# Europeiska unionens L 315/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 315 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången7 december 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 315

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången7 december 2022

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2379 av den 23 november 2022 om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket, om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009 och (EG) nr 1185/2009 samt rådets direktiv 96/16/EG (
  1
  ) | 1 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2380 av den 23 november 2022 om ändring av direktiv 2014/53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning (
  1
  ) | 30 |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2381 av den 23 november 2022 om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (
  1
  ) | 44 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2379 av den 23 november 2022 om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket, om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009 och (EG) nr 1185/2009 samt rådets direktiv 96/16/EG (
  1
  )

1

1

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2380 av den 23 november 2022 om ändring av direktiv 2014/53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning (
  1
  )

1

30

*

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2381 av den 23 november 2022 om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (
  1
  )

1

44

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2022/2382 av den 1 december 2022 om förbud mot fiske efter brokrocka i unionens vatten i 9 med fartyg som för portugisisk flagg | 60 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2022/2383 av den 6 december 2022 om ändring av förordning (EU) nr 582/2011 vad gäller typgodkännande avseende utsläpp från tunga fordon som använder ren biodiesel (
  1
  ) | 63 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2384 av den 25 november 2022 om godkännande på Europeiska unionens vägnar av ändring av unionens bindningslista med specifika åtaganden inom ramen för Allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) i syfte att införliva bilaga 1 till förklaringen om slutförandet av förhandlingarna om inhemsk reglering på tjänsteområdet | 71 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/2385 av den 6 december 2022 om ändring av genomförandebeslut 2013/805/EU om bemyndigande för Republiken Polen att införa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 87 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2386 av den 5 december 2022 om förlängning av de åtgärder som vidtagits för att i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 tillåta tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukten Biobor JF
  (delgivet med nr C(2022) 8673) | 89 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2022/2382 av den 1 december 2022 om förbud mot fiske efter brokrocka i unionens vatten i 9 med fartyg som för portugisisk flagg

60

*

Kommissionens förordning (EU) 2022/2383 av den 6 december 2022 om ändring av förordning (EU) nr 582/2011 vad gäller typgodkännande avseende utsläpp från tunga fordon som använder ren biodiesel (
  1
  )

1

63

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2022/2384 av den 25 november 2022 om godkännande på Europeiska unionens vägnar av ändring av unionens bindningslista med specifika åtaganden inom ramen för Allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) i syfte att införliva bilaga 1 till förklaringen om slutförandet av förhandlingarna om inhemsk reglering på tjänsteområdet

71

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/2385 av den 6 december 2022 om ändring av genomförandebeslut 2013/805/EU om bemyndigande för Republiken Polen att införa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

87

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2386 av den 5 december 2022 om förlängning av de åtgärder som vidtagits för att i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 tillåta tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukten Biobor JF
  (delgivet med nr C(2022) 8673)

(delgivet med nr C(2022) 8673)

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 7.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2379

av den 23 november 2022

om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket, om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009 och (EG) nr 1185/2009 samt rådets direktiv 96/16/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | En transparent, övergripande och tillförlitlig statistisk kunskapsbas behövs för att utforma, genomföra, övervaka, utvärdera och se över unionspolitik avseende jordbruk, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet åtgärder för landsbygdsutveckling, liksom unionspolitik avseende bland annat miljö, anpassning till och begränsning av klimatförändringar, markanvändning, regioner, folkhälsa, livsmedelssäkerhet, växtskydd, hållbar användning av bekämpningsmedel, användning av veterinärmedicinska läkemedel och Förenta nationernas mål för hållbar utveckling. Den statistiken kan också vara till nytta när det gäller att övervaka och utvärdera vilken inverkan jordbruket har på pollinatörer och viktiga markorganismer. |
| --- | --- |

(1)

En transparent, övergripande och tillförlitlig statistisk kunskapsbas behövs för att utforma, genomföra, övervaka, utvärdera och se över unionspolitik avseende jordbruk, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet åtgärder för landsbygdsutveckling, liksom unionspolitik avseende bland annat miljö, anpassning till och begränsning av klimatförändringar, markanvändning, regioner, folkhälsa, livsmedelssäkerhet, växtskydd, hållbar användning av bekämpningsmedel, användning av veterinärmedicinska läkemedel och Förenta nationernas mål för hållbar utveckling. Den statistiken kan också vara till nytta när det gäller att övervaka och utvärdera vilken inverkan jordbruket har på pollinatörer och viktiga markorganismer.

| (2) | Insamling av statistiska uppgifter, särskilt om insatsvaror och produktion i jordbruket, bör bland annat syfta till att ge ett evidensbaserat underlag till beslutsprocessen genom uppdaterade, högkvalitativa och tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter som är nödvändiga för att utveckla miljöindikatorer för jordbruket, och för att stödja och utvärdera framstegen när det gäller den europeiska gröna given med de tillhörande strategierna Från jord till bord och Biologisk mångfald, handlingsplanen för nollförorening och handlingsplanen för ekologisk produktion i unionen samt framtida reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. En viktig faktor för att uppnå målen med den europeiska gröna given är omställningen till ett multifunktionellt jordbruk som kan producera tillräckliga mängder av säkra livsmedel samtidigt som det ger positiva miljöeffekter. |
| --- | --- |

(2)

Insamling av statistiska uppgifter, särskilt om insatsvaror och produktion i jordbruket, bör bland annat syfta till att ge ett evidensbaserat underlag till beslutsprocessen genom uppdaterade, högkvalitativa och tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter som är nödvändiga för att utveckla miljöindikatorer för jordbruket, och för att stödja och utvärdera framstegen när det gäller den europeiska gröna given med de tillhörande strategierna Från jord till bord och Biologisk mångfald, handlingsplanen för nollförorening och handlingsplanen för ekologisk produktion i unionen samt framtida reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. En viktig faktor för att uppnå målen med den europeiska gröna given är omställningen till ett multifunktionellt jordbruk som kan producera tillräckliga mängder av säkra livsmedel samtidigt som det ger positiva miljöeffekter.

| (3) | Harmoniserade, samstämmiga och jämförbara statistiska uppgifter av hög kvalitet är viktiga för att bedöma läget och utvecklingen för insatsvaror och produktion i jordbruket i unionen i syfte att tillhandahålla meningsfulla och precisa uppgifter om jordbrukets miljömässiga och ekonomiska effekter och om omställningstakten till mer hållbara jordbruksmetoder. De insamlade uppgifterna bör också hänföra sig till hur väl marknaderna fungerar och livsmedelssäkerheten, för att säkerställa tillgången till tillräckliga och högkvalitativa livsmedel, och till bedömningen av hållbarheten liksom av de miljömässiga, ekonomiska och sociala effekterna och resultaten av unionspolitik och nationell politik, samt till bedömningen av hur hållbar och verkningsfull utvecklingen av nya företagsmodeller är. Dessa uppgifter inbegriper, men är inte begränsade till, statistik över besättningar och kött, produktion och användning av ägg samt produktion och användning av mjölk och mjölkprodukter. Statistik över areal, avkastning och produktion av jordbruksgrödor, grönsaker, permanenta grödor och gräsmarker samt råvarubalanser är också viktigt. Dessutom behövs statistik över försäljning och användning av växtskyddsmedel, gödselmedel och veterinärmedicinska läkemedel, särskilt antibiotika i foder. |
| --- | --- |

(3)

Harmoniserade, samstämmiga och jämförbara statistiska uppgifter av hög kvalitet är viktiga för att bedöma läget och utvecklingen för insatsvaror och produktion i jordbruket i unionen i syfte att tillhandahålla meningsfulla och precisa uppgifter om jordbrukets miljömässiga och ekonomiska effekter och om omställningstakten till mer hållbara jordbruksmetoder. De insamlade uppgifterna bör också hänföra sig till hur väl marknaderna fungerar och livsmedelssäkerheten, för att säkerställa tillgången till tillräckliga och högkvalitativa livsmedel, och till bedömningen av hållbarheten liksom av de miljömässiga, ekonomiska och sociala effekterna och resultaten av unionspolitik och nationell politik, samt till bedömningen av hur hållbar och verkningsfull utvecklingen av nya företagsmodeller är. Dessa uppgifter inbegriper, men är inte begränsade till, statistik över besättningar och kött, produktion och användning av ägg samt produktion och användning av mjölk och mjölkprodukter. Statistik över areal, avkastning och produktion av jordbruksgrödor, grönsaker, permanenta grödor och gräsmarker samt råvarubalanser är också viktigt. Dessutom behövs statistik över försäljning och användning av växtskyddsmedel, gödselmedel och veterinärmedicinska läkemedel, särskilt antibiotika i foder.

| (4) | En internationell utvärdering av jordbruksstatistik ledde till att Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation utarbetade en global strategi för att förbättra statistiken över jordbruk och landsbygdsutveckling. Förenta nationernas kommission för statistik ställde sig bakom den globala strategin 2010. Den europeiska jordbruksstatistiken bör när så är lämpligt följa rekommendationerna i den globala strategin. |
| --- | --- |

(4)

En internationell utvärdering av jordbruksstatistik ledde till att Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation utarbetade en global strategi för att förbättra statistiken över jordbruk och landsbygdsutveckling. Förenta nationernas kommission för statistik ställde sig bakom den globala strategin 2010. Den europeiska jordbruksstatistiken bör när så är lämpligt följa rekommendationerna i den globala strategin.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (2) fastställs en rättslig ram för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik utifrån gemensamma statistiska principer. Den förordningen fastställer kvalitetskriterier och hänvisar till behovet av att minska uppgiftslämnarbördan för uppgiftslämnarna och bidra till det mer övergripande målet att minska den administrativa bördan. |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (2) fastställs en rättslig ram för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik utifrån gemensamma statistiska principer. Den förordningen fastställer kvalitetskriterier och hänvisar till behovet av att minska uppgiftslämnarbördan för uppgiftslämnarna och bidra till det mer övergripande målet att minska den administrativa bördan.

| (6) | Enligt strategin för jordbruksstatistik 2020 och därefter, som kommittén för det europeiska statistiksystemet (ESS-kommittén) ställde sig bakom i november 2015, är det tänkt att två ramförordningar som omfattar alla aspekter av unionslagstiftningen om jordbruksstatistik, utom räkenskaperna för jordbruket (EAA), ska antas. Denna förordning är en av dessa två ramförordningar och bör komplettera den redan antagna ramförordningen, nämligen Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1091 (3). |
| --- | --- |

(6)

Enligt strategin för jordbruksstatistik 2020 och därefter, som kommittén för det europeiska statistiksystemet (ESS-kommittén) ställde sig bakom i november 2015, är det tänkt att två ramförordningar som omfattar alla aspekter av unionslagstiftningen om jordbruksstatistik, utom räkenskaperna för jordbruket (EAA), ska antas. Denna förordning är en av dessa två ramförordningar och bör komplettera den redan antagna ramförordningen, nämligen Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1091 (3).

| (7) | Europeisk statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket samlas för närvarande in, framställs och sprids på grundval av ett antal rättsakter. Den nuvarande rättsliga ramen ger inte tillräcklig enhetlighet mellan de olika statistikområdena och främjar inte heller ett integrerat tillvägagångssätt vad gäller utveckling, framställning och spridning av jordbruksstatistik som är avsedd att täcka jordbrukets ekonomiska och miljömässiga aspekter. Denna förordning bör ersätta de rättsakterna för att öka harmonisering och jämförbarhet hos information samt, i syfte att säkerställa enhetlighet och samordning i den europeiska jordbruksstatistiken, för att underlätta integrering och effektivisering av de statistiska processerna och möjliggöra en ökad helhetssyn. Det är därför nödvändigt att upphäva de rättsakterna, nämligen Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008 (4), (EG) nr 543/2009 (5) och (EG) nr 1185/2009 (6) samt rådets direktiv 96/16/EG (7). De talrika tillhörande överenskommelserna rörande det europeiska statistiksystemet (ESS) och informella överenskommelserna mellan de nationella statistikbyråerna och kommissionen (Eurostat) om överföring av uppgifter bör integreras i den här förordningen om det finns belägg för att uppgifterna tillgodoser användares behov, att den överenskomna metoden fungerar och att uppgifterna håller tillräcklig kvalitet. |
| --- | --- |

(7)

Europeisk statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket samlas för närvarande in, framställs och sprids på grundval av ett antal rättsakter. Den nuvarande rättsliga ramen ger inte tillräcklig enhetlighet mellan de olika statistikområdena och främjar inte heller ett integrerat tillvägagångssätt vad gäller utveckling, framställning och spridning av jordbruksstatistik som är avsedd att täcka jordbrukets ekonomiska och miljömässiga aspekter. Denna förordning bör ersätta de rättsakterna för att öka harmonisering och jämförbarhet hos information samt, i syfte att säkerställa enhetlighet och samordning i den europeiska jordbruksstatistiken, för att underlätta integrering och effektivisering av de statistiska processerna och möjliggöra en ökad helhetssyn. Det är därför nödvändigt att upphäva de rättsakterna, nämligen Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008 (4), (EG) nr 543/2009 (5) och (EG) nr 1185/2009 (6) samt rådets direktiv 96/16/EG (7). De talrika tillhörande överenskommelserna rörande det europeiska statistiksystemet (ESS) och informella överenskommelserna mellan de nationella statistikbyråerna och kommissionen (Eurostat) om överföring av uppgifter bör integreras i den här förordningen om det finns belägg för att uppgifterna tillgodoser användares behov, att den överenskomna metoden fungerar och att uppgifterna håller tillräcklig kvalitet.

| (8) | Den statistik som krävs i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 (8) har samlats in inom ESS och uppfyller vissa men inte alla kvalitetsnormer. Denna statistik stöder unionens och nationell politik på längre sikt och bör integreras som europeisk statistik för att säkerställa uppgifternas tillgänglighet och kvalitet. För att undvika dubbel rapportering från medlemsstaterna bör statistikkraven enligt den förordningen utgå. |
| --- | --- |

(8)

Den statistik som krävs i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 (8) har samlats in inom ESS och uppfyller vissa men inte alla kvalitetsnormer. Denna statistik stöder unionens och nationell politik på längre sikt och bör integreras som europeisk statistik för att säkerställa uppgifternas tillgänglighet och kvalitet. För att undvika dubbel rapportering från medlemsstaterna bör statistikkraven enligt den förordningen utgå.

| (9) | En stor del av jordbruksarealen på unionsnivå består av gräsmark. Dessa arealers produktion har tidigare inte bedömts vara viktig, så inga produktionsuppgifter har inkluderats i skördestatistiken. Eftersom miljöeffekten av gräsmarker och idisslare har blivit viktigare på grund av klimatförändringarna, behövs nu statistik över gräsmarkers produktion, inbegripet betesmarker. |
| --- | --- |

(9)

En stor del av jordbruksarealen på unionsnivå består av gräsmark. Dessa arealers produktion har tidigare inte bedömts vara viktig, så inga produktionsuppgifter har inkluderats i skördestatistiken. Eftersom miljöeffekten av gräsmarker och idisslare har blivit viktigare på grund av klimatförändringarna, behövs nu statistik över gräsmarkers produktion, inbegripet betesmarker.

| (10) | När det gäller den europeiska jordbruksstatistiken bör det bedömas om det är möjligt att maximera användningen av redan befintliga uppgifter som samlats in inom ramen för skyldigheter enligt den gemensamma jordbrukspolitiken, utan att skapa nya skyldigheter och administrativ börda. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller den europeiska jordbruksstatistiken bör det bedömas om det är möjligt att maximera användningen av redan befintliga uppgifter som samlats in inom ramen för skyldigheter enligt den gemensamma jordbrukspolitiken, utan att skapa nya skyldigheter och administrativ börda.

| (11) | I syfte att skapa harmonisering och jämförbarhet mellan uppgifter om insatsvaror och produktion i jordbruket och uppgifter om jordbruksföretagens struktur, och för att ytterligare genomföra strategin för jordbruksstatistik för 2020 och därefter, bör denna förordning komplettera förordning (EU) 2018/1091. |
| --- | --- |

(11)

I syfte att skapa harmonisering och jämförbarhet mellan uppgifter om insatsvaror och produktion i jordbruket och uppgifter om jordbruksföretagens struktur, och för att ytterligare genomföra strategin för jordbruksstatistik för 2020 och därefter, bör denna förordning komplettera förordning (EU) 2018/1091.

| (12) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 (9) omfattar inte statistik över jordbrukspriser, men dess tillgänglighet och samstämmighet med EAA bör säkerställas. Statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket bör därför omfatta statistik över priser på insatsvaror i jordbruket som är samstämmig med EAA. För att möjliggöra beräkningar inom ramen för EAA och jämförbara prisindex behöver uppgifter om priser på jordbruksproduktion finnas tillgängliga i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(12)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 (9) omfattar inte statistik över jordbrukspriser, men dess tillgänglighet och samstämmighet med EAA bör säkerställas. Statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket bör därför omfatta statistik över priser på insatsvaror i jordbruket som är samstämmig med EAA. För att möjliggöra beräkningar inom ramen för EAA och jämförbara prisindex behöver uppgifter om priser på jordbruksproduktion finnas tillgängliga i medlemsstaterna.

| (13) | Mot bakgrund av den europeiska gröna given, den gemensamma jordbrukspolitiken och målet att minska beroendet av bekämpningsmedel är det viktigt med årlig högkvalitativ statistik över användningen av växtskyddsmedel i samband med miljö- och hälsofrågor och ekonomiska frågor. Bristen på elektroniska register på unionsnivå över yrkesmässig användning av växtskyddsmedel, som kan användas för statistiska ändamål, är ett stort hinder för frekventare insamling av uppgifter om användningen av växtskyddsmedel i jordbruket från en gång vart femte år till en gång om året. För att de nationella statistikbyråerna ska få tid att förbereda framställningen av årlig statistik över användningen av växtskyddsmedel på permanent basis bör en övergångsordning föreskrivas i denna förordning. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av den europeiska gröna given, den gemensamma jordbrukspolitiken och målet att minska beroendet av bekämpningsmedel är det viktigt med årlig högkvalitativ statistik över användningen av växtskyddsmedel i samband med miljö- och hälsofrågor och ekonomiska frågor. Bristen på elektroniska register på unionsnivå över yrkesmässig användning av växtskyddsmedel, som kan användas för statistiska ändamål, är ett stort hinder för frekventare insamling av uppgifter om användningen av växtskyddsmedel i jordbruket från en gång vart femte år till en gång om året. För att de nationella statistikbyråerna ska få tid att förbereda framställningen av årlig statistik över användningen av växtskyddsmedel på permanent basis bör en övergångsordning föreskrivas i denna förordning.

| (14) | Uppgifter avseende utsläppande på marknaden och användning av bekämpningsmedel som ska lämnas enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (11) bör användas i enlighet med de relevanta bestämmelserna i det direktivet och i den förordningen vid tillämpning av kraven i den här förordningen. De uppgifter som sprids om växtskyddsmedel bör inkludera de verksamma ämnen som släpps ut på marknaden och används i jordbruksverksamhet per gröda och tillhörande behandlade arealer. |
| --- | --- |

(14)

Uppgifter avseende utsläppande på marknaden och användning av bekämpningsmedel som ska lämnas enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (11) bör användas i enlighet med de relevanta bestämmelserna i det direktivet och i den förordningen vid tillämpning av kraven i den här förordningen. De uppgifter som sprids om växtskyddsmedel bör inkludera de verksamma ämnen som släpps ut på marknaden och används i jordbruksverksamhet per gröda och tillhörande behandlade arealer.

| (15) | Jämförbar statistik från alla medlemsstater om insatsvaror och produktion i jordbruket är viktig för att fastställa den gemensamma jordbrukspolitikens utveckling och för att övervaka genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken genom de nationella strategiska planerna med tanke på den gemensamma jordbrukspolitikens bidrag till målen för den europeiska gröna given. Standardiserade klassifikationer och gemensamma definitioner bör därför så långt det är möjligt användas för variablerna. |
| --- | --- |

(15)

