībā norādītie skaitļi ir novecojuši, jo starp izmeklēšanas periodu un izmeklēšanas sākšanas datumu bija pagājis gandrīz 8 mēnešu ilgs laikposms. Turklāt sūdzības iesniedzēja izvēlētais izmeklēšanas periods precīzi sakrita ar Covid-19 pandēmijas kulmināciju. Papildus tam sūdzības iesniedzēja norādītais attiecīgais periods par vienu gadu pārsniedza parasto Komisijas praksi, kas aprakstīta attiecīgajās vadlīnijās (4). Dika uzskatīja, ka šo lēmumu var uzskatīt par netaisnīgu un neobjektīvu un novecojušu skaitļu izmantošana nevar būt prima facie pierādījums par dempingu, kaitējumu vai cēloņsakarību, kā prasīts pamatregulas 5. panta 4. punktā.

Dika

4

Dika

prima facie

| (9) | Komisija vispirms norādīja, ka Dika minētajās vadlīnijās ir skaidri norādīts, ka to mērķis ir sniegt vispārīgus ieteikumus, bet tās nav juridiski saistošs dokuments un to saturs nav obligāts (5). Turklāt pamatregulas 5. pantā nav konkrētu noteikumu par laikposmu, kas pagājis starp sūdzības iesniegšanu un sniegtajiem datiem. Katrā gadījumā sūdzības izmeklēšanas periods beidzās 2021. gada 31. martā, bet sūdzība tika iesniegta 2021. gada 4. oktobrī. Turklāt sūdzības iesniedzējs līdz 2021. gada 30. jūnijam iesniedza arī papildu datus par kaitējumu (6). Līdz ar to sūdzības iesniedzēja sniegtie dati bija aktuāli un iespējami tuvu sūdzības iesniegšanas datumam. Attiecībā uz apgalvojumu par attiecīgo periodu un izmeklēšanas periodu Komisijas prakse ir izvēlēties viena gada un iepriekšējo trīs kalendāro gadu izmeklēšanas periodu, lai pārbaudītu tendences, kas ir būtiskas aptvertā kaitējuma novērtēšanai. Tas, ka sūdzībā ir sniegta informācija par vēl vienu gadu, nenozīmē, ka tika izmantoti novecojuši dati, kas padarītu novērtējumu netaisnīgu vai neobjektīvu. Tajā drīzāk bija sniegta informācija par pēdējo pieejamo periodu, proti, līdz 2021. gada 31. martam. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(9)

Komisija vispirms norādīja, ka Dika minētajās vadlīnijās ir skaidri norādīts, ka to mērķis ir sniegt vispārīgus ieteikumus, bet tās nav juridiski saistošs dokuments un to saturs nav obligāts (5). Turklāt pamatregulas 5. pantā nav konkrētu noteikumu par laikposmu, kas pagājis starp sūdzības iesniegšanu un sniegtajiem datiem. Katrā gadījumā sūdzības izmeklēšanas periods beidzās 2021. gada 31. martā, bet sūdzība tika iesniegta 2021. gada 4. oktobrī. Turklāt sūdzības iesniedzējs līdz 2021. gada 30. jūnijam iesniedza arī papildu datus par kaitējumu (6). Līdz ar to sūdzības iesniedzēja sniegtie dati bija aktuāli un iespējami tuvu sūdzības iesniegšanas datumam. Attiecībā uz apgalvojumu par attiecīgo periodu un izmeklēšanas periodu Komisijas prakse ir izvēlēties viena gada un iepriekšējo trīs kalendāro gadu izmeklēšanas periodu, lai pārbaudītu tendences, kas ir būtiskas aptvertā kaitējuma novērtēšanai. Tas, ka sūdzībā ir sniegta informācija par vēl vienu gadu, nenozīmē, ka tika izmantoti novecojuši dati, kas padarītu novērtējumu netaisnīgu vai neobjektīvu. Tajā drīzāk bija sniegta informācija par pēdējo pieejamo periodu, proti, līdz 2021. gada 31. martam. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Dika

5

6

| (10) | Dika apgalvoja, ka sūdzībā nav sniegti pierādījumi, kas pamatotu saliktās normālās vērtības izmantošanu, kā prasīts pamatregulas 5. panta 2. punktā. Turklāt šī persona apgalvoja, ka saliktās normālās vērtības aprēķins ir kļūdains. Tāpēc Komisijai būtu bijis jāsecina, ka sūdzībā nav pietiekamu pierādījumu par dempingu, un sūdzība jānoraida saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Dika apgalvoja, ka sūdzībā nav sniegti pierādījumi, kas pamatotu saliktās normālās vērtības izmantošanu, kā prasīts pamatregulas 5. panta 2. punktā. Turklāt šī persona apgalvoja, ka saliktās normālās vērtības aprēķins ir kļūdains. Tāpēc Komisijai būtu bijis jāsecina, ka sūdzībā nav pietiekamu pierādījumu par dempingu, un sūdzība jānoraida saskaņā ar pamatregulas 5. pantu.

Dika

| (11) | Dika norādīja, ka sūdzības iesniedzējs neizmantoja AR pārdošanas cenu Marokas iekšzemes tirgū, lai gan tas, iespējams, pārzināja šīs cenas, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare pati eksportē AR uz Maroku. Turklāt Dika apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir izmantojis ražotāju eksportētāju finanšu pārskatus par 2018. un 2019. gadu un secinājis, ka parastās tirdzniecības operācijās pārdošana nav veikta, lai gan šie pārskati ir par periodu pirms sūdzībā izvēlētā izmeklēšanas perioda. |
| --- | --- |

(11)

Dika norādīja, ka sūdzības iesniedzējs neizmantoja AR pārdošanas cenu Marokas iekšzemes tirgū, lai gan tas, iespējams, pārzināja šīs cenas, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare pati eksportē AR uz Maroku. Turklāt Dika apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir izmantojis ražotāju eksportētāju finanšu pārskatus par 2018. un 2019. gadu un secinājis, ka parastās tirdzniecības operācijās pārdošana nav veikta, lai gan šie pārskati ir par periodu pirms sūdzībā izvēlētā izmeklēšanas perioda.

Dika

Dika

| (12) | Komisija tam nepiekrita. Sūdzības iesniedzējs šajā izmeklēšanā ir EUWA un nevis atsevišķi tās locekļi. Tā kā sūdzības iesniedzējs nav ne ražotājs, ne eksportētājs, tam nebija piekļuves šādiem datiem. Turklāt rēķini parasti tiek uzskatīti par konfidenciāliem komercdatiem. Tādējādi sūdzības iesniedzējam nācās izmantot publisku informāciju par pārdošanas cenām Marokas iekšzemes tirgū, kas sūdzības iesniegšanas laikā nebija pieejama. Attiecībā uz Marokas ražotāju eksportētāju 2018. un 2019. gada finanšu pārskatu izmantošanu jānorāda, ka tie bija vienīgie pārskati, kas sūdzības iesniedzējam bija pieejami sūdzības iesniegšanas laikā. Tāpēc sūdzības iesniedzējs varēja vienīgi secināt, ka, pamatojoties uz pamatoti pieejamo informāciju, zināmie Marokas ražotāji eksportētāji neveica pārdošanu iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās. Tāpēc bija pamatoti aprēķināt normālo vērtību. Attiecīgi apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(12)

Komisija tam nepiekrita. Sūdzības iesniedzējs šajā izmeklēšanā ir EUWA un nevis atsevišķi tās locekļi. Tā kā sūdzības iesniedzējs nav ne ražotājs, ne eksportētājs, tam nebija piekļuves šādiem datiem. Turklāt rēķini parasti tiek uzskatīti par konfidenciāliem komercdatiem. Tādējādi sūdzības iesniedzējam nācās izmantot publisku informāciju par pārdošanas cenām Marokas iekšzemes tirgū, kas sūdzības iesniegšanas laikā nebija pieejama. Attiecībā uz Marokas ražotāju eksportētāju 2018. un 2019. gada finanšu pārskatu izmantošanu jānorāda, ka tie bija vienīgie pārskati, kas sūdzības iesniedzējam bija pieejami sūdzības iesniegšanas laikā. Tāpēc sūdzības iesniedzējs varēja vienīgi secināt, ka, pamatojoties uz pamatoti pieejamo informāciju, zināmie Marokas ražotāji eksportētāji neveica pārdošanu iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās. Tāpēc bija pamatoti aprēķināt normālo vērtību. Attiecīgi apgalvojums tika noraidīts.

EUWA

| (13) | Dika arī iesniedza argumentus par iespējamiem būtiskiem trūkumiem normālās vērtības noteikšanā. Šie argumenti attiecas uz riteņu lieluma izvēli, alumīnija lietņu cenu izmantošanu, pamatojoties uz importu no Ķīnas, Savienības ražotāju izmaksu struktūras izmantošanu, konkrētu izmaksu faktoru izslēgšanu aprēķinā un 6 % peļņas likmes piemērošanu. |
| --- | --- |

(13)

Dika arī iesniedza argumentus par iespējamiem būtiskiem trūkumiem normālās vērtības noteikšanā. Šie argumenti attiecas uz riteņu lieluma izvēli, alumīnija lietņu cenu izmantošanu, pamatojoties uz importu no Ķīnas, Savienības ražotāju izmaksu struktūras izmantošanu, konkrētu izmaksu faktoru izslēgšanu aprēķinā un 6 % peļņas likmes piemērošanu.

Dika

| (14) | Komisija nepiekrita šiem argumentiem. Pieņēmumi, ko sūdzības iesniedzējs izdarīja, lai aprēķinātu normālo vērtību, bija balstīti uz sūdzības iesniedzēja tirgus pieredzi un zināšanām, kā arī publiski pieejamo informāciju. Tas, ka ieinteresētā persona nepiekrīt šādiem pieņēmumiem, nepadara tos par spēkā neesošiem un neizmantojamiem normālās vērtības noteikšanai sūdzībā. Rādītāji, uz kuriem bija balstīta normālā vērtība, bija pamatoti ar pietiekamiem pierādījumiem, un tos apstiprināja Komisijas veiktā minēto pierādījumu analīze. Pat veicot noteiktas korekcijas, kā to ierosināja ieinteresētā persona, ko, izvērtējot sūdzību, Komisija izdarīja, joprojām bija pietiekami pierādījumi par dempingu. |
| --- | --- |

(14)

Komisija nepiekrita šiem argumentiem. Pieņēmumi, ko sūdzības iesniedzējs izdarīja, lai aprēķinātu normālo vērtību, bija balstīti uz sūdzības iesniedzēja tirgus pieredzi un zināšanām, kā arī publiski pieejamo informāciju. Tas, ka ieinteresētā persona nepiekrīt šādiem pieņēmumiem, nepadara tos par spēkā neesošiem un neizmantojamiem normālās vērtības noteikšanai sūdzībā. Rādītāji, uz kuriem bija balstīta normālā vērtība, bija pamatoti ar pietiekamiem pierādījumiem, un tos apstiprināja Komisijas veiktā minēto pierādījumu analīze. Pat veicot noteiktas korekcijas, kā to ierosināja ieinteresētā persona, ko, izvērtējot sūdzību, Komisija izdarīja, joprojām bija pietiekami pierādījumi par dempingu.

| (15) | Dika un Marokas iestādes apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs savā kaitējuma analīzē nav ņēmis vērā to, ka tirgus ir segmentēts starp oriģinālā aprīkojuma ražotājiem (“OEM”) un pēcpārdošanas tirgiem (“AM”) un katrā tirgū starp dažādiem riteņu veidiem, t. i., zemākas un augstākas klases segmentiem. |
| --- | --- |

(15)

Dika un Marokas iestādes apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs savā kaitējuma analīzē nav ņēmis vērā to, ka tirgus ir segmentēts starp oriģinālā aprīkojuma ražotājiem (“OEM”) un pēcpārdošanas tirgiem (“AM”) un katrā tirgū starp dažādiem riteņu veidiem, t. i., zemākas un augstākas klases segmentiem.

Dika

| (16) | Komisija norādīja – lai gan OEM un AM alumīnija riteņiem ir atšķirīgi izplatīšanas kanāli, tiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības un tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc OEM un AM būtu jāuzskata par atšķirīgiem pārdošanas kanāliem, nevis par dažādiem segmentiem. |
| --- | --- |

(16)

Komisija norādīja – lai gan OEM un AM alumīnija riteņiem ir atšķirīgi izplatīšanas kanāli, tiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības un tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc OEM un AM būtu jāuzskata par atšķirīgiem pārdošanas kanāliem, nevis par dažādiem segmentiem.

OEM

AM

OEM

AM

| (17) | Attiecībā uz abiem pārdošanas kanāliem sūdzības iesniedzējs lēsa, ka Marokas eksports, iespējams, tika piegādāts gandrīz vienīgi OEM klientiem. To apstiprināja Komisijas veiktā tās rīcībā esošās informācijas turpmākā analīze. Tas attiecās arī uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuri pārdeva gandrīz vienīgi OEM klientiem (aptuveni 99,6 %). |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz abiem pārdošanas kanāliem sūdzības iesniedzējs lēsa, ka Marokas eksports, iespējams, tika piegādāts gandrīz vienīgi OEM klientiem. To apstiprināja Komisijas veiktā tās rīcībā esošās informācijas turpmākā analīze. Tas attiecās arī uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuri pārdeva gandrīz vienīgi OEM klientiem (aptuveni 99,6 %).

OEM

OEM

| (18) | Kas attiecas uz riteņu dažādajiem veidiem, Komisija norādīja – lai gan sūdzībā nebija ietverta pilnīga kaitējuma analīze pa AR dažādiem veidiem, tajā bija sniegti cenu starpības un mērķa cenu starpības aprēķini desmit reprezentatīviem riteņu veidiem. |
| --- | --- |

(18)

Kas attiecas uz riteņu dažādajiem veidiem, Komisija norādīja – lai gan sūdzībā nebija ietverta pilnīga kaitējuma analīze pa AR dažādiem veidiem, tajā bija sniegti cenu starpības un mērķa cenu starpības aprēķini desmit reprezentatīviem riteņu veidiem.

| (19) | Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (20) | Dika, Hands un Marokas iestādes apgalvoja, ka importa no Marokas attīstība nevar radīt vai draudēt radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo laikposmā no 2020. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. martam tas veidoja tikai 2,8 % no Savienības tirgus un neizraisa cenu samazināšanu vai cenu nospiešanu. |
| --- | --- |

(20)

Dika, Hands un Marokas iestādes apgalvoja, ka importa no Marokas attīstība nevar radīt vai draudēt radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo laikposmā no 2020. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. martam tas veidoja tikai 2,8 % no Savienības tirgus un neizraisa cenu samazināšanu vai cenu nospiešanu.

Dika

Hands

| (21) | Konkrētā sūdzības kaitējuma analīze liecināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina par to, ka Savienības tirgū arvien vairāk ienāk imports no Marokas (gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē) par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un mērķa cenām. Tas, šķiet, ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozari, ko apliecina, piemēram, tās pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās, finansiālo rezultātu pasliktināšanās un Savienības ražošanas nozares iekasēto cenu līmenis. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(21)

Konkrētā sūdzības kaitējuma analīze liecināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina par to, ka Savienības tirgū arvien vairāk ienāk imports no Marokas (gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē) par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un mērķa cenām. Tas, šķiet, ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozari, ko apliecina, piemēram, tās pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās, finansiālo rezultātu pasliktināšanās un Savienības ražošanas nozares iekasēto cenu līmenis. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (22) | Dika apgalvoja, ka tādi konkrēti sūdzībā ietvertie kaitējuma rādītāji kā ražošanas jauda, Savienības cenas un patēriņš Savienībā neapstiprina konstatējumu par kaitējumu izmeklēšanas periodā. Turklāt, ņemot vērā automobiļu ražotāju Eiropas Savienībā ieviestos principa “tieši laikā” piegādes ķēdes modeļus, kas paredz, ka AR ražotājiem jābūt elastīgiem un jābūt pieejamām jaudām, lai reaģētu uz pēdējā brīža vajadzībām, alumīnija riteņu ražotājiem nav iespējas pilnībā izmantot jaudu. |
| --- | --- |

(22)

Dika apgalvoja, ka tādi konkrēti sūdzībā ietvertie kaitējuma rādītāji kā ražošanas jauda, Savienības cenas un patēriņš Savienībā neapstiprina konstatējumu par kaitējumu izmeklēšanas periodā. Turklāt, ņemot vērā automobiļu ražotāju Eiropas Savienībā ieviestos principa “tieši laikā” piegādes ķēdes modeļus, kas paredz, ka AR ražotājiem jābūt elastīgiem un jābūt pieejamām jaudām, lai reaģētu uz pēdējā brīža vajadzībām, alumīnija riteņu ražotājiem nav iespējas pilnībā izmantot jaudu.

Dika

| (23) | Komisija atgādina, ka konstatējums par būtisku kaitējumu, kas nepieciešams, lai sāktu izmeklēšanu, ir jāpārbauda, citustarp apsverot pamatregulā aprakstītos būtiskos faktorus. Tomēr pamatregulas 5. pantā nav konkrēti prasīts, ka būtu jāpasliktinās visiem 3. panta 5. punktā minētajiem kaitējuma faktoriem, lai varētu pietiekami pamatot būtisko kaitējumu un sākt izmeklēšanu. Pamatregulas 5. panta 2. punkta tekstā ir norādīts, ka sūdzība satur informāciju par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, minētā importa ietekmi uz līdzīgā ražojuma cenām Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori. Sūdzībā šāda informācija bija ietverta, un tā norādīja uz kaitējuma pastāvēšanu. Attiecīgi Komisija uzskatīja, ka sūdzībā ir pietiekami pierādījumi par kaitējumu, un noraidīja apgalvojumu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija atgādina, ka konstatējums par būtisku kaitējumu, kas nepieciešams, lai sāktu izmeklēšanu, ir jāpārbauda, citustarp apsverot pamatregulā aprakstītos būtiskos faktorus. Tomēr pamatregulas 5. pantā nav konkrēti prasīts, ka būtu jāpasliktinās visiem 3. panta 5. punktā minētajiem kaitējuma faktoriem, lai varētu pietiekami pamatot būtisko kaitējumu un sākt izmeklēšanu. Pamatregulas 5. panta 2. punkta tekstā ir norādīts, ka sūdzība satur informāciju par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, minētā importa ietekmi uz līdzīgā ražojuma cenām Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori. Sūdzībā šāda informācija bija ietverta, un tā norādīja uz kaitējuma pastāvēšanu. Attiecīgi Komisija uzskatīja, ka sūdzībā ir pietiekami pierādījumi par kaitējumu, un noraidīja apgalvojumu.

| (24) | Dika un Hands apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nevar būt Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(24)

Dika un Hands apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nevar būt Savienības interesēs.

Dika

Hands

| (25) | Kas attiecas uz pēdējo minēto kritēriju, tad Savienības intereses nav būtisks kritērijs, lai novērtētu, vai sūdzība pamato antidempinga procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. Tāpēc šīs piezīmes saistībā ar apgalvojumiem par procedūras sākšanu netika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(25)

Kas attiecas uz pēdējo minēto kritēriju, tad Savienības intereses nav būtisks kritērijs, lai novērtētu, vai sūdzība pamato antidempinga procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. Tāpēc šīs piezīmes saistībā ar apgalvojumiem par procedūras sākšanu netika ņemtas vērā.

| (26) | Dika, Hands un Marokas iestādes apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav ņēmis vērā tādus citus faktorus kā iespējamais konkurences trūkums starp Savienības AR un Marokas AR tirgu segmentācijas dēļ; importu no trešām valstīm; Covid-19 pandēmijas izraisītās sekas. |
| --- | --- |

(26)

Dika, Hands un Marokas iestādes apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav ņēmis vērā tādus citus faktorus kā iespējamais konkurences trūkums starp Savienības AR un Marokas AR tirgu segmentācijas dēļ; importu no trešām valstīm; Covid-19 pandēmijas izraisītās sekas.

Dika

Hands

| (27) | Komisijas veiktā sūdzības analīze apliecināja, ka minētie elementi bija nepamatoti, faktu ziņā nepareizi vai nepietiekami, lai varētu apšaubīt secinājumu par to, ka sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu tam, ka attiecīgā ražojuma imports Savienībā ienāca par dempinga cenām un, šķiet, ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražotājiem. Šie aspekti tika noteikti, pamatojoties uz labākajiem pierādījumiem, kas tobrīd bija pieejami sūdzības iesniedzējam, un tie bija pietiekami reprezentatīvi un ticami. Turklāt Dika, Marokas iestāžu un ACEA izvirzītie apgalvojumi tika sīki pārbaudīti izmeklēšanas gaitā un ir sīkāk aplūkoti turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(27)

Komisijas veiktā sūdzības analīze apliecināja, ka minētie elementi bija nepamatoti, faktu ziņā nepareizi vai nepietiekami, lai varētu apšaubīt secinājumu par to, ka sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu tam, ka attiecīgā ražojuma imports Savienībā ienāca par dempinga cenām un, šķiet, ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražotājiem. Šie aspekti tika noteikti, pamatojoties uz labākajiem pierādījumiem, kas tobrīd bija pieejami sūdzības iesniedzējam, un tie bija pietiekami reprezentatīvi un ticami. Turklāt Dika, Marokas iestāžu un ACEA izvirzītie apgalvojumi tika sīki pārbaudīti izmeklēšanas gaitā un ir sīkāk aplūkoti turpmāk tekstā.

Dika

ACEA

| (28) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprināja, ka sūdzības iesniedzējs sniedza pietiekamus pierādījumus par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, tādējādi izpildot pamatregulas 5. panta 2. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(28)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprināja, ka sūdzības iesniedzējs sniedza pietiekamus pierādījumus par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, tādējādi izpildot pamatregulas 5. panta 2. punktā noteiktās prasības.

1.5.   Atlase

Atlase

| (29) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(29)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (30) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Komisija izveidoja galīgo izlasi no trim Savienības ražotājiem. Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izlases veidošanā izmantotais kritērijs bija lielākais reprezentatīvais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms Savienībā izmeklēšanas periodā, t. i., no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim. Šajā provizoriskajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas atrodas trīs dažādās dalībvalstīs. Izlase veidoja gandrīz 20 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas daudzuma Savienībā un nodrošina labu ģeogrāfisko izkliedi. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi, bet piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(30)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Komisija izveidoja galīgo izlasi no trim Savienības ražotājiem. Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izlases veidošanā izmantotais kritērijs bija lielākais reprezentatīvais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms Savienībā izmeklēšanas periodā, t. i., no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim. Šajā provizoriskajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas atrodas trīs dažādās dalībvalstīs. Izlase veidoja gandrīz 20 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas daudzuma Savienībā un nodrošina labu ģeogrāfisko izkliedi. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi, bet piezīmes netika saņemtas.

1.5.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (31) | Lai izlemtu, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(31)

Lai izlemtu, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (32) | Neviens no zināmajiem nesaistītajiem importētājiem nesniedza prasīto informāciju un nepiekrita iekļaušanai izlasē. |
| --- | --- |

(32)

Neviens no zināmajiem nesaistītajiem importētājiem nesniedza prasīto informāciju un nepiekrita iekļaušanai izlasē.

1.5.3.   Marokas ražotāju eksportētāju atlase

Marokas ražotāju eksportētāju atlase

| (33) | Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus ražotājus importētājus Marokā sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Marokas Karalistes pārstāvniecību apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(33)

Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus ražotājus importētājus Marokā sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Marokas Karalistes pārstāvniecību apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.

| (34) | Pieprasīto informāciju sniedza tikai divi attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kas veic gandrīz visu AR importu no Marokas. Tādēļ Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(34)

Pieprasīto informāciju sniedza tikai divi attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kas veic gandrīz visu AR importu no Marokas. Tādēļ Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (35) | Komisija nosūtīja anketas trim Savienības ražotājiem, sūdzības iesniedzējam, abiem zināmajiem lietotājiem un diviem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī. Šīs anketas procedūras sākšanas dienā tika darītas pieejamas tiešsaistē (7). |
| --- | --- |

(35)

Komisija nosūtīja anketas trim Savienības ražotājiem, sūdzības iesniedzējam, abiem zināmajiem lietotājiem un diviem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī. Šīs anketas procedūras sākšanas dienā tika darītas pieejamas tiešsaistē (7).

7

| (36) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, kaitējumu un Savienības intereses. Ņemot vērā Covid-19 pandēmiju un dažādu valstu noteiktos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija nevarēja veikt visus pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu.






  — | Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju un viena lietotāja (8) telpās un šādu Marokas ražotāju eksportētāju telpās: HANDS 8 S.A. (“Hands”); |
| --- | --- | --- |

(36)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, kaitējumu un Savienības intereses. Ņemot vērā Covid-19 pandēmiju un dažādu valstu noteiktos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija nevarēja veikt visus pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu.

—

Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju un viena lietotāja (8) telpās un šādu Marokas ražotāju eksportētāju telpās: HANDS 8 S.A. (“Hands”);

8

HANDS 8 S.A.

| — | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L (“Dika”). |
| --- | --- |

—

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L (“Dika”).

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L

| (37) | Turklāt saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (9) Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes attiecībā uz Dika saistīto uzņēmumu CITIC Dicastal Co., Ltd (“CITIC”) un vienu Savienības ražotāju. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (9) Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes attiecībā uz Dika saistīto uzņēmumu CITIC Dicastal Co., Ltd (“CITIC”) un vienu Savienības ražotāju.

9

Dika

CITIC Dicastal Co., Ltd

1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (38) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(38)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (39) | Attiecīgais ražojums ir tādi HS pozīcijās 8701–8705 minēto mehānisko transportlīdzekļu alumīnija riteņi neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar piederumiem, un neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar riepām, kuru izcelsme ir Marokā un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (Taric kodi: 8708701015, 8708701050, 8708705015 un 8708705050) (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(39)

Attiecīgais ražojums ir tādi HS pozīcijās 8701–8705 minēto mehānisko transportlīdzekļu alumīnija riteņi neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar piederumiem, un neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar riepām, kuru izcelsme ir Marokā un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (Taric kodi: 8708701015, 8708701050, 8708705015 un 8708705050) (“attiecīgais ražojums”).

Taric

| (40) | Alumīnija riteņus Savienībā parasti pārdod, izmantojot divus izplatīšanas kanālus: OEM, kas galvenokārt ir automobiļu ražotāji, un pēcpārdošanas tirgu, kas ietver, piemēram, izplatītājus, mazumtirgotājus, remontdarbnīcas u. c. Attiecīgo ražojumu no Marokas attiecīgajā periodā pārdeva vienīgi ar OEM kanāla starpniecību. OEM izplatīšanas kanālā automobiļu ražotāji saistībā ar AR rīko konkursa procedūras un bieži ir iesaistīti jauna riteņa izstrādes procesā, kurš ir saistīts ar konkrēto zīmolu. Gan Savienības ražotāji, gan Marokas eksportētāji var piedalīties vienos un tajos pašos konkursos. |
| --- | --- |

(40)

Alumīnija riteņus Savienībā parasti pārdod, izmantojot divus izplatīšanas kanālus: OEM, kas galvenokārt ir automobiļu ražotāji, un pēcpārdošanas tirgu, kas ietver, piemēram, izplatītājus, mazumtirgotājus, remontdarbnīcas u. c. Attiecīgo ražojumu no Marokas attiecīgajā periodā pārdeva vienīgi ar OEM kanāla starpniecību. OEM izplatīšanas kanālā automobiļu ražotāji saistībā ar AR rīko konkursa procedūras un bieži ir iesaistīti jauna riteņa izstrādes procesā, kurš ir saistīts ar konkrēto zīmolu. Gan Savienības ražotāji, gan Marokas eksportētāji var piedalīties vienos un tajos pašos konkursos.

OEM

OEM

OEM

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (41) | Izmeklēšana ir parādījusi, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(41)

Izmeklēšana ir parādījusi, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | ražojumam, ko ražo un pārdod Marokas iekšzemes tirgū, un |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko ražo un pārdod Marokas iekšzemes tirgū, un

| — | ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

| (42) | Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(42)

Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Maroka

Maroka

3.1.1.   Ražotāju eksportētāju sadarbība

Ražotāju eksportētāju sadarbība

| (43) | Kā izklāstīts iepriekš 34. apsvērumā, divi Marokas ražotāji eksportētāji – Dika un Hands – pieteicās izmeklēšanā un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Uzņēmumam Dika ir saistīts uzņēmums CITIC, kas ir Ķīnas AR ražotājs. CITIC pērk AR no Dika un pārdod tos Savienībā, Marokā un citās trešās valstīs. Tomēr attālinātās kontrolpārbaudes (AKP) laikā uzņēmumā CITIC tika atklātas vairākas kļūdas, kas radīja nopietnas šaubas par iekšzemes un ES pārdošanas darījumu sarakstu uzticamību. Šīs kļūdas galvenokārt attiecās uz atšķirībām starp cenām, kas reģistrētas pārdošanas darījumu sarakstos, cenām rēķinos un faktiski samaksātajām summām. |
| --- | --- |

(43)

Kā izklāstīts iepriekš 34. apsvērumā, divi Marokas ražotāji eksportētāji – Dika un Hands – pieteicās izmeklēšanā un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Uzņēmumam Dika ir saistīts uzņēmums CITIC, kas ir Ķīnas AR ražotājs. CITIC pērk AR no Dika un pārdod tos Savienībā, Marokā un citās trešās valstīs. Tomēr attālinātās kontrolpārbaudes (AKP) laikā uzņēmumā CITIC tika atklātas vairākas kļūdas, kas radīja nopietnas šaubas par iekšzemes un ES pārdošanas darījumu sarakstu uzticamību. Šīs kļūdas galvenokārt attiecās uz atšķirībām starp cenām, kas reģistrētas pārdošanas darījumu sarakstos, cenām rēķinos un faktiski samaksātajām summām.

Dika

Hands

Dika

CITIC

CITIC

Dika

CITIC

| (44) | 2022. gada 1. aprīlī, veicot pārbaudi uz vietas pie Dika, pēc tam, kad bija pabeigta AKP pie CITIC, uzņēmums iesniedza pārskatītu pārdošanas darījumu sarakstu versiju, tostarp paskaidrojumu par konstatētajām neatbilstībām. Tobrīd vairs nebija iespējas pārbaudīt vai kontrolpārbaudīt pārskatītos pārdošanas darījumu sarakstus. Turklāt iesniegto jauno datu sākotnējā pārbaude atklāja, ka ar uzņēmuma veiktajām korekcijām nebija izlabotas visas AKP laikā minētās neatbilstības, lai gan kopējais pārskatīšanas gadījumu skaits bija daudz lielāks, nekā gaidīts, pamatojoties uz AKP. Kļūdu, no kurām dažas joprojām nebija novērstas pārskatīšanā, veids un skaits bija tāds, ka Komisija nevarēja paļauties uz pārdošanas darījumu sarakstu precizitāti. Tāpēc Komisija nevarēja pārbaudīt informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu uzņēmumam dempinga starpību. |
| --- | --- |

(44)

2022. gada 1. aprīlī, veicot pārbaudi uz vietas pie Dika, pēc tam, kad bija pabeigta AKP pie CITIC, uzņēmums iesniedza pārskatītu pārdošanas darījumu sarakstu versiju, tostarp paskaidrojumu par konstatētajām neatbilstībām. Tobrīd vairs nebija iespējas pārbaudīt vai kontrolpārbaudīt pārskatītos pārdošanas darījumu sarakstus. Turklāt iesniegto jauno datu sākotnējā pārbaude atklāja, ka ar uzņēmuma veiktajām korekcijām nebija izlabotas visas AKP laikā minētās neatbilstības, lai gan kopējais pārskatīšanas gadījumu skaits bija daudz lielāks, nekā gaidīts, pamatojoties uz AKP. Kļūdu, no kurām dažas joprojām nebija novērstas pārskatīšanā, veids un skaits bija tāds, ka Komisija nevarēja paļauties uz pārdošanas darījumu sarakstu precizitāti. Tāpēc Komisija nevarēja pārbaudīt informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu uzņēmumam dempinga starpību.

Dika,

CITIC

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu Dika un tā saistītais uzņēmums ar 2022. gada 5. maija vēstuli tika informēti par iemesliem, kāpēc Komisija plāno neņemt vērā sniegto informāciju, un tiem tika dota iespēja sniegt papildu skaidrojumus (“18. panta vēstule”). |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu Dika un tā saistītais uzņēmums ar 2022. gada 5. maija vēstuli tika informēti par iemesliem, kāpēc Komisija plāno neņemt vērā sniegto informāciju, un tiem tika dota iespēja sniegt papildu skaidrojumus (“18. panta vēstule”).

Dika

| (46) | Uzņēmums atbildēja uz Komisijas vēstuli 2022. gada 12. maijā. Savā atbildē uzņēmums paskaidroja, ka tas reģistrējis savus pārdošanas apjomus pārdošanas darījumu sarakstos saskaņā ar saviem grāmatvedības principiem. Tāpēc pretēji AKP un pārbaudes apmeklējuma laikā sniegtajiem paziņojumiem uzņēmums apgalvoja, ka sākotnējie pārdošanas darījumu saraksti, kuru kopējās vērtības varēja salīdzināt ar uzņēmuma SAP grāmatvedības sistēmu, ir pilnīgi un precīzi, tajos nav kļūdu un nav jāveic pārskatīšanas korekcijas. Faktiski korekcijas, ko uzņēmums bija veicis pēc AKP, iespējams, tika iesniegtas Komisijai tikai tādēļ, lai pierādītu, ka CITIC pilnībā sadarbojas izmeklēšanā. Tāpēc uzņēmums norādīja, ka Komisijai būtu jāizmanto sākotnējā nepārskatītā pārdošanas darījumu sarakstu versija. Alternatīvi uzņēmums norādīja, ka Komisija var izmantot pārskatītos pārdošanas darījumu sarakstus, kas tika iesniegti ar vēstuli, apgalvojot, ka trūkumi nav tādi, kas radītu nevajadzīgus sarežģījumus precīza un pieņemama konstatējuma iegūšanai. Šie pārdošanas darījumu saraksti bija līdzīgi pārbaudē uz vietas iesniegtajiem sarakstiem, kuriem bija pievienoti iepriekš trūkstošie dati, izlabotas dažas kļūdas un sniegti papildu paskaidrojumi. Tomēr joprojām bija vairākas kļūdas, vairākos darījumos faktiski saņemtā summa joprojām nebija iesniegta, un Komisija nevarēja kontrolpārbaudīt vai pārbaudīt pārskatītos pārdošanas darījumu sarakstus, kas tika iesniegti kopā ar uzņēmuma atbildi uz 18. panta vēstuli. Turklāt uzņēmums norādīja – ja Komisija uzstātu uz pamatregulas 18. panta piemērošanu, tai būtu jāizmanto CITIC finanšu pārskati kā pieejami daļēji fakti. |
| --- | --- |

(46)

Uzņēmums atbildēja uz Komisijas vēstuli 2022. gada 12. maijā. Savā atbildē uzņēmums paskaidroja, ka tas reģistrējis savus pārdošanas apjomus pārdošanas darījumu sarakstos saskaņā ar saviem grāmatvedības principiem. Tāpēc pretēji AKP un pārbaudes apmeklējuma laikā sniegtajiem paziņojumiem uzņēmums apgalvoja, ka sākotnējie pārdošanas darījumu saraksti, kuru kopējās vērtības varēja salīdzināt ar uzņēmuma SAP grāmatvedības sistēmu, ir pilnīgi un precīzi, tajos nav kļūdu un nav jāveic pārskatīšanas korekcijas. Faktiski korekcijas, ko uzņēmums bija veicis pēc AKP, iespējams, tika iesniegtas Komisijai tikai tādēļ, lai pierādītu, ka CITIC pilnībā sadarbojas izmeklēšanā. Tāpēc uzņēmums norādīja, ka Komisijai būtu jāizmanto sākotnējā nepārskatītā pārdošanas darījumu sarakstu versija. Alternatīvi uzņēmums norādīja, ka Komisija var izmantot pārskatītos pārdošanas darījumu sarakstus, kas tika iesniegti ar vēstuli, apgalvojot, ka trūkumi nav tādi, kas radītu nevajadzīgus sarežģījumus precīza un pieņemama konstatējuma iegūšanai. Šie pārdošanas darījumu saraksti bija līdzīgi pārbaudē uz vietas iesniegtajiem sarakstiem, kuriem bija pievienoti iepriekš trūkstošie dati, izlabotas dažas kļūdas un sniegti papildu paskaidrojumi. Tomēr joprojām bija vairākas kļūdas, vairākos darījumos faktiski saņemtā summa joprojām nebija iesniegta, un Komisija nevarēja kontrolpārbaudīt vai pārbaudīt pārskatītos pārdošanas darījumu sarakstus, kas tika iesniegti kopā ar uzņēmuma atbildi uz 18. panta vēstuli. Turklāt uzņēmums norādīja – ja Komisija uzstātu uz pamatregulas 18. panta piemērošanu, tai būtu jāizmanto CITIC finanšu pārskati kā pieejami daļēji fakti.

SAP

CITIC

CITIC

| (47) | Komisija nepiekrita argumentiem, ko uzņēmums sniedza savā atbildē uz 18. panta vēstuli. Antidempinga anketā, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem, skaidri prasīts iesniegt pārdošanas darījumu sarakstus, iekļaujot katru darījumu atsevišķi. Kopā ar anketu iesniegto tabulu veidnēs nepārprotami ir pieprasīti dati, kas ierakstīti rēķinā (rēķina daudzums, rēķina vērtība, saistītās kredītnotas utt.). Pats uzņēmums atzina, ka, aizpildot pārdošanas darījumu sarakstus, tas nav izmantojis rēķinus. Saraksti aizpildīti, pamatojoties uz uzņēmuma grāmatvedības praksi. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka starpība starp rēķina vērtību un faktiski saņemto cenu parasti tiek reģistrēta pārdošanas darījumu sarakstos kā atlaide, rabats, kredītnota vai citā veidā. Tomēr tika konstatēts, ka šīs atšķirības nav sistemātiski atspoguļotas uzņēmuma pārdošanas darījumu sarakstos. |
| --- | --- |

(47)

Komisija nepiekrita argumentiem, ko uzņēmums sniedza savā atbildē uz 18. panta vēstuli. Antidempinga anketā, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem, skaidri prasīts iesniegt pārdošanas darījumu sarakstus, iekļaujot katru darījumu atsevišķi. Kopā ar anketu iesniegto tabulu veidnēs nepārprotami ir pieprasīti dati, kas ierakstīti rēķinā (rēķina daudzums, rēķina vērtība, saistītās kredītnotas utt.). Pats uzņēmums atzina, ka, aizpildot pārdošanas darījumu sarakstus, tas nav izmantojis rēķinus. Saraksti aizpildīti, pamatojoties uz uzņēmuma grāmatvedības praksi. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka starpība starp rēķina vērtību un faktiski saņemto cenu parasti tiek reģistrēta pārdošanas darījumu sarakstos kā atlaide, rabats, kredītnota vai citā veidā. Tomēr tika konstatēts, ka šīs atšķirības nav sistemātiski atspoguļotas uzņēmuma pārdošanas darījumu sarakstos.

| (48) | Kā minēts iepriekš 44. apsvērumā, pārskatītos pārdošanas darījumu sarakstus nevarēja laikus kontrolpārbaudīt vai pārbaudīt. Kā paskaidrots uzņēmumam pirms AKP un pirmspārbaudes vēstulē, kas nosūtīta 2022. gada 11. martā, un saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (10), AKP mērķis bija gūt pārliecību par informāciju, ko uzņēmums iesniedza atbildēs uz anketas jautājumiem. AKP laikā šāda pārliecība attiecībā uz pārdošanas darījumu sarakstiem netika gūta. Vēl vienu AKP ar CITIC, ko uzņēmums ierosināja atbildē uz 18. panta vēstuli, nebūtu jāizmanto kā līdzekli, lai koriģētu savlaicīguma neievērošanu vai novērstu kļūdas, kas konstatētas AKP laikā, kas jau notika noteiktajos termiņos. |
| --- | --- |

(48)

Kā minēts iepriekš 44. apsvērumā, pārskatītos pārdošanas darījumu sarakstus nevarēja laikus kontrolpārbaudīt vai pārbaudīt. Kā paskaidrots uzņēmumam pirms AKP un pirmspārbaudes vēstulē, kas nosūtīta 2022. gada 11. martā, un saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (10), AKP mērķis bija gūt pārliecību par informāciju, ko uzņēmums iesniedza atbildēs uz anketas jautājumiem. AKP laikā šāda pārliecība attiecībā uz pārdošanas darījumu sarakstiem netika gūta. Vēl vienu AKP ar CITIC, ko uzņēmums ierosināja atbildē uz 18. panta vēstuli, nebūtu jāizmanto kā līdzekli, lai koriģētu savlaicīguma neievērošanu vai novērstu kļūdas, kas konstatētas AKP laikā, kas jau notika noteiktajos termiņos.

10

CITIC

| (49) | Turklāt dažas izmaiņas, kas tika apspriestas AKP laikā, pārskatītajās tabulās nebija ņemtas vērā. Atbildot uz 18. panta vēstuli, uzņēmums iesniedza jaunu pārskatītu pārdošanas darījumu sarakstu ar papildu izmaiņām, kuras nebija iespējams kontrolpārbaudīt vai pārbaudīt. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka uzņēmums izmeklēšanas termiņā nav iesniedzis pieprasīto informāciju. Uzņēmuma ierosinātā alternatīva, proti, izmantot CITIC finanšu pārskatus kā pieejamus daļējus faktus, nebija pieņemama. Finanšu pārskatu izmantošana neļautu Komisijai noteikt normālo vērtību un eksporta cenu pamatregulā paredzētajā detalizācijas un precizitātes līmenī, jo nevarētu veikt analīzi uz ražojuma vai darījuma pamata. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt dažas izmaiņas, kas tika apspriestas AKP laikā, pārskatītajās tabulās nebija ņemtas vērā. Atbildot uz 18. panta vēstuli, uzņēmums iesniedza jaunu pārskatītu pārdošanas darījumu sarakstu ar papildu izmaiņām, kuras nebija iespējams kontrolpārbaudīt vai pārbaudīt. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka uzņēmums izmeklēšanas termiņā nav iesniedzis pieprasīto informāciju. Uzņēmuma ierosinātā alternatīva, proti, izmantot CITIC finanšu pārskatus kā pieejamus daļējus faktus, nebija pieņemama. Finanšu pārskatu izmantošana neļautu Komisijai noteikt normālo vērtību un eksporta cenu pamatregulā paredzētajā detalizācijas un precizitātes līmenī, jo nevarētu veikt analīzi uz ražojuma vai darījuma pamata.

CITIC

| (50) | Tā kā Dika un ar to saistītais uzņēmums CITIC nesniedza informāciju, kas ļautu Komisijai iegūt precīzu un pieņemamu konstatējumu, un pārbaudāma informācija, kas būtu varējusi ļaut izdarīt šādu konstatējumu, netika iesniegta, Komisija nolēma neņemt vērā informāciju, ko uzņēmums bija iesniedzis attiecībā uz iekšzemes un ES pārdošanas darījumu sarakstiem. Tā kā šī informācija ir būtiska normālās vērtības un eksporta cenas noteikšanai, Komisija nevarēja aprēķināt uzņēmumam individuālo dempinga starpību. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā Dika un ar to saistītais uzņēmums CITIC nesniedza informāciju, kas ļautu Komisijai iegūt precīzu un pieņemamu konstatējumu, un pārbaudāma informācija, kas būtu varējusi ļaut izdarīt šādu konstatējumu, netika iesniegta, Komisija nolēma neņemt vērā informāciju, ko uzņēmums bija iesniedzis attiecībā uz iekšzemes un ES pārdošanas darījumu sarakstiem. Tā kā šī informācija ir būtiska normālās vērtības un eksporta cenas noteikšanai, Komisija nevarēja aprēķināt uzņēmumam individuālo dempinga starpību.

Dika

CITIC

| (51) | Attiecīgi Komisija provizoriski neņēma vērā šā ražotāja eksportētāja sniegto informāciju un attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju apstiprināja pieejamo faktu izmantošanu, pamatojoties uz pamatregulas 18. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(51)

Attiecīgi Komisija provizoriski neņēma vērā šā ražotāja eksportētāja sniegto informāciju un attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju apstiprināja pieejamo faktu izmantošanu, pamatojoties uz pamatregulas 18. panta 1. punktu.

3.1.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (52) | Piemērojot pamatregulas 18. panta 1. punktu, kā aprakstīts iepriekš 3.1.1. iedaļā, turpmāk minēto dempinga starpības aprēķina aprakstu piemēroja tikai atlikušajam Marokas ražotājam eksportētājam, proti, Hands. |
| --- | --- |

(52)

Piemērojot pamatregulas 18. panta 1. punktu, kā aprakstīts iepriekš 3.1.1. iedaļā, turpmāk minēto dempinga starpības aprēķina aprakstu piemēroja tikai atlikušajam Marokas ražotājam eksportētājam, proti, Hands.

Hands

| (53) | Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts, ka normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī parastās tirdzniecības operācijās ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti. Tomēr Komisija konstatēja, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, nav veicis pārdošanu iekšzemes tirgū. Mazais AR pārdošanas apjoms pircējiem Marokā izmeklēšanas periodā tika veikts vienam automobiļu ražotājam, kas atradās ekonomiskajā beznodokļu zonā (“zone d’accélération industrielle”, iepriekš saukta arī par “zone franche” vai
  “zone franche d’exportation”), kas ir līdzīga ekonomiskajai zonai, kurā atradās ražotājs, kas sadarbojās. Minētais automobiļu ražotājs iegādājās AR izmantošanai automobiļu montāžā. Pēc tam automobiļi, nevis AR, tiek nosūtīti no beznodokļu zonas, lai tos pārdotu iekšzemes tirgū vai eksportētu. Tomēr automobiļu galamērķis, visticamāk, nebija iekšzemes tirgus. 2020. gadā veikts pētījums liecina, ka 90 % no visiem Marokā ražotajiem automobiļiem ir paredzēti eksporta tirgum (11), ko apstiprināja arī Marokas automobiļu ražotāju sniegtā informācija (12). Turklāt saskaņā ar Likumu Nr. 19–94, ar ko reglamentē brīvās tirdzniecības zonas, uzņēmumiem, kas atrodas šajās zonās, ir jābūt vismaz 70 % apgrozījuma no eksporta (13). |
| --- | --- |

(53)

Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts, ka normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī parastās tirdzniecības operācijās ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti. Tomēr Komisija konstatēja, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, nav veicis pārdošanu iekšzemes tirgū. Mazais AR pārdošanas apjoms pircējiem Marokā izmeklēšanas periodā tika veikts vienam automobiļu ražotājam, kas atradās ekonomiskajā beznodokļu zonā (“zone d’accélération industrielle”, iepriekš saukta arī par “zone franche” vai
  “zone franche d’exportation”), kas ir līdzīga ekonomiskajai zonai, kurā atradās ražotājs, kas sadarbojās. Minētais automobiļu ražotājs iegādājās AR izmantošanai automobiļu montāžā. Pēc tam automobiļi, nevis AR, tiek nosūtīti no beznodokļu zonas, lai tos pārdotu iekšzemes tirgū vai eksportētu. Tomēr automobiļu galamērķis, visticamāk, nebija iekšzemes tirgus. 2020. gadā veikts pētījums liecina, ka 90 % no visiem Marokā ražotajiem automobiļiem ir paredzēti eksporta tirgum (11), ko apstiprināja arī Marokas automobiļu ražotāju sniegtā informācija (12). Turklāt saskaņā ar Likumu Nr. 19–94, ar ko reglamentē brīvās tirdzniecības zonas, uzņēmumiem, kas atrodas šajās zonās, ir jābūt vismaz 70 % apgrozījuma no eksporta (13).

zone d’accélération industrielle

zone franche

“zone franche d’exportation

11

12

13

| (54) | Kā paskaidrots iepriekš, tas, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva AR minētajam pircējam Marokā, bija pārdošana no vienas ekonomiskās zonas uz citu. Uz uzņēmumiem, kas atrodas šādās Marokas ekonomiskajās zonās, neattiecas muitas normatīvie akti, ko parasti piemēro Marokas teritorijā, un preces, kuras ieved ekonomiskajā zonā, uzskata par eksportu (14). Tā kā AR tika ražoti ekonomiskajā zonā un pēc tam pārdoti un nosūtīti uz citu ekonomisko zonu, AR nekad nenonāca Marokas muitas teritorijā un tāpēc to nevarēja uzskatīt par pārdošanu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(54)

Kā paskaidrots iepriekš, tas, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva AR minētajam pircējam Marokā, bija pārdošana no vienas ekonomiskās zonas uz citu. Uz uzņēmumiem, kas atrodas šādās Marokas ekonomiskajās zonās, neattiecas muitas normatīvie akti, ko parasti piemēro Marokas teritorijā, un preces, kuras ieved ekonomiskajā zonā, uzskata par eksportu (14). Tā kā AR tika ražoti ekonomiskajā zonā un pēc tam pārdoti un nosūtīti uz citu ekonomisko zonu, AR nekad nenonāca Marokas muitas teritorijā un tāpēc to nevarēja uzskatīt par pārdošanu iekšzemes tirgū.

14

| (55) | Jebkurā gadījumā, pat ja pārdošana ekonomiskajā beznodokļu zonā Marokā tika uzskatīta par pārdošanu iekšzemes tirgū, tā nebija ne reprezentatīva, ne veikta parastās tirdzniecības operācijās, kā prasīts pamatregulas 2. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(55)

Jebkurā gadījumā, pat ja pārdošana ekonomiskajā beznodokļu zonā Marokā tika uzskatīta par pārdošanu iekšzemes tirgū, tā nebija ne reprezentatīva, ne veikta parastās tirdzniecības operācijās, kā prasīts pamatregulas 2. panta 1. punktā.

| (56) | Šajā sakarā Komisija vispirms saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas daudzums ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas daudzums neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopējā pārdošanas daudzuma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, pārdošanas apjoms Marokā nebija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(56)

Šajā sakarā Komisija vispirms saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas daudzums ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas daudzums neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopējā pārdošanas daudzuma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz to, ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, pārdošanas apjoms Marokā nebija reprezentatīvs.

| (57) | Tad Komisija noteica katra ražojuma veida, kurš pārdots neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas perioda laikā, rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu lemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantojams faktiskais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū. Iekšzemes pārdošanas analīze parādīja, ka nekāda pārdošana iekšzemes tirgū nebija rentabla, un tādējādi tā nenotika parastās tirdzniecības operācijās. |
| --- | --- |

(57)

Tad Komisija noteica katra ražojuma veida, kurš pārdots neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas perioda laikā, rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu lemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantojams faktiskais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū. Iekšzemes pārdošanas analīze parādīja, ka nekāda pārdošana iekšzemes tirgū nebija rentabla, un tādējādi tā nenotika parastās tirdzniecības operācijās.

| (58) | Tā kā iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās līdzīgais ražojums netika pārdots, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu Komisija noteica salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās līdzīgais ražojums netika pārdots, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu Komisija noteica salikto normālo vērtību.

| (59) | Pamatregulas 2. panta 3. punktā noteikts, ka tad, ja parastās tirdzniecības operācijās nav veikta pārdošana iekšzemes tirgū, līdzīgā ražojuma normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz ražošanas izmaksām izcelsmes valstī, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) saprātīgā apmērā un peļņa. Pamatregulas 2. panta 6. punktā ir noteikts, ka PVA izmaksas un peļņa balstās uz faktiskajiem datiem par līdzīga ražojuma ražošanu un pārdošanu parastās tirdzniecības operācijās, ko veic izmeklēšanai pakļautais eksportētājs vai ražotājs. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, Hands parastās tirdzniecības operācijās nepārdod līdzīgo ražojumu, tāpēc pamatregulas 2. panta 6. punktā ir paredzētas trīs alternatīvas metodes, pamatojoties uz:






  a) | vidējām svērtajām faktiskajām summām, kas ir konstatētas citiem izmeklēšanai pakļautajiem eksportētājiem vai ražotājiem, kuri nodarbojas ar līdzīga izstrādājuma ražošanu un pārdošanu izcelsmes valsts iekšējā tirgū; |
| --- | --- | --- |

(59)

Pamatregulas 2. panta 3. punktā noteikts, ka tad, ja parastās tirdzniecības operācijās nav veikta pārdošana iekšzemes tirgū, līdzīgā ražojuma normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz ražošanas izmaksām izcelsmes valstī, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) saprātīgā apmērā un peļņa. Pamatregulas 2. panta 6. punktā ir noteikts, ka PVA izmaksas un peļņa balstās uz faktiskajiem datiem par līdzīga ražojuma ražošanu un pārdošanu parastās tirdzniecības operācijās, ko veic izmeklēšanai pakļautais eksportētājs vai ražotājs. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, Hands parastās tirdzniecības operācijās nepārdod līdzīgo ražojumu, tāpēc pamatregulas 2. panta 6. punktā ir paredzētas trīs alternatīvas metodes, pamatojoties uz:

Hands

a)

vidējām svērtajām faktiskajām summām, kas ir konstatētas citiem izmeklēšanai pakļautajiem eksportētājiem vai ražotājiem, kuri nodarbojas ar līdzīga izstrādājuma ražošanu un pārdošanu izcelsmes valsts iekšējā tirgū;

| b) | faktiskajām summām, ko piemēro tās pašas vispārīgās preču kategorijas ražošanai un pārdošanai parastajās tirdzniecības operācijās, kuras veic attiecīgais eksportētājs vai ražotājs izcelsmes valsts iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

b)

faktiskajām summām, ko piemēro tās pašas vispārīgās preču kategorijas ražošanai un pārdošanai parastajās tirdzniecības operācijās, kuras veic attiecīgais eksportētājs vai ražotājs izcelsmes valsts iekšējā tirgū;

| c) | jebkurām citām saprātīgām metodēm ar noteikumu, ka šādi noteiktā peļņas summa nepārsniedz peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tajā pašā vispārīgajā kategorijā ietilpstošos izstrādājumus izcelsmes valsts iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

c)

jebkurām citām saprātīgām metodēm ar noteikumu, ka šādi noteiktā peļņas summa nepārsniedz peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tajā pašā vispārīgajā kategorijā ietilpstošos izstrādājumus izcelsmes valsts iekšējā tirgū.

| (60) | Kas attiecas uz 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu, Marokā bija tikai vēl viens AR ražotājs eksportētājs, proti, Dika. Arī Dika visus savus AR Marokā pārdeva automobiļu ražotājiem, kas atrodas ekonomiskajās zonās. Kā paskaidrots iepriekš 53. un 54. apsvērumā, šādu pārdošanu neuzskatīja par pārdošanu iekšzemes tirgū. Turklāt 2. panta 6. punkta a) apakšpunktā minētajai vidējai vērtībai jābūt vismaz divu ražotāju eksportētāju vidējai svērtajai vērtībai (15). Tāpēc Dika datus nevarēja izmantot, pat ja tā pārdošanas apjomi tiktu uzskatīti par ticamiem. Tāpēc 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu nevarēja piemērot. |
| --- | --- |

(60)

Kas attiecas uz 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu, Marokā bija tikai vēl viens AR ražotājs eksportētājs, proti, Dika. Arī Dika visus savus AR Marokā pārdeva automobiļu ražotājiem, kas atrodas ekonomiskajās zonās. Kā paskaidrots iepriekš 53. un 54. apsvērumā, šādu pārdošanu neuzskatīja par pārdošanu iekšzemes tirgū. Turklāt 2. panta 6. punkta a) apakšpunktā minētajai vidējai vērtībai jābūt vismaz divu ražotāju eksportētāju vidējai svērtajai vērtībai (15). Tāpēc Dika datus nevarēja izmantot, pat ja tā pārdošanas apjomi tiktu uzskatīti par ticamiem. Tāpēc 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu nevarēja piemērot.

Dika

Dika

15

Dika

| (61) | Pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktā prasīta tās pašas vispārīgās preču kategorijas ražošana un pārdošana parastajās tirdzniecības operācijās, kuras veic attiecīgais eksportētājs vai ražotājs iekšējā tirgū. Tomēr Hands ražoja tikai AR un neviens no tā pārdevumiem netika veikts parastās tirdzniecības operācijās. Tāpēc nevarēja piemērot arī 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(61)

Pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktā prasīta tās pašas vispārīgās preču kategorijas ražošana un pārdošana parastajās tirdzniecības operācijās, kuras veic attiecīgais eksportētājs vai ražotājs iekšējā tirgū. Tomēr Hands ražoja tikai AR un neviens no tā pārdevumiem netika veikts parastās tirdzniecības operācijās. Tāpēc nevarēja piemērot arī 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu.

Hands

| (62) | Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkts attiecas uz “jebkurām citām saprātīgām metodēm”, kas izmantojamas, lai noteiktu PVA izmaksas un peļņu. Tā kā Marokā nebija citu AR ražotāju, Komisija uzskatīja par pamatotu piemērot AR ražotājiem Brazīlijā konstatētās PVA izmaksas un peļņu. Brazīlija tika ierosināta par piemērotu reprezentatīvo valsti pārskatīšanas pieprasījumā, kas bija pamats notiekošajai termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanai attiecībā uz AR no Ķīnas (16). Tika konstatēts, ka vidējās svērtās PVA izmaksas bija 11,49 % un vidējā svērtā peļņa – 4,89 %. |
| --- | --- |

(62)

Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkts attiecas uz “jebkurām citām saprātīgām metodēm”, kas izmantojamas, lai noteiktu PVA izmaksas un peļņu. Tā kā Marokā nebija citu AR ražotāju, Komisija uzskatīja par pamatotu piemērot AR ražotājiem Brazīlijā konstatētās PVA izmaksas un peļņu. Brazīlija tika ierosināta par piemērotu reprezentatīvo valsti pārskatīšanas pieprasījumā, kas bija pamats notiekošajai termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanai attiecībā uz AR no Ķīnas (16). Tika konstatēts, ka vidējās svērtās PVA izmaksas bija 11,49 % un vidējā svērtā peļņa – 4,89 %.

16

| (63) | Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā arī noteikts, ka jāpiemēro robežvērtība peļņai, ko izmanto saskaņā ar šo metodiku, lai nodrošinātu, ka izmantotā peļņa nepārsniedz peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tajā pašā vispārīgajā kategorijā ietilpstošos izstrādājumus izcelsmes valsts iekšējā tirgū. Nebija citu Marokas AR ražotāju, izņemot Dika un Hands, bet to peļņu nevarēja izmantot, jo tie neveica pārdošanu Marokas iekšējā tirgū. Turklāt Komisijai nebija pieejama informācija par peļņu, ko Marokā guvuši iespējamie automobiļu alumīnija detaļu vai jebkādu ar autorūpniecību saistītu alumīnija ražojumu ražotāji vai eksportētāji. |
| --- | --- |

(63)

Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā arī noteikts, ka jāpiemēro robežvērtība peļņai, ko izmanto saskaņā ar šo metodiku, lai nodrošinātu, ka izmantotā peļņa nepārsniedz peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tajā pašā vispārīgajā kategorijā ietilpstošos izstrādājumus izcelsmes valsts iekšējā tirgū. Nebija citu Marokas AR ražotāju, izņemot Dika un Hands, bet to peļņu nevarēja izmantot, jo tie neveica pārdošanu Marokas iekšējā tirgū. Turklāt Komisijai nebija pieejama informācija par peļņu, ko Marokā guvuši iespējamie automobiļu alumīnija detaļu vai jebkādu ar autorūpniecību saistītu alumīnija ražojumu ražotāji vai eksportētāji.

Dika

Hands

| (64) | Komisija uzskatīja, ka AR ir tajā pašā vispārīgajā kategorijā kā citi alumīnija ražojumi, piemēram, alumīnija štancējumi vai alumīnija profili. Šādos ražojumos izmanto vienu un to pašu galveno izejvielu (alumīniju), kas veido šo ražojumu ražošanas izmaksu lielāko daļu. Turklāt dažādie ražošanas procesi ietver alumīnija kausēšanu vai karsēšanu, lai to veidotu vēlamajā formā. Šādu alumīnija ražojumu septiņu Marokas ražotāju, par kuriem bija pieejami finanšu dati par 2020. gadu, vidējā svērtā peļņa bija 4,16 %. Šo procentuālo daļu izmantoja kā maksimālo robežvērtību Brazīlijas AR ražotāju peļņai. |
| --- | --- |

(64)

Komisija uzskatīja, ka AR ir tajā pašā vispārīgajā kategorijā kā citi alumīnija ražojumi, piemēram, alumīnija štancējumi vai alumīnija profili. Šādos ražojumos izmanto vienu un to pašu galveno izejvielu (alumīniju), kas veido šo ražojumu ražošanas izmaksu lielāko daļu. Turklāt dažādie ražošanas procesi ietver alumīnija kausēšanu vai karsēšanu, lai to veidotu vēlamajā formā. Šādu alumīnija ražojumu septiņu Marokas ražotāju, par kuriem bija pieejami finanšu dati par 2020. gadu, vidējā svērtā peļņa bija 4,16 %. Šo procentuālo daļu izmantoja kā maksimālo robežvērtību Brazīlijas AR ražotāju peļņai.

| (65) | Pēc tam normālo vērtību aprēķināja, pieskaitot Hands ražošanas izmaksām 62. apsvērumā minētās Brazīlijas PVA izmaksas un peļņu, kas ierobežota 4,16 % apmērā. |
| --- | --- |

(65)

Pēc tam normālo vērtību aprēķināja, pieskaitot Hands ražošanas izmaksām 62. apsvērumā minētās Brazīlijas PVA izmaksas un peļņu, kas ierobežota 4,16 % apmērā.

Hands

3.1.3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (66) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportu uz Savienību veica tieši neatkarīgiem klientiem vai arī ar saistīta uzņēmuma starpniecību, rīkojoties kā importētājs. |
| --- | --- |

(66)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportu uz Savienību veica tieši neatkarīgiem klientiem vai arī ar saistīta uzņēmuma starpniecību, rīkojoties kā importētājs.

| (67) | Attiecībā uz pārdošanu tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija tā cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, kuru eksportē uz Savienību pārdošanai. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz pārdošanu tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija tā cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, kuru eksportē uz Savienību pārdošanai.

| (68) | Attiecībā uz pārdošanu, kura tika veikta, eksportējot uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā. Šajā gadījumā cena tika koriģēta, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās no importēšanas brīža līdz tālākpārdošanas brīdim, tajā skaitā PVA izmaksas, kā arī uzkrātā peļņa. Peļņa tika balstīta uz tādu peļņu, ko parasti guva nesaistīti importētāji, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, un saistītā importētāja attiecību dēļ. Tā kā neviens nesaistīts importētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās ar Komisiju, Komisija izmantoja peļņu, kas noteikta pēdējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā attiecībā uz AR no Ķīnas (17). |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz pārdošanu, kura tika veikta, eksportējot uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā. Šajā gadījumā cena tika koriģēta, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās no importēšanas brīža līdz tālākpārdošanas brīdim, tajā skaitā PVA izmaksas, kā arī uzkrātā peļņa. Peļņa tika balstīta uz tādu peļņu, ko parasti guva nesaistīti importētāji, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, un saistītā importētāja attiecību dēļ. Tā kā neviens nesaistīts importētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās ar Komisiju, Komisija izmantoja peļņu, kas noteikta pēdējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā attiecībā uz AR no Ķīnas (17).

17

3.1.4.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (69) | Komisija salīdzināja normālo vērtību ar ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenu EXW līmenī. |
| --- | --- |

(69)

Komisija salīdzināja normālo vērtību ar ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenu EXW līmenī.

EXW

| (70) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksas, iepakošanas izmaksas, kredīta izmaksas, rabatus un citus virsizdevumus. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksas, iepakošanas izmaksas, kredīta izmaksas, rabatus un citus virsizdevumus.

3.1.5.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (71) | Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (72) | Visiem pārējiem Marokas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta daudzums uz Savienību, izteikts kā daļa no kopējā importa, kas noteikts pēc Eurostat Comext datubāzes datiem, no attiecīgās valsts uz Savienību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(72)

Visiem pārējiem Marokas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta daudzums uz Savienību, izteikts kā daļa no kopējā importa, kas noteikts pēc Eurostat Comext datubāzes datiem, no attiecīgās valsts uz Savienību izmeklēšanas periodā.

Eurostat Comext

| (73) | Kā paskaidrots iepriekš 3.1.1. iedaļā, bija tikai viens Marokas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Tā kā šā uzņēmuma AR eksports izmeklēšanas periodā veidoja mazāk nekā 50 % no kopējā AR importa Savienībā, sadarbības līmenis šajā lietā tika uzskatīts par zemu. Pamatojoties uz minēto, Komisija nolēma, ka ir pareizi noteikt atlikušo dempinga starpību augstākās dempinga starpības līmenī, kas konstatēta tiem ražojumu veidiem, kurus reprezentatīvos daudzumos pārdeva ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Šo ražojuma veidu eksporta pārdošanas apjoms veidoja aptuveni 50 % no visa ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta uz Savienību. |
| --- | --- |

(73)

Kā paskaidrots iepriekš 3.1.1. iedaļā, bija tikai viens Marokas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Tā kā šā uzņēmuma AR eksports izmeklēšanas periodā veidoja mazāk nekā 50 % no kopējā AR importa Savienībā, sadarbības līmenis šajā lietā tika uzskatīts par zemu. Pamatojoties uz minēto, Komisija nolēma, ka ir pareizi noteikt atlikušo dempinga starpību augstākās dempinga starpības līmenī, kas konstatēta tiem ražojumu veidiem, kurus reprezentatīvos daudzumos pārdeva ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Šo ražojuma veidu eksporta pārdošanas apjoms veidoja aptuveni 50 % no visa ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta uz Savienību.

| (74) | Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| HANDS 8 S.A. | 8,0  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 16,5  % |

(74)

Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

HANDS 8 S.A.

8,0  %

Visi pārējie uzņēmumi

16,5  %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (75) | Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā ražoja aptuveni 30 ražotāju. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(75)

Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā ražoja aptuveni 30 ražotāju. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (76) | Tika lēsts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 64,3 miljoni vienību. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, tādu kā, piemēram, sūdzības iesniedzēja sniegto atbildi uz makroekonomikas anketas jautājumiem. Kā norādīts 30. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja gandrīz 20 % no zināmo līdzīgā ražojuma Savienības ražotāju kopējā ražošanas daudzuma. |
| --- | --- |

(76)

Tika lēsts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 64,3 miljoni vienību. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, tādu kā, piemēram, sūdzības iesniedzēja sniegto atbildi uz makroekonomikas anketas jautājumiem. Kā norādīts 30. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja gandrīz 20 % no zināmo līdzīgā ražojuma Savienības ražotāju kopējā ražošanas daudzuma.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (77) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (vienības) | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš (tūkstošos vienību) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Avots: Eurostat Comext datubāze, EUWA un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(77)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (vienības)

Patēriņš Savienībā (vienības)

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš (tūkstošos vienību)

77 873

73 797

59 530

64 311

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Avots: Eurostat Comext datubāze, EUWA un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

Eurostat Comext

EUWA

| (78) | Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot kopējo importa apjomu Savienībā no trešām valstīm. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū tika iegūts no sūdzības un koriģēts, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs par izmeklēšanas periodu. Attiecībā uz importu Komisija izmantoja Eurostat Comext datubāzi. Tomēr, tā kā Eurostat Comext datubāzē ir norādīts tikai importa svars, nevis importēto AR vienību skaits, svars bija jāpārrēķina vienībās. Sūdzībā sūdzības iesniedzējs piemēroja pēdējā izmeklēšanā izmantoto pārrēķina koeficientu tam pašam ražojumam (18) (t. i., 10,9 kg uz vienību). Šā pārrēķina koeficienta derīgums tika pārbaudīts, pamatojoties uz Marokas un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā atklājās, ka pašlaik piemērojamais vidējais svērtais svars uz vienību ir 11,3 kg uz vienību, jo tirgus tendence ir virzīties uz lielāku riteņa diametru, kā rezultātā palielinās riteņa svars. Tāpēc šo rādītāju izmantoja, nosakot patēriņu Savienībā uz vienību.. |
| --- | --- |

(78)

Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot kopējo importa apjomu Savienībā no trešām valstīm. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū tika iegūts no sūdzības un koriģēts, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs par izmeklēšanas periodu. Attiecībā uz importu Komisija izmantoja Eurostat Comext datubāzi. Tomēr, tā kā Eurostat Comext datubāzē ir norādīts tikai importa svars, nevis importēto AR vienību skaits, svars bija jāpārrēķina vienībās. Sūdzībā sūdzības iesniedzējs piemēroja pēdējā izmeklēšanā izmantoto pārrēķina koeficientu tam pašam ražojumam (18) (t. i., 10,9 kg uz vienību). Šā pārrēķina koeficienta derīgums tika pārbaudīts, pamatojoties uz Marokas un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā atklājās, ka pašlaik piemērojamais vidējais svērtais svars uz vienību ir 11,3 kg uz vienību, jo tirgus tendence ir virzīties uz lielāku riteņa diametru, kā rezultātā palielinās riteņa svars. Tāpēc šo rādītāju izmantoja, nosakot patēriņu Savienībā uz vienību..

Eurostat Comext

Eurostat Comext

18

| (79) | Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, Savienības tirgus ir nevienmērīgi sadalīts starp diviem izplatīšanas kanāliem, t. i., OEM un AM. Lielākā daļa pārdošanas apjoma attiecas uz OEM kanālu, kura tirgus daļa ir 90 %. Tādējādi AM kanālam ar aptuveni 10 % pārdošanas apjoma ir ierobežota ietekme uz Savienības tirgus vispārējo novērtējumu. Tā ietekme ir ierobežota arī tāpēc, ka Marokas ražotāji veica pārdošanu, izmantojot vienīgi OEM kanālu, kā tas bija arī attiecībā uz trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Tie pārdeva, izmantojot gandrīz vienīgi OEM kanālu (aptuveni 99,6 % no pārdošanas apjoma). Tādējādi šajā gadījumā tas neietekmēja cenu salīdzinājuma analīzi, kas tiek veikta mikroekonomikas līmenī, pamatojoties uz ražotāju eksportētāju un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem. Tāpēc Komisija provizoriski nolēma šīs izmeklēšanas nolūkā nesadalīt patēriņu starp abiem pārdošanas kanāliem. |
| --- | --- |

(79)

Kā minēts iepriekš 16. apsvērumā, Savienības tirgus ir nevienmērīgi sadalīts starp diviem izplatīšanas kanāliem, t. i., OEM un AM. Lielākā daļa pārdošanas apjoma attiecas uz OEM kanālu, kura tirgus daļa ir 90 %. Tādējādi AM kanālam ar aptuveni 10 % pārdošanas apjoma ir ierobežota ietekme uz Savienības tirgus vispārējo novērtējumu. Tā ietekme ir ierobežota arī tāpēc, ka Marokas ražotāji veica pārdošanu, izmantojot vienīgi OEM kanālu, kā tas bija arī attiecībā uz trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Tie pārdeva, izmantojot gandrīz vienīgi OEM kanālu (aptuveni 99,6 % no pārdošanas apjoma). Tādējādi šajā gadījumā tas neietekmēja cenu salīdzinājuma analīzi, kas tiek veikta mikroekonomikas līmenī, pamatojoties uz ražotāju eksportētāju un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem. Tāpēc Komisija provizoriski nolēma šīs izmeklēšanas nolūkā nesadalīt patēriņu starp abiem pārdošanas kanāliem.

OEM

AM

OEM

AM

OEM

OEM

| (80) | Patēriņš Savienībā laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam samazinājās par 5 %, savukārt laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam – par 19 %. 2020. gadā automobiļu ražošanas apjoms Covid-19 pandēmijas dēļ samazinājās par aptuveni 4,2 miljoniem transportlīdzekļu, tādējādi tieši ietekmējot augšupējos piegādātājus, jo AR pārdošanas apjomi 2020. gadā samazinājās par 14 miljoniem salīdzinājumā ar 2019. gadu. Ražošanas apjoma kritums bija īpaši nozīmīgs 2020. gada 2. ceturksnī, bet turpmākajos mēnešos tirgus atguvās. Tirgus atlabšanas rezultātā ražošanas apjoms palielinājās par 5 miljoniem riteņu: no 59 miljoniem 2020. gadā līdz 64 miljoniem izmeklēšanas periodā. Tomēr automobiļu ražotāju izmantoto pusvadītāju trūkuma dēļ patēriņš nesasniedza 2019. gada līmeni. |
| --- | --- |

(80)

Patēriņš Savienībā laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam samazinājās par 5 %, savukārt laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam – par 19 %. 2020. gadā automobiļu ražošanas apjoms Covid-19 pandēmijas dēļ samazinājās par aptuveni 4,2 miljoniem transportlīdzekļu, tādējādi tieši ietekmējot augšupējos piegādātājus, jo AR pārdošanas apjomi 2020. gadā samazinājās par 14 miljoniem salīdzinājumā ar 2019. gadu. Ražošanas apjoma kritums bija īpaši nozīmīgs 2020. gada 2. ceturksnī, bet turpmākajos mēnešos tirgus atguvās. Tirgus atlabšanas rezultātā ražošanas apjoms palielinājās par 5 miljoniem riteņu: no 59 miljoniem 2020. gadā līdz 64 miljoniem izmeklēšanas periodā. Tomēr automobiļu ražotāju izmantoto pusvadītāju trūkuma dēļ patēriņš nesasniedza 2019. gada līmeni.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts daudzums un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts daudzums un tirgus daļa

| (81) | Importa daudzumu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat Comext datubāzes datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz šā importa īpatsvaru no kopējā patēriņa Savienībā. |
| --- | --- |

(81)

Importa daudzumu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat Comext datubāzes datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz šā importa īpatsvaru no kopējā patēriņa Savienībā.