Jämförbar statistik från alla medlemsstater om insatsvaror och produktion i jordbruket är viktig för att fastställa den gemensamma jordbrukspolitikens utveckling och för att övervaka genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken genom de nationella strategiska planerna med tanke på den gemensamma jordbrukspolitikens bidrag till målen för den europeiska gröna given. Standardiserade klassifikationer och gemensamma definitioner bör därför så långt det är möjligt användas för variablerna.

| (16) | Uppgifternas samstämmighet, jämförbarhet och kompatibilitet och rapporteringsformatens enhetlighet är grundförutsättningar vid utarbetandet av europeisk jordbruksstatistik, särskilt när det gäller effektiviteten i förfarandena för insamling, bearbetning och spridning samt för kvaliteten på resultaten. |
| --- | --- |

(16)

Uppgifternas samstämmighet, jämförbarhet och kompatibilitet och rapporteringsformatens enhetlighet är grundförutsättningar vid utarbetandet av europeisk jordbruksstatistik, särskilt när det gäller effektiviteten i förfarandena för insamling, bearbetning och spridning samt för kvaliteten på resultaten.

| (17) | De uppgifter som behövs för att sammanställa statistiken bör samlas in på ett sätt som minimerar kostnader och administrativ börda för uppgiftslämnarna, inbegripet jordbrukare, små och medelstora företag samt medlemsstater. Det är därför nödvändigt att identifiera möjliga innehavare av källor till de uppgifter som krävs och säkerställa att dessa källor kan användas för statistik. |
| --- | --- |

(17)

De uppgifter som behövs för att sammanställa statistiken bör samlas in på ett sätt som minimerar kostnader och administrativ börda för uppgiftslämnarna, inbegripet jordbrukare, små och medelstora företag samt medlemsstater. Det är därför nödvändigt att identifiera möjliga innehavare av källor till de uppgifter som krävs och säkerställa att dessa källor kan användas för statistik.

| (18) | De datamängder som ska överföras täcker flera statistikområden. För att bibehålla ett flexibelt tillvägagångssätt som gör det möjligt att anpassa statistiken när uppgiftskraven förändras bör endast områden, teman och detaljerade teman anges i grundförordningen, medan de detaljerade datamängderna specificeras genom genomförandeakter. Insamlingen av de detaljerade datamängderna bör inte medföra några betydande extra kostnader som leder till en oproportionerlig och omotiverad börda för uppgiftslämnare och medlemsstater. |
| --- | --- |

(18)

De datamängder som ska överföras täcker flera statistikområden. För att bibehålla ett flexibelt tillvägagångssätt som gör det möjligt att anpassa statistiken när uppgiftskraven förändras bör endast områden, teman och detaljerade teman anges i grundförordningen, medan de detaljerade datamängderna specificeras genom genomförandeakter. Insamlingen av de detaljerade datamängderna bör inte medföra några betydande extra kostnader som leder till en oproportionerlig och omotiverad börda för uppgiftslämnare och medlemsstater.

| (19) | En variabel i en datamängd för europeisk statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket kan omfatta flera dimensioner, såsom dimensionerna ekologiskt jordbruk och regional nivå. Den ekologiska jordbruksdimensionen avser produktion och produkter i enlighet med principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (12). Dimensionen regional nivå bör tillhandahållas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (13). För att minska bördan för medlemsstaterna när de tillhandahåller uppgifter enligt den här förordningen och för att säkerställa förutsägbarhet när det gäller vilka uppgifter som ska samlas in, bör detaljerade teman och tillämpliga dimensioner specificeras i bilagan till den här förordningen. I den bilagan bör ordet ”tillämpligt” införas för de detaljerade teman för vilka dimensionen ekologiskt jordbruk eller regional nivå, eller bådadera, krävs. |
| --- | --- |

(19)

En variabel i en datamängd för europeisk statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket kan omfatta flera dimensioner, såsom dimensionerna ekologiskt jordbruk och regional nivå. Den ekologiska jordbruksdimensionen avser produktion och produkter i enlighet med principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (12). Dimensionen regional nivå bör tillhandahållas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (13). För att minska bördan för medlemsstaterna när de tillhandahåller uppgifter enligt den här förordningen och för att säkerställa förutsägbarhet när det gäller vilka uppgifter som ska samlas in, bör detaljerade teman och tillämpliga dimensioner specificeras i bilagan till den här förordningen. I den bilagan bör ordet ”tillämpligt” införas för de detaljerade teman för vilka dimensionen ekologiskt jordbruk eller regional nivå, eller bådadera, krävs.

| (20) | Ekologisk produktion blir allt viktigare som en indikator på system för hållbar jordbruksproduktion. Statistiska uppgifter om ekologisk produktion är av stor vikt för övervakningen av framstegen med handlingsplanen för ekologisk produktion i unionen. Det är därför nödvändigt att säkerställa att tillgänglig statistik över ekologisk produktion, inbegripet uppgifter om produktionsarealer som är certifierade eller under omställning, är enhetlig med annan statistik över jordbruksproduktion genom att integrera den i datamängderna. Den statistiken över ekologisk produktion bör också vara samstämmig med och använda de administrativa uppgifter som framställs enligt förordning (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

(20)

Ekologisk produktion blir allt viktigare som en indikator på system för hållbar jordbruksproduktion. Statistiska uppgifter om ekologisk produktion är av stor vikt för övervakningen av framstegen med handlingsplanen för ekologisk produktion i unionen. Det är därför nödvändigt att säkerställa att tillgänglig statistik över ekologisk produktion, inbegripet uppgifter om produktionsarealer som är certifierade eller under omställning, är enhetlig med annan statistik över jordbruksproduktion genom att integrera den i datamängderna. Den statistiken över ekologisk produktion bör också vara samstämmig med och använda de administrativa uppgifter som framställs enligt förordning (EU) 2018/848.

| (21) | Bruttoväxtnäringsbalans är en av de mest använda miljöindikatorerna för jordbruket. Den beskrivs i Eurostats och OECD:s gemensamma metod som den beräknade skillnaden mellan den totala mängden näringsämnen som tillförs ett jordbrukssystem och den mängd näringsämnen som lämnar det jordbrukssystemet. Alla medlemsstater lämnar inte frivilligt in uppgifter om bruttoväxtnäringsbalans till kommissionen (Eurostat), trots dess betydelse. Det är därför av stor vikt att bruttoväxtnäringsbalansen införlivas i denna förordning. |
| --- | --- |

(21)

Bruttoväxtnäringsbalans är en av de mest använda miljöindikatorerna för jordbruket. Den beskrivs i Eurostats och OECD:s gemensamma metod som den beräknade skillnaden mellan den totala mängden näringsämnen som tillförs ett jordbrukssystem och den mängd näringsämnen som lämnar det jordbrukssystemet. Alla medlemsstater lämnar inte frivilligt in uppgifter om bruttoväxtnäringsbalans till kommissionen (Eurostat), trots dess betydelse. Det är därför av stor vikt att bruttoväxtnäringsbalansen införlivas i denna förordning.

| (22) | Veterinärmedicinska läkemedel är en viktig insatsvara i jordbruket. Det är viktigt att undvika dubbelarbete och att optimera användningen av befintliga uppgifter som kan användas för statistiska ändamål. I detta syfte, och för att tillhandahålla lättillgänglig och användbar information till unionsmedborgarna och andra aktörer om försäljning och användning av veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet användning av antimikrobiella läkemedel till livsmedelsproducerande djur, bör därför relevant tillgänglig statistik, enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (14), spridas av kommissionen (Eurostat). Lämpliga samarbetsavtal om statistisk verksamhet bör därför inrättas mellan kommissionen och relevanta enheter, inbegripet på internationell nivå. |
| --- | --- |

(22)

Veterinärmedicinska läkemedel är en viktig insatsvara i jordbruket. Det är viktigt att undvika dubbelarbete och att optimera användningen av befintliga uppgifter som kan användas för statistiska ändamål. I detta syfte, och för att tillhandahålla lättillgänglig och användbar information till unionsmedborgarna och andra aktörer om försäljning och användning av veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet användning av antimikrobiella läkemedel till livsmedelsproducerande djur, bör därför relevant tillgänglig statistik, enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (14), spridas av kommissionen (Eurostat). Lämpliga samarbetsavtal om statistisk verksamhet bör därför inrättas mellan kommissionen och relevanta enheter, inbegripet på internationell nivå.

| (23) | Biocidprodukter utgör en viktig insatsvara i jordbruket, t.ex. inom veterinärhygien och djurfoder. Verksamma ämnen som är godkända i växtskyddsmedel används ofta i biocidprodukter. Redan i förordning (EG) nr 1185/2009 identifierades behovet av att samla in statistik över biocidprodukter för en väl underbyggd, vetenskapligt baserad politik på områdena jordbruk, miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet. Med tanke på att arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som ingår i biocidprodukter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (15) fortfarande pågår och att endast 35 % av det därtill relaterade arbetet har slutförts, är det fortfarande för tidigt att inkludera biocidprodukter i den här förordningens tillämpningsområde. Så snart granskningen av verksamma ämnen för användning i biocidprodukter är klar bör kommissionen överväga att utvidga tillämpningsområdet för denna förordning till att omfatta sådana produkter. |
| --- | --- |

(23)

Biocidprodukter utgör en viktig insatsvara i jordbruket, t.ex. inom veterinärhygien och djurfoder. Verksamma ämnen som är godkända i växtskyddsmedel används ofta i biocidprodukter. Redan i förordning (EG) nr 1185/2009 identifierades behovet av att samla in statistik över biocidprodukter för en väl underbyggd, vetenskapligt baserad politik på områdena jordbruk, miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet. Med tanke på att arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som ingår i biocidprodukter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (15) fortfarande pågår och att endast 35 % av det därtill relaterade arbetet har slutförts, är det fortfarande för tidigt att inkludera biocidprodukter i den här förordningens tillämpningsområde. Så snart granskningen av verksamma ämnen för användning i biocidprodukter är klar bör kommissionen överväga att utvidga tillämpningsområdet för denna förordning till att omfatta sådana produkter.

| (24) | I enlighet med förordning (EG) nr 1059/2003 bör territoriella enheter definieras i enlighet med nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts). För att minska bördan för medlemsstaterna bör regionala uppgiftskrav inte vara strängare än de krav som fastställs i tidigare unionslagstiftning, såvida inte nya regionala nivåer har uppstått under tiden. Det bör därför tillåtas att regionala statistiska uppgifter för Tyskland tillhandahålls endast för territoriella enheter på Nuts 1-nivå. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med förordning (EG) nr 1059/2003 bör territoriella enheter definieras i enlighet med nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts). För att minska bördan för medlemsstaterna bör regionala uppgiftskrav inte vara strängare än de krav som fastställs i tidigare unionslagstiftning, såvida inte nya regionala nivåer har uppstått under tiden. Det bör därför tillåtas att regionala statistiska uppgifter för Tyskland tillhandahålls endast för territoriella enheter på Nuts 1-nivå.

| (25) | Det bör vara möjligt att samla in uppgifter om särskilda ämnen som rör insatsvaror och produktion i jordbruket vid en viss tidpunkt för att komplettera de uppgifter som samlas in regelbundet med ytterligare uppgifter om områden som kräver mer information, nya företeelser eller innovationer. Behovet av sådana ytterligare uppgifter bör dock vederbörligen motiveras. |
| --- | --- |

(25)

Det bör vara möjligt att samla in uppgifter om särskilda ämnen som rör insatsvaror och produktion i jordbruket vid en viss tidpunkt för att komplettera de uppgifter som samlas in regelbundet med ytterligare uppgifter om områden som kräver mer information, nya företeelser eller innovationer. Behovet av sådana ytterligare uppgifter bör dock vederbörligen motiveras.

| (26) | För att minska medlemsstaternas administrativa börda bör undantag från vissa regelbundna överföringar av uppgifter tillåtas om en medlemsstats bidrag till EU:s totalvärde för dessa uppgifter totalt sett är små eller om den iakttagna företeelsen är obetydlig i förhållande till den totala produktionen i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(26)

För att minska medlemsstaternas administrativa börda bör undantag från vissa regelbundna överföringar av uppgifter tillåtas om en medlemsstats bidrag till EU:s totalvärde för dessa uppgifter totalt sett är små eller om den iakttagna företeelsen är obetydlig i förhållande till den totala produktionen i den berörda medlemsstaten.

| (27) | För att förbättra effektiviteten i processerna för framställning av statistik inom ESS och minska uppgiftslämnarnas administrativa börda bör nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter ha rätt att snabbt och kostnadsfritt få tillgång till och använda alla administrativa uppgifter som behövs för offentliga ändamål, oavsett om de finns hos offentliga, halvoffentliga eller privata organ. Nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter bör också kunna integrera dessa administrativa uppgifter med statistik i den mån uppgifterna är nödvändiga för utveckling, framställning och spridning av europeisk jordbruksstatistik, i enlighet med artikel 17a i förordning (EG) nr 223/2009. |
| --- | --- |

(27)

För att förbättra effektiviteten i processerna för framställning av statistik inom ESS och minska uppgiftslämnarnas administrativa börda bör nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter ha rätt att snabbt och kostnadsfritt få tillgång till och använda alla administrativa uppgifter som behövs för offentliga ändamål, oavsett om de finns hos offentliga, halvoffentliga eller privata organ. Nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter bör också kunna integrera dessa administrativa uppgifter med statistik i den mån uppgifterna är nödvändiga för utveckling, framställning och spridning av europeisk jordbruksstatistik, i enlighet med artikel 17a i förordning (EG) nr 223/2009.

| (28) | Medlemsstaterna eller de ansvariga nationella myndigheterna bör sträva efter att så långt det är möjligt modernisera metoderna för insamlingen av uppgifter. Användning av digitala lösningar och markövervakningsverktyg, såsom unionens jordobservationsprogram Copernicus och fjärrsensorer, bör främjas. Jordbruksuppgifter genereras i allt högre grad genom digitala jordbruksmetoder, där jordbrukaren fortfarande är den huvudsakliga uppgiftskällan. |
| --- | --- |

(28)

Medlemsstaterna eller de ansvariga nationella myndigheterna bör sträva efter att så långt det är möjligt modernisera metoderna för insamlingen av uppgifter. Användning av digitala lösningar och markövervakningsverktyg, såsom unionens jordobservationsprogram Copernicus och fjärrsensorer, bör främjas. Jordbruksuppgifter genereras i allt högre grad genom digitala jordbruksmetoder, där jordbrukaren fortfarande är den huvudsakliga uppgiftskällan.

| (29) | För att säkerställa flexibilitet och minska den administrativa bördan för uppgiftslämnare, nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter bör medlemsstaterna ha rätt att använda sig av statistiska undersökningar, administrativa register och andra källor, metoder eller innovativa tillvägagångssätt, inbegripet vetenskapligt baserade och väldokumenterade metoder såsom imputering, uppskattning och modellering. Kvaliteten, och i synnerhet noggrannheten, aktualiteten och jämförbarheten hos statistik som baseras på dessa källor, bör alltid säkerställas. |
| --- | --- |

(29)

För att säkerställa flexibilitet och minska den administrativa bördan för uppgiftslämnare, nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter bör medlemsstaterna ha rätt att använda sig av statistiska undersökningar, administrativa register och andra källor, metoder eller innovativa tillvägagångssätt, inbegripet vetenskapligt baserade och väldokumenterade metoder såsom imputering, uppskattning och modellering. Kvaliteten, och i synnerhet noggrannheten, aktualiteten och jämförbarheten hos statistik som baseras på dessa källor, bör alltid säkerställas.

| (30) | I förordning (EG) nr 223/2009 finns bestämmelser om överföring av uppgifter från medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) och om användning av dessa uppgifter, inbegripet överföring och skydd av konfidentiella uppgifter. Åtgärder som vidtas i enlighet med den här förordningen ska säkerställa att konfidentiella uppgifter överförs och används endast för statistiska ändamål i enlighet med artiklarna 21 och 22 i förordning (EG) nr 223/2009. |
| --- | --- |

(30)

I förordning (EG) nr 223/2009 finns bestämmelser om överföring av uppgifter från medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) och om användning av dessa uppgifter, inbegripet överföring och skydd av konfidentiella uppgifter. Åtgärder som vidtas i enlighet med den här förordningen ska säkerställa att konfidentiella uppgifter överförs och används endast för statistiska ändamål i enlighet med artiklarna 21 och 22 i förordning (EG) nr 223/2009.

| (31) | I förordning (EG) nr 223/2009 föreskrivs en referensram för europeisk statistik enligt vilken medlemsstaterna ska följa de statistiska principer och kvalitetskriterier som anges i den förordningen. Kvalitetsrapporter är grundläggande för att bedöma, förbättra och informera om den europeiska statistikens kvalitet. Kommittén för det europeiska statistiksystemet har ställt sig bakom den gemensamma integrerade metadatastrukturen såsom ESS-standard för kvalitetsrapporter, och därmed, genom enhetliga standarder och harmoniserade metoder, bidragit till att uppfylla kraven på statistikens kvalitet i artikel 12.3 i den förordningen. Den ESS-standarden ska bidra till harmoniseringen av kvalitetssäkring och kvalitetsrapportering enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

(31)

I förordning (EG) nr 223/2009 föreskrivs en referensram för europeisk statistik enligt vilken medlemsstaterna ska följa de statistiska principer och kvalitetskriterier som anges i den förordningen. Kvalitetsrapporter är grundläggande för att bedöma, förbättra och informera om den europeiska statistikens kvalitet. Kommittén för det europeiska statistiksystemet har ställt sig bakom den gemensamma integrerade metadatastrukturen såsom ESS-standard för kvalitetsrapporter, och därmed, genom enhetliga standarder och harmoniserade metoder, bidragit till att uppfylla kraven på statistikens kvalitet i artikel 12.3 i den förordningen. Den ESS-standarden ska bidra till harmoniseringen av kvalitetssäkring och kvalitetsrapportering enligt den här förordningen.

| (32) | I enlighet med förordning (EG) nr 223/2009 bör kommissionen (Eurostat) sprida de uppgifter som samlas in och de kvalitetsrapporter som medlemsstaterna överför enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med förordning (EG) nr 223/2009 bör kommissionen (Eurostat) sprida de uppgifter som samlas in och de kvalitetsrapporter som medlemsstaterna överför enligt den här förordningen.

| (33) | I enlighet med målen för denna förordning och i fall då nya uppgiftskrav eller förbättringar av de datamängder som omfattas av denna förordning behövs, bör kommissionen bedöma deras genomförbarhet genom att vid behov inleda genomförbarhets- och pilotstudier. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med målen för denna förordning och i fall då nya uppgiftskrav eller förbättringar av de datamängder som omfattas av denna förordning behövs, bör kommissionen bedöma deras genomförbarhet genom att vid behov inleda genomförbarhets- och pilotstudier.

| (34) | År 2016 gjordes en konsekvensbedömning av strategin för jordbruksstatistik 2020 och därefter, i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, i syfte att fokusera det statistikprogram som inrättas genom denna förordning på behovet av ändamålsenlighet när det gäller att uppfylla målen och i syfte att ta hänsyn till budgetrestriktioner. |
| --- | --- |

(34)

År 2016 gjordes en konsekvensbedömning av strategin för jordbruksstatistik 2020 och därefter, i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, i syfte att fokusera det statistikprogram som inrättas genom denna förordning på behovet av ändamålsenlighet när det gäller att uppfylla målen och i syfte att ta hänsyn till budgetrestriktioner.

| (35) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen systematisk framställning av europeisk statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eftersom det krävs ett samordnat tillvägagångssätt, utan snarare, på grund av behovet av enhetlighet och jämförbarhet, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen systematisk framställning av europeisk statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eftersom det krävs ett samordnat tillvägagångssätt, utan snarare, på grund av behovet av enhetlighet och jämförbarhet, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (36) | I syfte att beakta nya behov av uppgifter, främst till följd av ny utveckling inom jordbruket, ändrad lagstiftning och ändrade politiska prioriteringar, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen med avseende på att ändra de detaljerade teman som förtecknas i denna förordning, ändra överföringsfrekvenser, referensperioder och tillämpligheten av dimensionerna av detaljerade teman, och att ange vilken information som medlemsstaterna ska tillhandahålla på ad hoc-basis för insamling av särskilda uppgifter enligt denna förordning. När kommissionen antar sådana delegerade akter bör den beakta aspekter såsom kostnader och administrativ börda för uppgiftslämnare och medlemsstater. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (16). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(36)