Eurostat Comext

| (82) | Importam no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda dinamika.

  2. tabula


  Importa daudzums (vienības) un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no Marokas daudzums (tūkstošos vienību) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Indekss (2019. gads = 100) | – | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Tirgus daļa (%) | – | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Indekss (2019. gads = 100) | – | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Avots: Eurostat Comext datubāze. |

(82)

Importam no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda dinamika.

2. tabula

2. tabula

Importa daudzums (vienības) un tirgus daļa

Importa daudzums (vienības) un tirgus daļa

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Importa no Marokas daudzums (tūkstošos vienību)

0

15,7

1 038

2 516

Indekss (2019. gads = 100)

Indekss (2019. gads = 100)

–

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Tirgus daļa (%)

–

0,0

1,7

3,9

Indekss (2019. gads = 100)

Indekss (2019. gads = 100)

–

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Avots: Eurostat Comext datubāze.

Eurostat Comext

| (83) | 2019. gadā Maroka eksportēja dažus tūkstošus vienību, savukārt 2020. gadā un izmeklēšanas periodā eksports palielinājās no 1 miljona līdz 2,5 miljoniem vienību. Reģistrācijas regulā bija norādīts, ka mēnešos pēc izmeklēšanas perioda beigām izaugsme saglabājās tādā pašā tempā kā izmeklēšanas periodā. Kā minēts iepriekš 79. apsvērumā, šī pārdošana attiecās tikai uz OEM pārdošanas kanālu. |
| --- | --- |

(83)

2019. gadā Maroka eksportēja dažus tūkstošus vienību, savukārt 2020. gadā un izmeklēšanas periodā eksports palielinājās no 1 miljona līdz 2,5 miljoniem vienību. Reģistrācijas regulā bija norādīts, ka mēnešos pēc izmeklēšanas perioda beigām izaugsme saglabājās tādā pašā tempā kā izmeklēšanas periodā. Kā minēts iepriekš 79. apsvērumā, šī pārdošana attiecās tikai uz OEM pārdošanas kanālu.

OEM

4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas – cenu starpība un cenu nospiešana

Importa no attiecīgās valsts cenas – cenu starpība un cenu nospiešana

| (84) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat Comext datubāzes datiem. Tas, cik lielā mērā importa cenas ir zemākas, tika noteikts, pamatojoties uz datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Savienības ražotāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(84)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat Comext datubāzes datiem. Tas, cik lielā mērā importa cenas ir zemākas, tika noteikts, pamatojoties uz datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Savienības ražotāji, kas sadarbojās.

Eurostat Comext

| (85) | Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās svērtās cenas dinamika.

  3. tabula


  Importa no Marokas vidējās cenas | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR par vienību | – | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Indekss (2019. gads = 100) | – | 100 | 109 | 114 |
| Avots: Eurostat Comext datubāze. |

(85)

Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās svērtās cenas dinamika.

3. tabula

3. tabula

Importa no Marokas vidējās cenas

Importa no Marokas vidējās cenas

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

EUR par vienību

–

39,2

42,6

44,7

Indekss (2019. gads = 100)

Indekss (2019. gads = 100)

–

100

100

109

109

114

114

Avots: Eurostat Comext datubāze.

Eurostat Comext

| (86) | Importa no Marokas vidējā cena laikposmā no 2020. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās par aptuveni 2 EUR par vienību. Tomēr daļa no pārdošanas cenas tiek indeksēta atbilstoši alumīnija cenai Londonas Metālu biržā (“LME”), kas šajā periodā ievērojami palielinājās, proti, aptuveni par 25 %. |
| --- | --- |

(86)

Importa no Marokas vidējā cena laikposmā no 2020. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās par aptuveni 2 EUR par vienību. Tomēr daļa no pārdošanas cenas tiek indeksēta atbilstoši alumīnija cenai Londonas Metālu biržā (“LME”), kas šajā periodā ievērojami palielinājās, proti, aptuveni par 25 %.

| (87) | Cenu starpību izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot šādus faktorus: |
| --- | --- |

(87)

Cenu starpību izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot šādus faktorus:

| (88) | katra veida ražojumu vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū tieši maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas līdz EXW līmenim), un |
| --- | --- |

(88)

katra veida ražojumu vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū tieši maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas līdz EXW līmenim), un

EXW

| (89) | atbilstošās katra veida ražojumu vidējās svērtās cenas importam tikai no Hands pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(89)

atbilstošās katra veida ražojumu vidējās svērtās cenas importam tikai no Hands pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.

Hands

| (90) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju teorētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecināja, ka Savienības tirgū vidējā svērtā cenu starpība starp importa cenām un Savienības cenām ir 26,9 %. |
| --- | --- |

(90)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju teorētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecināja, ka Savienības tirgū vidējā svērtā cenu starpība starp importa cenām un Savienības cenām ir 26,9 %.

| (91) | Turklāt Komisija konstatēja cenu nospiešanas esību. Kā parādīts 7. tabulā, Savienības ražošanas nozare 2020. gadā patiešām veica pārdošanu par pašizmaksu un izmeklēšanas periodā – zem ražošanas izmaksām. Tie ir gadi, kad tirgū lielā apjomā ienāca imports par dempinga cenām un kad Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu. Tādējādi tas, ka importam par dempinga cenām bija zemas importa cenas, neļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt pārdošanas cenas, kā rezultātā izmeklēšanas periodā radās zaudējumi. |
| --- | --- |

(91)

Turklāt Komisija konstatēja cenu nospiešanas esību. Kā parādīts 7. tabulā, Savienības ražošanas nozare 2020. gadā patiešām veica pārdošanu par pašizmaksu un izmeklēšanas periodā – zem ražošanas izmaksām. Tie ir gadi, kad tirgū lielā apjomā ienāca imports par dempinga cenām un kad Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu. Tādējādi tas, ka importam par dempinga cenām bija zemas importa cenas, neļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt pārdošanas cenas, kā rezultātā izmeklēšanas periodā radās zaudējumi.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (92) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz attiecīgo Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi būtiskie ekonomikas faktori, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(92)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz attiecīgo Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi būtiskie ekonomikas faktori, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (93) | Kā minēts 30. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(93)

Kā minēts 30. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (94) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz makroekonomikas anketas jautājumiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas tika atzītas par reprezentatīvām Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim. |
| --- | --- |

(94)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz makroekonomikas anketas jautājumiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas tika atzītas par reprezentatīvām Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim.

| (95) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas daudzums, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(95)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas daudzums, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (96) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(96)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (97) | Kopējam ražošanas apjomam Savienībā, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  4. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas daudzums (tūkstošos vienību) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Ražošanas jauda (tūkstošos vienību) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Jaudas izmantojums (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Avots: EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(97)

Kopējam ražošanas apjomam Savienībā, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

4. tabula

4. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Ražošanas daudzums (tūkstošos vienību)

59 182

57 097

44 718

48 752

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Ražošanas jauda (tūkstošos vienību)

62 614

62 475

61 619

61 294

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Jaudas izmantojums (%)

95

91

73

80

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Avots: EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

EUWA

| (98) | Kopumā Savienības ražošanas nozares ražošanas daudzums attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %. Laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam tas nedaudz samazinājās, proti, par 4 %. Līdz ar Covid-19 pandēmiju tas 2020. gadā samazinājās par 12,3 miljoniem vienību, savukārt izmeklēšanas periodā palielinājās par 4 miljoniem vienību. |
| --- | --- |

(98)

Kopumā Savienības ražošanas nozares ražošanas daudzums attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %. Laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam tas nedaudz samazinājās, proti, par 4 %. Līdz ar Covid-19 pandēmiju tas 2020. gadā samazinājās par 12,3 miljoniem vienību, savukārt izmeklēšanas periodā palielinājās par 4 miljoniem vienību.

| (99) | Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %; jaudas izmantojumam bija tāda pati negatīva tendence kā ražošanas apjomam un attiecīgajā periodā tas samazinājās par 15 %. |
| --- | --- |

(99)

Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %; jaudas izmantojumam bija tāda pati negatīva tendence kā ražošanas apjomam un attiecīgajā periodā tas samazinājās par 15 %.

4.4.2.2.   Pārdošanas daudzums un tirgus daļa

| (100) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzumam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  5. tabula


  Pārdošanas daudzums un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas daudzums Savienības tirgū (tūkstošos vienību) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Tirgus daļa (%) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Avots: EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(100)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzumam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

5. tabula

5. tabula

Pārdošanas daudzums un tirgus daļa

Pārdošanas daudzums un tirgus daļa

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas daudzums Savienības tirgū (tūkstošos vienību)

57 501

55 502

43 110

45 391

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Tirgus daļa (%)

73,8

75,2

72,4

70,6

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Avots: EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (101) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzums Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %. Laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam tas samazinājās par 3 % un pēc tam 2020. gadā – par 12 miljoniem vienību. Izmeklēšanas periodā tas palielinājās par 2,2 miljoniem vienību. |
| --- | --- |

(101)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzums Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %. Laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam tas samazinājās par 3 % un pēc tam 2020. gadā – par 12 miljoniem vienību. Izmeklēšanas periodā tas palielinājās par 2,2 miljoniem vienību.

| (102) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam nedaudz palielinājās, bet 2020. gadā samazinājās un izmeklēšanas periodā turpināja samazināties. |
| --- | --- |

(102)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam nedaudz palielinājās, bet 2020. gadā samazinājās un izmeklēšanas periodā turpināja samazināties.

4.4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

| (103) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Ražīgums (vienības uz nodarbināto) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Avots: EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(103)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

17 816

17 866

16 963

16 790

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Ražīgums (vienības uz nodarbināto)

3 322

3 196

2 636

2 904

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Avots: EUWA un izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

EUWA

| (104) | Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 6 %, bet ražīgums – par 13 %. Ražīguma samazināšanos izraisīja galvenokārt ražošanas daudzuma samazināšanās attiecīgajā periodā. Ražīguma mazināšanās norāda uz augstākām darbaspēka izmaksām uz saražoto AR vienību. |
| --- | --- |

(104)

Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 6 %, bet ražīgums – par 13 %. Ražīguma samazināšanos izraisīja galvenokārt ražošanas daudzuma samazināšanās attiecīgajā periodā. Ražīguma mazināšanās norāda uz augstākām darbaspēka izmaksām uz saražoto AR vienību.

4.4.2.4.   Izaugsme

| (105) | Kā paskaidrots iepriekš 4.4.2.1.–4.4.2.3. iedaļā, Savienības ražošanas nozares ražošanas daudzums un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās attiecīgi par 18 % un 16 %, kā rezultātā pieauga pastāvīgās izmaksas uz ražošanas vienību un pazeminājās ražīgums. Ražošanas nozares kopējās izmaksas attiecīgajā periodā ir palielinājušās par 1,7 EUR uz vienību (+ 3,4 %). Tomēr Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena samazinājās par 3,3 EUR uz vienību (-6,1 %). |
| --- | --- |

(105)

Kā paskaidrots iepriekš 4.4.2.1.–4.4.2.3. iedaļā, Savienības ražošanas nozares ražošanas daudzums un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās attiecīgi par 18 % un 16 %, kā rezultātā pieauga pastāvīgās izmaksas uz ražošanas vienību un pazeminājās ražīgums. Ražošanas nozares kopējās izmaksas attiecīgajā periodā ir palielinājušās par 1,7 EUR uz vienību (+ 3,4 %). Tomēr Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena samazinājās par 3,3 EUR uz vienību (-6,1 %).

| (106) | Turklāt laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 21 % un tirgus daļa – par 5 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji pasliktinājās. Kā paskaidrots turpmāk 4.4.3.1. iedaļā, tā saskārās ar augstākām ražošanas izmaksām, vienlaikus nespējot attiecīgi pielāgot pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(106)

Turklāt laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 21 % un tirgus daļa – par 5 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji pasliktinājās. Kā paskaidrots turpmāk 4.4.3.1. iedaļā, tā saskārās ar augstākām ražošanas izmaksām, vienlaikus nespējot attiecīgi pielāgot pārdošanas cenas.

| (107) | Tāpēc Savienības ražošanas nozares izaugsmes perspektīvas ir apdraudētas. |
| --- | --- |

(107)

Tāpēc Savienības ražošanas nozares izaugsmes perspektīvas ir apdraudētas.

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (108) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no attiecīgās valsts daudzumu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(108)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no attiecīgās valsts daudzumu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

| (109) | Uz AR attiecas antidempinga pasākumi pret Ķīnu, kas tika noteikti 2010. gadā (19). Pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā (20) Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei vairs netiek nodarīts būtisks kaitējums un tādējādi tā ir atguvusies no iepriekšējā dempinga. Tas tika apstiprināts 2018. un 2019. gadā, kad Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis ievērojami uzlabojās, pirms sāka ienākt tirgū un pēc tam būtiski palielinājās imports no Marokas. |
| --- | --- |

(109)

Uz AR attiecas antidempinga pasākumi pret Ķīnu, kas tika noteikti 2010. gadā (19). Pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā (20) Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei vairs netiek nodarīts būtisks kaitējums un tādējādi tā ir atguvusies no iepriekšējā dempinga. Tas tika apstiprināts 2018. un 2019. gadā, kad Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis ievērojami uzlabojās, pirms sāka ienākt tirgū un pēc tam būtiski palielinājās imports no Marokas.

19

20

| (110) | Tāpēc Komisija apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozare bija atguvusies no iepriekšējā dempinga ietekmes, ko bija radījis imports no Ķīnas, pirms Savienības tirgū ienāca imports par dempinga cenām no Marokas. |
| --- | --- |

(110)

Tāpēc Komisija apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozare bija atguvusies no iepriekšējā dempinga ietekmes, ko bija radījis imports no Ķīnas, pirms Savienības tirgū ienāca imports par dempinga cenām no Marokas.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (111) | Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR par vienību) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Ražošanas izmaksas par vienību (EUR par vienību) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(111)

Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR par vienību)

53,9

52,3

49,3

50,6

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Ražošanas izmaksas par vienību (EUR par vienību)

49,9

48,2

49,3

51,6

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (112) | Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, lai gan vidējās ražošanas izmaksas laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam pieauga par 4 %. Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(112)

Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, lai gan vidējās ražošanas izmaksas laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam pieauga par 4 %. Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu.

| (113) | Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošana Savienības tirgū balstījās uz daudzgadu līgumiem, kas noslēgti ar automobiļu ražotāju klientiem un noteica daudzumus un cenas. Automobiļu ražotāji organizē sīvu konkurenci starp piegādātājiem, rīkojot konkursus, un atlasa divus vislabākos nosacījumus piedāvājušos piegādātājus pēc vairākām konkursa kārtām, kuru laikā ES ražotājiem ir jāpielāgojas citustarp Marokas ražotājiem, kas piedāvā zemas cenas. Tā rezultātā Savienības ražošanas nozare nevarēja novirzīt ražošanas izmaksu pieaugumu. Lai gan ikgadējā līguma piemērošanas laikā Savienības ražošanas nozarei ir minimāla rezerve pārdošanas cenu celšanai augošu izejvielu cenu kontekstā, principā tai vajadzētu spēt palielināt pārdošanas cenas, apspriežot līgumus nākamajam gadam. Tomēr attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozarei tas neizdevās importa radītā cenu spiediena dēļ. Tā rezultātā samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, kā paskaidrots turpmāk 4.4.3.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(113)

Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošana Savienības tirgū balstījās uz daudzgadu līgumiem, kas noslēgti ar automobiļu ražotāju klientiem un noteica daudzumus un cenas. Automobiļu ražotāji organizē sīvu konkurenci starp piegādātājiem, rīkojot konkursus, un atlasa divus vislabākos nosacījumus piedāvājušos piegādātājus pēc vairākām konkursa kārtām, kuru laikā ES ražotājiem ir jāpielāgojas citustarp Marokas ražotājiem, kas piedāvā zemas cenas. Tā rezultātā Savienības ražošanas nozare nevarēja novirzīt ražošanas izmaksu pieaugumu. Lai gan ikgadējā līguma piemērošanas laikā Savienības ražošanas nozarei ir minimāla rezerve pārdošanas cenu celšanai augošu izejvielu cenu kontekstā, principā tai vajadzētu spēt palielināt pārdošanas cenas, apspriežot līgumus nākamajam gadam. Tomēr attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozarei tas neizdevās importa radītā cenu spiediena dēļ. Tā rezultātā samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, kā paskaidrots turpmāk 4.4.3.4. iedaļā.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (114) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  8. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(114)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

8. tabula

8. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

35 216

35 700

33 084

35 951

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (115) | Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, proti, par 2 %; 2019. gadā tās nedaudz pieauga un 2020. gadā samazinājās par 6 %, ko galvenokārt izraisīja ražošanas apturēšana Covid-19 pandēmijas dēļ. |
| --- | --- |

(115)

Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās, proti, par 2 %; 2019. gadā tās nedaudz pieauga un 2020. gadā samazinājās par 6 %, ko galvenokārt izraisīja ražošanas apturēšana Covid-19 pandēmijas dēļ.

4.4.3.3.   Krājumi

| (116) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  9. tabula


  Krājumi | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (tūkstošos vienību) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%) | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(116)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

9. tabula

9. tabula

Krājumi

Krājumi

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (tūkstošos vienību)

556

439

492

776

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%)

0,9

0,8

1,1

1,6

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (117) | Attiecīgajā periodā krājumi palielinājās par 40 %. 2019. gadā tie samazinājās par 21 % un 2020. gadā – par 12 %, savukārt izmeklēšanas periodā tie palielinājās par +57 %. Kā paskaidrots 113. apsvērumā, AR ražošanas nozarei Savienībā raksturīgi daudzgadu ražotāju un klientu pamatlīgumi, kuros nosaka daudzumus un cenas. Šie pamatlīgumi tiek īstenoti, veicot pirkuma pasūtījumus atbilstoši klienta vajadzībām. Tādējādi Savienības ražošanas nozare var plānot savu ražošanu un krājumus. Līdz ar to krājumi nav galvenais rādītājs, pēc kura vērtēt Savienības ražošanas nozares darbību. |
| --- | --- |

(117)

Attiecīgajā periodā krājumi palielinājās par 40 %. 2019. gadā tie samazinājās par 21 % un 2020. gadā – par 12 %, savukārt izmeklēšanas periodā tie palielinājās par +57 %. Kā paskaidrots 113. apsvērumā, AR ražošanas nozarei Savienībā raksturīgi daudzgadu ražotāju un klientu pamatlīgumi, kuros nosaka daudzumus un cenas. Šie pamatlīgumi tiek īstenoti, veicot pirkuma pasūtījumus atbilstoši klienta vajadzībām. Tādējādi Savienības ražošanas nozare var plānot savu ražošanu un krājumus. Līdz ar to krājumi nav galvenais rādītājs, pēc kura vērtēt Savienības ražošanas nozares darbību.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (118) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  10. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | -1,6 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 109 | 5 | -21 |
| Naudas plūsma (tūkstošos EUR) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Ieguldījumi (tūkstošos EUR) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 12,0 | 9,1 | 0,3 | -0,5 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 76 | 3 | -4 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(118)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

10. tabula

10. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

7,5

8,2

0,4

-1,6

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

109

109

5

5

-21

-21

Naudas plūsma (tūkstošos EUR)

81 153

82 495

31 805

22 956

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Ieguldījumi (tūkstošos EUR)

37 788

30 757

19 848

21 845

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

Ienākums no ieguldījumiem

12,0

9,1

0,3

-0,5

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

76

76

3

3

-4

-4

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (119) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(119)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (120) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte 2018.–2019. gadā palielinājās no 7,5 % līdz 8,2 %, bet pēc tam strauji samazinājās laikposmā no 2020. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad tika ziņots par zaudējumiem (-1,6 %). Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu, un tāpēc sāka darboties ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

(120)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte 2018.–2019. gadā palielinājās no 7,5 % līdz 8,2 %, bet pēc tam strauji samazinājās laikposmā no 2020. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad tika ziņots par zaudējumiem (-1,6 %). Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksu pieaugumu, un tāpēc sāka darboties ar zaudējumiem.

| (121) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas attīstības tendence bija lejupejoša, ievērojami samazinoties, proti, par 72 %, attiecīgajā periodā. Tāpēc Savienības ražošanas nozarei bija grūtības pašai finansēt savas darbības, kas ir vēl viens tās finansiālā stāvokļa pasliktināšanās rādītājs. |
| --- | --- |

(121)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas attīstības tendence bija lejupejoša, ievērojami samazinoties, proti, par 72 %, attiecīgajā periodā. Tāpēc Savienības ražošanas nozarei bija grūtības pašai finansēt savas darbības, kas ir vēl viens tās finansiālā stāvokļa pasliktināšanās rādītājs.

| (122) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tam bija līdzīga negatīva tendence kā rentabilitātei un neto naudas plūsmai. Ienākums no ieguldījumiem ievērojami samazinājās laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam un kļuva negatīvs izmeklēšanas perioda laikā. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja gūt pietiekamu peļņu savu ieguldījumu segšanai. Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā uzturēja savus ieguldījumus, galvenokārt tāpēc ka bija jānodrošina juridisko prasību un tirgus vajadzību ievērošana, un tā nespēja gūt ienākumu no šiem ieguldījumiem. Ienākuma no ieguldījumiem negatīvā dinamika attiecīgajā periodā liecināja arī par to, ka Savienības ražošanas nozares kopējais finansiālais stāvoklis ievērojami pasliktinājās. |
| --- | --- |

(122)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tam bija līdzīga negatīva tendence kā rentabilitātei un neto naudas plūsmai. Ienākums no ieguldījumiem ievērojami samazinājās laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam un kļuva negatīvs izmeklēšanas perioda laikā. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja gūt pietiekamu peļņu savu ieguldījumu segšanai. Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā uzturēja savus ieguldījumus, galvenokārt tāpēc ka bija jānodrošina juridisko prasību un tirgus vajadzību ievērošana, un tā nespēja gūt ienākumu no šiem ieguldījumiem. Ienākuma no ieguldījumiem negatīvā dinamika attiecīgajā periodā liecināja arī par to, ka Savienības ražošanas nozares kopējais finansiālais stāvoklis ievērojami pasliktinājās.

| (123) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālā stāvokļa pasliktināšanās ietekmēja to spēju piesaistīt kapitālu. Ievērojamais rentabilitātes un neto naudas plūsmas samazinājums norādīja uz nopietnām bažām par Savienības ražošanas nozares likviditātes situāciju un tās spēju piesaistīt kapitālu savas pamatdarbības un nepieciešamo ieguldījumu finansēšanai. |
| --- | --- |

(123)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālā stāvokļa pasliktināšanās ietekmēja to spēju piesaistīt kapitālu. Ievērojamais rentabilitātes un neto naudas plūsmas samazinājums norādīja uz nopietnām bažām par Savienības ražošanas nozares likviditātes situāciju un tās spēju piesaistīt kapitālu savas pamatdarbības un nepieciešamo ieguldījumu finansēšanai.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (124) | Gan makroekonomiskie, gan mikroekonomiskie rādītāji attiecīgajā periodā kopumā pasliktinājās. |
| --- | --- |

(124)

Gan makroekonomiskie, gan mikroekonomiskie rādītāji attiecīgajā periodā kopumā pasliktinājās.

| (125) | Lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda saglabājās stabila, jaudas izmantojums laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 16 %, kā rezultātā pieauga pastāvīgās izmaksas par AR tonnu. Ievērojot to pašu tendenci, Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzums un tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās. |
| --- | --- |

(125)

Lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda saglabājās stabila, jaudas izmantojums laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 16 %, kā rezultātā pieauga pastāvīgās izmaksas par AR tonnu. Ievērojot to pašu tendenci, Savienības ražošanas nozares pārdošanas daudzums un tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās.

| (126) | Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās galvenokārt ražošanas izmaksu pieauguma dēļ, ko nevarēja segt, attiecīgi palielinot tās pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(126)

Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās galvenokārt ražošanas izmaksu pieauguma dēļ, ko nevarēja segt, attiecīgi palielinot tās pārdošanas cenas.

| (127) | Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, lai gan vidējās ražošanas izmaksas tajā pašā periodā pieauga par 9 %. Cenu spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām ar zemākām cenām, no 2020. gada radīja zaudējumus, kas izmeklēšanas periodā vēl vairāk palielinājās. Lai gan neto ieguldījumi samazinājās par 42 %, ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā kļuva negatīvs. Arī naudas plūsmas tendence bija negatīva, ietekmējot Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt savu darbību. Tajā pašā periodā darbinieku skaits samazinājās par 6 %; tomēr ražīgums samazinājās par 13 %, kā rezultātā palielinājās darbaspēka izmaksas uz AR vienību. |
| --- | --- |

(127)

Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, lai gan vidējās ražošanas izmaksas tajā pašā periodā pieauga par 9 %. Cenu spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām ar zemākām cenām, no 2020. gada radīja zaudējumus, kas izmeklēšanas periodā vēl vairāk palielinājās. Lai gan neto ieguldījumi samazinājās par 42 %, ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā kļuva negatīvs. Arī naudas plūsmas tendence bija negatīva, ietekmējot Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt savu darbību. Tajā pašā periodā darbinieku skaits samazinājās par 6 %; tomēr ražīgums samazinājās par 13 %, kā rezultātā palielinājās darbaspēka izmaksas uz AR vienību.

| (128) | Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgajā periodā ievērojami pasliktinājās tādi ekonomiskie rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt darbības, veikt nepieciešamos ieguldījumus un piesaistīt kapitālu, tādējādi kavējot izaugsmi un pat apdraudot tās izdzīvošanu. |
| --- | --- |

(128)

Kā izklāstīts iepriekš, attiecīgajā periodā ievērojami pasliktinājās tādi ekonomiskie rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt darbības, veikt nepieciešamos ieguldījumus un piesaistīt kapitālu, tādējādi kavējot izaugsmi un pat apdraudot tās izdzīvošanu.

| (129) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (130) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja arī to, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir: imports no citām trešām valstīm, Covid-19 pandēmija, ražošanas izmaksu attīstība, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un daudzgadu līgumu radītā ietekme. |
| --- | --- |

(130)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja arī to, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir: imports no citām trešām valstīm, Covid-19 pandēmija, ražošanas izmaksu attīstība, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un daudzgadu līgumu radītā ietekme.

5.1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

Importa par dempinga cenām radītā ietekme

5.1.1.   No attiecīgās valsts par dempinga cenām veiktā importa daudzums un tirgus daļa

No attiecīgās valsts par dempinga cenām veiktā importa daudzums un tirgus daļa

| (131) | Komisija pārbaudīja importa daudzuma no attiecīgās valsts attīstību un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, kā noteikts pamatregulas 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(131)

Komisija pārbaudīja importa daudzuma no attiecīgās valsts attīstību un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, kā noteikts pamatregulas 3. panta 2. punktā.

| (132) | Importa no attiecīgās valsts daudzums attiecīgajā periodā turpināja palielināties – no 16 376 vienībām 2019. gadā līdz 1 miljonam vienību 2020. gadā un līdz 2,5 miljoniem vienību izmeklēšanas periodā. Šis ievērojamais pieaugums turpinājās pat Covid-19 pandēmijas laikā. |
| --- | --- |

(132)

Importa no attiecīgās valsts daudzums attiecīgajā periodā turpināja palielināties – no 16 376 vienībām 2019. gadā līdz 1 miljonam vienību 2020. gadā un līdz 2,5 miljoniem vienību izmeklēšanas periodā. Šis ievērojamais pieaugums turpinājās pat Covid-19 pandēmijas laikā.

| (133) | Importa no Marokas tirgus daļa pieauga no 0,0 % 2018. gadā līdz 3,9 % izmeklēšanas periodā. Līdz ar to imports par dempinga cenām ievērojami palielinājās pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(133)

Importa no Marokas tirgus daļa pieauga no 0,0 % 2018. gadā līdz 3,9 % izmeklēšanas periodā. Līdz ar to imports par dempinga cenām ievērojami palielinājās pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē.

5.1.2.   Cena importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts un cenas ietekme

Cena importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts un cenas ietekme

| (134) | Laikposmā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam importa no Marokas vidējā importa cena palielinājās par 14 %. Tomēr šis pieaugums var tikai daļēji atspoguļot alumīnija, kas ir AR galvenā izejviela, LME cenas pieaugumu tajā pašā periodā. Kā paskaidrots 90. apsvērumā, importa no Marokas cenas bija par 8,0 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Jebkurā gadījumā ievērojamais importa daudzums par zemām cenām samazināja arī Savienības ražošanas nozares cenas, jo, lai saglabātu konkurētspēju, tā bija spiesta pazemināt cenas, kā paskaidrots 113. apsvērumā, tiktāl, ka cenas vairs nesedza ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(134)

Laikposmā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam importa no Marokas vidējā importa cena palielinājās par 14 %. Tomēr šis pieaugums var tikai daļēji atspoguļot alumīnija, kas ir AR galvenā izejviela, LME cenas pieaugumu tajā pašā periodā. Kā paskaidrots 90. apsvērumā, importa no Marokas cenas bija par 8,0 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Jebkurā gadījumā ievērojamais importa daudzums par zemām cenām samazināja arī Savienības ražošanas nozares cenas, jo, lai saglabātu konkurētspēju, tā bija spiesta pazemināt cenas, kā paskaidrots 113. apsvērumā, tiktāl, ka cenas vairs nesedza ražošanas izmaksas.

LME

5.1.3.   Cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no Marokas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu

Cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no Marokas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu

| (135) | Pieaugušais importa daudzums no Marokas kopā ar šāda importa zemajām vidējām pārdošanas cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Turklāt Marokas ražotāju dalība automobiļu ražotāju organizētajos konkursos pazemināja kopējās tirgus cenas. Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt savas pārdošanas cenas, lai novirzītu uz klientiem pieaugošās izejvielu izmaksas, tāpēc ka tā saskārās ar attiecīgā ražojuma importa izraisītu negodīgu konkurenci. Savienības ražošanas nozares stratēģija bija saglabāt ražošanas daudzumu un tirgus daļu, lai segtu pastāvīgās izmaksas, un tas kaitēja rentabilitātei. Tādējādi imports par zemām cenām no Marokas liedza Savienības ražošanas nozarei celt cenas pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē, tāpēc izraisīja cenu nospiešanu. |
| --- | --- |

(135)

Pieaugušais importa daudzums no Marokas kopā ar šāda importa zemajām vidējām pārdošanas cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Turklāt Marokas ražotāju dalība automobiļu ražotāju organizētajos konkursos pazemināja kopējās tirgus cenas. Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt savas pārdošanas cenas, lai novirzītu uz klientiem pieaugošās izejvielu izmaksas, tāpēc ka tā saskārās ar attiecīgā ražojuma importa izraisītu negodīgu konkurenci. Savienības ražošanas nozares stratēģija bija saglabāt ražošanas daudzumu un tirgus daļu, lai segtu pastāvīgās izmaksas, un tas kaitēja rentabilitātei. Tādējādi imports par zemām cenām no Marokas liedza Savienības ražošanas nozarei celt cenas pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē, tāpēc izraisīja cenu nospiešanu.

| (136) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija provizoriski konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. |
| --- | --- |

(136)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija provizoriski konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (137) | Importa no citām trešām valstīm daudzumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  11. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcija | Daudzums (tūkstošos vienību) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| | Tirgus daļa (%) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| | Vidējā cena (EUR par vienību) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Ķīna | Daudzums (tūkstošos vienību) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| | Tirgus daļa (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| | Vidējā cena (EUR par vienību) | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Taizeme | Daudzums (tūkstošos vienību) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| | Tirgus daļa (%) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| | Vidējā cena (EUR par vienību) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Dienvidkoreja | Daudzums (tūkstošos vienību) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| | Tirgus daļa (%) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| | Vidējā cena (EUR par vienību) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Citas trešās valstis | Daudzums (tūkstošos vienību) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| | Tirgus daļa (%) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| | Vidējā cena (EUR par vienību) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Maroku | Daudzums (tūkstošos vienību) | 20 372 | 18 278 | 15 380 | 16 402 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 90 | 75 | 81 |
| | Tirgus daļa (%) | 26,2 | 24,8 | 25,8 | 25,5 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 95 | 98 | 97 |
| | Vidējā cena (EUR par vienību) | 56,2 | 56,1 | 54,1 | 56,5 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 96 | 101 |
| Avots: Eurostat Comext datubāze. |

(137)

Importa no citām trešām valstīm daudzumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

11. tabula

11. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Turcija

Daudzums (tūkstošos vienību)

7 983

7 632

7 010

8 364

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Tirgus daļa (%)

10,3

10,3

11,8

13,0

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Vidējā cena (EUR par vienību)

53,6

51,9

49,7

51,1

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Ķīna

Daudzums (tūkstošos vienību)

3 734

3 493

2 230

2 205

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Tirgus daļa (%)

4,8

4,7

3,7

3,4

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Vidējā cena (EUR par vienību)

50,1

50,3

49,3

53,9

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Taizeme

Daudzums (tūkstošos vienību)

2 228

1 911

1 527

1 487

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Tirgus daļa (%)

2,9

2,6

2,6

2,3

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Vidējā cena (EUR par vienību)

52,3

50,8

49,0

50,3

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Dienvidkoreja

Daudzums (tūkstošos vienību)

1 813

1 577

1 460

1 065

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Tirgus daļa (%)

2,3

2,1

2,5

1,7

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Vidējā cena (EUR par vienību)

52,2

52,9

50,9

53,5

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Citas trešās valstis

Daudzums (tūkstošos vienību)

4 612

3 663

3 151

3 279

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Tirgus daļa (%)

5,9

5,0

5,3

5,1

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Vidējā cena (EUR par vienību)

69,1

74,9

71,1

75,9

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Visas trešās valstis kopā, izņemot Maroku

Daudzums (tūkstošos vienību)

20 372

18 278

15 380

16 402

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

90

90

75

75

81

81

Tirgus daļa (%)

26,2

24,8

25,8

25,5

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

95

95

98

98

97

97

Vidējā cena (EUR par vienību)

56,2

56,1

54,1

56,5

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

96

96

101

101

Avots: Eurostat Comext datubāze.

Eurostat Comext

| (138) | Importa daudzuma no citām trešām valstīm tirgus daļa bija 26,2 % 2018. gadā un 25,5 % izmeklēšanas perioda laikā. Šā importa daudzums attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %, un tā tirgus daļai daļēji bija tāda pati tendence, proti, tā samazinājās par 3 %. Šā importa vidējā importa cena palielinājās par 1 % un bija augstāka salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares vidējo cenu (+ 12 %) un ievērojami augstāka salīdzinājumā ar importa no attiecīgās valsts vidējo cenu (+ 26 %). Vienīgā valsts, kas attiecīgajā periodā palielināja savu tirgus daļu no 10,3 % līdz 13,0 %, bija Turcija. Tomēr Turcijas vidējās cenas bija nedaudz augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (+ 1,0 %) un ievērojami augstākas salīdzinājumā ar importa no attiecīgās valsts cenām (+ 14 %). |
| --- | --- |

(138)

Importa daudzuma no citām trešām valstīm tirgus daļa bija 26,2 % 2018. gadā un 25,5 % izmeklēšanas perioda laikā. Šā importa daudzums attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %, un tā tirgus daļai daļēji bija tāda pati tendence, proti, tā samazinājās par 3 %. Šā importa vidējā importa cena palielinājās par 1 % un bija augstāka salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares vidējo cenu (+ 12 %) un ievērojami augstāka salīdzinājumā ar importa no attiecīgās valsts vidējo cenu (+ 26 %). Vienīgā valsts, kas attiecīgajā periodā palielināja savu tirgus daļu no 10,3 % līdz 13,0 %, bija Turcija. Tomēr Turcijas vidējās cenas bija nedaudz augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (+ 1,0 %) un ievērojami augstākas salīdzinājumā ar importa no attiecīgās valsts cenām (+ 14 %).

| (139) | Tādēļ Komisija provizoriski secināja, ka imports no citām trešām valstīm nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(139)

Tādēļ Komisija provizoriski secināja, ka imports no citām trešām valstīm nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.2.   Covid-19 pandēmija

Covid-19 pandēmija

| (140) | 2020. gadā automobiļu ražošanas apjoms Covid-19 pandēmijas dēļ samazinājās par aptuveni 4,2 miljoniem transportlīdzekļu, tādējādi tieši ietekmējot augšupējos piegādātājus. Attiecīgi AR pārdošanas apjoms 2020. gadā samazinājās par 14 miljoniem salīdzinājumā ar 2019. gadu. Ražošanas apjoma kritums bija īpaši nozīmīgs 2020. gada 2. ceturksnī, bet turpmākajos mēnešos tirgus atguvās. Tirgus atlabšanas rezultātā ražošanas apjoms palielinājās par 5 miljoniem riteņu: no 60 miljoniem 2020. gadā līdz 65 miljoniem izmeklēšanas periodā. Tomēr galvenokārt automobiļu ražotāju izmantoto pusvadītāju trūkuma dēļ patēriņš nesasniedza 2019. gada līmeni. Pieprasījuma pieaugums izmeklēšanas periodā nedeva labumu Savienības ražošanas nozarei, bet tas nāca par labu galvenokārt importam no Marokas (2,6 miljoni importa vienību izmeklēšanas periodā un 4 % tirgus daļas). Papildus tam, ka pieauga importa no Marokas pārdošanas daudzums, tas radīja lejupvērstu spiedienu uz cenām un traucēja Savienības ražotājiem novirzīt savu izmaksu pieaugumu uz saviem klientiem, kā rezultātā salīdzinājumā ar 2020. gadu būtiski samazinājās apgrozījums un pieauga zaudējumi. |
| --- | --- |

(140)

2020. gadā automobiļu ražošanas apjoms Covid-19 pandēmijas dēļ samazinājās par aptuveni 4,2 miljoniem transportlīdzekļu, tādējādi tieši ietekmējot augšupējos piegādātājus. Attiecīgi AR pārdošanas apjoms 2020. gadā samazinājās par 14 miljoniem salīdzinājumā ar 2019. gadu. Ražošanas apjoma kritums bija īpaši nozīmīgs 2020. gada 2. ceturksnī, bet turpmākajos mēnešos tirgus atguvās. Tirgus atlabšanas rezultātā ražošanas apjoms palielinājās par 5 miljoniem riteņu: no 60 miljoniem 2020. gadā līdz 65 miljoniem izmeklēšanas periodā. Tomēr galvenokārt automobiļu ražotāju izmantoto pusvadītāju trūkuma dēļ patēriņš nesasniedza 2019. gada līmeni. Pieprasījuma pieaugums izmeklēšanas periodā nedeva labumu Savienības ražošanas nozarei, bet tas nāca par labu galvenokārt importam no Marokas (2,6 miljoni importa vienību izmeklēšanas periodā un 4 % tirgus daļas). Papildus tam, ka pieauga importa no Marokas pārdošanas daudzums, tas radīja lejupvērstu spiedienu uz cenām un traucēja Savienības ražotājiem novirzīt savu izmaksu pieaugumu uz saviem klientiem, kā rezultātā salīdzinājumā ar 2020. gadu būtiski samazinājās apgrozījums un pieauga zaudējumi.

| (141) | Šajā ziņā Covid-19 pandēmija patiešām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozari, jo īpaši 2020. gadā, kad Savienības ražošanas nozares ražotnes uz laiku bija jāslēdz. Tomēr, kad tirgus atguvās pēc Covid-19 pandēmijas, Savienības ražošanas nozare neguva labumu, jo bija palielinājies imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(141)

Šajā ziņā Covid-19 pandēmija patiešām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozari, jo īpaši 2020. gadā, kad Savienības ražošanas nozares ražotnes uz laiku bija jāslēdz. Tomēr, kad tirgus atguvās pēc Covid-19 pandēmijas, Savienības ražošanas nozare neguva labumu, jo bija palielinājies imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām.

| (142) | Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka Covid-19 pandēmija nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(142)

Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka Covid-19 pandēmija nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

5.2.3.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (143) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta daudzumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  12. tabula


  Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta daudzums (tūkstošos vienību) | 3 454 | 2 892 | 2 138 | 2 719 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 84 | 62 | 79 |
| Vidējā cena (EUR par vienību) | 67,3 | 68,7 | 60,6 | 66,5 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 102 | 90 | 99 |
| Avots: EUWA par eksporta daudzumu un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem par vidējo cenu. |

(143)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta daudzumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

12. tabula

12. tabula

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Eksporta daudzums (tūkstošos vienību)

3 454

2 892

2 138

2 719

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

84

84

62

62

79

79

Vidējā cena (EUR par vienību)

67,3

68,7

60,6

66,5

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

102

102

90

90

99

99

Avots: EUWA par eksporta daudzumu un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem par vidējo cenu.

EUWA

| (144) | Eksporta pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem veidoja 5,6 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā eksporta daudzums svārstījās – laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam tas vispirms samazinājās par 38 % un tad izmeklēšanas periodā palielinājās. Kopumā eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %. Eksporta cena par vienību bija ievērojami augstāka nekā Savienības cenas attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(144)

Eksporta pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem veidoja 5,6 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā eksporta daudzums svārstījās – laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam tas vispirms samazinājās par 38 % un tad izmeklēšanas periodā palielinājās. Kopumā eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %. Eksporta cena par vienību bija ievērojami augstāka nekā Savienības cenas attiecīgajā periodā.

| (145) | Izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū pārdeva vairāk nekā 95 % savas ražošanas apjoma. Tāpēc, lai gan eksporta rādītāju samazināšanās varēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija provizoriski secināja, ka, ņemot vērā Savienības pārdošanas apjoma lielo daļu salīdzinājumā ar eksporta pārdošanu, šī attīstība nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(145)

Izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū pārdeva vairāk nekā 95 % savas ražošanas apjoma. Tāpēc, lai gan eksporta rādītāju samazināšanās varēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija provizoriski secināja, ka, ņemot vērā Savienības pārdošanas apjoma lielo daļu salīdzinājumā ar eksporta pārdošanu, šī attīstība nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.4.   Daudzgadu līgumu ietekme un ražošanas izmaksu attīstība

Daudzgadu līgumu ietekme un ražošanas izmaksu attīstība

| (146) | Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošana Savienības tirgū balstījās uz daudzgadu līgumiem, kas noslēgti ar automobiļu ražotāju klientiem un noteica cenas uz konkrēta automobiļa veida ražošanas periodu. Savienības ražošanas nozarei ir minimāla rezerve, kas ļauj celt pārdošanas cenas saistībā ar pieaugošajām izejvielu cenām ikgadējā līguma piemērošanas laikā. Tomēr principā Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj paaugstināt pārdošanas cenas, kad tā risina sarunas par līgumiem nākamajam gadam. Kā paskaidrots iepriekš 4.4.3.1. iedaļā, Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas laikā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam pieauga par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena Savienības tirgū saglabājās stabila. |
| --- | --- |

(146)

Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošana Savienības tirgū balstījās uz daudzgadu līgumiem, kas noslēgti ar automobiļu ražotāju klientiem un noteica cenas uz konkrēta automobiļa veida ražošanas periodu. Savienības ražošanas nozarei ir minimāla rezerve, kas ļauj celt pārdošanas cenas saistībā ar pieaugošajām izejvielu cenām ikgadējā līguma piemērošanas laikā. Tomēr principā Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj paaugstināt pārdošanas cenas, kad tā risina sarunas par līgumiem nākamajam gadam. Kā paskaidrots iepriekš 4.4.3.1. iedaļā, Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas laikā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam pieauga par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena Savienības tirgū saglabājās stabila.

| (147) | Kā parādīts iepriekš 7. tabulā, Savienības ražošanas nozarei, neraugoties uz ikgadējiem līgumiem, nebija grūtību pārdot par cenām, kas sedza tās ražošanas izmaksas 2018. un 2019. gadā, kad nebija importa no Marokas. Tomēr, kad 2020. gadā sāka ienākt imports un ievērojami pieauga izmeklēšanas periodā, Savienības ražošanas nozare cenu spiediena dēļ pēdējos ikgadējos līgumos vairs nespēja pietiekami pielāgot savas pārdošanas cenas, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas. Rezultātā 2020. gadā Savienības ražošanas nozare guva tikai ļoti mazu peļņu, savukārt izmeklēšanas periodā sāka ciest zaudējumus. |
| --- | --- |

(147)

Kā parādīts iepriekš 7. tabulā, Savienības ražošanas nozarei, neraugoties uz ikgadējiem līgumiem, nebija grūtību pārdot par cenām, kas sedza tās ražošanas izmaksas 2018. un 2019. gadā, kad nebija importa no Marokas. Tomēr, kad 2020. gadā sāka ienākt imports un ievērojami pieauga izmeklēšanas periodā, Savienības ražošanas nozare cenu spiediena dēļ pēdējos ikgadējos līgumos vairs nespēja pietiekami pielāgot savas pārdošanas cenas, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas. Rezultātā 2020. gadā Savienības ražošanas nozare guva tikai ļoti mazu peļņu, savukārt izmeklēšanas periodā sāka ciest zaudējumus.

| (148) | Tādējādi laika nobīde starp izejvielu izmaksu pieaugumu un pārdošanas cenu pieaugumu ikgadējo līgumu dēļ, šķiet, neliedza Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas pārdošanas cenas atbilstoši pieaugošajām ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā. Līdz ar to Komisija provizoriski secināja, ka pārdošanas cenu noteikšana ikgadējos līgumos nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu. |
| --- | --- |

(148)

Tādējādi laika nobīde starp izejvielu izmaksu pieaugumu un pārdošanas cenu pieaugumu ikgadējo līgumu dēļ, šķiet, neliedza Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas pārdošanas cenas atbilstoši pieaugošajām ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā. Līdz ar to Komisija provizoriski secināja, ka pārdošanas cenu noteikšana ikgadējos līgumos nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu.

5.2.5.   Patēriņš

Patēriņš

| (149) | Lietotāji apgalvoja, ka Savienības AR tirgus sarukums ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(149)

Lietotāji apgalvoja, ka Savienības AR tirgus sarukums ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (150) | Kā minēts 139. apsvērumā, Savienībā patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 13 miljoniem vienību jeb par 17 %. Savienības pārdošanas rādītāji atspoguļoja patēriņa tendenci Savienībā. Tomēr, kad patēriņš izmeklēšanas periodā atjaunojās un palielinājās par 8 % salīdzinājumā ar 2020. gadu, importa no Marokas dēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja no tā gūt labumu. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2,9 procentpunktiem – no 71,7 % 2020. gadā līdz 68,8 % izmeklēšanas periodā, savukārt importa no Marokas tirgus daļa palielinājās par 129 % – no 1,7 % 2020. gadā līdz 3,9 % izmeklēšanas periodā. Tādējādi Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls bija cenu nospiešana, ko izraisīja imports par zemām dempinga cenām, nevis pārdošanas daudzuma kritums sarūkošā patēriņa dēļ. |
| --- | --- |

(150)

Kā minēts 139. apsvērumā, Savienībā patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 13 miljoniem vienību jeb par 17 %. Savienības pārdošanas rādītāji atspoguļoja patēriņa tendenci Savienībā. Tomēr, kad patēriņš izmeklēšanas periodā atjaunojās un palielinājās par 8 % salīdzinājumā ar 2020. gadu, importa no Marokas dēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja no tā gūt labumu. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2,9 procentpunktiem – no 71,7 % 2020. gadā līdz 68,8 % izmeklēšanas periodā, savukārt importa no Marokas tirgus daļa palielinājās par 129 % – no 1,7 % 2020. gadā līdz 3,9 % izmeklēšanas periodā. Tādējādi Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls bija cenu nospiešana, ko izraisīja imports par zemām dempinga cenām, nevis pārdošanas daudzuma kritums sarūkošā patēriņa dēļ.

| (151) | Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka tirgus pieprasījuma sarukumu par 17 % nevar uzskatīt par kaitējuma cēloni, kas mazina cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu. |
| --- | --- |

(151)

Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka tirgus pieprasījuma sarukumu par 17 % nevar uzskatīt par kaitējuma cēloni, kas mazina cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (152) | Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanās bija vienlaicīga ar pieaugošo AR importa daudzumu no attiecīgās valsts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(152)

Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanās bija vienlaicīga ar pieaugošo AR importa daudzumu no attiecīgās valsts par dempinga cenām.

| (153) | Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. Tika ņemta vērā importa no citām trešām valstīm, Covid-19 pandēmijas, pieprasījuma krituma, ražošanas izmaksu attīstības, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju un daudzgadu līgumu radītā ietekme. |
| --- | --- |

(153)

Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. Tika ņemta vērā importa no citām trešām valstīm, Covid-19 pandēmijas, pieprasījuma krituma, ražošanas izmaksu attīstības, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju un daudzgadu līgumu radītā ietekme.

| (154) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori, izvērtēti atsevišķi vai kopā, nemazina cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(154)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori, izvērtēti atsevišķi vai kopā, nemazina cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu.