I syfte att beakta nya behov av uppgifter, främst till följd av ny utveckling inom jordbruket, ändrad lagstiftning och ändrade politiska prioriteringar, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen med avseende på att ändra de detaljerade teman som förtecknas i denna förordning, ändra överföringsfrekvenser, referensperioder och tillämpligheten av dimensionerna av detaljerade teman, och att ange vilken information som medlemsstaterna ska tillhandahålla på ad hoc-basis för insamling av särskilda uppgifter enligt denna förordning. När kommissionen antar sådana delegerade akter bör den beakta aspekter såsom kostnader och administrativ börda för uppgiftslämnare och medlemsstater. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (16). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (37) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller specificering av kraven på täckning, fastställande av de datamängder som är kopplade till de teman och detaljerade teman som förtecknas i bilagan och de tekniska delarna av de uppgifter som ska lämnas, fastställande av förteckningar och beskrivningar av variablerna och andra praktiska arrangemang för insamling av särskilda uppgifter, närmare specificering av de enskilda datamängdernas överföringsfrekvenser, fastställande av tidsfrister för överföring av uppgifter och berörda överföringsfrekvenser, variabler och relevanta tröskelvärden på grundval av vilka medlemsstaterna kan beviljas undantag från att sända specifika uppgifter, närmare specificering av referensperioder, fastställande av de praktiska arrangemangen för, och innehållet i, kvalitetsrapporterna, specificering av kraven på täckning när det gäller övergångsordningen för uppgifter om det detaljerade temat användning av växtskyddsmedel i jordbruket samt beviljande av undantag för medlemsstater. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (17). När kommissionen utövar de befogenheterna bör den beakta aspekter såsom kostnader och administrativ börda för uppgiftslämnare och medlemsstater. |
| --- | --- |

(37)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller specificering av kraven på täckning, fastställande av de datamängder som är kopplade till de teman och detaljerade teman som förtecknas i bilagan och de tekniska delarna av de uppgifter som ska lämnas, fastställande av förteckningar och beskrivningar av variablerna och andra praktiska arrangemang för insamling av särskilda uppgifter, närmare specificering av de enskilda datamängdernas överföringsfrekvenser, fastställande av tidsfrister för överföring av uppgifter och berörda överföringsfrekvenser, variabler och relevanta tröskelvärden på grundval av vilka medlemsstaterna kan beviljas undantag från att sända specifika uppgifter, närmare specificering av referensperioder, fastställande av de praktiska arrangemangen för, och innehållet i, kvalitetsrapporterna, specificering av kraven på täckning när det gäller övergångsordningen för uppgifter om det detaljerade temat användning av växtskyddsmedel i jordbruket samt beviljande av undantag för medlemsstater. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (17). När kommissionen utövar de befogenheterna bör den beakta aspekter såsom kostnader och administrativ börda för uppgiftslämnare och medlemsstater.

| (38) | I fall då genomförandet av denna förordning skulle kräva omfattande anpassningar av en medlemsstats nationella statistiksystem bör kommissionen, i vederbörligen motiverade fall och under en begränsad tidsperiod, kunna bevilja den berörda medlemsstaten undantag. Sådana omfattande anpassningar kan uppstå särskilt till följd av ett behov av att anpassa systemen för uppgiftsinsamling så att de inkluderar de nya uppgiftskraven, inbegripet tillgång till administrativa källor och andra relevanta källor. |
| --- | --- |

(38)

I fall då genomförandet av denna förordning skulle kräva omfattande anpassningar av en medlemsstats nationella statistiksystem bör kommissionen, i vederbörligen motiverade fall och under en begränsad tidsperiod, kunna bevilja den berörda medlemsstaten undantag. Sådana omfattande anpassningar kan uppstå särskilt till följd av ett behov av att anpassa systemen för uppgiftsinsamling så att de inkluderar de nya uppgiftskraven, inbegripet tillgång till administrativa källor och andra relevanta källor.

| (39) | Finansiering bör krävas från både medlemsstaterna och unionen för att stödja genomförandet av denna förordning. Det bör därför föreskrivas ett ekonomiskt stöd från unionen i form av bidrag. |
| --- | --- |

(39)

Finansiering bör krävas från både medlemsstaterna och unionen för att stödja genomförandet av denna förordning. Det bör därför föreskrivas ett ekonomiskt stöd från unionen i form av bidrag.

| (40) | Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, administrativa och ekonomiska sanktioner. |
| --- | --- |

(40)

Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, administrativa och ekonomiska sanktioner.

| (41) | Denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (18) och Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1367/2006 (19) och (EG) nr 1049/2001 (20) och i överensstämmelse med kraven på statistisk konfidentialitet i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009. |
| --- | --- |

(41)

Denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (18) och Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1367/2006 (19) och (EG) nr 1049/2001 (20) och i överensstämmelse med kraven på statistisk konfidentialitet i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009.

| (42) | Samarbetet och samordningen mellan myndigheterna inom ramen för ESS bör stärkas för att säkerställa att den europeiska jordbruksstatistik som framställs i enlighet med principerna i artikel 338.2 i EUF-fördraget är samstämmig och jämförbar. Uppgifter samlas också in av andra unionsorgan än de som avses i denna förordning och av andra organisationer. Samarbetet mellan sådana organ och organisationer och deltagarna i ESS bör därför förstärkas så att synergieffekter kan tillvaratas. |
| --- | --- |

(42)

Samarbetet och samordningen mellan myndigheterna inom ramen för ESS bör stärkas för att säkerställa att den europeiska jordbruksstatistik som framställs i enlighet med principerna i artikel 338.2 i EUF-fördraget är samstämmig och jämförbar. Uppgifter samlas också in av andra unionsorgan än de som avses i denna förordning och av andra organisationer. Samarbetet mellan sådana organ och organisationer och deltagarna i ESS bör därför förstärkas så att synergieffekter kan tillvaratas.

| (43) | Kommittén för det europeiska statistiksystemet har hörts. |
| --- | --- |

(43)

Kommittén för det europeiska statistiksystemet har hörts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

I denna förordning fastställs en integrerad ram för aggregerad europeisk statistik över insatsvaror och produktion i jordbruksverksamhet, samt mellanliggande användning av sådan produktion i jordbruket, och inhämtning och bearbetning av sådan statistik.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller definitionerna av jordbruksföretag, jordbruksenhet på allmänningar, djurenhet och utnyttjad jordbruksareal enligt artikel 2 a, b, d respektive e i förordning (EU) 2018/1091.

jordbruksföretag

jordbruksenhet på allmänningar

djurenhet

utnyttjad jordbruksareal

Dessutom gäller följande definitioner:

| 1. | jordbruksverksamhet: näringsverksamhet som bedrivs inom jordbruket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (21) som omfattas av grupperna A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 eller av grupp A.01.6 ”hållande av jordbruksmark i god jordbrukshävd och bevarande av miljön” på unionens ekonomiska territorium, antingen som huvudsaklig eller sekundär verksamhet; beträffande verksamhet i undergrupp A.01.49 ingår bara verksamheterna ”uppfödning och avel av halvtama eller andra levande djur” utom uppfödning av insekter och ”biodling och framställning av honung och bivax”. |
| --- | --- |

1.

jordbruksverksamhet: näringsverksamhet som bedrivs inom jordbruket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (21) som omfattas av grupperna A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 eller av grupp A.01.6 ”hållande av jordbruksmark i god jordbrukshävd och bevarande av miljön” på unionens ekonomiska territorium, antingen som huvudsaklig eller sekundär verksamhet; beträffande verksamhet i undergrupp A.01.49 ingår bara verksamheterna ”uppfödning och avel av halvtama eller andra levande djur” utom uppfödning av insekter och ”biodling och framställning av honung och bivax”.

jordbruksverksamhet

21

| 2. | mejeriföretag: företag eller jordbruksföretag som köper mjölk, eller i vissa fall mjölkprodukter, i syfte att omvandla dem till mjölkprodukter, vilket även inbegriper företag som samlar in mjölk eller grädde för att helt eller delvis leverera dem vidare i oförädlat skick till andra mejeriföretag. |
| --- | --- |

2.

mejeriföretag: företag eller jordbruksföretag som köper mjölk, eller i vissa fall mjölkprodukter, i syfte att omvandla dem till mjölkprodukter, vilket även inbegriper företag som samlar in mjölk eller grädde för att helt eller delvis leverera dem vidare i oförädlat skick till andra mejeriföretag.

mejeriföretag

| 3. | slakteri: officiellt registrerat och godkänt företag med tillstånd att slakta och bereda djur, vars kött är avsett som livsmedel. |
| --- | --- |

3.

slakteri: officiellt registrerat och godkänt företag med tillstånd att slakta och bereda djur, vars kött är avsett som livsmedel.

slakteri

| 4. | kläckeri: företag för inkubering och kläckning av ägg samt leverans av kycklingar. |
| --- | --- |

4.

kläckeri: företag för inkubering och kläckning av ägg samt leverans av kycklingar.

kläckeri

| 5. | observationsenhet: identifierbar enhet om vilken uppgifter kan erhållas. |
| --- | --- |

5.

observationsenhet: identifierbar enhet om vilken uppgifter kan erhållas.

observationsenhet

| 6. | område: en eller flera datamängder som omfattar vissa teman. |
| --- | --- |

6.

område: en eller flera datamängder som omfattar vissa teman.

område

| 7. | tema: det informationsinnehåll som ska samlas in om observationsenheterna; varje tema omfattar ett eller flera detaljerade teman. |
| --- | --- |

7.

tema: det informationsinnehåll som ska samlas in om observationsenheterna; varje tema omfattar ett eller flera detaljerade teman.

tema

| 8. | detaljerat tema: det detaljerade informationsinnehåll som ska samlas in om de observationsenheter som rör ett tema; varje detaljerat tema omfattar en eller flera variabler. |
| --- | --- |

8.

detaljerat tema: det detaljerade informationsinnehåll som ska samlas in om de observationsenheter som rör ett tema; varje detaljerat tema omfattar en eller flera variabler.

detaljerat tema

| 9. | växtskyddsmedel: produkter, i den form som de tillhandahålls användaren, som består av eller innehåller verksamma ämnen enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1107/2009, skyddsämnen enligt artikel 2.3 a i den förordningen eller synergister enligt artikel 2.3 b i den förordningen, och är avsedda för någon av de användningar som beskrivs i artikel 2.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

9.

växtskyddsmedel: produkter, i den form som de tillhandahålls användaren, som består av eller innehåller verksamma ämnen enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1107/2009, skyddsämnen enligt artikel 2.3 a i den förordningen eller synergister enligt artikel 2.3 b i den förordningen, och är avsedda för någon av de användningar som beskrivs i artikel 2.1 i den förordningen.

växtskyddsmedel

| 10. | datamängd: en eller flera aggregerade variabler ordnade i en strukturerad form. |
| --- | --- |

10.

datamängd: en eller flera aggregerade variabler ordnade i en strukturerad form.

datamängd

| 11. | variabel: en egenskap för en observationsenhet som kan anta fler än ett värde bland en uppsättning värden. |
| --- | --- |

11.

variabel: en egenskap för en observationsenhet som kan anta fler än ett värde bland en uppsättning värden.

variabel

| 12. | förhandsgranskade uppgifter: uppgifter som granskats av medlemsstaterna, på grundval av gemensamma valideringsregler, om sådana är tillgängliga. |
| --- | --- |

12.

förhandsgranskade uppgifter: uppgifter som granskats av medlemsstaterna, på grundval av gemensamma valideringsregler, om sådana är tillgängliga.

förhandsgranskade uppgifter

| 13. | särskilda uppgifter: uppgifter som är av särskilt intresse för användare vid en viss tidpunkt, men som inte ingår i de regelbundna datamängderna. |
| --- | --- |

13.

särskilda uppgifter: uppgifter som är av särskilt intresse för användare vid en viss tidpunkt, men som inte ingår i de regelbundna datamängderna.

särskilda uppgifter

| 14. | administrativa uppgifter: uppgifter som tas fram ur en icke-statistisk källa, vilken normalt finns hos ett offentligt eller privat organ vars huvudsakliga syfte inte är att tillhandahålla statistik. |
| --- | --- |

14.

administrativa uppgifter: uppgifter som tas fram ur en icke-statistisk källa, vilken normalt finns hos ett offentligt eller privat organ vars huvudsakliga syfte inte är att tillhandahålla statistik.

administrativa uppgifter

| 15. | metadata: information som behövs för att använda och tolka statistik och som beskriver data på ett strukturerat sätt. |
| --- | --- |

15.

metadata: information som behövs för att använda och tolka statistik och som beskriver data på ett strukturerat sätt.

metadata

| 16. | yrkesmässig användare: en person som använder växtskyddsmedel i sin yrkesmässiga verksamhet, inbegripet operatörer, tekniker, arbetsgivare och egenföretagare, på jordbruksområdet. |
| --- | --- |

16.

yrkesmässig användare: en person som använder växtskyddsmedel i sin yrkesmässiga verksamhet, inbegripet operatörer, tekniker, arbetsgivare och egenföretagare, på jordbruksområdet.

yrkesmässig användare

Artikel 3

Statistisk population och observationsenheter

1.   Den statistiska population som ska beskrivas ska bestå av statistiska enheter såsom jordbruksföretag, jordbruksenheter på allmänningar, företag som tillhandahåller varor och tjänster relaterade till jordbruksverksamhet eller köper eller inhämtar produkter från jordbruksverksamhet, samt företag som bearbetar dessa jordbruksprodukter, särskilt kläckerier, mejeriföretag och slakterier.

2.   De observationsenheter som ska finnas med i den statistiska ramen ska vara de statistiska enheter som avses i punkt 1 och, beroende på vilken statistik som ska rapporteras, följande:

| a) | Mark som används i jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Mark som används i jordbruksverksamhet.

| b) | Djur som används i jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Djur som används i jordbruksverksamhet.

| c) | Import och export av produkter från jordbruksverksamhet av andra företag än jordbruksföretag. |
| --- | --- |

c)

Import och export av produkter från jordbruksverksamhet av andra företag än jordbruksföretag.

| d) | Transaktioner och flöden av produktionsfaktorer, varor och tjänster till och från jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

d)

Transaktioner och flöden av produktionsfaktorer, varor och tjänster till och från jordbruksverksamhet.

Artikel 4

Krav på täckning

1.   Statistiken ska vara representativ för den statistiska population som den beskriver.

2.   När det gäller området statistik över animalieproduktion enligt artikel 5.1 a ska uppgifterna täcka 95 % av djurenheterna i varje medlemsstat och tillhörande verksamheter eller produktion.

3.   När det gäller området statistik över produktion av grödor enligt artikel 5.1 b ska uppgifterna täcka 95 % av den totala utnyttjade jordbruksarealen, utom köksträdgårdar, i varje medlemsstat och tillhörande produktionsvolymer.

4.   För temat näringsämnen i gödselmedel för jordbruk som avses i artikel 5.1 d i) i denna förordning ska uppgifterna täcka gödselprodukter enligt definitionen i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 (22) och 95 % av den totala utnyttjade jordbruksarealen, utom köksträdgårdar, i varje medlemsstat, och tillhörande produktionsvolymer.

5.   När det gäller området statistik över växtskyddsmedel som avses i artikel 5.1 e ska täckningen vara följande:

| a) | För det detaljerade temat växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden som avses i bilagan till denna förordning ska uppgifterna täcka samtliga växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden enligt definitionen i artikel 3.9 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

a)

För det detaljerade temat växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden som avses i bilagan till denna förordning ska uppgifterna täcka samtliga växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden enligt definitionen i artikel 3.9 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| b) | För det detaljerade temat användning av växtskyddsmedel i jordbruket som avses i bilagan till denna förordning ska uppgifterna täcka minst 85 % av yrkesmässiga användares, enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2009/128/EG, användning i jordbruksverksamhet i varje medlemsstat. Uppgifterna från varje medlemsstat ska avse en förteckning över grödor innehållande en gemensam del för alla medlemsstater. Den gemensamma delen ska tillsammans med permanent gräsmark täcka minst 75 % av den totala utnyttjade jordbruksarealen på unionsnivå. Så snart unionslagstiftning som ställer krav på att yrkesmässiga användare av växtskyddsmedel ska överföra sina uppgifter om användningen av sådana växtskyddsmedel till de nationella behöriga myndigheterna i elektroniskt format blir tillämplig, ska täckningen av användningen i jordbruksverksamhet öka till 95 % från och med det referensår som infaller efter det datum då den unionslagstiftningen blir tillämplig. |
| --- | --- |

b)

För det detaljerade temat användning av växtskyddsmedel i jordbruket som avses i bilagan till denna förordning ska uppgifterna täcka minst 85 % av yrkesmässiga användares, enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2009/128/EG, användning i jordbruksverksamhet i varje medlemsstat. Uppgifterna från varje medlemsstat ska avse en förteckning över grödor innehållande en gemensam del för alla medlemsstater. Den gemensamma delen ska tillsammans med permanent gräsmark täcka minst 75 % av den totala utnyttjade jordbruksarealen på unionsnivå. Så snart unionslagstiftning som ställer krav på att yrkesmässiga användare av växtskyddsmedel ska överföra sina uppgifter om användningen av sådana växtskyddsmedel till de nationella behöriga myndigheterna i elektroniskt format blir tillämplig, ska täckningen av användningen i jordbruksverksamhet öka till 95 % från och med det referensår som infaller efter det datum då den unionslagstiftningen blir tillämplig.

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att ytterligare specificera de krav på täckning som avses i punkterna 2–5 i denna artikel. Om dessa specifikationer uppdateras ska kommissionen ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19.2, minst tolv månader före det relevanta referensårets början.

Artikel 5

Krav på regelbundna uppgifter

1.   Statistiken rörande insatsvaror och produktion i jordbruksverksamhet ska täcka följande områden och teman:

| a) | Statistik över animalieproduktion.






  i) | Besättningar och köttproduktion. |
| --- | --- | --- |

a)

Statistik över animalieproduktion.

i)

Besättningar och köttproduktion.

| ii) | Ägg och kycklingar. |
| --- | --- |

ii)

Ägg och kycklingar.

| iii) | Mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

iii)

Mjölk och mjölkprodukter.

| b) | Statistik över produktion av grödor.






  i) | Grödareal och produktion av grödor. |
| --- | --- | --- |

b)

Statistik över produktion av grödor.

i)

Grödareal och produktion av grödor.

| ii) | Balanser för grödor. |
| --- | --- |

ii)

Balanser för grödor.

| iii) | Gräsmark. |
| --- | --- |

iii)

Gräsmark.

| c) | Statistik över jordbrukspriser.






  i) | Index för jordbrukspriser. |
| --- | --- | --- |

c)

Statistik över jordbrukspriser.

i)

Index för jordbrukspriser.

| ii) | Absoluta priser på insatsvaror. |
| --- | --- |

ii)

Absoluta priser på insatsvaror.

| iii) | Priser och arrenden för jordbruksmark. |
| --- | --- |

iii)

Priser och arrenden för jordbruksmark.

| d) | Statistik över näringsämnen.






  i) | Näringsämnen i gödselmedel för jordbruk. |
| --- | --- | --- |

d)

Statistik över näringsämnen.

i)

Näringsämnen i gödselmedel för jordbruk.

| ii) | Växtnäringsbalanser. |
| --- | --- |

ii)

Växtnäringsbalanser.

| e) | Statistik över växtskyddsmedel.






  i) | Växtskyddsmedel. |
| --- | --- | --- |

e)

Statistik över växtskyddsmedel.

i)

Växtskyddsmedel.

2.   De detaljerade temana samt överföringsfrekvenser och referensperioder för dessa, samt deras ekologiska och regionala dimensioner, ska vara de som anges i bilagan.