6.   PASĀKUMU LĪMENIS

PASĀKUMU LĪMENIS

| (155) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija izvērtēja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai likvidētu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(155)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija izvērtēja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai likvidētu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām.

6.1.   Kaitējuma starpība

Kaitējuma starpība

| (156) | Kaitējums tiktu likvidēts, ja Savienības ražošanas nozare varētu gūt mērķa peļņu, pārdodot par mērķa cenu pamatregulas 7. panta 2.c punkta un 7. panta 2.d punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(156)

Kaitējums tiktu likvidēts, ja Savienības ražošanas nozare varētu gūt mērķa peļņu, pārdodot par mērķa cenu pamatregulas 7. panta 2.c punkta un 7. panta 2.d punkta nozīmē.

| (157) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: ienesīguma (rentabilitātes) līmeni, pirms palielinājās imports no attiecīgās valsts, rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, izstrādi un inovāciju, un rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt mazākam par 6 %. |
| --- | --- |

(157)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: ienesīguma (rentabilitātes) līmeni, pirms palielinājās imports no attiecīgās valsts, rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un ieguldījumus, pētniecību, izstrādi un inovāciju, un rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt mazākam par 6 %.

| (158) | Vispirms Komisija noteica pamatpeļņu, kas normālos konkurences apstākļos sedz visas izmaksas. Komisija izmantoja izlasē iekļauto Savienības ražotāju gūto peļņu, pirms pieauga negodīgais imports no Marokas un sāka kaitēt Savienības ražošanas nozarei. Tika noteikts, ka šāds peļņas procents ir 7,9 %, kas atbilst Savienības ražošanas nozares 2018.–2019. gadā gūtajai vidējai peļņai. |
| --- | --- |

(158)

Vispirms Komisija noteica pamatpeļņu, kas normālos konkurences apstākļos sedz visas izmaksas. Komisija izmantoja izlasē iekļauto Savienības ražotāju gūto peļņu, pirms pieauga negodīgais imports no Marokas un sāka kaitēt Savienības ražošanas nozarei. Tika noteikts, ka šāds peļņas procents ir 7,9 %, kas atbilst Savienības ražošanas nozares 2018.–2019. gadā gūtajai vidējai peļņai.

| (159) | Savienības ražošanas nozare sniedza pierādījumus, ka normālos konkurences apstākļos tās ieguldījumu, pētniecības un izstrādes un inovācijas līmenis attiecīgajā periodā būtu bijis augstāks. Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares apgalvojumi patiešām ir pamatoti. Lai to atspoguļotu mērķa peļņā, Komisija aprēķināja starpību starp normālos konkurences apstākļos raksturīgiem ieguldījumu, pētniecības un izstrādes un inovācijas (“IRI”) izdevumiem, kurus iesniedza Savienības ražošanas nozare un pārbaudīja Komisija, un faktiskajiem IRI izdevumiem attiecīgajā periodā. Šī starpība, kas izteikta procentos no apgrozījuma, bija 0,4 %. |
| --- | --- |

(159)

Savienības ražošanas nozare sniedza pierādījumus, ka normālos konkurences apstākļos tās ieguldījumu, pētniecības un izstrādes un inovācijas līmenis attiecīgajā periodā būtu bijis augstāks. Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares apgalvojumi patiešām ir pamatoti. Lai to atspoguļotu mērķa peļņā, Komisija aprēķināja starpību starp normālos konkurences apstākļos raksturīgiem ieguldījumu, pētniecības un izstrādes un inovācijas (“IRI”) izdevumiem, kurus iesniedza Savienības ražošanas nozare un pārbaudīja Komisija, un faktiskajiem IRI izdevumiem attiecīgajā periodā. Šī starpība, kas izteikta procentos no apgrozījuma, bija 0,4 %.

IRI

| (160) | Šāda procentuālā daļa 0,4 % apmērā tika pieskaitīta 158. apsvērumā minētajai pamatpeļņai 7,9 %, kā rezultātā tika iegūta mērķa peļņa 8,3 %. |
| --- | --- |

(160)

Šāda procentuālā daļa 0,4 % apmērā tika pieskaitīta 158. apsvērumā minētajai pamatpeļņai 7,9 %, kā rezultātā tika iegūta mērķa peļņa 8,3 %.

| (161) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija pēdējā solī novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība, un Ia pielikumā minētajām SDO konvencijām un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākuma piemērošanas periodā, kurš atbilst 11. panta 2. punktam. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Komisija noteica papildu izmaksas 0,5 EUR par vienību. Šīs papildu izmaksas tika pieskaitītas cenai, kas nerada kaitējumu un kas minēta iepriekšējā apsvērumā. |
| --- | --- |

(161)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu Komisija pēdējā solī novērtēja turpmākās izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība, un Ia pielikumā minētajām SDO konvencijām un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies pasākuma piemērošanas periodā, kurš atbilst 11. panta 2. punktam. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Komisija noteica papildu izmaksas 0,5 EUR par vienību. Šīs papildu izmaksas tika pieskaitītas cenai, kas nerada kaitējumu un kas minēta iepriekšējā apsvērumā.

| (162) | Tādējādi Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu, proti, 55,9 EUR par vienību, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pa ražojuma veidiem pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņas procentu un korekcijas saskaņā ar 7. panta 2.d punktu. |
| --- | --- |

(162)

Tādējādi Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu, proti, 55,9 EUR par vienību, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pa ražojuma veidiem pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņas procentu un korekcijas saskaņā ar 7. panta 2.d punktu.

| (163) | Tad Komisija noteica kaitējuma starpības līmeni, salīdzinot izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju Marokā, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas tika noteikta, lai aprēķinātu cenu starpību, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(163)

Tad Komisija noteica kaitējuma starpības līmeni, salīdzinot izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju Marokā, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas tika noteikta, lai aprēķinātu cenu starpību, ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

| (164) | Kaitējuma novēršanas līmenis “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir definēts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 73. apsvērumu).








  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība (%) | Kaitējuma starpība (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maroka | Hands | 8,0 | 44,0 |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 16,5 | 51,6 |

(164)

Kaitējuma novēršanas līmenis “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir definēts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 73. apsvērumu).

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Kaitējuma starpība (%)

Maroka

Hands

8,0

44,0

Visi pārējie uzņēmumi

16,5

51,6

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (165) | Antidempinga pasākumu ietekme uz Savienības ražotājiem būs pozitīva, jo pasākumi ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas, lai nosegtu pieaugušās ražošanas izmaksas. Tādējādi Savienības ražošanas nozare atgrieztos pie ilgtspējīgas situācijas, kas ļautu tai nākotnē veikt ieguldījumus, jo īpaši, lai nodrošinātu atbilstību vides un sociālajām prasībām. |
| --- | --- |

(165)

Antidempinga pasākumu ietekme uz Savienības ražotājiem būs pozitīva, jo pasākumi ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas, lai nosegtu pieaugušās ražošanas izmaksas. Tādējādi Savienības ražošanas nozare atgrieztos pie ilgtspējīgas situācijas, kas ļautu tai nākotnē veikt ieguldījumus, jo īpaši, lai nodrošinātu atbilstību vides un sociālajām prasībām.

| (166) | Ja pasākumi netiks noteikti, Savienības ražošanas nozarei joprojām tiks nodarīts būtisks kaitējums, un paredzams, ka tās finansiālais stāvoklis, jo īpaši rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas ziņā, vēl vairāk pasliktināsies, jo īpaši ņemot vērā importa no attiecīgās valsts palielināšanos, kas turpinājās pēc izmeklēšanas perioda, tā apdraudot tās dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(166)

Ja pasākumi netiks noteikti, Savienības ražošanas nozarei joprojām tiks nodarīts būtisks kaitējums, un paredzams, ka tās finansiālais stāvoklis, jo īpaši rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas ziņā, vēl vairāk pasliktināsies, jo īpaši ņemot vērā importa no attiecīgās valsts palielināšanos, kas turpinājās pēc izmeklēšanas perioda, tā apdraudot tās dzīvotspēju.

7.2.   Nesaistītu importētāju un lietotāju intereses

Nesaistītu importētāju un lietotāju intereses

| (167) | Procedūras sākšanas laikā notika sazināšanās ar importētājiem. Tomēr neviens no tiem nesadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(167)

Procedūras sākšanas laikā notika sazināšanās ar importētājiem. Tomēr neviens no tiem nesadarbojās izmeklēšanā.

| (168) | Attiecībā uz lietotājiem sadarbojās divi automobiļu ražotāji un to asociācija, t. i., automobiļu ražotāju asociācija (“ACEA”). |
| --- | --- |

(168)

Attiecībā uz lietotājiem sadarbojās divi automobiļu ražotāji un to asociācija, t. i., automobiļu ražotāju asociācija (“ACEA”).

| (169) | Automobiļu ražotāji ir Savienības AR ražošanas nozares klienti. Savienības ražošanas nozare jau nodrošina aptuveni 70 % no automobiļu ražotājiem vajadzīgā AR apjoma. Importa no attiecīgās valsts Savienības tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 3,9 %, importa no citām trešām valstīm tirgus daļa bija 25,5 % un cenu līmenis bija augstāks par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni. Attiecīgi automobiļu ražotājiem papildus Savienības ražošanas nozarei un Marokai ir arī citi piegādātāji. To apstiprināja arī tas, ka AR iepirkumi no Marokas veidoja aptuveni 30 % no abu lietotāju kopējiem AR pirkumiem izmeklēšanas periodā. Turklāt, pamatojoties uz to abu lietotāju datiem, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, AR veidoja aptuveni 0,5 % no to ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka attiecībā uz automobiļu ražotājiem pasākumu ietekme uz AR ir ierobežota. |
| --- | --- |

(169)

Automobiļu ražotāji ir Savienības AR ražošanas nozares klienti. Savienības ražošanas nozare jau nodrošina aptuveni 70 % no automobiļu ražotājiem vajadzīgā AR apjoma. Importa no attiecīgās valsts Savienības tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 3,9 %, importa no citām trešām valstīm tirgus daļa bija 25,5 % un cenu līmenis bija augstāks par Savienības ražošanas nozares cenu līmeni. Attiecīgi automobiļu ražotājiem papildus Savienības ražošanas nozarei un Marokai ir arī citi piegādātāji. To apstiprināja arī tas, ka AR iepirkumi no Marokas veidoja aptuveni 30 % no abu lietotāju kopējiem AR pirkumiem izmeklēšanas periodā. Turklāt, pamatojoties uz to abu lietotāju datiem, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, AR veidoja aptuveni 0,5 % no to ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka attiecībā uz automobiļu ražotājiem pasākumu ietekme uz AR ir ierobežota.

| (170) | ACEA apgalvoja, ka imports no Marokas atbilda Savienības automobiļu ražotāju stratēģiskajām vajadzībām, kuras Savienības AR ražotāji nevar apmierināt, jo tie apzināti izvēlas nepalielināt ražošanas jaudu. Tāpēc automobiļu ražotājiem nav citas izvēles kā vien dažādot savus piegādātājus, tostarp izmantojot dažādus importa avotus. |
| --- | --- |

(170)

ACEA apgalvoja, ka imports no Marokas atbilda Savienības automobiļu ražotāju stratēģiskajām vajadzībām, kuras Savienības AR ražotāji nevar apmierināt, jo tie apzināti izvēlas nepalielināt ražošanas jaudu. Tāpēc automobiļu ražotājiem nav citas izvēles kā vien dažādot savus piegādātājus, tostarp izmantojot dažādus importa avotus.

ACEA

| (171) | Kā minēts 40. apsvērumā, Savienības AR ražošanas nozare ir automobiļu ražotāju piegādātāja un tās darbība ir atkarīga no šo lielo uzņēmumu rīkotajiem konkursiem. AR piegādātāju izraudzīšanās un līdz ar to riteņu faktiskās piegādes notiek vairākus gadus pirms automobiļu ražošanas, un tam būtu jādod laiks AR ražošanas nozarei pielāgot savu rūpniecisko produkciju. Vajadzības gadījumā Savienības AR ražošanas nozare salīdzinoši īsā laikā varētu palielināt savu jaudu, jo vajadzīgie ieguldījumi neattiecas uz krāsnīm vai krāsošanas kabīnēm, bet drīzāk uz liešanas iekārtām, kuras var viegli uzstādīt. Tāpēc tas, ka Savienības AR ražotāji neieguldīja papildu ražošanas jaudā, drīzāk bija saistīts ar to, ka automobiļu ražotāji nebija noslēguši pietiekami daudz turpmāku līgumu. Tādējādi Savienības ražošanas nozarei nebija pietiekama stimula ieguldīt papildu jaudā bez paredzama tās produkcijas pieprasījuma pieauguma. Turklāt izmeklēšanas periodā patēriņš Savienībā bija 64,31 miljons vienību. Savienības ražošanas nozares kopējā jauda bija 61,29 miljoni vienību, savukārt kopējais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 48,75 miljoni vienību, un Savienības ražošanas nozares eksports bija 2,71 miljons vienību. Līdz ar to Savienības ražošanas nozarei jau ir pietiekama ražošanas jauda kopējā Savienības AR pieprasījuma apmierināšanai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(171)

Kā minēts 40. apsvērumā, Savienības AR ražošanas nozare ir automobiļu ražotāju piegādātāja un tās darbība ir atkarīga no šo lielo uzņēmumu rīkotajiem konkursiem. AR piegādātāju izraudzīšanās un līdz ar to riteņu faktiskās piegādes notiek vairākus gadus pirms automobiļu ražošanas, un tam būtu jādod laiks AR ražošanas nozarei pielāgot savu rūpniecisko produkciju. Vajadzības gadījumā Savienības AR ražošanas nozare salīdzinoši īsā laikā varētu palielināt savu jaudu, jo vajadzīgie ieguldījumi neattiecas uz krāsnīm vai krāsošanas kabīnēm, bet drīzāk uz liešanas iekārtām, kuras var viegli uzstādīt. Tāpēc tas, ka Savienības AR ražotāji neieguldīja papildu ražošanas jaudā, drīzāk bija saistīts ar to, ka automobiļu ražotāji nebija noslēguši pietiekami daudz turpmāku līgumu. Tādējādi Savienības ražošanas nozarei nebija pietiekama stimula ieguldīt papildu jaudā bez paredzama tās produkcijas pieprasījuma pieauguma. Turklāt izmeklēšanas periodā patēriņš Savienībā bija 64,31 miljons vienību. Savienības ražošanas nozares kopējā jauda bija 61,29 miljoni vienību, savukārt kopējais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 48,75 miljoni vienību, un Savienības ražošanas nozares eksports bija 2,71 miljons vienību. Līdz ar to Savienības ražošanas nozarei jau ir pietiekama ražošanas jauda kopējā Savienības AR pieprasījuma apmierināšanai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (172) | ACEA apgalvoja, ka Savienības AR ražošanas nozare neatbilda automobiļu ražotāju noteiktajām prasībām attiecībā uz neizmantoto jaudu (Savienības ražošanas nozare ziņoja par augstu jaudas izmantojuma līmeni – virs 95 %), un noteica automobiļu ražotājiem dažādot savus piegādātājus, jo īpaši no Marokas. |
| --- | --- |

(172)

ACEA apgalvoja, ka Savienības AR ražošanas nozare neatbilda automobiļu ražotāju noteiktajām prasībām attiecībā uz neizmantoto jaudu (Savienības ražošanas nozare ziņoja par augstu jaudas izmantojuma līmeni – virs 95 %), un noteica automobiļu ražotājiem dažādot savus piegādātājus, jo īpaši no Marokas.

ACEA

| (173) | Komisija norādīja, ka nav sniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka Savienības AR ražošanas nozare zaudēja konkursus sakarā ar tās ražošanas jaudas problēmu vai ka Savienības AR ražošanas nozare nepiegādāja AR, neizpildot automobiļu ražotāju komercpasūtījumus. Turklāt izmeklēšanas periodā konstatētais jaudas izmantojums bija 80 %. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(173)

Komisija norādīja, ka nav sniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka Savienības AR ražošanas nozare zaudēja konkursus sakarā ar tās ražošanas jaudas problēmu vai ka Savienības AR ražošanas nozare nepiegādāja AR, neizpildot automobiļu ražotāju komercpasūtījumus. Turklāt izmeklēšanas periodā konstatētais jaudas izmantojums bija 80 %. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (174) | ACEA apgalvoja, ka Covid-19 pandēmijas ietekmē tika traucēta piegādes ķēžu darbība un ka Covid-19 pandēmija ir pilnībā skārusi automobiļu ražotājus, un to kopējie zaudējumi ir 4,2 miljonu transportlīdzekļu apmērā (22,9 % no Savienības ražošanas apjoma 2019. gadā). Automobiļu ražotāju rentabilitāte tika samazināta. Tas līdzīgi ietekmēja automobiļu ražotāju piegādātājus. |
| --- | --- |

(174)

ACEA apgalvoja, ka Covid-19 pandēmijas ietekmē tika traucēta piegādes ķēžu darbība un ka Covid-19 pandēmija ir pilnībā skārusi automobiļu ražotājus, un to kopējie zaudējumi ir 4,2 miljonu transportlīdzekļu apmērā (22,9 % no Savienības ražošanas apjoma 2019. gadā). Automobiļu ražotāju rentabilitāte tika samazināta. Tas līdzīgi ietekmēja automobiļu ražotāju piegādātājus.

ACEA

| (175) | Komisija norādīja, ka lielākā daļa automobiļu ražotāju ziņoja par 2021. finanšu gada peļņu, kas pārsniedza iepriekšējos gados paziņoto parasto procentuālo daļu (21). |
| --- | --- |

(175)

Komisija norādīja, ka lielākā daļa automobiļu ražotāju ziņoja par 2021. finanšu gada peļņu, kas pārsniedza iepriekšējos gados paziņoto parasto procentuālo daļu (21).

21

| (176) | Lietas materiālos nav citas informācijas, kas liecinātu, ka pasākumi varētu būtiski negatīvi ietekmēt lietotājus, pārspējot pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(176)

Lietas materiālos nav citas informācijas, kas liecinātu, ka pasākumi varētu būtiski negatīvi ietekmēt lietotājus, pārspējot pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

7.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (177) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importam nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(177)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importam nebūtu Savienības interesēs.

8.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (178) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, pasākumu līmeni un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(178)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, pasākumu līmeni un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

| (179) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām.







  Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- |
| Maroka | HANDS 8 S.A. | 8,0  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 16,5  % |

(179)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām.

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

Maroka

HANDS 8 S.A.

8,0  %

Visi pārējie uzņēmumi

16,5  %

| (180) | Uzņēmuma individuālā antidempinga maksājuma likme, kas norādīta šajā regulā, tika noteikta, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Līdz ar to tā atspoguļo situāciju, kādu izmeklēšanas laikā konstatēja šā uzņēmuma sakarā. Šo maksājuma likmi piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojusi konkrēti minētā juridiskā persona. Uz tāda attiecīgā ražojuma importu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot konkrēti minēto uzņēmumu saistītos subjektus, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(180)

Uzņēmuma individuālā antidempinga maksājuma likme, kas norādīta šajā regulā, tika noteikta, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Līdz ar to tā atspoguļo situāciju, kādu izmeklēšanas laikā konstatēja šā uzņēmuma sakarā. Šo maksājuma likmi piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojusi konkrēti minētā juridiskā persona. Uz tāda attiecīgā ražojuma importu, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot konkrēti minēto uzņēmumu saistītos subjektus, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (181) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kurš noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(181)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kurš noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

| (182) | Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(182)

Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (183) | Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota. |
| --- | --- |

(183)

Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.

| (184) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta daudzums, šādu daudzuma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(184)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta daudzums, šādu daudzuma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šādā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (185) | Statistiku par alumīnija riteņiem bieži izsaka vienībās. Tomēr kombinētajā nomenklatūrā, kas noteikta I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (22) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, nav definēta šāda papildu mērvienība attiecībā uz alumīnija riteņiem. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt, ka deklarācijā par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu jānorāda ne tikai svars kilogramos vai tonnās, bet arī vienību skaits. |
| --- | --- |

(185)

Statistiku par alumīnija riteņiem bieži izsaka vienībās. Tomēr kombinētajā nomenklatūrā, kas noteikta I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (22) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, nav definēta šāda papildu mērvienība attiecībā uz alumīnija riteņiem. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt, ka deklarācijā par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu jānorāda ne tikai svars kilogramos vai tonnās, bet arī vienību skaits.

22

9.   REĢISTRĀCIJA

REĢISTRĀCIJA

| (186) | Kā minēts 3. apsvērumā, Komisija noteica, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē. Reģistrācija notika nolūkā maksājumus potenciāli iekasēt ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(186)

Kā minēts 3. apsvērumā, Komisija noteica, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē. Reģistrācija notika nolūkā maksājumus potenciāli iekasēt ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu.

| (187) | Ņemot vērā pagaidu posmā izdarītos konstatējumus, importa reģistrācija būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(187)

Ņemot vērā pagaidu posmā izdarītos konstatējumus, importa reģistrācija būtu jāizbeidz.

| (188) | Šajā procedūras posmā nav pieņemts lēmums par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(188)

Šajā procedūras posmā nav pieņemts lēmums par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.

10.   INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

| (189) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi. Piezīmes netika saņemtas. Piezīmes pēc iepriekšējas informācijas izpaušanas par citiem izmeklēšanas aspektiem, kas nav saistīti ar aprēķinu precizitāti, tiks izskatītas izmeklēšanas galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(189)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi. Piezīmes netika saņemtas. Piezīmes pēc iepriekšējas informācijas izpaušanas par citiem izmeklēšanas aspektiem, kas nav saistīti ar aprēķinu precizitāti, tiks izskatītas izmeklēšanas galīgajā posmā.

11.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (190) | Pareizas pārvaldības nolūkos Komisija aicinās ieinteresētās personas konkrētā termiņā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā. Ieinteresētās personas var arī pieprasīt uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(190)

Pareizas pārvaldības nolūkos Komisija aicinās ieinteresētās personas konkrētā termiņā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā. Ieinteresētās personas var arī pieprasīt uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (191) | Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un izmeklēšanas galīgajā posmā var tikt grozīti, |
| --- | --- |

(191)

Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un izmeklēšanas galīgajā posmā var tikt grozīti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu tādu pozīcijās 8701–8705 minēto mehānisko transportlīdzekļu alumīnija riteņu importam neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar piederumiem, un neatkarīgi no tā, vai tie ir aprīkoti ar riepām, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (Taric kodi: 8708701015, 8708701050, 8708705015 un 8708705050) un kuru izcelsme ir Marokā.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

| Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Maroka | HANDS 8 S.A. | 8,0  % | C873 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 16,5  % | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

Taric papildu kods

Maroka

HANDS 8 S.A.

8,0  %

C873

Visi pārējie uzņēmumi

16,5  %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajam uzņēmumam individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, ko datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušā subjekta amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītos eksportam uz Eiropas Savienību pārdotos (attiecīgais ražojums) (apjoms) ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas Marokā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”
  Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājumu.

4.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja tiek iesniegta deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz 1. punktā minēto ražojumu, attiecīgajā minētās deklarācijas laukā ieraksta importēto ražojumu vienību skaitu, neskarot kombinētajā nomenklatūrā definēto papildu mērvienību.

6.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas rakstiskās piezīmes par šo regulu iesniedz Komisijai 15 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Ieinteresētās personas, kas to vēlas, uzklausīšanu Komisijā pieprasa 5 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3.   Ieinteresētās personas, kas to vēlas, uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas pieprasa 5 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Uzklausīšanas amatpersona izskata arī pēc šā termiņa iesniegtos pieprasījumus un attiecīgā gadījumā var lemt par šo pieprasījumu apmierināšanu.

3. pants

1.   Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Īstenošanas regulas (ES) 2022/934 1. pantu paredzēto importa reģistrēšanu.