3.   Uppgifterna ska överföras till kommissionen (Eurostat) i form av aggregerade datamängder.

4.   Uppgifterna om ekologisk produktion och ekologiska produkter som uppfyller villkoren i förordning (EU) 2018/848 ska integreras i datamängderna.

5.   Regionala uppgifter ska tillhandahållas på Nuts 2-nivå enligt definitionen i förordning (EG) nr 1059/2003. Undantagsvis får de uppgifterna för Tyskland tillhandahållas endast av territoriella enheter på Nuts 1-nivå.

6.   Om en variabel förekommer i liten utsträckning eller inte alls i en medlemsstat får den variabelns värden uteslutas från de överförda datamängderna om den berörda medlemsstaten vederbörligen har motiverat uteslutandet av denna variabel för kommissionen (Eurostat).

7.   Relevanta prisuppgifter om insatsvaror och produktion i jordbruket, inbegripet varornas och tjänsternas egenskaper och vikter, ska samlas in av medlemsstaterna för sammanställande av jämförbara prisindex och för de variabler som krävs för de ekonomiska räkenskaperna för jordbruket som omfattas av förordning (EG) nr 138/2004.

8.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 17 för att genom tillägg, strykning eller modifiering ändra de detaljerade teman som anges i bilagan, inbegripet beskrivningen av dem.

När kommissionen utövar sin befogenhet att anta delegerade akter enligt första stycket ska den säkerställa att

| a) | de delegerade akterna är vederbörligen motiverade och inte medför någon betydande extra börda eller kostnad för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna, |
| --- | --- |

a)

de delegerade akterna är vederbörligen motiverade och inte medför någon betydande extra börda eller kostnad för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna,

| b) | inte fler än fyra detaljerade teman, varav högst ett är nytt, ändras under en period av fem på varandra följande år, |
| --- | --- |

b)

inte fler än fyra detaljerade teman, varav högst ett är nytt, ändras under en period av fem på varandra följande år,

| c) | genomförbarhetsstudier enligt artikel 11 inleds vid behov och vederbörlig hänsyn tas till resultaten av dessa. |
| --- | --- |

c)

genomförbarhetsstudier enligt artikel 11 inleds vid behov och vederbörlig hänsyn tas till resultaten av dessa.

9.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 17 om ändring av de överföringsfrekvenser, de referensperioder och tillämpligheten av dimensionerna för detaljerade teman som fastställs i bilagan.

När kommissionen utövar sin befogenhet att anta delegerade akter enligt första stycket ska den säkerställa att

| a) | de delegerade akterna är vederbörligen motiverade och inte medför någon betydande extra börda eller kostnad för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna, |
| --- | --- |

a)

de delegerade akterna är vederbörligen motiverade och inte medför någon betydande extra börda eller kostnad för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna,

| b) | genomförbarhetsstudier enligt artikel 11 inleds och vederbörlig hänsyn tas till resultaten av dessa. |
| --- | --- |

b)

genomförbarhetsstudier enligt artikel 11 inleds och vederbörlig hänsyn tas till resultaten av dessa.

10.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att ange de datamängder som ska överföras till kommissionen (Eurostat). Dessa genomförandeakter ska specificera följande tekniska element för de uppgifter som ska tillhandahållas, i lämpliga fall:

| a) | Förteckningen över variabler. |
| --- | --- |

a)

Förteckningen över variabler.

| b) | Beskrivningen av variablerna, inklusive






  i) | observationsenhetens egenskaper, |
| --- | --- | --- |

b)

Beskrivningen av variablerna, inklusive

i)

observationsenhetens egenskaper,

| ii) | måttenheten för observationsenhetens egenskaper, |
| --- | --- |

ii)

måttenheten för observationsenhetens egenskaper,

| iii) | de ekologiska och regionala dimensionerna för observationsenhetens egenskaper; |
| --- | --- |

iii)

de ekologiska och regionala dimensionerna för observationsenhetens egenskaper;

en variabel räknas som en kombination av en observationsenhets egenskap med tillhörande måttenhet och en av dess dimensioner.

| c) | Observationsenheterna. |
| --- | --- |

c)

Observationsenheterna.

| d) | Precisionskraven. |
| --- | --- |

d)

Precisionskraven.

| e) | Metodreglerna. |
| --- | --- |

e)

Metodreglerna.

| f) | Tidsfristerna för överföring av uppgifterna, med beaktande av den tid som krävs för att framställa nationella uppgifter som uppfyller kvalitetskriterierna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 och behovet av att minimera medlemsstaternas och uppgiftslämnarnas administrativa börda och kostnader; tidsfristerna för överföring av uppgifter får inte ändras före den 1 januari 2030.
  I fall då kommissionen ser ett behov av att modifiera tidsfristerna för överföring av uppgifter ska den inleda genomförbarhetsstudier enligt artikel 11 i denna förordning, och resultaten av dessa genomförbarhetsstudier ska vederbörligen beaktas. Vid modifiering av tidsfristerna för överföring av uppgifter ska tidsfristerna inte minskas med mer än 20 % av de dagar som skiljer referensperiodens slut från den tidsfrist för överföring av uppgifter som anges i den första genomförandeakt som antagits enligt denna punkt, såvida inte minskningen av tidsfristen för överföring av uppgifter uteslutande beror på införandet av ett innovativt tillvägagångssätt eller användningen av nya digitala datakällor, såsom jordobservationsdata eller stordata (big data), som är tillgängliga i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

f)

Tidsfristerna för överföring av uppgifterna, med beaktande av den tid som krävs för att framställa nationella uppgifter som uppfyller kvalitetskriterierna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 och behovet av att minimera medlemsstaternas och uppgiftslämnarnas administrativa börda och kostnader; tidsfristerna för överföring av uppgifter får inte ändras före den 1 januari 2030.

I fall då kommissionen ser ett behov av att modifiera tidsfristerna för överföring av uppgifter ska den inleda genomförbarhetsstudier enligt artikel 11 i denna förordning, och resultaten av dessa genomförbarhetsstudier ska vederbörligen beaktas. Vid modifiering av tidsfristerna för överföring av uppgifter ska tidsfristerna inte minskas med mer än 20 % av de dagar som skiljer referensperiodens slut från den tidsfrist för överföring av uppgifter som anges i den första genomförandeakt som antagits enligt denna punkt, såvida inte minskningen av tidsfristen för överföring av uppgifter uteslutande beror på införandet av ett innovativt tillvägagångssätt eller användningen av nya digitala datakällor, såsom jordobservationsdata eller stordata (big data), som är tillgängliga i alla medlemsstater.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19.2 minst tolv månader före det relevanta referensårets början.

11.   Om kommissionen har antagit en delegerad akt enligt punkt 8 eller 9, utom en delegerad akt om ändring av den ekologiska dimensionen, får den genomförandeakt som avses i punkt 10 modifiera, ersätta eller lägga till högst 90 variabler totalt under en period av fem på varandra följande år. Denna maximigräns är dock inte tillämplig på variabler som rör området statistik över växtskyddsmedel.

12.   Medlemsstaterna ska överföra förhandsgranskade uppgifter och tillhörande metadata i ett tekniskt format som kommissionen (Eurostat) anger för varje datamängd. Den centrala dataportalen ska användas för att överföra uppgifterna till kommissionen (Eurostat).

Artikel 6

Krav på särskilda uppgifter

1.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 17 och därigenom komplettera denna förordning genom att specificera den information som medlemsstaterna ska tillhandahålla vid särskilda tillfällen, i fall då insamling av ytterligare information inom ramen för denna förordning anses vara nödvändig för att tillgodose ytterligare statistikbehov. I dessa delegerade akter ska följande specificeras:

| a) | De teman och detaljerade teman inom de områden som anges i artikel 5 som ska ingå i insamlingen av de särskilda uppgifterna och skälen till att denna ytterligare statistik behövs. |
| --- | --- |

a)

De teman och detaljerade teman inom de områden som anges i artikel 5 som ska ingå i insamlingen av de särskilda uppgifterna och skälen till att denna ytterligare statistik behövs.

| b) | Referensperioderna. |
| --- | --- |

b)

Referensperioderna.

2.   När kommissionen utövar den befogenhet att anta delegerade akter som avses i punkt 1 ska den motivera uppgiftsbehoven, bedöma om det är möjligt att samla in de begärda uppgifterna, med hjälp av bidrag från relevanta experter, och säkerställa att ingen betydande extra börda eller kostnad läggs på medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.

3.   Kommissionen ges befogenhet att anta sådana delegerade akter som avses i punkt 1 från och med referensåret 2024 och med minst två år mellan varje insamling av särskilda uppgifter, räknat från den dag då tidsfristen för överföring av uppgifterna från den senaste insamlingen av särskilda uppgifter löper ut.

4.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att tillhandahålla följande:

| a) | En förteckning över högst 50 variabler. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över högst 50 variabler.

| b) | Beskrivning av variablerna, inklusive följande:






  i) | Observationsenhetens egenskaper. |
| --- | --- | --- |

b)

Beskrivning av variablerna, inklusive följande:

i)

Observationsenhetens egenskaper.

| ii) | Måttenheten för observationsenhetens egenskaper. |
| --- | --- |

ii)

Måttenheten för observationsenhetens egenskaper.

| iii) | De ekologiska och regionala dimensionerna för observationsenhetens egenskaper. |
| --- | --- |

iii)

De ekologiska och regionala dimensionerna för observationsenhetens egenskaper.

En variabel räknas som en kombination av en observationsenhets egenskap med tillhörande måttenhet och en av dess dimensioner.

| c) | Precisionskraven. |
| --- | --- |

c)

Precisionskraven.

| d) | Tidsfristerna för överföring av uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Tidsfristerna för överföring av uppgifter.

| e) | Observationsenheterna. |
| --- | --- |

e)

Observationsenheterna.

| f) | Beskrivningen av referensperioden enligt den delegerade akt som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

f)

Beskrivningen av referensperioden enligt den delegerade akt som avses i punkt 1.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19.2 minst tolv månader före det relevanta referensårets början.

Artikel 7

Överföringsfrekvens för datamängderna

1.   Överföringsfrekvensen för datamängderna ska vara den som anges i bilagan. Kommissionen får anta genomförandeakter för att ytterligare specificera varje överföringsfrekvens.

2.   En medlemsstat får undantas från skyldigheten att sända specifika uppgifter för förhandsdefinierade variabler med de överföringsfrekvenser som anges i bilagan för det fall att medlemsstatens effekt på EU:s totalvärde för de variablerna är begränsad.

Kommissionen får anta genomförandeakter som fastställer tidsfristerna för överföring av uppgifter och berörda överföringsfrekvenser, variablerna och de relevanta tröskelvärden på grundval av vilka första stycket får tillämpas. Dessa tröskelvärden ska fastställas på sådant sätt att tillämpningen av dem inte minskar informationen om EU:s förväntade totalvärde för motsvarande variabel med mer än 5 %. Tröskelvärdena ska revideras av kommissionen (Eurostat) så att de motsvarar utvecklingen för EU:s totalvärden.

3.   När det gäller produktionsstatistik får en medlemsstat undantas från kravet på överföring av specifika uppgifter för förhandsdefinierade variabler om variabelns effekt är begränsad i förhållande till jordbruksproduktionen på nationell eller regional nivå. Kommissionen får anta genomförandeakter som anger tröskelvärden för dessa variabler.

4.   De genomförandeakter som avses i punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19.2 minst tolv månader före det relevanta referensårets början.

Artikel 8

Uppgiftskällor och metoder

1.   För att inhämta statistik rörande insatsvaror och produktion i jordbruksverksamhet ska medlemsstaterna använda sig av en eller flera av följande uppgiftskällor och metoder, förutsatt att uppgifterna gör det möjligt att framställa statistik som uppfyller kvalitetskraven i artikel 10:

| a) | Statistiska undersökningar eller andra metoder för insamling av statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

a)

Statistiska undersökningar eller andra metoder för insamling av statistiska uppgifter.

| b) | De administrativa uppgiftskällor som anges i punkt 2 i den här artikeln. |
| --- | --- |

b)

De administrativa uppgiftskällor som anges i punkt 2 i den här artikeln.

| c) | Andra administrativa uppgiftskällor baserade på nationell rätt, övriga källor, metoder eller innovativa tillvägagångssätt, såsom digitala verktyg och fjärrsensorer. |
| --- | --- |

c)

Andra administrativa uppgiftskällor baserade på nationell rätt, övriga källor, metoder eller innovativa tillvägagångssätt, såsom digitala verktyg och fjärrsensorer.

2.   När det gäller punkt 1 b i den här artikeln får medlemsstaterna använda uppgifter från någon av följande källor:

| a) | Det integrerade administrations- och kontrollsystem som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (23), det system för identifiering och registrering av nötkreatur som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (24), det system för identifiering och registrering av vissa arter av hållna landlevande djur som krävs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (25), det vinodlingsregister som inrättats i enlighet med artikel 145 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (26), de register över ekologisk produktion som inrättats enligt förordning (EU) 2018/848 eller andra relevanta administrativa uppgifter av adekvat kvalitet för statistiska ändamål enligt beskrivningen i artikel 10.3 i den här förordningen, definierade i unionsrätten. |
| --- | --- |

a)

Det integrerade administrations- och kontrollsystem som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (23), det system för identifiering och registrering av nötkreatur som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (24), det system för identifiering och registrering av vissa arter av hållna landlevande djur som krävs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (25), det vinodlingsregister som inrättats i enlighet med artikel 145 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (26), de register över ekologisk produktion som inrättats enligt förordning (EU) 2018/848 eller andra relevanta administrativa uppgifter av adekvat kvalitet för statistiska ändamål enligt beskrivningen i artikel 10.3 i den här förordningen, definierade i unionsrätten.

| b) | De register som förts i elektroniskt format och som avses i artikel 67 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

b)

De register som förts i elektroniskt format och som avses i artikel 67 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| c) | Andra relevanta administrativa uppgiftskällor, förutsatt att sådana uppgifter gör det möjligt att framställa statistik som uppfyller kvalitetskraven i artikel 10 i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Andra relevanta administrativa uppgiftskällor, förutsatt att sådana uppgifter gör det möjligt att framställa statistik som uppfyller kvalitetskraven i artikel 10 i denna förordning.

3.   Medlemsstater som beslutar att använda de källor, metoder eller innovativa tillvägagångssätt som avses i punkt 1 c ska underrätta kommissionen (Eurostat) under året före det referensår under vilket källan, metoden eller det innovativa tillvägagångssättet kommer att användas, och ska lämna upplysningar om kvaliteten på de inhämtade uppgifterna.

4.   Nationella myndigheter som ansvarar för att den här förordningen efterlevs ska ha rätt att utan dröjsmål och kostnadsfritt få tillgång till och använda uppgifter, inbegripet individuella uppgifter om företag och jordbruksföretag i administrativa register som sammanställs på deras nationella territorium enligt artikel 17a i förordning (EG) nr 223/2009. De nationella myndigheterna och de administrativa registrens ägare ska upprätta de nödvändiga samarbetsmekanismerna för sådan tillgång. Sådan tillgång ska också beviljas om den behöriga myndigheten har delegerat uppgifter som ska utföras för dess räkning åt privata eller halvoffentliga organ.

Artikel 9

Referensperiod

1.   Den information som samlas in enligt denna förordning ska avse en enda referensperiod som är gemensam för alla medlemsstater, genom hänvisning till situationen under en viss tid.

2.   Referensperioden för varje detaljerat tema ska vara den som anges i bilagan. Den första referensperioden ska börja kalenderåret 2025.

3.   När det gäller temat index över jordbrukspriser som avses i artikel 5.1 c i) ska medlemsstaterna vart femte år ändra basår för indexen och då använda de år som slutar på 0 eller 5 som basår.

4.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att ytterligare specificera referensperioderna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19.2 minst tolv månader före den relevanta referensperiodens början.

Artikel 10

Kvalitetskrav och kvalitetsrapportering

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa kvaliteten på de uppgifter och metadata som överförs.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de uppgifter som inhämtas med användning av de källor och metoder som anges i punkt 8 ger noggranna uppskattningar för den statistiska population som definieras i artikel 3 på nationell nivå och, i tillämpliga fall, på regional nivå.

3.   Vid tillämpningen av denna förordning ska de kvalitetskriterier som definieras i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 gälla.

4.   Kommissionen (Eurostat) ska bedöma kvaliteten på de uppgifter och metadata som den får sig tillsänd på ett transparent och verifierbart sätt.

5.   Vid tillämpning av punkt 4 ska varje medlemsstat överföra kvalitetsrapporter till kommissionen (Eurostat), första gången senast den 30 juni 2028, och därefter vart tredje år, som beskriver de statistiska processerna för de datamängder som överförts under perioden, inbegripet i synnerhet följande:

| a) | Metadata som beskriver den metod som använts och hur de tekniska specifikationerna uppnåtts med hänvisning till dem som anges i denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Metadata som beskriver den metod som använts och hur de tekniska specifikationerna uppnåtts med hänvisning till dem som anges i denna förordning.

| b) | Upplysningar om överensstämmelse med de krav på täckning som anges i artikel 4, inbegripet utveckling och uppdatering av dessa. |
| --- | --- |

b)

Upplysningar om överensstämmelse med de krav på täckning som anges i artikel 4, inbegripet utveckling och uppdatering av dessa.

6.   Genom undantag från punkt 5 i den här artikeln ska kvalitetsrapporterna för temat index för jordbrukspriser som avses i artikel 5.1 c i) överföras vart femte år tillsammans med vikter och index med nytt basår samt motsvarande separata metodrapporter. Kvalitetsrapporten om temat index för jordbrukspriser ska överföras första gången tidigast den 31 december 2028.

7.   Kommissionen får anta genomförandeakter som fastställer praktiska arrangemang för kvalitetsrapporterna och deras innehåll. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19.2 och får inte medföra någon betydande extra börda eller kostnad för medlemsstaterna.

8.   Medlemsstaterna ska vid behov underrätta kommissionen (Eurostat) om alla relevanta upplysningar eller förändringar som rör genomförandet av denna förordning och som kan ha en betydande inverkan på kvaliteten på de uppgifter som överförs.

9.   På begäran av kommissionen (Eurostat) ska medlemsstaterna tillhandahålla de kompletterande klargöranden som krävs för att utvärdera de statistiska uppgifternas kvalitet.

Artikel 11

Genomförbarhets- och pilotstudier

1.   I enlighet med målen för denna förordning och i fall då nya krav på regelbundna uppgifter eller ett behov av en betydande förbättring av de nuvarande kraven på regelbundna uppgifter identifieras får kommissionen (Eurostat) inleda genomförbarhetsstudier för att i nödvändiga fall utvärdera

| a) | tillgången till och kvaliteten på lämpliga nya uppgiftskällor, |
| --- | --- |

a)

tillgången till och kvaliteten på lämpliga nya uppgiftskällor,

| b) | utvecklingen och genomförandet av nya statistiska tekniker, |
| --- | --- |

b)

utvecklingen och genomförandet av nya statistiska tekniker,

| c) | de ekonomiska konsekvenserna och bördan för uppgiftslämnarna. |
| --- | --- |

c)

de ekonomiska konsekvenserna och bördan för uppgiftslämnarna.

2.   Inom varje enskild genomförbarhetsstudie ska kommissionen (Eurostat) bedöma om den nya statistiken kan framställas genom användning av den information som finns tillgänglig i relevanta administrativa källor på unionsnivå samt främja användningen av befintliga uppgifter i enlighet med artikel 17a i förordning (EG) nr 223/2009.

3.   Inom ramen för en särskild genomförbarhetsstudie får kommissionen (Eurostat) vid behov inleda pilotstudier, som ska utföras av medlemsstaterna. Syftet med dessa pilotstudier ska vara att testa genomförandet av nya krav i medlemsstater med olika metoder för statistikframställning genom ett genomförande i mindre skala.

4.   Kommissionen (Eurostat) ska i samarbete med experter från medlemsstaterna och de huvudsakliga användarna av datamängderna utvärdera resultaten av genomförbarhetsstudierna och, när så är lämpligt, pilotstudierna, som vid behov ska åtföljas av förslag om införande av nya eller förbättrade krav på regelbundna uppgifter enligt punkt 1. Efter den utvärderingen ska kommissionen utarbeta en rapport om resultaten av genomförbarhets- och pilotstudierna. Rapporterna ska offentliggöras.

5.   När kommissionen utarbetar en delegerad akt som avses i artikel 5.8 eller 5.9 ska den ta vederbörlig hänsyn till resultaten av genomförbarhets- och pilotstudierna, särskilt till genomförbarheten när det gäller att införa nya uppgiftskrav i alla medlemsstater.

Artikel 12

Spridning av uppgifter

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 1367/2006 och i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009 ska kommissionen (Eurostat) via internet och kostnadsfritt sprida de uppgifter som har överförts till den i enlighet med artiklarna 5 och 6 i den här förordningen.

2.   Kommissionen (Eurostat) ska, med full respekt för affärshemligheter och kraven på statistisk konfidentialitet, sprida aggregerad statistik som omfattas av denna förordning om veterinärmedicinska läkemedel som härrör från sådana uppgifter som föreskrivs i artiklarna 55.2 och 57.2 i förordning (EU) 2019/6.

Artikel 13

Bidrag från unionen

1.   Vad gäller genomförandet av denna förordning ska unionen lämna bidrag från det program för den inre marknaden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/690 (27) och i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (28) till de nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009 för att

| a) | täcka kostnaderna för att genomföra insamlingen av särskilda uppgifter, |
| --- | --- |

a)

täcka kostnaderna för att genomföra insamlingen av särskilda uppgifter,

| b) | bygga upp kapaciteten att använda administrativa källor för att sammanställa den statistik som krävs enligt denna förordning, |
| --- | --- |

b)

bygga upp kapaciteten att använda administrativa källor för att sammanställa den statistik som krävs enligt denna förordning,

| c) | utföra urvalsundersökningar för att samla in uppgifter om användningen av växtskyddsmedel i jordbruket för referensåret 2026, |
| --- | --- |

c)

utföra urvalsundersökningar för att samla in uppgifter om användningen av växtskyddsmedel i jordbruket för referensåret 2026,

| d) | utveckla metoder och innovativa tillvägagångssätt för att anpassa system för insamling av uppgifter, inbegripet digitalt baserade lösningar, till kraven i denna förordning, |
| --- | --- |

d)

utveckla metoder och innovativa tillvägagångssätt för att anpassa system för insamling av uppgifter, inbegripet digitalt baserade lösningar, till kraven i denna förordning,

| e) | utföra de genomförbarhets- och pilotstudier som avses i artikel 11, |
| --- | --- |

e)

utföra de genomförbarhets- och pilotstudier som avses i artikel 11,

| f) | täcka kostnaderna för att utveckla och införa metoder för att minska tidsfristerna för överföring av uppgifterna. |
| --- | --- |

f)

täcka kostnaderna för att utveckla och införa metoder för att minska tidsfristerna för överföring av uppgifterna.

2.   Unionens ekonomiska bidrag enligt denna artikel får inte överstiga 95 % av de bidragsberättigande kostnaderna.

3.   Beloppet för unionens ekonomiska bidrag enligt denna artikel ska fastställas i enlighet med reglerna för programmet för den inre marknaden som en del av det årliga budgetförfarandet, under förutsättning att finansiering finns tillgänglig. Budgetmyndigheten ska bestämma det disponibla anslaget varje år.

Artikel 14

Övergångsordning för uppgifter om det detaljerade temat användning av växtskyddsmedel i jordbruket

1.   För åren 2025, 2026 och 2027 ska följande övergångsregler tillämpas för det detaljerade temat användning av växtskyddsmedel i jordbruket som avses i bilagan:

| a) | Genom undantag från artiklarna 7.1 och 9.2 ska endast en överföring göras av uppgifter för referensåret 2026. |
| --- | --- |

a)

Genom undantag från artiklarna 7.1 och 9.2 ska endast en överföring göras av uppgifter för referensåret 2026.

| b) | Genom undantag från artikel 4.5 b ska uppgifterna täcka en gemensam förteckning över grödor för alla medlemsstater med information om användningen av växtskyddsmedel till stöd för relevant unionspolitik; den gemensamma förteckningen över grödor ska, tillsammans med de permanenta gräsmarkerna, täcka 75 % av den utnyttjade jordbruksarealen på unionsnivå. |
| --- | --- |

b)

Genom undantag från artikel 4.5 b ska uppgifterna täcka en gemensam förteckning över grödor för alla medlemsstater med information om användningen av växtskyddsmedel till stöd för relevant unionspolitik; den gemensamma förteckningen över grödor ska, tillsammans med de permanenta gräsmarkerna, täcka 75 % av den utnyttjade jordbruksarealen på unionsnivå.

Kommissionen ska anta genomförandeakter som ytterligare specificerar de krav på täckning som avses i första stycket b i denna punkt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19.2 minst tolv månader före det relevanta referensårets början.

2.   Så länge det saknas unionslagstiftning som ställer krav på att yrkesmässiga användare av växtskyddsmedel för register över användningen av växtskyddsmedel i elektroniskt format, som är tillämplig tolv månader före början av det referensår för vilket uppgifter ska överföras, gäller följande från och med referensåret 2028:

| a) | Genom undantag från artikel 7.1 ska överföringsfrekvensen vara vartannat år. |
| --- | --- |

a)

Genom undantag från artikel 7.1 ska överföringsfrekvensen vara vartannat år.

| b) | Genom undantag från artikel 4.5 b ska de övergångsregler som avses i punkt 1 b i den här artikeln fortsätta att tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Genom undantag från artikel 4.5 b ska de övergångsregler som avses i punkt 1 b i den här artikeln fortsätta att tillämpas.

Artikel 15

Skydd av unionens ekonomiska intressen

1.   Kommissionen ska säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av insatser som finansieras enligt denna förordning, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda belopp samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner.

2.   Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revisioner, av dokument och på plats, hos alla bidragsmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt denna förordning.

3.   Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (29) och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (30), göra utredningar, inklusive kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller kontrakt som finansierats inom ramen för denna förordning.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska samarbetsavtal med tredjeland och med internationella organisationer, kontrakt, bidragsavtal och bidragsbeslut som ingås som ett resultat av genomförandet av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen tillerkänner kommissionen, revisionsrätten och Olaf rätten att utföra sådan revision och genomföra sådana utredningar inom ramen för sina respektive behörigheter.

Artikel 16

Undantag

1.   I fall då tillämpningen av denna förordning eller av de genomförandeåtgärder och delegerade akter som antagits enligt den kräver omfattande anpassningar av en medlemsstats nationella statistiksystem får kommissionen anta genomförandeakter som medger den berörda medlemsstaten undantag under en period om högst tre år. Inga undantag ska beviljas från övergångsreglerna för det detaljerade temat användning av växtskyddsmedel i jordbruket som avses i artikel 14.1.

Den berörda medlemsstaten ska lämna in en vederbörligen motiverad begäran om ett sådant undantag till kommissionen inom tre månader från dagen för den berörda aktens ikraftträdande, och förklara vilka omfattande anpassningar av det nationella statistiksystemet som krävs samt tillhandahålla en beräknad tidsplan för dessa anpassningar.

Effekten av undantag som beviljats enligt denna artikel på jämförbarheten för medlemsstaters uppgifter eller på beräkningen av de aktuella och representativa europeiska aggregat som krävs ska minimeras. När kommissionen beviljar undantaget ska den beakta uppgiftslämnarnas och medlemsstaternas börda.

2.   De genomförandeakter som avses i punkt 1 i denna artikel ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 19.2.

Artikel 17

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5.8, 5.9 och 6.1 ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 27 december 2022. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 5.8, 5.9 och 6.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 5.8, 5.9 och 6.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 18

Rapportering

Senast den 31 december 2029 och därefter vart femte år ska kommissionen överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning till Europaparlamentet och rådet.

Artikel 19

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom förordning (EG) nr 223/2009. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 20

Ändringar av förordning (EG) nr 617/2008

Förordning (EG) nr 617/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 8 ska punkterna 3, 4 och 5 utgå. |
| --- | --- |

1.

I artikel 8 ska punkterna 3, 4 och 5 utgå.

| 2. | Artikel 11 ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 11 ska utgå.

| 3. | Bilagorna III och IV ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna III och IV ska utgå.

Artikel 21

Upphävande

1.   Förordningarna (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009 och (EG) nr 1185/2009 samt direktiv 96/16/EG upphör att gälla med verkan från och med den 1 januari 2025, utan att det påverkar de skyldigheter i dessa rättsakter som rör överföringen av uppgifter och metadata, inklusive kvalitetsrapporter, vad gäller referensperioder som, helt eller delvis, infaller före detta datum.

2.   Hänvisningar till de upphävda akterna ska anses som hänvisningar till denna förordning.

Artikel 22

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2025.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 23 november 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 oktober 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 8 november 2022.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1091 av den 18 juli 2018 om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011 (EUT L 200, 7.8.2018, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1165/2008 av den 19 november 2008 om statistik över besättningar och köttproduktion och om upphävande av rådets direktiv 93/23/EEG, 93/24/EEG och 93/25/EEG (EUT L 321, 1.12.2008, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 543/2009 av den 18 juni 2009 om skördestatistik och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 837/90 och (EEG) nr 959/93 (EUT L 167, 29.6.2009, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 av den 25 november 2009 om statistik om bekämpningsmedel (EUT L 324, 10.12.2009, s. 1).

6

(7)  Rådets direktiv 96/16/EG av den 19 mars 1996 om statistiska undersökningar av mjölk och mjölkprodukter (EGT L 78, 28.3.1996, s. 27).

7

(8)  Kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 av den 27 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormer för kläckägg och gårdsuppfödda kycklingar (EUT L 168, 28.6.2008, s. 5).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 av den 5 december 2003 om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (EUT L 33, 5.2.2004, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (EUT L 150, 14.6.2018, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1).

15

(16)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på unionens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003 (EUT L 170, 25.6.2019, s. 1).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 187).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/690 av den 28 april 2021 om inrättande av ett program för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, området för växter, djur, livsmedel och foder och europeisk statistik (programmet för den inre marknaden) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014 och (EU) nr 652/2014 (EUT L 153, 3.5.2021, s. 1).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

29

(30)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

30

---

BILAGA

OMRÅDEN, TEMAN OCH DETALJERADE TEMAN SAMT ÖVERFÖRINGSFREKVENSER, REFERENSPERIODER OCH DIMENSIONER PER DETALJERAT TEMA

a)   Statistik över animalieproduktion

| Tema | Detaljerade teman | Överförings-frekvenser | Referens-perioder | Dimensioner |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologiskt jordbruk | Regional nivå |
| Besättningar och köttproduktion | Djurbesättningar
  Uppgifterna ska täcka antalet djur som hålls av jordbruksföretag på en medlemsstats territorium på referensdagen eller i genomsnitt under referensperioden. | Två gånger per år | Datum under perioden maj/juni | | |
| Datum under perioden november/ december | Tillämpligt | Tillämpligt |
| Årligen | Datum under perioden november/ december | Tillämpligt | Tillämpligt |
| År | Tillämpligt | Tillämpligt |
| Tre gånger per årtionde | År | | |
| Köttproduktion
  Uppgifterna ska täcka slaktkropparnas vikt och antalet djur som slaktats på en medlemsstats territorium under referensperioden, oavsett om det rör sig om slakterier eller inte, och som är lämpliga som livsmedel. | Månatligen | Månad | | |
| Årligen | År | Tillämpligt | |
| Leverans av djur
  Uppgifterna ska täcka prognosen för den inhemska bruttoproduktionen, dvs. det antal djur som förväntas bli levererade av en medlemsstats jordbruksföretag, antingen utomlands eller till slakterier i medlemsstaten. | Två gånger per år | Fyra kvartal | | |
| Två gånger per år | Tre halvår | | |
| Årligen | Två halvår | | |
| Ägg och kycklingar | Konsumtionsägg
  Uppgifterna ska täcka antalet konsumtionsägg som samlats in på jordbruksföretagen i en medlemsstat under referensperioden. Dessa ägg får levereras till förpackningscentraler, säljas direkt till konsumenter eller livsmedelsindustrin, konsumeras på jordbruksföretaget eller gå förlorade efter det att de har lämnat jordbruksföretaget. | Årligen | År | Tillämpligt | |
| Tre gånger per årtionde | År | Tillämpligt | |
| Kläckägg och gårdsuppfödda kycklingar
  Uppgifterna ska täcka antalet ägg som placerats i inkubator och antalet kycklingar som producerats i en medlemsstats kläckerier med en kapacitet på över 1 000 ägg och under referensperioden, samt antalet kycklingar som importerats till eller exporterats av den medlemsstaten. | Månatligen | Månad | | |
| Kläckeriernas struktur
  Uppgifterna ska täcka kläckeriernas struktur och beskriva antalet kläckerier i en medlemsstat och deras kapacitet fördelad på kapacitetsklasser under referensperioden. | Årligen | År | | |
| Mjölk och mjölkprodukter | Producerad och använd mjölk i jordbruksföretagen
  Uppgifterna ska täcka den kvantitet mjölk från kor, tackor, getter och bufflar som producerats på, och de kvantiteter mjölkprodukter som använts direkt (som inte levererats till ett mejeri i medlemsstaten) av, en medlemsstats jordbruksföretag under referensperioden. | Årligen | År | Tillämpligt | Tillämpligt |
| Tillgång till mjölk i mejerisektorn
  Uppgifterna ska täcka den kvantitet mjölk som mejeriföretagen i en medlemsstat samlat in under referensperioden från jordbruksföretag, oavsett om de är belägna i den medlemsstaten eller inte. De ska också täcka den kvantitet mjölk och mejeriråvaror som är tillgängliga för mejerisektorn, såsom de kvantiteter mjölk som samlats in, mjölk och mejeriråvaror som importerats och andra mejeriprodukter som samlats in från jordbruksföretag av en medlemsstats mejeriföretag under referensperioden. | Årligen | År | Tillämpligt | |
| Användning av mjölk och mejeriprodukter i mejerisektorn och därav framställda produkter
  Uppgifterna ska täcka de kvantiteter helmjölk och skummjölk som använts av en medlemsstats mejeriföretag under referensperioden för bearbetning av de olika mejeriprodukterna eller, när det gäller mejeriråvaror, kvantiteterna helmjölksekvivalent och skummjölksekvivalent. Dessa kvantiteter får mätas eller uppskattas direkt på grundval av mjölkfett- och mjölkproteinhalten i mejeriprodukterna (produktionen) eller mjölkfett- och mjölkproteinhalten i mejeriråvarorna (insatsvarorna). | Årligen | År | Tillämpligt | |
| Månatlig användning av komjölk i mejerisektorn
  Uppgifterna ska täcka de kvantiteter mejeriprodukter (eller smörekvivalent, när det gäller smör och andra gula feta mejeriprodukter) som framställts av komjölk som producerats av en medlemsstats mejeriföretag under referensperioden, med undantag för mejeriråvaror. | Månatligen | Månad | | |
| Mejeriföretagens struktur
  Uppgifterna ska täcka antalet mejeriföretag i en medlemsstat som var i drift den 31 december referensåret, uppdelat efter volymerna relevanta produkter som samlats in, behandlats eller framställts. | Tre gånger per årtionde | År | | |

Tema

Detaljerade teman

Överförings-frekvenser

Referens-perioder

Dimensioner

Ekologiskt jordbruk

Regional nivå

Besättningar och köttproduktion

Djurbesättningar

Uppgifterna ska täcka antalet djur som hålls av jordbruksföretag på en medlemsstats territorium på referensdagen eller i genomsnitt under referensperioden.

Två gånger per år

Datum under perioden maj/juni

Datum under perioden november/ december

Tillämpligt

Tillämpligt

Årligen

Datum under perioden november/ december

Tillämpligt

Tillämpligt

År

Tillämpligt

Tillämpligt

Tre gånger per årtionde

År

Köttproduktion

Uppgifterna ska täcka slaktkropparnas vikt och antalet djur som slaktats på en medlemsstats territorium under referensperioden, oavsett om det rör sig om slakterier eller inte, och som är lämpliga som livsmedel.

Månatligen

Månad

Årligen

År

Tillämpligt

Leverans av djur

Uppgifterna ska täcka prognosen för den inhemska bruttoproduktionen, dvs. det antal djur som förväntas bli levererade av en medlemsstats jordbruksföretag, antingen utomlands eller till slakterier i medlemsstaten.

Två gånger per år

Fyra kvartal

Två gånger per år

Tre halvår

Årligen

Två halvår

Ägg och kycklingar

Konsumtionsägg

Uppgifterna ska täcka antalet konsumtionsägg som samlats in på jordbruksföretagen i en medlemsstat under referensperioden. Dessa ägg får levereras till förpackningscentraler, säljas direkt till konsumenter eller livsmedelsindustrin, konsumeras på jordbruksföretaget eller gå förlorade efter det att de har lämnat jordbruksföretaget.

Årligen

År

Tillämpligt

Tre gånger per årtionde

År

Tillämpligt

Kläckägg och gårdsuppfödda kycklingar

Uppgifterna ska täcka antalet ägg som placerats i inkubator och antalet kycklingar som producerats i en medlemsstats kläckerier med en kapacitet på över 1 000 ägg och under referensperioden, samt antalet kycklingar som importerats till eller exporterats av den medlemsstaten.

Månatligen

Månad

Kläckeriernas struktur

Uppgifterna ska täcka kläckeriernas struktur och beskriva antalet kläckerier i en medlemsstat och deras kapacitet fördelad på kapacitetsklasser under referensperioden.

Årligen

År

Mjölk och mjölkprodukter

Producerad och använd mjölk i jordbruksföretagen

Uppgifterna ska täcka den kvantitet mjölk från kor, tackor, getter och bufflar som producerats på, och de kvantiteter mjölkprodukter som använts direkt (som inte levererats till ett mejeri i medlemsstaten) av, en medlemsstats jordbruksföretag under referensperioden.

Årligen

År

Tillämpligt

Tillämpligt

Tillgång till mjölk i mejerisektorn

Uppgifterna ska täcka den kvantitet mjölk som mejeriföretagen i en medlemsstat samlat in under referensperioden från jordbruksföretag, oavsett om de är belägna i den medlemsstaten eller inte. De ska också täcka den kvantitet mjölk och mejeriråvaror som är tillgängliga för mejerisektorn, såsom de kvantiteter mjölk som samlats in, mjölk och mejeriråvaror som importerats och andra mejeriprodukter som samlats in från jordbruksföretag av en medlemsstats mejeriföretag under referensperioden.

Årligen

År

Tillämpligt

Användning av mjölk och mejeriprodukter i mejerisektorn och därav framställda produkter

Uppgifterna ska täcka de kvantiteter helmjölk och skummjölk som använts av en medlemsstats mejeriföretag under referensperioden för bearbetning av de olika mejeriprodukterna eller, när det gäller mejeriråvaror, kvantiteterna helmjölksekvivalent och skummjölksekvivalent. Dessa kvantiteter får mätas eller uppskattas direkt på grundval av mjölkfett- och mjölkproteinhalten i mejeriprodukterna (produktionen) eller mjölkfett- och mjölkproteinhalten i mejeriråvarorna (insatsvarorna).

Årligen

År

Tillämpligt

Månatlig användning av komjölk i mejerisektorn

Uppgifterna ska täcka de kvantiteter mejeriprodukter (eller smörekvivalent, när det gäller smör och andra gula feta mejeriprodukter) som framställts av komjölk som producerats av en medlemsstats mejeriföretag under referensperioden, med undantag för mejeriråvaror.

Månatligen

Månad

Mejeriföretagens struktur

Uppgifterna ska täcka antalet mejeriföretag i en medlemsstat som var i drift den 31 december referensåret, uppdelat efter volymerna relevanta produkter som samlats in, behandlats eller framställts.