2.   Savāktos datus par ražojumiem, kuri laisti apgrozībā patēriņam Eiropas Savienībā ne agrāk kā 90 dienas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, glabā, līdz stājas spēkā iespējamie galīgie pasākumi vai līdz šīs procedūras izbeigšanai.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importu (OV C 464, 17.11.2021., 19. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/934 (2022. gada 16. jūnijs), ar ko uz konkrētu Marokas izcelsmes alumīnija riteņu importu attiecina reģistrāciju (OV L 162, 17.6.2022., 27. lpp.).

3

(4)  Komisijas vadlīnijas How to Make an Anti-Dumping Complaint, 7. un 8. lpp., kā arī 13., 27., 29., 52., 59. un 67. lpp.; pieejamas tīmekļa vietnē: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112295.pdf.

4

How to Make an Anti-Dumping Complaint

(5)  Turpat, 3. lpp.

5

(6)  Sk. sūdzības 108. punktu un tās D2 pielikumu.

6

(7)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

7

(8)  Kā paskaidrots 5. apsvērumā, Savienības ražotāju un abu lietotāju nosaukumi netiek izpausti konfidencialitātes apsvērumu dēļ.

8

(9)  
  OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.

9

(10)  
  OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.

10

(11)  
  Henri-Louis Vedie
  “
  L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique
  ”, Policy Center for the New South, Policy Paper 20/34, 2020. gada novembris (pieejams https://www.policycenter.ma/sites/default/files/2021-01/PP%20-%2020-34%20%28Henri-louis%20Vedie%29_0.pdf).

11

Henri-Louis Vedie

L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique

Policy Center for the New South

Policy Paper

(12)  Piemēram, Renault grupa eksportēja vairāk nekā 95 % no savas produkcijas Tanžeras atrašanās vietā (sk. https://www.tac.ma/news/english-1m-vehicles-exported-from-tangermed/).

12

Renault

(13)  Sk.
  “LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION
  ”, Bulletin Officiel, 1995-02-15, Nr. 4294, 117. – 121. lpp.

13

“LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION

Bulletin Officiel

(14)  Sk.
  “LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”, Bulletin Officiel, 1995-02-15, Nr. 4294, 117. – 121. lpp., vēlāk grozīts ar Likumu 14.21, lai mainītu terminu
  “zone franche”
  uz terminu
  “zone d’accélération industrielle”. Sk. arī
  “Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete”.

14

“LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”, Bulletin Officiel

“zone franche”

“zone d’accélération industrielle”.

“Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete”.

(15)  EK – Antidempinga maksājumi par kokvilnas gultas veļas importu no Indijas (WT/DS141/R, 30.10.2000., 74.–77. punkts).

15

(16)  Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētu veidu alumīnija riteņu importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 29, 20.1.2022., 34. lpp.).

16

(17)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/109 (2017. gada 23. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam (OV L 18, 24.1.2017., 1. lpp.).

17

(18)  Īstenošanas regula (ES) 2017/109.

18

(19)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 964/2010 (2010. gada 25. oktobris), ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam (OV L 282, 28.10.2010., 1. lpp.).

19

(20)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/109, 169. apsvērums.

20

(21)  Paziņojums lietas materiāliem par 2021. gada pārskatiem, ko publicējuši daži automobiļu ražotāji.

21

(22)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

22

---

LĒMUMI

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/142

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/1222

(2022. gada 12. jūlijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Lisabonas Īpašās savienības Asamblejā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība (“Savienība”) ir Līgumslēdzēja puse Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (1) (“Ženēvas akts”), kas stājās spēkā 2020. gada 26. februārī. Ievērojot Ženēvas akta 21. pantu, tā Līgumslēdzējas puses ir ar Lisabonas Vienošanos par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju (“Lisabonas vienošanās”) izveidotās Īpašās savienības (“Lisabonas savienība”) locekles. Ievērojot Ženēvas akta 22. panta 2. punkta a) apakšpunkta iii) punktu, Lisabonas savienības Asamblejai ir jāgroza ar Ženēvas aktu saistītais reglaments. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība (“Savienība”) ir Līgumslēdzēja puse Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (1) (“Ženēvas akts”), kas stājās spēkā 2020. gada 26. februārī. Ievērojot Ženēvas akta 21. pantu, tā Līgumslēdzējas puses ir ar Lisabonas Vienošanos par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju (“Lisabonas vienošanās”) izveidotās Īpašās savienības (“Lisabonas savienība”) locekles. Ievērojot Ženēvas akta 22. panta 2. punkta a) apakšpunkta iii) punktu, Lisabonas savienības Asamblejai ir jāgroza ar Ženēvas aktu saistītais reglaments.

| (2) | Ženēvas akta stāšanās spēkā ir parādījusi nepieciešamību apsvērt grozījumus Kopīgajā reglamentā saskaņā ar Lisabonas vienošanos un Ženēvas aktu (“Kopīgais reglaments”), lai vienkāršotu un racionalizētu procedūras, kas paredzētas Lisabonas sistēmā par cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko reģistrāciju (“Lisabonas sistēma”), tostarp ar mērķi nodrošināt lielāku skaidrību Lisabonas sistēmas lietotājiem. |
| --- | --- |

(2)

Ženēvas akta stāšanās spēkā ir parādījusi nepieciešamību apsvērt grozījumus Kopīgajā reglamentā saskaņā ar Lisabonas vienošanos un Ženēvas aktu (“Kopīgais reglaments”), lai vienkāršotu un racionalizētu procedūras, kas paredzētas Lisabonas sistēmā par cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko reģistrāciju (“Lisabonas sistēma”), tostarp ar mērķi nodrošināt lielāku skaidrību Lisabonas sistēmas lietotājiem.

| (3) | Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) ģenerālasambleju laikā no 2022. gada 14. līdz 22. jūlijam Lisabonas savienības Asambleja tiks aicināta pieņemt grozījumus Kopīgajā reglamentā. |
| --- | --- |

(3)

Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) ģenerālasambleju laikā no 2022. gada 14. līdz 22. jūlijam Lisabonas savienības Asambleja tiks aicināta pieņemt grozījumus Kopīgajā reglamentā.

| (4) | Ceturtajā sesijā, kas no 2022. gada 14. līdz 16. jūnijam notika Ženēvā, Lisabonas sistēmas attīstības darba grupa (“Lisabonas darba grupa”) ieteica Lisabonas savienības Asamblejai pieņemt dažādus grozījumus Kopīgajā reglamentā, ko ierosinājis WIPO sekretariāts un izmaiņas izdarījusi Lisabonas darba grupa. |
| --- | --- |

(4)

Ceturtajā sesijā, kas no 2022. gada 14. līdz 16. jūnijam notika Ženēvā, Lisabonas sistēmas attīstības darba grupa (“Lisabonas darba grupa”) ieteica Lisabonas savienības Asamblejai pieņemt dažādus grozījumus Kopīgajā reglamentā, ko ierosinājis WIPO sekretariāts un izmaiņas izdarījusi Lisabonas darba grupa.

| (5) | Ierosinātais Kopīgā reglamenta 7. noteikuma 4. punkta a) apakšpunkta grozījums nodrošina, ka tikai izmaiņām, kas attiecas uz 5. noteikuma 2. punktu, ir jābūt atkarīgām no 8. noteikuma 1. punkta ii) apakšpunktā noteiktās maksas saistībā ar cilmes vietas nosaukuma pārcelšanu no Lisabonas vienošanās uz Ženēvas aktu. Minētais pielāgojums atvieglotu to valstu pievienošanos Ženēvas aktam, kuras ir Lisabonas vienošanās puses. |
| --- | --- |

(5)

Ierosinātais Kopīgā reglamenta 7. noteikuma 4. punkta a) apakšpunkta grozījums nodrošina, ka tikai izmaiņām, kas attiecas uz 5. noteikuma 2. punktu, ir jābūt atkarīgām no 8. noteikuma 1. punkta ii) apakšpunktā noteiktās maksas saistībā ar cilmes vietas nosaukuma pārcelšanu no Lisabonas vienošanās uz Ženēvas aktu. Minētais pielāgojums atvieglotu to valstu pievienošanos Ženēvas aktam, kuras ir Lisabonas vienošanās puses.

| (6) | Ierosinātais Kopīgā reglamenta 8. noteikuma 1. punkta ii) apakšpunkta grozījums ierobežotu maksas par vairākām izmaiņām, kas iesniegtas vienā un tajā pašā pieprasījumā, līdz 800 Šveices frankiem. Tas palielinātu Lisabonas sistēmas pievilcību, vienlaikus saglabājot tās finansiālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

(6)

Ierosinātais Kopīgā reglamenta 8. noteikuma 1. punkta ii) apakšpunkta grozījums ierobežotu maksas par vairākām izmaiņām, kas iesniegtas vienā un tajā pašā pieprasījumā, līdz 800 Šveices frankiem. Tas palielinātu Lisabonas sistēmas pievilcību, vienlaikus saglabājot tās finansiālo ilgtspēju.

| (7) | Ierosinātais Kopīgā reglamenta 9. noteikuma 1. punkta c) apakšpunkta grozījums precizētu, ka tajā noteiktais vispārējais princips attiecas uz visiem atteikumiem, kas saņemti saskaņā ar 9. noteikuma 1. punkta b) apakšpunktu, kas būtu jālasa saistībā ar 9. noteikuma 1. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(7)

Ierosinātais Kopīgā reglamenta 9. noteikuma 1. punkta c) apakšpunkta grozījums precizētu, ka tajā noteiktais vispārējais princips attiecas uz visiem atteikumiem, kas saņemti saskaņā ar 9. noteikuma 1. punkta b) apakšpunktu, kas būtu jālasa saistībā ar 9. noteikuma 1. punkta c) apakšpunktu.

| (8) | Ierosinātie Kopīgā reglamenta 15. noteikuma 1. punkta i) un ii) apakšpunkta grozījumi racionalizētu procedūru, kas attiecas uz WIPO Starptautiskajam birojam iesniegto pieprasījumu reģistrēt izmaiņu. |
| --- | --- |

(8)

Ierosinātie Kopīgā reglamenta 15. noteikuma 1. punkta i) un ii) apakšpunkta grozījumi racionalizētu procedūru, kas attiecas uz WIPO Starptautiskajam birojam iesniegto pieprasījumu reģistrēt izmaiņu.

| (9) | Ierosinātā Kopīgā reglamenta 15. noteikuma 1. punkta vi) apakšpunkta svītrošana un ierosinātais 16. noteikuma 2. punkta grozījums nodrošinātu, ka gadījumā, ja tiek atsaukta atteikšanās, kas saistīta ar 6. noteikuma 1. punkta d) apakšpunktu, saistībā ar pārkāpumu attiecībā uz prasību, kuras pamatā ir paziņojums saskaņā ar 5. noteikuma 3. vai 4. punktu, vai deklarāciju, kas sniegta saskaņā ar Ženēvas akta 7. panta 4. punktu, maksa par izmaiņām vairs nebūs jāmaksā. Atteikšanās gadījumā saskaņā ar 6. noteikuma 1. punkta d) apakšpunktu atteikuma atsaukšanai piemēro pārkāpuma korekciju. |
| --- | --- |

(9)

Ierosinātā Kopīgā reglamenta 15. noteikuma 1. punkta vi) apakšpunkta svītrošana un ierosinātais 16. noteikuma 2. punkta grozījums nodrošinātu, ka gadījumā, ja tiek atsaukta atteikšanās, kas saistīta ar 6. noteikuma 1. punkta d) apakšpunktu, saistībā ar pārkāpumu attiecībā uz prasību, kuras pamatā ir paziņojums saskaņā ar 5. noteikuma 3. vai 4. punktu, vai deklarāciju, kas sniegta saskaņā ar Ženēvas akta 7. panta 4. punktu, maksa par izmaiņām vairs nebūs jāmaksā. Atteikšanās gadījumā saskaņā ar 6. noteikuma 1. punkta d) apakšpunktu atteikuma atsaukšanai piemēro pārkāpuma korekciju.

| (10) | Ierosinātajiem Kopīgā reglamenta grozījumiem būtu jāstājas spēkā 2023. gada 1. janvārī un būtu jāvienkāršo un jāracionalizē Lisabonas sistēmas procedūras un jānodrošina lielāka skaidrība tās lietotājiem, kas ir Lisabonas sistēmas lietotāju, saņēmēju un ieinteresēto personu interesēs Savienībā. |
| --- | --- |

(10)

Ierosinātajiem Kopīgā reglamenta grozījumiem būtu jāstājas spēkā 2023. gada 1. janvārī un būtu jāvienkāršo un jāracionalizē Lisabonas sistēmas procedūras un jānodrošina lielāka skaidrība tās lietotājiem, kas ir Lisabonas sistēmas lietotāju, saņēmēju un ieinteresēto personu interesēs Savienībā.

| (11) | Tādēļ Savienībai būtu jāatbalsta minēto grozījumu pieņemšana. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ Savienībai būtu jāatbalsta minēto grozījumu pieņemšana.

| (12) | Turklāt, ņemot vērā nostājas, ko delegācijas pauda Lisabonas darba grupas ceturtajā sesijā attiecībā uz Kopīgā reglamenta 5. noteikuma 4. punktu, kā arī darba grupas sanāksmes secinājumu ietvaros priekšsēdētājs aicināja Savienības delegāciju savlaicīgi iesniegt rakstisku priekšlikumu turpmākai izskatīšanai nākamajā darba grupas sanāksmē. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt, ņemot vērā nostājas, ko delegācijas pauda Lisabonas darba grupas ceturtajā sesijā attiecībā uz Kopīgā reglamenta 5. noteikuma 4. punktu, kā arī darba grupas sanāksmes secinājumu ietvaros priekšsēdētājs aicināja Savienības delegāciju savlaicīgi iesniegt rakstisku priekšlikumu turpmākai izskatīšanai nākamajā darba grupas sanāksmē.

| (13) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Lisabonas savienības Asamblejā, |
| --- | --- |

(13)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Lisabonas savienības Asamblejā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Lisabonas savienības Asamblejā WIPO ģenerālasambleju ietvaros no 2022. gada 14. līdz 22. jūlijam, ir atbalstīt grozījumu pieņemšanu Kopīgajā reglamentā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikuma 1. iedaļā.

Savienības pārstāvji var arī piekrist izmaiņām ierosinātajos grozījumos, ar noteikumu, ka tās būtiski nemaina būtību.

Gatavojoties nākamajai Lisabonas darba grupas sanāksmei, Savienība iesniedz WIPO sekretariātam rakstisku priekšlikumu, ierosinot grozījumus Kopīgā reglamenta 5. noteikumā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikuma 2. iedaļā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  Padomes Lēmums 2019/1754 (2019. gada 7. oktobris) par Eiropas Savienības pievienošanos Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (OV L 271, 24.10.2019., 12. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

1. iedaļa

IEROSINĀTIE GROZĪJUMI Kopīgajā reglamentā saskaņā ar Lisabonas Vienošanos par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju un Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktu

kā ieteikusi WIPO darba grupa Lisabonas sistēmas attīstībai, lai Lisabonas savienība tos pieņemtu WIPO 2022. gada ģenerālasambleju ietvaros:

Virsrakstā vārdus “kāds tas bija spēkā 2021. gada 8. decembrī
  ” aizstāj ar vārdiem “kāds tas bija spēkā 2023. gada 1. janvārī
  ”.

II nodaļa

Pieteikumi un starptautiskā reģistrācija

7. noteikums

Ierakstīšana Starptautiskajā reģistrā

Ženēvas akta 29. panta 4. punkta un 31. panta 1. punkta izpilde

7. noteikuma 4. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “a) | Ja Ženēvas aktu ratificē vai tam pievienojas valsts, kas ir 1967. gada akta puse, attiecībā uz starptautisko reģistrāciju vai cilmes vietu nosaukumiem, kas attiecībā uz šo valsti ir spēkā saskaņā ar 1967. gada aktu, mutatis mutandis piemēro 5. noteikuma 2. līdz 4. punktu. Starptautiskais birojs kopā ar attiecīgo kompetento iestādi pārbauda visas veicamās izmaiņas, ņemot vērā 3. noteikuma 1. punkta un 5. noteikuma 2. līdz 4. punkta prasības, lai tos reģistrētu saskaņā ar Ženēvas aktu, un paziņo par šādi veiktajām starptautiskajām reģistrācijām visām pārējām līgumslēdzējām pusēm, kas ir Ženēvas akta puses. Izmaiņas, kas attiecas uz 5. noteikuma 2. punktu, veic, ja ir samaksāta 8. noteikuma 1. punkta ii) apakšpunktā noteiktā maksa.” |
| --- | --- |

“a)

Ja Ženēvas aktu ratificē vai tam pievienojas valsts, kas ir 1967. gada akta puse, attiecībā uz starptautisko reģistrāciju vai cilmes vietu nosaukumiem, kas attiecībā uz šo valsti ir spēkā saskaņā ar 1967. gada aktu, mutatis mutandis piemēro 5. noteikuma 2. līdz 4. punktu. Starptautiskais birojs kopā ar attiecīgo kompetento iestādi pārbauda visas veicamās izmaiņas, ņemot vērā 3. noteikuma 1. punkta un 5. noteikuma 2. līdz 4. punkta prasības, lai tos reģistrētu saskaņā ar Ženēvas aktu, un paziņo par šādi veiktajām starptautiskajām reģistrācijām visām pārējām līgumslēdzējām pusēm, kas ir Ženēvas akta puses. Izmaiņas, kas attiecas uz 5. noteikuma 2. punktu, veic, ja ir samaksāta 8. noteikuma 1. punkta ii) apakšpunktā noteiktā maksa.”

8. noteikums

Maksas

Maksu apmērs

8. noteikuma 1. punkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “ii) | maksa par starptautiskās reģistrācijas izmaiņu pieprasījumu3 – 500.
  papildu maksa par papildu izmaiņām, kas iesniegtas tajā pašā pieprasījumā – 300” |
| --- | --- |

“ii)

maksa par starptautiskās reģistrācijas izmaiņu pieprasījumu3 – 500.

papildu maksa par papildu izmaiņām, kas iesniegtas tajā pašā pieprasījumā – 300”

3. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

| “3 | Starptautiskai reģistrācijai, kas attiecas uz ģeogrāfisko apgabalu, kurš atrodas vismazāk attīstītā valstī (VAV), saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas izveidotajiem sarakstiem maksa tiek samazināta līdz 50 procentiem no noteiktās summas (noapaļojot līdz tuvākajam pilnajam skaitlim). Šādā gadījumā maksa būs 500 Šveices franki par starptautisku reģistrāciju, kas attiecas uz ģeogrāfisko izcelsmes apgabalu, kurš atrodas vismazāk attīstītā valstī, 250 Šveices franki par vienu starptautiskās reģistrācijas grozījumu, kas attiecas uz izcelsmes ģeogrāfisko apgabalu, kurš atrodas vismazāk attīstītā valstī, un 150 Šveices franki par papildu maksu par papildu izmaiņām, kas iesniegtas tajā pašā pieprasījumā. Šos maksu samazinājumus sāks piemērot trīs gadus pēc Ženēvas akta stāšanās spēkā.” |
| --- | --- |

“3

III nodaļa

III nodaļa

Atteikums un citas darbības attiecībā uz starptautisko reģistrāciju

Atteikums un citas darbības attiecībā uz starptautisko reģistrāciju

9. noteikums

9. noteikums

Atteikums

Paziņojums Starptautiskajam birojam

Paziņojums Starptautiskajam birojam

9. noteikuma 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “c) | ja vien a) apakšpunktā minētā kompetentā iestāde nav pierādījusi pretējo, uzskata, ka b) apakšpunktā minēto paziņojumu par starptautisko reģistrāciju kompetentā iestāde ir saņēmusi 20 dienās pēc paziņojumā norādītā datuma.” |
| --- | --- |

“c)

ja vien a) apakšpunktā minētā kompetentā iestāde nav pierādījusi pretējo, uzskata, ka b) apakšpunktā minēto paziņojumu par starptautisko reģistrāciju kompetentā iestāde ir saņēmusi 20 dienās pēc paziņojumā norādītā datuma.”

15. noteikums

15. noteikums

Izmaiņas

Pieļaujamās izmaiņas

Pieļaujamās izmaiņas

15. noteikuma 1. punktu groza šādi:

| 1. | punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “i) | labuma guvēju izmaiņas, kas ietver labuma guvēja vai dažu labuma guvēju pievienošanu vai svītrošanu, vai labuma guvēju vai Ženēvas akta 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā minētās fiziskās vai juridiskās personas vārdu vai adrešu maiņa.” |
| --- | --- | --- |

1.

punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

labuma guvēju izmaiņas, kas ietver labuma guvēja vai dažu labuma guvēju pievienošanu vai svītrošanu, vai labuma guvēju vai Ženēvas akta 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā minētās fiziskās vai juridiskās personas vārdu vai adrešu maiņa.”

| 2. | punkta ii) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

2.

punkta ii) apakšpunktu svītro;

| 3. | punkta vi) apakšpunktu svītro. |
| --- | --- |

3.

punkta vi) apakšpunktu svītro.

16. noteikums

16. noteikums

Atteikšanās no aizsardzības

Atteikšanās atsaukšana

Atteikšanās atsaukšana

16. noteikuma 2. punktu groza šādi:

a) apakšpunktu aizstāj ar šādu

| “a) | jebkuru atteikšanos, ieskaitot atteikšanos saskaņā ar 6. noteikuma 1. punkta d) apakšpunktu, izcelsmes līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde vai – Ženēvas akta 5. panta 3. punkta gadījumā – labuma guvēji, fiziska vai juridiska persona, kas minēta minētā akta 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā, vai izcelsmes līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde jebkurā laikā var pilnībā vai daļēji atsaukt ar nosacījumu, ka, ja atteikšanās pamatā ir 6. noteikuma 1. punkta d) apakšpunkts – tiek novērsta neatbilstība.” |
| --- | --- |

“a)

jebkuru atteikšanos, ieskaitot atteikšanos saskaņā ar 6. noteikuma 1. punkta d) apakšpunktu, izcelsmes līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde vai – Ženēvas akta 5. panta 3. punkta gadījumā – labuma guvēji, fiziska vai juridiska persona, kas minēta minētā akta 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā, vai izcelsmes līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde jebkurā laikā var pilnībā vai daļēji atsaukt ar nosacījumu, ka, ja atteikšanās pamatā ir 6. noteikuma 1. punkta d) apakšpunkts – tiek novērsta neatbilstība.”

2. iedaļa

2. iedaļa

Nostāja, kas jāieņem rakstiskajā priekšlikumā, kurā ierosināti grozījumi Kopīgā reglamenta 5. noteikumā

II nodaļa

II nodaļa

Pieteikumi un starptautiskā reģistrācija

Pieteikumi un starptautiskā reģistrācija

5. noteikums

5. noteikums

Prasības attiecībā uz pieteikumu

5. noteikuma 4. punktu svītro.

Pamatojums

Ierosinātā Kopīgā reglamenta 5. noteikuma 4. punkta svītrošana (piemērošana paredzēta Ženēvas aktā – Paraksts un/vai nolūks izmantot) ir pamatota, jo parakstīšanas prasība jau ir izpildīta un pārbaudīta sākotnējā reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas laikā. Prasības deklarēt nodomu izmantot un kontrolēt izmantošanu ir pretrunā cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu elementiem. Cilmes vietas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir aizsargātas pret jebkādu izmantošanu, kas pārkāpj atzītās specifikācijas, pat ja attiecīgie produkti netiek tirgoti valstī, kurā atklāti krāpnieciskie lietojumi. Turklāt to starptautiskā reģistrācija noteikti nozīmē kontroli pār to izmantošanu līgumslēdzējā pusē, kura ir to izcelsmes vieta.