Tre gånger per årtionde

År

b)   Statistik över produktion av grödor

| Tema | Detaljerade teman | Överförings-frekvenser | Referens-perioder | Dimensioner |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologiskt jordbruk | Regional nivå |
| Grödareal och produktion av grödor | Jordbruksgrödor och permanent gräsmark
  Uppgifterna ska täcka tidiga uppskattningar och slutlig statistik över arealer, produktion och avkastning för jordbruksgrödor och permanenta gräsmarker som odlas för att skördas huvudsakligen under referensperioden, på jordbruksföretag i medlemsstaterna. | Oftare än varje år | År | | |
| Årligen | År | Tillämpligt | Tillämpligt |
| Trädgårdsodling utom permanenta grödor
  Uppgifterna ska täcka tidiga uppskattningar och slutlig statistik över arealer, produktion och avkastning för de trädgårdsgrödor som odlas för att under referensperioden skördas på jordbruksföretagen i medlemsstaterna. | Oftare än varje år | År | | |
| Årligen | År | Tillämpligt | |
| Permanenta grödor
  Uppgifterna ska täcka tidiga uppskattningar och slutlig statistik över arealer, produktion och avkastning för de permanenta jordbruksgrödor som odlas för att skördas huvudsakligen under referensperioden på jordbruksföretagen i medlemsstaterna. | Oftare än varje år | År | | |
| Årligen | År | Tillämpligt | Tillämpligt |
| Balanser för grödor | Balanser för spannmål
  Uppgifterna ska täcka tillgång, användning och lager av de viktigaste spannmålen och de därav framställda produkterna i första led i medlemsstaterna under referensperioden. | Årligen | År | | |
| Balanser för oljeväxtfrön
  Uppgifterna ska täcka tillgång, användning och lager av de viktigaste oljeväxtfröna i medlemsstaterna under referensperioden. | Årligen | År | | |
| Gräsmark | Bruk av gräsmark
  Uppgifterna ska täcka arealerna av permanent och tillfällig gräsmark, uppdelat efter ålder, omfattning och bruk i medlemsstaterna under referensperioden. | Tre gånger per årtionde | År | | |

Tema

Detaljerade teman

Överförings-frekvenser

Referens-perioder

Dimensioner

Ekologiskt jordbruk

Regional nivå

Grödareal och produktion av grödor

Jordbruksgrödor och permanent gräsmark

Uppgifterna ska täcka tidiga uppskattningar och slutlig statistik över arealer, produktion och avkastning för jordbruksgrödor och permanenta gräsmarker som odlas för att skördas huvudsakligen under referensperioden, på jordbruksföretag i medlemsstaterna.

Oftare än varje år

År

Årligen

År

Tillämpligt

Tillämpligt

Trädgårdsodling utom permanenta grödor

Uppgifterna ska täcka tidiga uppskattningar och slutlig statistik över arealer, produktion och avkastning för de trädgårdsgrödor som odlas för att under referensperioden skördas på jordbruksföretagen i medlemsstaterna.

Oftare än varje år

År

Årligen

År

Tillämpligt

Permanenta grödor

Uppgifterna ska täcka tidiga uppskattningar och slutlig statistik över arealer, produktion och avkastning för de permanenta jordbruksgrödor som odlas för att skördas huvudsakligen under referensperioden på jordbruksföretagen i medlemsstaterna.

Oftare än varje år

År

Årligen

År

Tillämpligt

Tillämpligt

Balanser för grödor

Balanser för spannmål

Uppgifterna ska täcka tillgång, användning och lager av de viktigaste spannmålen och de därav framställda produkterna i första led i medlemsstaterna under referensperioden.

Årligen

År

Balanser för oljeväxtfrön

Uppgifterna ska täcka tillgång, användning och lager av de viktigaste oljeväxtfröna i medlemsstaterna under referensperioden.

Årligen

År

Gräsmark

Bruk av gräsmark

Uppgifterna ska täcka arealerna av permanent och tillfällig gräsmark, uppdelat efter ålder, omfattning och bruk i medlemsstaterna under referensperioden.

Tre gånger per årtionde

År

c)   Statistik över jordbrukspriser

| Tema | Detaljerade teman | Överförings-frekvenser | Referens-perioder | Dimensioner |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologiskt jordbruk | Regional nivå |
| Index för jordbrukspriser | Tidiga och slutliga index
  Uppgifterna ska innehålla index över jordbrukspriser som representerar förändringar i de absoluta priserna på produkter och insatsvaror i jordbruket i medlemsstaten under referensperioden, i jämförelse med basåret. | Kvartalsvis | Kvartal | | |
| Årligen | År | | |
| Vikter och index med nytt basår
  De uppgifter som krävs för att ändra basår för tidiga och slutliga index. | Vart femte år | Kvartal | | |
| År | | |
| | | | | |
| Absoluta priser på insatsvaror | Gödselmedel
  Datamängden ska täcka de genomsnittliga inköpspriserna för gödselprodukterna och relaterade landviktningsvärden. | Årligen | År | | |
| Vart femte år (1) | År | | |
| Foder
  Datamängden ska täcka inköpspriserna för foder och relaterade landviktningsvärden. | Årligen | År | | |
| Vart femte år (1) | År | | |
| Energi
  Datamängden ska täcka inköpspriserna för energiprodukter som används i jordbruket och relaterade landviktningsvärden. | Årligen | År | | |
| Vart femte år (1) | År | | |
| Priser och arrenden för jordbruksmark | Priser för jordbruksmark
  Datamängden ska täcka det genomsnittliga försäljningspriset på jordbruksmark såsom det återspeglats i transaktioner i medlemsstaten under referensperioden. | Årligen | År | | |
| Arrenden för jordbruksmark
  Datamängden ska täcka det genomsnittliga arrendepriset för jordbruksmark i medlemsstaten under referensperioden. | Årligen | År | | |

Tema

Detaljerade teman

Överförings-frekvenser

Referens-perioder

Dimensioner

Ekologiskt jordbruk

Regional nivå

Index för jordbrukspriser

Tidiga och slutliga index

Uppgifterna ska innehålla index över jordbrukspriser som representerar förändringar i de absoluta priserna på produkter och insatsvaror i jordbruket i medlemsstaten under referensperioden, i jämförelse med basåret.

Kvartalsvis

Kvartal

Årligen

År

Vikter och index med nytt basår

De uppgifter som krävs för att ändra basår för tidiga och slutliga index.

Vart femte år

Kvartal

År

Absoluta priser på insatsvaror

Gödselmedel

Datamängden ska täcka de genomsnittliga inköpspriserna för gödselprodukterna och relaterade landviktningsvärden.

Årligen

År

Vart femte år (1)

År

Foder

Datamängden ska täcka inköpspriserna för foder och relaterade landviktningsvärden.

Årligen

År

Vart femte år (1)

År

Energi

Datamängden ska täcka inköpspriserna för energiprodukter som används i jordbruket och relaterade landviktningsvärden.

Årligen

År

Vart femte år (1)

År

Priser och arrenden för jordbruksmark

Priser för jordbruksmark

Datamängden ska täcka det genomsnittliga försäljningspriset på jordbruksmark såsom det återspeglats i transaktioner i medlemsstaten under referensperioden.

Årligen

År

Arrenden för jordbruksmark

Datamängden ska täcka det genomsnittliga arrendepriset för jordbruksmark i medlemsstaten under referensperioden.

Årligen

År

d)   Statistik över näringsämnen

| Tema | Detaljerade teman | Överförings-frekvenser | Referens-perioder | Dimensioner |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologiskt jordbruk | Regional nivå |
| Näringsämnen i gödselmedel för jordbruk | Oorganiska gödselmedel för jordbruk
  Uppgifterna ska täcka mängden näringsämnen i de oorganiska gödselmedel som använts i jordbruket under referensperioden i en medlemsstat. | Årligen | År | | |
| Organiska gödselmedel för jordbruk
  Uppgifterna ska täcka de organiska gödselmedel (utom stallgödsel) som använts i jordbruket under referensperioden i en medlemsstat och respektive koefficienter för näringsinnehåll. | Vart tredje år | År | | |
| Växtnärings-balanser | Koefficienter för grödors och grovfoderväxters näringsinnehåll
  Uppgifterna ska täcka de koefficienter för näringsinnehåll som representerar den genomsnittliga mängden näringsämnen i ett ton skörd av en gröda. | Vart femte år | År | | |
| Mängder skörderester och koefficienter för näringsinnehåll
  Uppgifterna ska täcka den genomsnittliga årliga mängden skörderester och respektive koefficienter för näringsinnehåll. | Vart femte år | År | | |
| Koefficienter för biologisk kvävefixering
  Uppgifterna ska täcka koefficienterna för biologisk kvävefixering för baljväxter och för blandvallar med gräs och baljväxter. | Vart femte år | År | | |
| Koefficienter för atmosfäriskt kvävenedfall
  Uppgifterna ska täcka koefficienterna för atmosfäriskt kvävenedfall per hektar utnyttjad jordbruksareal. | Vart femte år | År | | |
| Koefficienter för näringsinnehåll i utsäde
  Uppgifterna ska täcka koefficienterna för näringsinnehållet i utsäde per hektar sådd areal. | Vart femte år | År | | |
| Koefficienter för näringsinnehåll i stallgödsel
  Uppgifterna ska täcka koefficienterna för näringsutsöndring från lantbrukets djur. | Vart femte år | År | | |
| Mängder bortförd stallgödsel och koefficienter för näringsinnehåll
  Uppgifterna ska täcka den genomsnittliga årliga mängden bortförd stallgödsel och respektive koefficienter för näringsinnehåll. | Vart femte år | År | | |

Tema

Detaljerade teman

Överförings-frekvenser

Referens-perioder

Dimensioner

Ekologiskt jordbruk

Regional nivå

Näringsämnen i gödselmedel för jordbruk

Oorganiska gödselmedel för jordbruk

Uppgifterna ska täcka mängden näringsämnen i de oorganiska gödselmedel som använts i jordbruket under referensperioden i en medlemsstat.

Årligen

År

Organiska gödselmedel för jordbruk

Uppgifterna ska täcka de organiska gödselmedel (utom stallgödsel) som använts i jordbruket under referensperioden i en medlemsstat och respektive koefficienter för näringsinnehåll.

Vart tredje år

År

Växtnärings-balanser

Koefficienter för grödors och grovfoderväxters näringsinnehåll

Uppgifterna ska täcka de koefficienter för näringsinnehåll som representerar den genomsnittliga mängden näringsämnen i ett ton skörd av en gröda.

Vart femte år

År

Mängder skörderester och koefficienter för näringsinnehåll

Uppgifterna ska täcka den genomsnittliga årliga mängden skörderester och respektive koefficienter för näringsinnehåll.

Vart femte år

År

Koefficienter för biologisk kvävefixering

Uppgifterna ska täcka koefficienterna för biologisk kvävefixering för baljväxter och för blandvallar med gräs och baljväxter.

Vart femte år

År

Koefficienter för atmosfäriskt kvävenedfall

Uppgifterna ska täcka koefficienterna för atmosfäriskt kvävenedfall per hektar utnyttjad jordbruksareal.

Vart femte år

År

Koefficienter för näringsinnehåll i utsäde

Uppgifterna ska täcka koefficienterna för näringsinnehållet i utsäde per hektar sådd areal.

Vart femte år

År

Koefficienter för näringsinnehåll i stallgödsel

Uppgifterna ska täcka koefficienterna för näringsutsöndring från lantbrukets djur.

Vart femte år

År

Mängder bortförd stallgödsel och koefficienter för näringsinnehåll

Uppgifterna ska täcka den genomsnittliga årliga mängden bortförd stallgödsel och respektive koefficienter för näringsinnehåll.

Vart femte år

År

e)   Statistik över växtskyddsmedel

| Tema | Detaljerade teman | Överförings-frekvenser | Referens-perioder | Dimensioner |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekologiskt jordbruk | Regional nivå |
| Växtskyddsmedel | Växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden
  Uppgifterna ska täcka alla verksamma ämnen i alla växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden i en medlemsstat under referensperioden, inbegripet sådana som släpps ut på marknaden enligt ett parallellhandelstillstånd och/eller nödgodkännanden. | Årligen | År | | |
| Användning av växtskyddsmedel i jordbruket
  Uppgifterna ska täcka de grödarealer på jordbruksföretag i en medlemsstat som behandlats med växtskyddsmedel och de mängder av alla verksamma ämnen som använts under referensperioden, inbegripet de som använts inom ramen för ett nödgodkännande. | Årligen | År | Tillämpligt | |

Tema

Detaljerade teman

Överförings-frekvenser

Referens-perioder

Dimensioner

Ekologiskt jordbruk

Regional nivå

Växtskyddsmedel

Växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden

Uppgifterna ska täcka alla verksamma ämnen i alla växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden i en medlemsstat under referensperioden, inbegripet sådana som släpps ut på marknaden enligt ett parallellhandelstillstånd och/eller nödgodkännanden.

Årligen

År

Användning av växtskyddsmedel i jordbruket

Uppgifterna ska täcka de grödarealer på jordbruksföretag i en medlemsstat som behandlats med växtskyddsmedel och de mängder av alla verksamma ämnen som använts under referensperioden, inbegripet de som använts inom ramen för ett nödgodkännande.

Årligen

År

Tillämpligt

---

(1)  Detta avser överföringsfrekvensen för relaterade landviktningsvärden.

---

DIREKTIV

| 7.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/30

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2022/2380

av den 23 november 2022

om ändring av direktiv 2014/53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Ett av syftena med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU (3) är att säkerställa en välfungerande inre marknad. Enligt artikel 3.3 a i det direktivet är ett av de väsentliga krav som radioutrustning måste uppfylla att den samverkar med tillbehör, i synnerhet gemensamma laddare. I direktiv 2014/53/EU anges i detta sammanhang att driftskompatibilitet mellan radioutrustning och tillbehör såsom laddare förenklar användningen av radioutrustning och minskar onödigt avfall och onödiga kostnader och att det är nödvändigt att utveckla en gemensam laddare för särskilda kategorier eller klasser av radioutrustning, framför allt för konsumenter och andra slutanvändare. |
| --- | --- |

(1)

Ett av syftena med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU (3) är att säkerställa en välfungerande inre marknad. Enligt artikel 3.3 a i det direktivet är ett av de väsentliga krav som radioutrustning måste uppfylla att den samverkar med tillbehör, i synnerhet gemensamma laddare. I direktiv 2014/53/EU anges i detta sammanhang att driftskompatibilitet mellan radioutrustning och tillbehör såsom laddare förenklar användningen av radioutrustning och minskar onödigt avfall och onödiga kostnader och att det är nödvändigt att utveckla en gemensam laddare för särskilda kategorier eller klasser av radioutrustning, framför allt för konsumenter och andra slutanvändare.

| (2) | Sedan 2009 har ansträngningar gjorts på unionsnivå för att begränsa fragmenteringen av marknaden för laddningsgränssnitt för mobiltelefoner och liknande radioutrustning. Även om de frivilliga initiativ som tagits nyligen har medfört en ökad enhetlighet mellan laddningsenheter, som är den externa strömförsörjningsdelen av laddare, och en minskning av antalet olika laddningslösningar på marknaden uppfyller dessa initiativ inte helt unionens politiska mål att säkerställa konsumenternas bekvämlighet, minska det elektroniska avfallet och undvika en fragmentering av marknaden för laddningsenheter. |
| --- | --- |

(2)

Sedan 2009 har ansträngningar gjorts på unionsnivå för att begränsa fragmenteringen av marknaden för laddningsgränssnitt för mobiltelefoner och liknande radioutrustning. Även om de frivilliga initiativ som tagits nyligen har medfört en ökad enhetlighet mellan laddningsenheter, som är den externa strömförsörjningsdelen av laddare, och en minskning av antalet olika laddningslösningar på marknaden uppfyller dessa initiativ inte helt unionens politiska mål att säkerställa konsumenternas bekvämlighet, minska det elektroniska avfallet och undvika en fragmentering av marknaden för laddningsenheter.

| (3) | Unionen har åtagit sig att främja en effektiv resursanvändning genom att gå över till en ren, cirkulär ekonomi genom sådana initiativ som Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU (4) och mer nyligen genom införandet av den europeiska gröna given, som fastställs av kommissionen i dess meddelande av den 11 december 2019. Det här direktivet syftar till att minska mängden elektroniskt avfall som genereras vid försäljning av radioutrustning och minska utvinningen av råvaror och koldioxidutsläppen från produktion, transport och bortskaffande av laddare, och därigenom främja en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

(3)

Unionen har åtagit sig att främja en effektiv resursanvändning genom att gå över till en ren, cirkulär ekonomi genom sådana initiativ som Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU (4) och mer nyligen genom införandet av den europeiska gröna given, som fastställs av kommissionen i dess meddelande av den 11 december 2019. Det här direktivet syftar till att minska mängden elektroniskt avfall som genereras vid försäljning av radioutrustning och minska utvinningen av råvaror och koldioxidutsläppen från produktion, transport och bortskaffande av laddare, och därigenom främja en cirkulär ekonomi.

| (4) | I kommissionens handlingsplan för den cirkulära ekonomin som fastställs i dess meddelande av den 11 mars 2020, presenteras initiativ för produkternas hela livscykel med inriktning på deras utformning, främjande av processer för den cirkulära ekonomin, främjande av hållbar konsumtion och som syftar till att säkerställa att de resurser som används bevaras i unionens ekonomi så länge som möjligt. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens handlingsplan för den cirkulära ekonomin som fastställs i dess meddelande av den 11 mars 2020, presenteras initiativ för produkternas hela livscykel med inriktning på deras utformning, främjande av processer för den cirkulära ekonomin, främjande av hållbar konsumtion och som syftar till att säkerställa att de resurser som används bevaras i unionens ekonomi så länge som möjligt.

| (5) | Kommissionen slutförde en konsekvensbedömning som visade att den inre marknaden inte utnyttjar sin fulla potential eftersom den fortsatta fragmenteringen av marknaden för laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning av mobiltelefoner och annan liknande radioutrustning leder till bristande bekvämlighet för konsumenterna och en ökning av elektroniskt avfall. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen slutförde en konsekvensbedömning som visade att den inre marknaden inte utnyttjar sin fulla potential eftersom den fortsatta fragmenteringen av marknaden för laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning av mobiltelefoner och annan liknande radioutrustning leder till bristande bekvämlighet för konsumenterna och en ökning av elektroniskt avfall.

| (6) | Driftskompatibilitet mellan radioutrustning och tillbehör, såsom laddare, hämmas eftersom det finns olika laddningsgränssnitt för vissa kategorier eller klasser av radioutrustning som använder trådbunden laddning, såsom handhållna mobiltelefoner, datorplattor, digitalkameror, hörlurar eller headset, handhållna videospelskonsoler, bärbara högtalare, läsplattor, tangentbord, datormöss, bärbara navigeringssystem, öronsnäckor och bärbara datorer. Dessutom finns det flera typer av kommunikationsprotokoll för snabb laddning för vilka en miniminivå för prestanda inte alltid garanteras. Till följd av detta krävs unionsåtgärder för att främja en gemensam grad av driftskompatibilitet och tillhandahållande av information till konsumenter och andra slutanvändare om radioutrustningens laddningsegenskaper. Det är därför nödvändigt att i direktiv 2014/53/EU införa lämpliga krav avseende kommunikationsprotokoll för laddning, laddningsgränssnitt dvs. laddningsdon, för vissa kategorier eller klasser av radioutrustning, samt avseende den information som ska lämnas till konsumenter och andra slutanvändare om laddningsegenskaperna hos dessa kategorier eller klasser av radioutrustning, såsom information om den minimala och maximala effekt som krävs för att ladda radioutrustningen. Den minimala effekten bör uttrycka summan av den effekt som krävs för att hålla radioutrustningen i drift och den effekt som krävs för att batteriet ska börja ladda. Den maximala effekten bör uttrycka summan av den effekt som krävs för att hålla radioutrustningen i drift och den effekt som krävs för att uppnå högsta laddningshastighet. |
| --- | --- |

(6)

Driftskompatibilitet mellan radioutrustning och tillbehör, såsom laddare, hämmas eftersom det finns olika laddningsgränssnitt för vissa kategorier eller klasser av radioutrustning som använder trådbunden laddning, såsom handhållna mobiltelefoner, datorplattor, digitalkameror, hörlurar eller headset, handhållna videospelskonsoler, bärbara högtalare, läsplattor, tangentbord, datormöss, bärbara navigeringssystem, öronsnäckor och bärbara datorer. Dessutom finns det flera typer av kommunikationsprotokoll för snabb laddning för vilka en miniminivå för prestanda inte alltid garanteras. Till följd av detta krävs unionsåtgärder för att främja en gemensam grad av driftskompatibilitet och tillhandahållande av information till konsumenter och andra slutanvändare om radioutrustningens laddningsegenskaper. Det är därför nödvändigt att i direktiv 2014/53/EU införa lämpliga krav avseende kommunikationsprotokoll för laddning, laddningsgränssnitt dvs. laddningsdon, för vissa kategorier eller klasser av radioutrustning, samt avseende den information som ska lämnas till konsumenter och andra slutanvändare om laddningsegenskaperna hos dessa kategorier eller klasser av radioutrustning, såsom information om den minimala och maximala effekt som krävs för att ladda radioutrustningen. Den minimala effekten bör uttrycka summan av den effekt som krävs för att hålla radioutrustningen i drift och den effekt som krävs för att batteriet ska börja ladda. Den maximala effekten bör uttrycka summan av den effekt som krävs för att hålla radioutrustningen i drift och den effekt som krävs för att uppnå högsta laddningshastighet.

| (7) | Avsaknaden av harmonisering av laddningsgränssnitten och kommunikationsprotokollen för laddning kan leda till betydande skillnader mellan medlemsstaternas lagar och andra författningar eller praxis när det gäller driftskompatibilitet mellan mobiltelefoner och liknande kategorier eller klasser av radioutrustning och deras laddningsenheter, och när det gäller tillhandahållandet av radioutrustning utan laddningsenheter. |
| --- | --- |

(7)

Avsaknaden av harmonisering av laddningsgränssnitten och kommunikationsprotokollen för laddning kan leda till betydande skillnader mellan medlemsstaternas lagar och andra författningar eller praxis när det gäller driftskompatibilitet mellan mobiltelefoner och liknande kategorier eller klasser av radioutrustning och deras laddningsenheter, och när det gäller tillhandahållandet av radioutrustning utan laddningsenheter.

| (8) | Storleken på den inre marknaden för uppladdningsbara mobiltelefoner och liknande kategorier eller klasser av radioutrustning, spridningen av olika typer av laddningsenheter för sådan radioutrustning, bristande driftskompatibilitet mellan radioutrustning och laddningsenheter och den betydande gränsöverskridande handeln med dessa produkter kräver kraftfullare lagstiftningsåtgärder på unionsnivå, snarare än på nationell nivå eller frivilliga åtgärder, för att den inre marknaden ska fungera smidigt, samtidigt som man säkerställer konsumenternas bekvämlighet och minskar miljöavfallet. |
| --- | --- |

(8)

Storleken på den inre marknaden för uppladdningsbara mobiltelefoner och liknande kategorier eller klasser av radioutrustning, spridningen av olika typer av laddningsenheter för sådan radioutrustning, bristande driftskompatibilitet mellan radioutrustning och laddningsenheter och den betydande gränsöverskridande handeln med dessa produkter kräver kraftfullare lagstiftningsåtgärder på unionsnivå, snarare än på nationell nivå eller frivilliga åtgärder, för att den inre marknaden ska fungera smidigt, samtidigt som man säkerställer konsumenternas bekvämlighet och minskar miljöavfallet.

| (9) | Det är därför nödvändigt att harmonisera laddningsgränssnitten och kommunikationsprotokollen för laddning för specifika kategorier eller klasser av radioutrustning som laddas genom trådbunden laddning. Det är också nödvändigt att skapa en grund för anpassning till den eventuella framtida vetenskapliga och tekniska utvecklingen eller marknadsutvecklingen, som kommer att övervakas kontinuerligt av kommissionen. I synnerhet bör införandet av en harmonisering av laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning också beaktas i framtiden med avseende på radioutrustning som kan laddas på något annat sätt än genom trådbunden laddning, inbegripet laddning genom radiovågor (trådlös laddning). Dessutom bör inbegripande av ytterligare kategorier eller klasser av radioutrustning som laddas genom trådbunden laddning systematiskt beaktas i samband med en framtida anpassning av de harmoniserade laddningslösningarna, förutsatt att det är tekniskt möjligt att integrera de harmoniserade laddningslösningarna inom sådana ytterligare kategorier eller klasser av radioutrustning. En sådan harmonisering bör sträva mot målet att säkerställa konsumenternas bekvämlighet, minska miljöavfallet och undvika en fragmentering av marknaden mellan olika laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning samt mellan initiativ på nationell nivå som kan orsaka handelshinder på den inre marknaden. Syftet med den framtida anpassningen av harmoniseringen av laddningsgränssnitten och kommunikationsprotokollen för laddning bör vara att fortsätta att sträva efter att uppnå dessa mål genom att säkerställa att den omfattar de lämpligaste tekniska lösningarna för laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning för alla typer av laddningssätt. De harmoniserade laddningslösningarna bör återspegla den lämpligaste kombinationen av marknadsacceptans och uppfyllande av målen att säkerställa konsumenternas bekvämlighet, minska miljöavfallet och undvika marknadsfragmentering. Relevanta tekniska standarder som uppfyller dessa mål och som har utvecklats på europeisk eller internationell nivå bör i första hand användas när det gäller att välja ut sådana laddningslösningar. I undantagsfall, där det finns ett behov av att införa, lägga till eller ändra en befintlig teknisk specifikation i avsaknad av allmänt tillgängliga europeiska eller internationella standarder som uppfyller dessa mål, bör kommissionen kunna fastställa andra tekniska specifikationer, förutsatt att dessa tekniska specifikationer har utarbetats i enlighet med kriterierna om öppenhet, samförstånd och insyn och att de uppfyller kraven på neutralitet och stabilitet enligt bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (5). Alla berörda intressenter inom sektorer som är representerade i kommissionens expertgrupp för radioutrustning måste involveras i processen under hela anpassningen av harmoniserade laddningslösningarna. |
| --- | --- |

(9)

Det är därför nödvändigt att harmonisera laddningsgränssnitten och kommunikationsprotokollen för laddning för specifika kategorier eller klasser av radioutrustning som laddas genom trådbunden laddning. Det är också nödvändigt att skapa en grund för anpassning till den eventuella framtida vetenskapliga och tekniska utvecklingen eller marknadsutvecklingen, som kommer att övervakas kontinuerligt av kommissionen. I synnerhet bör införandet av en harmonisering av laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning också beaktas i framtiden med avseende på radioutrustning som kan laddas på något annat sätt än genom trådbunden laddning, inbegripet laddning genom radiovågor (trådlös laddning). Dessutom bör inbegripande av ytterligare kategorier eller klasser av radioutrustning som laddas genom trådbunden laddning systematiskt beaktas i samband med en framtida anpassning av de harmoniserade laddningslösningarna, förutsatt att det är tekniskt möjligt att integrera de harmoniserade laddningslösningarna inom sådana ytterligare kategorier eller klasser av radioutrustning. En sådan harmonisering bör sträva mot målet att säkerställa konsumenternas bekvämlighet, minska miljöavfallet och undvika en fragmentering av marknaden mellan olika laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning samt mellan initiativ på nationell nivå som kan orsaka handelshinder på den inre marknaden. Syftet med den framtida anpassningen av harmoniseringen av laddningsgränssnitten och kommunikationsprotokollen för laddning bör vara att fortsätta att sträva efter att uppnå dessa mål genom att säkerställa att den omfattar de lämpligaste tekniska lösningarna för laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning för alla typer av laddningssätt. De harmoniserade laddningslösningarna bör återspegla den lämpligaste kombinationen av marknadsacceptans och uppfyllande av målen att säkerställa konsumenternas bekvämlighet, minska miljöavfallet och undvika marknadsfragmentering. Relevanta tekniska standarder som uppfyller dessa mål och som har utvecklats på europeisk eller internationell nivå bör i första hand användas när det gäller att välja ut sådana laddningslösningar. I undantagsfall, där det finns ett behov av att införa, lägga till eller ändra en befintlig teknisk specifikation i avsaknad av allmänt tillgängliga europeiska eller internationella standarder som uppfyller dessa mål, bör kommissionen kunna fastställa andra tekniska specifikationer, förutsatt att dessa tekniska specifikationer har utarbetats i enlighet med kriterierna om öppenhet, samförstånd och insyn och att de uppfyller kraven på neutralitet och stabilitet enligt bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (5). Alla berörda intressenter inom sektorer som är representerade i kommissionens expertgrupp för radioutrustning måste involveras i processen under hela anpassningen av harmoniserade laddningslösningarna.

| (10) | En sådan harmonisering skulle dock vara ofullständig om den inte kombinerades med krav avseende den kombinerade försäljningen av radioutrustning och dess laddare och den information som tillhandahålls till konsumenter och andra slutanvändare. En fragmentering av medlemsstaternas strategier när det gäller saluföring av de berörda kategorierna eller klasserna av radioutrustning och deras laddningsenheter skulle hämma den gränsöverskridande handeln med dessa produkter, till exempel genom att ålägga ekonomiska aktörer att ompaketera sina produkter beroende på i vilken medlemsstat produkterna ska levereras. Detta skulle i sin tur leda till ökad olägenhet för konsumenterna och generera onödigt elektroniskt avfall, vilket skulle upphäva fördelarna med harmoniseringen av laddningsgränssnittet och kommunikationsprotokollen för laddning. Det är därför nödvändigt att införa krav för att säkerställa att konsumenter och andra slutanvändare inte tvingas köpa en ny laddningsenhet vid varje köp av en ny mobiltelefon eller liknande radioutrustning. Separat försäljning av laddningsenheter respektive försäljning av radioutrustning bör ge konsumenter och andra slutanvändare hållbara, tillgängliga, attraktiva och bekväma valmöjligheter. Med utgångspunkt i erfarenheterna från tillämpningen av kraven, de framväxande marknadstrenderna och den tekniska utvecklingen bör kommissionen överväga att utvidga kravet på att tillhandahålla laddningsenheter tillsammans med radioutrustning till att även omfatta kablar och/eller att göra separat tillhandahållande obligatoriskt i syfte att säkerställa att målen att säkerställa konsumenternas bekvämlighet och minska miljöavfallet eftersträvas så effektivt som möjligt. För att säkerställa att sådana krav är effektiva bör konsumenter och andra slutanvändare få nödvändig information om laddningsegenskaper när de köper en mobiltelefon eller liknande radioutrustning. Ett särskilt piktogram skulle göra det möjligt för konsumenter och andra slutanvändare att före köpet avgöra om en laddningsenhet ingår i radioutrustningen eller inte. Piktogrammet ska vara synligt vid alla former av tillhandahållande, inklusive distansförsäljning. |
| --- | --- |

(10)

En sådan harmonisering skulle dock vara ofullständig om den inte kombinerades med krav avseende den kombinerade försäljningen av radioutrustning och dess laddare och den information som tillhandahålls till konsumenter och andra slutanvändare. En fragmentering av medlemsstaternas strategier när det gäller saluföring av de berörda kategorierna eller klasserna av radioutrustning och deras laddningsenheter skulle hämma den gränsöverskridande handeln med dessa produkter, till exempel genom att ålägga ekonomiska aktörer att ompaketera sina produkter beroende på i vilken medlemsstat produkterna ska levereras. Detta skulle i sin tur leda till ökad olägenhet för konsumenterna och generera onödigt elektroniskt avfall, vilket skulle upphäva fördelarna med harmoniseringen av laddningsgränssnittet och kommunikationsprotokollen för laddning. Det är därför nödvändigt att införa krav för att säkerställa att konsumenter och andra slutanvändare inte tvingas köpa en ny laddningsenhet vid varje köp av en ny mobiltelefon eller liknande radioutrustning. Separat försäljning av laddningsenheter respektive försäljning av radioutrustning bör ge konsumenter och andra slutanvändare hållbara, tillgängliga, attraktiva och bekväma valmöjligheter. Med utgångspunkt i erfarenheterna från tillämpningen av kraven, de framväxande marknadstrenderna och den tekniska utvecklingen bör kommissionen överväga att utvidga kravet på att tillhandahålla laddningsenheter tillsammans med radioutrustning till att även omfatta kablar och/eller att göra separat tillhandahållande obligatoriskt i syfte att säkerställa att målen att säkerställa konsumenternas bekvämlighet och minska miljöavfallet eftersträvas så effektivt som möjligt. För att säkerställa att sådana krav är effektiva bör konsumenter och andra slutanvändare få nödvändig information om laddningsegenskaper när de köper en mobiltelefon eller liknande radioutrustning. Ett särskilt piktogram skulle göra det möjligt för konsumenter och andra slutanvändare att före köpet avgöra om en laddningsenhet ingår i radioutrustningen eller inte. Piktogrammet ska vara synligt vid alla former av tillhandahållande, inklusive distansförsäljning.

| (11) | Det är tekniskt möjligt att definiera USB typ C som gemensamt laddningsdon för de relevanta kategorierna eller klasserna av radioutrustning, särskilt eftersom de redan har kapacitet att integrera ett sådant anslutningsdon. Den USB typ C-teknik som används globalt har antagits på internationell standardiseringsnivå och har införlivats i det europeiska systemet av Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) genom den europeiska standarden EN IEC 62680–1-3:2021 ”Gränssnitt för seriebuss för datakommunikation (USB) – Del 1–3: Gemensamma komponenter – Specifikation för kabel och anslutningsdon USB Typ C®”. |
| --- | --- |

(11)

Det är tekniskt möjligt att definiera USB typ C som gemensamt laddningsdon för de relevanta kategorierna eller klasserna av radioutrustning, särskilt eftersom de redan har kapacitet att integrera ett sådant anslutningsdon. Den USB typ C-teknik som används globalt har antagits på internationell standardiseringsnivå och har införlivats i det europeiska systemet av Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) genom den europeiska standarden EN IEC 62680–1-3:2021 ”Gränssnitt för seriebuss för datakommunikation (USB) – Del 1–3: Gemensamma komponenter – Specifikation för kabel och anslutningsdon USB Typ C®”.

| (12) | USB typ C är en teknik som redan är vanlig för många kategorier eller klasser av radioutrustning eftersom den tillhandahåller laddning och dataöverföring av hög kvalitet. Laddningsdonet för USB typ C kan, när det kombineras med kommunikationsprotokollet för laddning med strömförsörjning via USB-port, tillhandahålla upp till 100 watts effekt och lämnar därför stort utrymme för vidareutveckling av snabbladdningslösningar, samtidigt som marknaden får möjlighet att erbjuda apparater med lägre kapacitet som inte behöver snabb laddning. Mobiltelefoner och liknande radioutrustning som stöder snabbladdning kan ha integrerade funktioner för strömförsörjning via USB-port enligt beskrivningen i europeiska standarden EN IEC 62680-1-2:2021 ”Gränssnitt för seriebuss för datakommunikation (USB) – Del 1–2: Gemensamma komponenter – Specifikation för strömförsörjning (USB PD)”. Specifikationerna avseende USB utvecklas kontinuerligt. USB Implementers Forum har i detta avseende utarbetat en uppdaterad version av specifikationen för strömförsörjning via USB-port, vilken möjliggör stöd för en effekt på upp till 240 watt. Anpassningar har också gjorts av specifikationen för USB typ C, som utvidgar kraven till att omfatta anslutningsdon och kablar så att de får stöd upp till 240 watt. Därmed kommer radioutrustning som kräver en sådan effektnivå att kunna beaktas för uppförande på förteckningen över radioutrustning som omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(12)

USB typ C är en teknik som redan är vanlig för många kategorier eller klasser av radioutrustning eftersom den tillhandahåller laddning och dataöverföring av hög kvalitet. Laddningsdonet för USB typ C kan, när det kombineras med kommunikationsprotokollet för laddning med strömförsörjning via USB-port, tillhandahålla upp till 100 watts effekt och lämnar därför stort utrymme för vidareutveckling av snabbladdningslösningar, samtidigt som marknaden får möjlighet att erbjuda apparater med lägre kapacitet som inte behöver snabb laddning. Mobiltelefoner och liknande radioutrustning som stöder snabbladdning kan ha integrerade funktioner för strömförsörjning via USB-port enligt beskrivningen i europeiska standarden EN IEC 62680-1-2:2021 ”Gränssnitt för seriebuss för datakommunikation (USB) – Del 1–2: Gemensamma komponenter – Specifikation för strömförsörjning (USB PD)”. Specifikationerna avseende USB utvecklas kontinuerligt. USB Implementers Forum har i detta avseende utarbetat en uppdaterad version av specifikationen för strömförsörjning via USB-port, vilken möjliggör stöd för en effekt på upp till 240 watt. Anpassningar har också gjorts av specifikationen för USB typ C, som utvidgar kraven till att omfatta anslutningsdon och kablar så att de får stöd upp till 240 watt. Därmed kommer radioutrustning som kräver en sådan effektnivå att kunna beaktas för uppförande på förteckningen över radioutrustning som omfattas av detta direktiv.

| (13) | När det gäller laddning på annat sätt än genom trådbunden laddning kan olika lösningar utvecklas i framtiden, vilket kan få negativa konsekvenser för driftskompatibiliteten, konsumenternas bekvämlighet och miljön. Även om det är för tidigt att införa särskilda krav för sådana lösningar i detta skede bör kommissionen vidta åtgärder för att främja och harmonisera sådana lösningar för att undvika en fragmentering av den inre marknaden i framtiden. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller laddning på annat sätt än genom trådbunden laddning kan olika lösningar utvecklas i framtiden, vilket kan få negativa konsekvenser för driftskompatibiliteten, konsumenternas bekvämlighet och miljön. Även om det är för tidigt att införa särskilda krav för sådana lösningar i detta skede bör kommissionen vidta åtgärder för att främja och harmonisera sådana lösningar för att undvika en fragmentering av den inre marknaden i framtiden.

| (14) | Direktiv 2014/53/EU bör ändras så att den omfattar bestämmelser rörande laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning. De kategorier eller klasser av radioutrustning som specifikt omfattas av den nya bestämmelsen bör anges närmare i en ny bilaga till det direktivet. Inom dessa kategorier eller klasser av radioutrustning berörs endast radioutrustning som innehåller ett borttagbart eller inbyggt uppladdningsbart batteri. När det gäller digitalkameror omfattar den berörda radioutrustningen alla digitala foto- och videokameror, inklusive actionkameror. Digitalkameror som är utformade uteslutande för den audiovisuella sektorn eller för säkerhets- och övervakningssektorn bör inte omfattas av kravet på att integrera den harmoniserade laddningslösningen. När det gäller öronsnäckor beaktas den berörda radioutrustningen tillsammans med det särskilda laddningsetuiet, med tanke på att öronsnäckorna på grund av sin särskilda storlek och form sällan eller aldrig är åtskilda från laddningsetuiet. Laddningsetuiet för denna specifika typ av radioutrustning betraktas inte som en del av laddningsenheten. När det gäller bärbara datorer omfattar den berörda radioutrustningen varje dator som är bärbar, inbegripet bärbara datorer, små bärbara datorer, hybriddatorer samt minidatorer. |
| --- | --- |

(14)

Direktiv 2014/53/EU bör ändras så att den omfattar bestämmelser rörande laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning. De kategorier eller klasser av radioutrustning som specifikt omfattas av den nya bestämmelsen bör anges närmare i en ny bilaga till det direktivet. Inom dessa kategorier eller klasser av radioutrustning berörs endast radioutrustning som innehåller ett borttagbart eller inbyggt uppladdningsbart batteri. När det gäller digitalkameror omfattar den berörda radioutrustningen alla digitala foto- och videokameror, inklusive actionkameror. Digitalkameror som är utformade uteslutande för den audiovisuella sektorn eller för säkerhets- och övervakningssektorn bör inte omfattas av kravet på att integrera den harmoniserade laddningslösningen. När det gäller öronsnäckor beaktas den berörda radioutrustningen tillsammans med det särskilda laddningsetuiet, med tanke på att öronsnäckorna på grund av sin särskilda storlek och form sällan eller aldrig är åtskilda från laddningsetuiet. Laddningsetuiet för denna specifika typ av radioutrustning betraktas inte som en del av laddningsenheten. När det gäller bärbara datorer omfattar den berörda radioutrustningen varje dator som är bärbar, inbegripet bärbara datorer, små bärbara datorer, hybriddatorer samt minidatorer.