---

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/147 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/147

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/1223

(2022. gada 12. jūlijs)

par 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda projektu atbrīvoto līdzekļu piešķiršanu Krievijas agresijas kara pret Ukrainu radītās pārtikas nodrošinājuma krīzes un ekonomiskā satricinājuma novēršanai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumam par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK Līguma ceturtā daļa (1) (10. EAF Iekšējais nolīgums), un jo īpaši tā 1. panta 5. punktu,

ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (2) (11. EAF Iekšējais nolīgums), un jo īpaši tā 1. panta 4. un 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Kopš Krievija ir izvērsusi agresijas karu pret Ukrainu, pārtikas nodrošinājuma situācija pasaulē ir strauji pasliktinājusies, un daudzas no skartajām valstīm ir vismazāk attīstītās valstis vai valstis ar zemiem ienākumiem un pārtikas deficītu. |
| --- | --- |

(1)

Kopš Krievija ir izvērsusi agresijas karu pret Ukrainu, pārtikas nodrošinājuma situācija pasaulē ir strauji pasliktinājusies, un daudzas no skartajām valstīm ir vismazāk attīstītās valstis vai valstis ar zemiem ienākumiem un pārtikas deficītu.

| (2) | Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē”, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (3), ģeogrāfiskā pīlāra līdzekļu izmantojums 3 miljardu EUR apmērā jau ir saplānots. No minētās summas 2,3 miljardus EUR ir saplānots izmantot Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs, lai finansētu lauksaimniecības, uztura, ūdens un sanitārijas darbības laikposmā no 2021. līdz 2024. gadam. Ņemot vērā vajadzību apmēru un paredzamās sekas, būtu jāmobilizē papildu līdzekļi visvairāk skarto partnervalstu atbalstam. |
| --- | --- |

(2)

Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē”, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (3), ģeogrāfiskā pīlāra līdzekļu izmantojums 3 miljardu EUR apmērā jau ir saplānots. No minētās summas 2,3 miljardus EUR ir saplānots izmantot Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs, lai finansētu lauksaimniecības, uztura, ūdens un sanitārijas darbības laikposmā no 2021. līdz 2024. gadam. Ņemot vērā vajadzību apmēru un paredzamās sekas, būtu jāmobilizē papildu līdzekļi visvairāk skarto partnervalstu atbalstam.

| (3) | Savienība ir gandrīz pilnībā īstenojusi sākotnējo humānās palīdzības budžetu pārtikas nodrošinājumam un ar to saistītajām vajadzībām ĀKK valstīs, kuras tika apzinātas pirms Krievijas agresijas kara sākuma Ukrainā. Ņemot vērā ārkārtīgi smago pārtikas nodrošinājuma situāciju ĀKK valstīs, minētie līdzekļi ir jāpapildina ar atbilstošiem resursiem, lai reaģētu uz humāno vajadzību turpmāku saasināšanos un nodrošinātu sadarbības nepārtrauktību, kad no krīzes situācijas ir jānonāk līdz stabiliem attīstības apstākļiem. |
| --- | --- |

(3)

Savienība ir gandrīz pilnībā īstenojusi sākotnējo humānās palīdzības budžetu pārtikas nodrošinājumam un ar to saistītajām vajadzībām ĀKK valstīs, kuras tika apzinātas pirms Krievijas agresijas kara sākuma Ukrainā. Ņemot vērā ārkārtīgi smago pārtikas nodrošinājuma situāciju ĀKK valstīs, minētie līdzekļi ir jāpapildina ar atbilstošiem resursiem, lai reaģētu uz humāno vajadzību turpmāku saasināšanos un nodrošinātu sadarbības nepārtrauktību, kad no krīzes situācijas ir jānonāk līdz stabiliem attīstības apstākļiem.

| (4) | Eiropadome tās 2022. gada 24. un 25. marta secinājumos aicināja Komisiju par prioritāti noteikt darbu pie globālā pārtikas nodrošinājuma un pieejamības cenas ziņā, jo īpaši atbalstot pārtikas nodrošinājumu un lauksaimniecību Ukrainā un visneaizsargātākajās un riskam visvairāk pakļautajās trešās valstīs. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome tās 2022. gada 24. un 25. marta secinājumos aicināja Komisiju par prioritāti noteikt darbu pie globālā pārtikas nodrošinājuma un pieejamības cenas ziņā, jo īpaši atbalstot pārtikas nodrošinājumu un lauksaimniecību Ukrainā un visneaizsargātākajās un riskam visvairāk pakļautajās trešās valstīs.

| (5) | Eiropadome savos 2022. gada 30. un 31. maija secinājumos aicināja Komisiju izpētīt iespēju izmantot rezerves no Eiropas Attīstības fonda (EAF), lai atbalstītu visvairāk skartās partnervalstis. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome savos 2022. gada 30. un 31. maija secinājumos aicināja Komisiju izpētīt iespēju izmantot rezerves no Eiropas Attīstības fonda (EAF), lai atbalstītu visvairāk skartās partnervalstis.

| (6) | Padome 2022. gada 20. jūnija secinājumos atbalstīja Eiropas komandas reakciju uz globālo pārtikas trūkumu un aicināja Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis par prioritāti noteikt finansiālo atbalstu, ar kuru pievēršas globālajam pārtikas nodrošinājumam, tostarp neatliekamām humanitārajām vajadzībām, finansiālu un tehnisku atbalstu pārtikas importētājvalstīm vajadzības gadījumā, kā arī vidēja termiņa un ilgtermiņa ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un pastiprinātai vietējai ražošanai, lai uzlabotu noturību, un izskatīt visus pieejamos finansējuma avotus, tostarp, mobilizējot rezerves no EAF. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2022. gada 20. jūnija secinājumos atbalstīja Eiropas komandas reakciju uz globālo pārtikas trūkumu un aicināja Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis par prioritāti noteikt finansiālo atbalstu, ar kuru pievēršas globālajam pārtikas nodrošinājumam, tostarp neatliekamām humanitārajām vajadzībām, finansiālu un tehnisku atbalstu pārtikas importētājvalstīm vajadzības gadījumā, kā arī vidēja termiņa un ilgtermiņa ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un pastiprinātai vietējai ražošanai, lai uzlabotu noturību, un izskatīt visus pieejamos finansējuma avotus, tostarp, mobilizējot rezerves no EAF.

| (7) | Turklāt Padome uzsvēra, ka ir svarīgi, lai Savienība izrādītu spēcīgu solidaritāti, nodrošinot ātru un visaptverošu atbildes reakciju, kas balstās efektīvā multilaterālismā, pamatojoties uz Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu “Pārtikas nodrošinājuma garantēšana un pārtikas sistēmu noturības stiprināšana" un balstoties uz Pārtikas un lauksaimniecības noturības misijas (FARM) trim pīlāriem – tirdzniecību, solidaritāti un ražošanu –, kā to atzinīgi novērtējusi Eiropadome un kas pilnībā saskaņots ar Apvienoto Nāciju Organizācijas globālās krīzes reakcijas grupu (GCRG) un citām attiecīgām starptautiskām iniciatīvām, jo īpaši G7 ierosināto Globālā pārtikas nodrošinājuma aliansi. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt Padome uzsvēra, ka ir svarīgi, lai Savienība izrādītu spēcīgu solidaritāti, nodrošinot ātru un visaptverošu atbildes reakciju, kas balstās efektīvā multilaterālismā, pamatojoties uz Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu “Pārtikas nodrošinājuma garantēšana un pārtikas sistēmu noturības stiprināšana" un balstoties uz Pārtikas un lauksaimniecības noturības misijas (FARM) trim pīlāriem – tirdzniecību, solidaritāti un ražošanu –, kā to atzinīgi novērtējusi Eiropadome un kas pilnībā saskaņots ar Apvienoto Nāciju Organizācijas globālās krīzes reakcijas grupu (GCRG) un citām attiecīgām starptautiskām iniciatīvām, jo īpaši G7 ierosināto Globālā pārtikas nodrošinājuma aliansi.

| (8) | Ņemot vērā ietekmi vairākās ĀKK valstīs, 10. un 11. EAF projektu atbrīvoto līdzekļu ārkārtas mobilizēšanai vajadzētu ļaut Savienībai un tās dalībvalstīm aktīvāk reaģēt uz krīzi, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām un riskam visvairāk pakļautajām ĀKK valstīm. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā ietekmi vairākās ĀKK valstīs, 10. un 11. EAF projektu atbrīvoto līdzekļu ārkārtas mobilizēšanai vajadzētu ļaut Savienībai un tās dalībvalstīm aktīvāk reaģēt uz krīzi, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām un riskam visvairāk pakļautajām ĀKK valstīm.

| (9) | No minētajiem līdzekļiem būtu jāfinansē darbības, kuru mērķis ir sniegt atbalstu pārtikas ražošanai un pārtikas sistēmu noturībai, humānajai palīdzībai un makroekonomiskajam atbalstam, lai nodrošinātu makroekonomikas stabilitāti, būtu jāpalīdz atgūt fiskālo telpu un palielināt rezerves, jo īpaši ar daudzpusēju struktūru starpniecību. Šajos līdzekļos būtu jāiekļauj 11. EAF Iekšējā nolīguma 6. pantā minētie atbalsta izdevumi. |
| --- | --- |

(9)

No minētajiem līdzekļiem būtu jāfinansē darbības, kuru mērķis ir sniegt atbalstu pārtikas ražošanai un pārtikas sistēmu noturībai, humānajai palīdzībai un makroekonomiskajam atbalstam, lai nodrošinātu makroekonomikas stabilitāti, būtu jāpalīdz atgūt fiskālo telpu un palielināt rezerves, jo īpaši ar daudzpusēju struktūru starpniecību. Šajos līdzekļos būtu jāiekļauj 11. EAF Iekšējā nolīguma 6. pantā minētie atbalsta izdevumi.

| (10) | Ievērojot Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (4) 153. pantu, minēto līdzekļu Apvienotās Karalistes daļa netiks atkārtoti izmantota. |
| --- | --- |

(10)

Ievērojot Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (4) 153. pantu, minēto līdzekļu Apvienotās Karalistes daļa netiks atkārtoti izmantota.

| (11) | Ņemot vērā to, ka 11. EAF Iekšējā nolīguma 14. panta 3. punktā paredzēts, ka šim nolīgumam jāpaliek spēkā tik ilgi, cik vajadzīgs, lai pilnībā izpildītu visas darbības, ko finansē saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu, to interpretē tādā nozīmē, ka tas ietver 10. un 11. EAF atbrīvoto līdzekļu pašreizējo ārkārtas mobilizēšanu, lai finansētu darbības, ar kurām risina pārtikas nodrošinājuma krīzi un ekonomikas satricinājumu ĀKK valstīs saistībā ar Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka 11. EAF Iekšējā nolīguma 14. panta 3. punktā paredzēts, ka šim nolīgumam jāpaliek spēkā tik ilgi, cik vajadzīgs, lai pilnībā izpildītu visas darbības, ko finansē saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu, to interpretē tādā nozīmē, ka tas ietver 10. un 11. EAF atbrīvoto līdzekļu pašreizējo ārkārtas mobilizēšanu, lai finansētu darbības, ar kurām risina pārtikas nodrošinājuma krīzi un ekonomikas satricinājumu ĀKK valstīs saistībā ar Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu.

| (12) | Līdzekļi būtu jāizmanto saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro 11. EAF, kā noteikts Padomes Regulās (ES) 2015/322 (5) un (ES) 2018/1877 (6). |
| --- | --- |

(12)

Līdzekļi būtu jāizmanto saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro 11. EAF, kā noteikts Padomes Regulās (ES) 2015/322 (5) un (ES) 2018/1877 (6).

| (13) | Atkārtoti izmantotajiem 10. EAF līdzekļiem, par kuriem saskaņā ar 11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 3. punktu saistības iepriekš nebija uzņemtas vai par kuriem saskaņā ar minētā nolīguma 1. panta 4. punktu saistības ir atceltas, saskaņā ar 10. EAF 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu jāpaliek 10. EAF līdzekļiem. |
| --- | --- |

(13)

Atkārtoti izmantotajiem 10. EAF līdzekļiem, par kuriem saskaņā ar 11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 3. punktu saistības iepriekš nebija uzņemtas vai par kuriem saskaņā ar minētā nolīguma 1. panta 4. punktu saistības ir atceltas, saskaņā ar 10. EAF 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu jāpaliek 10. EAF līdzekļiem.

| (14) | Atkārtoti izmantotajiem 11. EAF līdzekļiem, par kuriem iepriekš nav uzņemtas saistības vai par kuriem saistības ir atceltas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1877 24. panta 5. punktu, jāpaliek 11. EAF resursam saskaņā ar 11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

(14)

Atkārtoti izmantotajiem 11. EAF līdzekļiem, par kuriem iepriekš nav uzņemtas saistības vai par kuriem saistības ir atceltas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1877 24. panta 5. punktu, jāpaliek 11. EAF resursam saskaņā ar 11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Summu, kas nepārsniedz 600 000 000 EUR no 10. un 11. EAF projektu atbrīvotajiem līdzekļiem, izņēmuma kārtā piešķir, lai finansētu darbības, kuru mērķis ir Krievijas agresijas kara Ukrainā radītās pārtikas nodrošinājuma krīzes un ekonomiskā satricinājuma novēršana ĀKK valstīs.

2.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem būtu jāfinansē darbības, kuru mērķis ir sniegt atbalstu, šādi:

| — | līdz 350 000 000 EUR pārtikas ražošanai un pārtikas sistēmu noturībai, |
| --- | --- |

—

līdz 350 000 000 EUR pārtikas ražošanai un pārtikas sistēmu noturībai,

| — | līdz 150 000 000 EUR humānajai palīdzībai un |
| --- | --- |

—

līdz 150 000 000 EUR humānajai palīdzībai un

| — | līdz 100 000 000 EUR makroekonomiskajam atbalstam. |
| --- | --- |

—

līdz 100 000 000 EUR makroekonomiskajam atbalstam.

3.   No 1. punktā minētās summas līdz 488 000 000 EUR piešķir no 10. EAF un līdz 112 000 000 EUR piešķir no 11. EAF. No minētajiem līdzekļiem maksimāli 18 000 000 EUR piešķir, lai segtu atbalsta izdevumus, kas radušies Komisijai.

4.   Šā panta 1. punktā minētos līdzekļus izmanto finanšu saistībām saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro 11. EAF, kā noteikts Regulās (ES) 2015/322 un (ES) 2018/1877.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  
  OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.

1

(2)  
  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

3

(4)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

4

(5)  Padomes Regula (ES) 2015/322 (2015. gada 2. marts) par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (OV L 58, 3.3.2015., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, un ar ko atceļ Regulu (ES) 2015/323 (OV L 307, 3.12.2018., 1. lpp.).

6

---

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/150

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2022/1224

(2022. gada 13. jūlijs),

ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (“ES spēku komandieris”). |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (“ES spēku komandieris”).

| (2) | PDK 2022. gada 7. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/1179 (2), ar ko par ES spēku komandieri iecēla kontradmirāli Riccardo MARCHIÓ. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2022. gada 7. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/1179 (2), ar ko par ES spēku komandieri iecēla kontradmirāli Riccardo MARCHIÓ.

| (3) | 2022. gada 2. jūnijā ES operācijas komandieris ieteica par jauno ES spēku komandieri no 2022. gada 4. augusta iecelt kapteini (jūras spēki) Rui Miguel Marcelo CORREIA. Portugāles iestādes ir norādījušas, ka līdz ar iecelšanu par ES spēku komandieri kapteinis (jūras spēki) Rui Miguel Marcelo CORREIA tiks paaugstināts par flotiles admirāli. |
| --- | --- |

(3)

2022. gada 2. jūnijā ES operācijas komandieris ieteica par jauno ES spēku komandieri no 2022. gada 4. augusta iecelt kapteini (jūras spēki) Rui Miguel Marcelo CORREIA. Portugāles iestādes ir norādījušas, ka līdz ar iecelšanu par ES spēku komandieri kapteinis (jūras spēki) Rui Miguel Marcelo CORREIA tiks paaugstināts par flotiles admirāli.

| (4) | ES Militārā komiteja 2022. gada 9. jūnijā piekrita minētajam ieteikumam. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja 2022. gada 9. jūnijā piekrita minētajam ieteikumam.

| (5) | Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2022/1179 būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2022/1179 būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo flotiles admirālis Rui Miguel Marcelo CORREIA no 2022. gada 4. augusta tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta).

2. pants

Lēmums (KĀDP) 2022/1179 ar šo tiek atcelts.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2022. gada 4. augustā.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētāja

D. PRONK

---

(1)  
  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2022/1179 (2022. gada 7. jūlijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2022/217 (ATALANTA/4/2022) (OV L 183, 8.7.2022., 83. lpp.).

2

Atalanta

---

Labojumi

| 15.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 188/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 188/152

---

Labojumi Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/913 (2022. gada 30. maijs), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/1793 par to oficiālo kontroļu pagaidu pastiprināšanu un ārkārtas pasākumiem, kas attiecas uz noteiktu preču ievešanu Savienībā no konkrētām trešām valstīm, un ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 un (EK) Nr. 178/2002

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 158, 2022. gada 13. jūnijs
  )

13. lappusē, Īstenošanas regulas (ES) 2019/1793 Pielikumā, I pielikuma tabulā 18. ierakstu aizstāj ar šādu:

| “18 | Nigeria (NG) | Sesamum seeds
  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (2) | 50” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

“18

Nigeria (NG)

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (2)

50”

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

18. lappusē, Īstenošanas regulas (ES) 2019/1793 Pielikumā, II pielikuma tabulā 6. ierakstu aizstāj ar šādu:

| “6 | Ethiopia (ET) | Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta | 0904 | | Aflatoxins | 50 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices


  (Food – dried spices) | 0910 |
| Sesamum seeds


  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 50” |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

“6

Ethiopia (ET)

Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta

0904

Aflatoxins

50

Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices

(Food – dried spices)

0910

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (6)

50”

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

19. lappusē, Īstenošanas regulas (ES) 2019/1793 Pielikumā, II pielikuma tabulā 10. ierakstu aizstāj ar šādu:

| “10 | India (IN) | Betel leaves (Piper betle L.)


  (Food) | ex 1404 90 00 | 10 | Salmonella (2) | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peppers of the genus Capsicum (sweet or other than sweet)


  (Food – dried, roasted, crushed or ground) | 0904 21 10 ; | | Aflatoxins | 20 |
| ex 0904 22 00 ; | 11; 19 |
| ex 0904 21 90 ; | 20 |
| ex 2005 99 10 ; | 10; 90 |
| ex 2005 99 80 | 94 |
| Groundnuts (peanuts),
  in shell | 1202 41 00 | | | |
| | | Groundnuts (peanuts), shelled | 1202 42 00 | | | |
| | | Peanut butter | 2008 11 10 | | | |
| | | Groundnuts (peanuts), otherwise prepared or preserved, including mixtures | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 ; | | Aflatoxins | 50 |
| | | ex 2008 19 12 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 19 ; | 50 | | |
| | | ex 2008 19 92 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 95 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 99 | 50 | | |
| | Oilcake and other solid residues, whether or not ground or in the form of pellets, resulting from the extraction of groundnut oil | 2305 00 00 | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | Groundnut flours and meals | ex 1208 90 00 | 20 | | |
| | Groundnuts paste
  (Food and feed) | ex 2007 10 10 | 80 | | |
| ex 2007 10 99 | 50 |
| ex 2007 99 39 | 07; 08 |
| | Peppers of the genus Capsicum (other than sweet)


  (Food – fresh, chilled or frozen) | ex 0709 60 99 ; | 20 | Pesticide residues (4) (5) | 20 |
| ex 0710 80 59 | 20 |
| | Sesamum seeds


  (Food and feed) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 20 |
| ex 2008 19 19 | 40 | -
  Pesticide residues (11) | 50 |
| ex 2008 19 99 | 40 |
| | Locust beans (carob) | 1212 92 00 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Locust beans seeds, not decorticated, crushed or ground | 1212 99 41 | |
| | Mucilages and thickeners, whether or not modified, derived from locust beans or locust bean seeds


  (Food and feed) | 1302 32 10 | |
| | Guar gum


  (Food and feed) | ex 1302 32 90 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| Pentachlorophenol and dioxins (3) | 5 |
| Mixtures of food additives containing locust bean gum or guar gum


  (Food) | ex 2106 90 92
  ex 2106 90 98
  ex 3824 99 93
  ex 3824 99 96 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta | 0904 | | | |
| | Vanilla | 0905 | | | |
| | Cinnamon and cinnamon-tree flowers | 0906 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Cloves (whole fruit, cloves and stems) | 0907 | | | |
| | Nutmeg, mace and cardamoms | 0908 | | | |
| | | Seeds of anise, badian, fennel, coriander, cumin or caraway; juniper berries | 0909 | | | |
| | | Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices


  (Food – dried spices) | 0910 | | | |
| | | Sauces and preparations thereof; mixed condiments and mixed seasonings; mustard flours and meals and prepared mustard


  (Food) | 2103 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | | Calcium carbonate


  (Food and feed) | ex 2106 90 92/98
  ex 2530 90 00
  ex 2836 50 00 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Food supplements containing botanicals


  (Food) | ex 1302
  ex 2106 | | Pesticide residues (11) | 20” |

“10

India (IN)

Betel leaves (Piper betle L.)

(Food)

ex 1404 90 00

10

Salmonella (2)

10

Peppers of the genus Capsicum (sweet or other than sweet)

(Food – dried, roasted, crushed or ground)

0904 21 10 ;

Aflatoxins

20

ex 0904 22 00 ;

11; 19

ex 0904 21 90 ;

20

ex 2005 99 10 ;

10; 90

ex 2005 99 80

94

Groundnuts (peanuts),

in shell

1202 41 00

Groundnuts (peanuts), shelled

1202 42 00

Peanut butter

2008 11 10

Groundnuts (peanuts), otherwise prepared or preserved, including mixtures

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

Aflatoxins

50

ex 2008 19 12 ;

40

ex 2008 19 19 ;

50

ex 2008 19 92 ;

40

ex 2008 19 95 ;

40

ex 2008 19 99

50

Oilcake and other solid residues, whether or not ground or in the form of pellets, resulting from the extraction of groundnut oil

2305 00 00

Groundnut flours and meals

ex 1208 90 00

20

Groundnuts paste

(Food and feed)

ex 2007 10 10

80

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

Peppers of the genus Capsicum (other than sweet)

(Food – fresh, chilled or frozen)

ex 0709 60 99 ;

20

Pesticide residues (4) (5)

20

ex 0710 80 59

20

Sesamum seeds

(Food and feed)

1207 40 90

Salmonella (6)

20

ex 2008 19 19

40

-

Pesticide residues (11)

50

ex 2008 19 99

40

Locust beans (carob)

1212 92 00

Pesticide residues (11)

20

Locust beans seeds, not decorticated, crushed or ground

1212 99 41

Mucilages and thickeners, whether or not modified, derived from locust beans or locust bean seeds

(Food and feed)

1302 32 10

Guar gum

(Food and feed)

ex 1302 32 90

Pesticide residues (11)

20

Pentachlorophenol and dioxins (3)

5

Mixtures of food additives containing locust bean gum or guar gum

(Food)

ex 2106 90 92

ex 2106 90 98

ex 3824 99 93

ex 3824 99 96

Pesticide residues (11)

20

Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta

0904

Vanilla

0905

Cinnamon and cinnamon-tree flowers

0906

Pesticide residues (11)

20

Cloves (whole fruit, cloves and stems)

0907

Nutmeg, mace and cardamoms

0908

Seeds of anise, badian, fennel, coriander, cumin or caraway; juniper berries

0909

Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices

(Food – dried spices)

0910

Sauces and preparations thereof; mixed condiments and mixed seasonings; mustard flours and meals and prepared mustard

(Food)

2103

Pesticide residues (11)

20

Calcium carbonate

(Food and feed)

ex 2106 90 92/98

ex 2530 90 00

ex 2836 50 00

Pesticide residues (11)

20

Food supplements containing botanicals

(Food)

ex 1302

ex 2106

Pesticide residues (11)

20”

22. lappusē, Īstenošanas regulas (ES) 2019/1793 Pielikumā, II pielikuma tabulā 13. ierakstu aizstāj ar šādu:

| “13 | Sri Lanka (LK) | Peppers of the genus Capsicum

  (sweet or other than sweet)


  (Food – dried, roasted, crushed or ground) | 0904 21 10 ; | | Aflatoxins | 50” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0904 21 90 ; | 20 |
| ex 0904 22 00 ; | 11; 19 |
| ex 2005 99 10 ; | 10; 90 |
| ex 2005 99 80 | 94 |

“13

Sri Lanka (LK)

Peppers of the genus Capsicum

(sweet or other than sweet)

(Food – dried, roasted, crushed or ground)

0904 21 10 ;

Aflatoxins

50”

ex 0904 21 90 ;

20

ex 0904 22 00 ;

11; 19

ex 2005 99 10 ;

10; 90

ex 2005 99 80

94

25. lappusē, Īstenošanas regulas (ES) 2019/1793 Pielikumā, II pielikuma tabulā 19. ierakstu aizstāj ar šādu:

| “19 | Uganda (UG) | Sesamum seeds


  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 20” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

“19

Uganda (UG)

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (6)

20”

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

---