| (15) | Direktiv 2014/53/EU bör också ändras för att införa krav rörande tillhandahållande av vissa kategorier eller klasser av radioutrustning utan laddningsenheter. De kategorier eller klasser av radioutrustning som berörs samt specifikationer avseende laddningslösningarna bör anges i en ny bilaga till det direktivet. |
| --- | --- |

(15)

Direktiv 2014/53/EU bör också ändras för att införa krav rörande tillhandahållande av vissa kategorier eller klasser av radioutrustning utan laddningsenheter. De kategorier eller klasser av radioutrustning som berörs samt specifikationer avseende laddningslösningarna bör anges i en ny bilaga till det direktivet.

| (16) | I direktiv 2014/53/EU föreskrivs vilken information som ska ingå i de bruksanvisningar som åtföljer radioutrustningen och därför bör ytterligare informationskrav införas i den relevanta artikeln i det direktivet. Innehållet i de nya kraven bör anges i den nya bilagan till det direktivet. Viss information bör tillhandahållas i visuell form för alla former av tillhandahållande, inbegripet för distansförsäljning. En särskild märkning som anger specifikationerna avseende laddningskapacitet och kompatibla laddningsenheter skulle göra det möjligt för konsumenter och andra slutanvändare att avgöra vilken laddningsenhet som är mest lämplig för att ladda deras radioutrustning. I syfte att tillhandahålla en användbar referens under radioutrustningens hela livscykel bör informationen om specifikationerna avseende laddningskapacitet och de kompatibla laddningsenheterna också ingå i de bruksanvisningar och den säkerhetsinformation som åtföljer radioutrustningen. Det bör vara möjligt att anpassa dessa informationskrav i framtiden för att återspegla eventuella ändringar av märkningskraven, särskilt för laddningsenheter, som kan komma att införas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG (6). Dessa informationskrav bör särskilt återspegla utvecklingen av de harmoniserade laddningslösningarna och bör anpassas i enlighet med detta. I detta sammanhang skulle även införandet av ett system med färgkoder kunna övervägas. |
| --- | --- |

(16)

I direktiv 2014/53/EU föreskrivs vilken information som ska ingå i de bruksanvisningar som åtföljer radioutrustningen och därför bör ytterligare informationskrav införas i den relevanta artikeln i det direktivet. Innehållet i de nya kraven bör anges i den nya bilagan till det direktivet. Viss information bör tillhandahållas i visuell form för alla former av tillhandahållande, inbegripet för distansförsäljning. En särskild märkning som anger specifikationerna avseende laddningskapacitet och kompatibla laddningsenheter skulle göra det möjligt för konsumenter och andra slutanvändare att avgöra vilken laddningsenhet som är mest lämplig för att ladda deras radioutrustning. I syfte att tillhandahålla en användbar referens under radioutrustningens hela livscykel bör informationen om specifikationerna avseende laddningskapacitet och de kompatibla laddningsenheterna också ingå i de bruksanvisningar och den säkerhetsinformation som åtföljer radioutrustningen. Det bör vara möjligt att anpassa dessa informationskrav i framtiden för att återspegla eventuella ändringar av märkningskraven, särskilt för laddningsenheter, som kan komma att införas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG (6). Dessa informationskrav bör särskilt återspegla utvecklingen av de harmoniserade laddningslösningarna och bör anpassas i enlighet med detta. I detta sammanhang skulle även införandet av ett system med färgkoder kunna övervägas.

| (17) | Med beaktande av att importörer och distributörer också kan tillhandahålla radioutrustning direkt till konsumenter och andra slutanvändare bör de åläggas skyldigheter som är identiska med dem som gäller för tillverkare i fråga om den information som ska tillhandahållas eller visas. Alla ekonomiska aktörer bör åläggas att uppfylla skyldigheten när det gäller det piktogram som visar huruvida en laddningsenhet ingår i radioutrustningen eller inte när de tillhandahåller radioutrustning för konsumenter och andra slutanvändare. Importörer och distributörer kan därför erbjuda paket som skulle inbegripa radioutrustning och en tillhörande laddningsenhet, även när tillverkaren tillhandahåller sådan radioutrustning utan laddningsenhet, förutsatt att importörerna och distributörerna också erbjuder konsumenter och andra slutanvändare möjligheten att förvärva radioutrustningen utan laddningsenhet. |
| --- | --- |

(17)

Med beaktande av att importörer och distributörer också kan tillhandahålla radioutrustning direkt till konsumenter och andra slutanvändare bör de åläggas skyldigheter som är identiska med dem som gäller för tillverkare i fråga om den information som ska tillhandahållas eller visas. Alla ekonomiska aktörer bör åläggas att uppfylla skyldigheten när det gäller det piktogram som visar huruvida en laddningsenhet ingår i radioutrustningen eller inte när de tillhandahåller radioutrustning för konsumenter och andra slutanvändare. Importörer och distributörer kan därför erbjuda paket som skulle inbegripa radioutrustning och en tillhörande laddningsenhet, även när tillverkaren tillhandahåller sådan radioutrustning utan laddningsenhet, förutsatt att importörerna och distributörerna också erbjuder konsumenter och andra slutanvändare möjligheten att förvärva radioutrustningen utan laddningsenhet.

| (18) | I direktiv 2014/53/EU fastställs förfarandena för bedömning av överensstämmelse. Det bör ändras för att lägga till hänvisningar till de nya väsentliga krav. Tillverkare bör därför kunna välja att använda förfarandet för intern tillverkningskontroll för att visa överensstämmelse med dessa nya väsentliga krav. |
| --- | --- |

(18)

I direktiv 2014/53/EU fastställs förfarandena för bedömning av överensstämmelse. Det bör ändras för att lägga till hänvisningar till de nya väsentliga krav. Tillverkare bör därför kunna välja att använda förfarandet för intern tillverkningskontroll för att visa överensstämmelse med dessa nya väsentliga krav.

| (19) | Direktiv 2014/53/EU bör anpassas i enlighet med detta för att säkerställa att de nationella marknadskontrollmyndigheterna förfogar över de förfarandemässiga medel som krävs för att säkerställa efterlevnad av de nya kraven avseende det harmoniserade laddningsgränssnittet och kommunikationsprotokollet för laddning och tillhandahållande av radioutrustning som omfattas av denna harmonisering. I synnerhet bör det införas en uttrycklig hänvisning till bristande överensstämmelse med de väsentliga kraven, som också omfattar de nyligen införda bestämmelserna om specifikationer avseende laddningskapacitet och kompatibla laddningsenheter. Med tanke på att dessa nya bestämmelser är inriktade på interoperabilitet är syftet med denna uttryckliga hänvisning att undvika olika tolkningar av huruvida det förfarande som fastställs i direktiv 2014/53/EU kan inledas även med avseende på radioutrustning som inte utgör någon risk för människors hälsa eller säkerhet eller för andra aspekter av skydd av allmänintresset. |
| --- | --- |

(19)

Direktiv 2014/53/EU bör anpassas i enlighet med detta för att säkerställa att de nationella marknadskontrollmyndigheterna förfogar över de förfarandemässiga medel som krävs för att säkerställa efterlevnad av de nya kraven avseende det harmoniserade laddningsgränssnittet och kommunikationsprotokollet för laddning och tillhandahållande av radioutrustning som omfattas av denna harmonisering. I synnerhet bör det införas en uttrycklig hänvisning till bristande överensstämmelse med de väsentliga kraven, som också omfattar de nyligen införda bestämmelserna om specifikationer avseende laddningskapacitet och kompatibla laddningsenheter. Med tanke på att dessa nya bestämmelser är inriktade på interoperabilitet är syftet med denna uttryckliga hänvisning att undvika olika tolkningar av huruvida det förfarande som fastställs i direktiv 2014/53/EU kan inledas även med avseende på radioutrustning som inte utgör någon risk för människors hälsa eller säkerhet eller för andra aspekter av skydd av allmänintresset.

| (20) | I direktiv 2014/53/EU fastställs fall av formell bristande överensstämmelse. Med tanke på att detta direktiv innehåller nya krav som är tillämpliga på vissa kategorier eller klasser av radioutrustning bör direktiv 2014/53/EU ändras för att göra det möjligt för de nationella marknadskontrollmyndigheterna att effektivt säkerställa att dessa nya krav efterlevs. |
| --- | --- |

(20)

I direktiv 2014/53/EU fastställs fall av formell bristande överensstämmelse. Med tanke på att detta direktiv innehåller nya krav som är tillämpliga på vissa kategorier eller klasser av radioutrustning bör direktiv 2014/53/EU ändras för att göra det möjligt för de nationella marknadskontrollmyndigheterna att effektivt säkerställa att dessa nya krav efterlevs.

| (21) | Direktiv 2014/53/EU bör även ändras för att anpassa de hänvisningar de innehåller till de nya krav som införs genom det här direktivet. |
| --- | --- |

(21)

Direktiv 2014/53/EU bör även ändras för att anpassa de hänvisningar de innehåller till de nya krav som införs genom det här direktivet.

| (22) | Det är nödvändigt att säkerställa en minsta gemensam driftskompatibilitet mellan radioutrustning och laddningsenheter för sådan radioutrustning och för att hantera eventuell framtida marknadsutveckling, såsom framväxt av nya kategorier eller klasser av radioutrustning, i förhållande till vilka en betydande fragmentering av laddningsgränssnitten och laddningskommunikationsprotokollen sker, och eventuell utveckling av laddningstekniken. Det är även nödvändigt att återspegla framtida ändringar i märkningskraven, t.ex. för externa nätaggregat eller laddningskablar, eller övrig teknisk utveckling. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör därför delegeras till kommissionen med avseende på ändring av kategorier eller klasser av radioutrustning och specifikationerna avseende laddningsgränssnitt och laddningskommunikationsprotokoll för var och en av dem och ändring av informationskraven för laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(22)

Det är nödvändigt att säkerställa en minsta gemensam driftskompatibilitet mellan radioutrustning och laddningsenheter för sådan radioutrustning och för att hantera eventuell framtida marknadsutveckling, såsom framväxt av nya kategorier eller klasser av radioutrustning, i förhållande till vilka en betydande fragmentering av laddningsgränssnitten och laddningskommunikationsprotokollen sker, och eventuell utveckling av laddningstekniken. Det är även nödvändigt att återspegla framtida ändringar i märkningskraven, t.ex. för externa nätaggregat eller laddningskablar, eller övrig teknisk utveckling. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör därför delegeras till kommissionen med avseende på ändring av kategorier eller klasser av radioutrustning och specifikationerna avseende laddningsgränssnitt och laddningskommunikationsprotokoll för var och en av dem och ändring av informationskraven för laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (23) | Direktiv 2014/53/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(23)

Direktiv 2014/53/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (24) | Ekonomiska aktörer bör ges tillräckligt med tid för att göra de nödvändiga anpassningarna av radioutrustning som omfattas av detta direktiv och som de avser att släppa ut på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(24)

Ekonomiska aktörer bör ges tillräckligt med tid för att göra de nödvändiga anpassningarna av radioutrustning som omfattas av detta direktiv och som de avser att släppa ut på unionsmarknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2014/53/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 första stycket a ska ersättas med






  ”a) | Radioutrustningen samverkar med andra tillbehör än laddningsenheterna för de kategorier eller klasser av radioutrustning som anges i del I i bilaga Ia och som det särskilt hänvisas till i punkt 4 i denna artikel.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 första stycket a ska ersättas med

”a)

Radioutrustningen samverkar med andra tillbehör än laddningsenheterna för de kategorier eller klasser av radioutrustning som anges i del I i bilaga Ia och som det särskilt hänvisas till i punkt 4 i denna artikel.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:

  ”4.   Radioutrustning av de kategorier eller klasser som anges i del I i bilaga Ia ska vara konstruerad så att den uppfyller de specifikationer avseende laddningskapacitet som anges i den bilagan för den relevanta kategorin eller klassen av radioutrustning.
  När det gäller radioutrustning som kan laddas genom trådbunden laddning ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 för att ändra del I i bilaga Ia mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen eller marknadsutvecklingen, för att säkerställa en minsta gemensam driftskompatibilitet mellan radioutrustningen och dess laddningsenheter samt för att öka konsumenternas bekvämlighet, minska miljöavfallet och undvika marknadsfragmentering, genom att






  a) | ändra, lägga till eller ta bort kategorier eller klasser av radioutrustning, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”4.   Radioutrustning av de kategorier eller klasser som anges i del I i bilaga Ia ska vara konstruerad så att den uppfyller de specifikationer avseende laddningskapacitet som anges i den bilagan för den relevanta kategorin eller klassen av radioutrustning.

När det gäller radioutrustning som kan laddas genom trådbunden laddning ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 för att ändra del I i bilaga Ia mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen eller marknadsutvecklingen, för att säkerställa en minsta gemensam driftskompatibilitet mellan radioutrustningen och dess laddningsenheter samt för att öka konsumenternas bekvämlighet, minska miljöavfallet och undvika marknadsfragmentering, genom att

a)

ändra, lägga till eller ta bort kategorier eller klasser av radioutrustning,

| b) | ändra, lägga till eller ta bort tekniska specifikationer, inklusive hänvisningar och beskrivningar, med avseende på laddningsdon och kommunikationsprotokoll för laddning, för varje berörd kategori eller klass av radioutrustning. |
| --- | --- |

b)

ändra, lägga till eller ta bort tekniska specifikationer, inklusive hänvisningar och beskrivningar, med avseende på laddningsdon och kommunikationsprotokoll för laddning, för varje berörd kategori eller klass av radioutrustning.

Kommissionen ska kontinuerligt bedöma marknadsutvecklingen, marknadsfragmenteringen och den tekniska utvecklingen i syfte att identifiera kategorier eller klasser av radioutrustning som kan laddas genom trådbunden laddning och vars införande i del I i bilaga Ia skulle leda till ökad konsumentbekvämlighet och minskat miljöavfall.

Kommissionen ska lägga fram en rapport om den bedömning som avses i tredje stycket till Europaparlamentet och rådet, första gången senast den 28 december 2025 och därefter vart femte år, och anta delegerade akter enligt andra stycket a i enlighet med detta.

När det gäller radioutrustning som kan laddas på andra sätt än genom trådbunden laddning ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 för att ändra del I i bilaga Ia mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen eller marknadsutvecklingen, för att säkerställa en minsta gemensam driftskompatibilitet mellan radioutrustningen och dess laddningsenheter samt för att öka konsumenternas bekvämlighet, minska miljöavfallet och undvika marknadsfragmentering, genom att

| a) | införa, ändra, lägga till eller ta bort kategorier eller klasser av radioutrustning, |
| --- | --- |

a)

införa, ändra, lägga till eller ta bort kategorier eller klasser av radioutrustning,

| b) | införa, ändra, lägga till eller ta bort tekniska specifikationer, inklusive hänvisningar och beskrivningar, med avseende på laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning, för varje berörd kategori eller klass av radioutrustning. |
| --- | --- |

b)

införa, ändra, lägga till eller ta bort tekniska specifikationer, inklusive hänvisningar och beskrivningar, med avseende på laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning, för varje berörd kategori eller klass av radioutrustning.

Kommissionen ska, i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 1025/2012, och senast den 28 december 2024 begära att en eller flera europeiska standardiseringsorganisationer utarbetar harmoniserade standarder med tekniska specifikationer för laddningsgränssnitt och kommunikationsprotokoll för laddning för radioutrustning som kan laddas på annat sätt än genom trådbunden laddning. I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 i förordning (EU) nr 1025/2012 ska kommissionen samråda med den kommitté som inrättas genom artikel 45.1 i detta direktiv. Kraven vad gäller innehållet i de begärda harmoniserade standarderna ska baseras på en bedömning, som ska utföras av kommissionen, av statusen för trådlös laddningsteknik för radioutrustning, som särskilt ska omfatta marknadsutveckling, marknadspenetration, marknadsfragmentering, teknisk prestanda, driftskompatibilitet, energieffektivitet och laddningsprestanda.

När kommissionen förbereder de delegerade akter som avses i denna artikel med avseende på radioutrustning som kan laddas genom trådbunden laddning samt med avseende på radioutrustning som kan laddas på annat sätt än genom trådbunden laddning ska den ta hänsyn till i vilken utsträckning marknaden godtar de tekniska specifikationer som övervägs och konsumenternas bekvämlighet ökar samt hur stor minskning av miljöavfallet och marknadsfragmenteringen som kan förväntas till följd av sådana tekniska specifikationer. Tekniska specifikationer som bygger på relevanta tillgängliga europeiska eller internationella standarder ska anses uppfylla de mål som anges i föregående mening. Där sådana europeiska eller internationella standarder inte finns, eller där kommissionen på grundval av sin tekniska bedömning fastställer att de inte uppfyller dessa mål på ett optimalt sätt, får kommissionen fastställa andra tekniska specifikationer som bättre uppfyller dessa mål.”

| 2. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 3a
  Möjlighet för konsumenter och andra slutanvändare att förvärva vissa kategorier eller klasser av radioutrustning utan laddningsenhet






  1. | Om en ekonomisk aktör erbjuder konsumenter och andra slutanvändare att förvärva den radioutrustning som avses i artikel 3.4 tillsammans med en laddningsenhet, ska den ekonomiska aktören även erbjuda konsumenterna och de andra slutanvändarna möjligheten att förvärva radioutrustningen utan laddningsenhet. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 3a

Möjlighet för konsumenter och andra slutanvändare att förvärva vissa kategorier eller klasser av radioutrustning utan laddningsenhet

1.

Om en ekonomisk aktör erbjuder konsumenter och andra slutanvändare att förvärva den radioutrustning som avses i artikel 3.4 tillsammans med en laddningsenhet, ska den ekonomiska aktören även erbjuda konsumenterna och de andra slutanvändarna möjligheten att förvärva radioutrustningen utan laddningsenhet.

| 2. | Ekonomiska aktörer ska säkerställa att informationen om huruvida en laddningsenhet ingår i den radioutrustning som avses i artikel 3.4 eller inte visas i en grafisk form med hjälp av ett användarvänligt och lättillgängligt piktogram i enlighet med del III i bilaga Ia, när sådan radioutrustning tillhandahålls konsumenter och andra slutanvändare. Piktogrammet ska vara tryckt på förpackningen eller fäst på förpackningen som ett klistermärke. När radioutrustningen tillhandahålls konsumenter och andra slutanvändare ska piktogrammet visas på ett synligt och lättläst sätt och, vid distansförsäljning, nära prisuppgiften. |
| --- | --- |

2.

Ekonomiska aktörer ska säkerställa att informationen om huruvida en laddningsenhet ingår i den radioutrustning som avses i artikel 3.4 eller inte visas i en grafisk form med hjälp av ett användarvänligt och lättillgängligt piktogram i enlighet med del III i bilaga Ia, när sådan radioutrustning tillhandahålls konsumenter och andra slutanvändare. Piktogrammet ska vara tryckt på förpackningen eller fäst på förpackningen som ett klistermärke. När radioutrustningen tillhandahålls konsumenter och andra slutanvändare ska piktogrammet visas på ett synligt och lättläst sätt och, vid distansförsäljning, nära prisuppgiften.

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 i syfte att ändra del III i bilaga Ia till följd av ändringar av delarna I och II i den bilagan eller framtida ändringar i märkningskraven, eller mot bakgrund av tekniska framsteg, genom att införa, ändra, lägga till eller ta bort grafiska eller textmässiga inslag.”

| 3. | Artikel 10.8 ska ersättas med följande:

  ”8.   Tillverkarna ska säkerställa att radioutrustningen åtföljs av bruksanvisningar och säkerhetsinformation. Bruksanvisningarna ska innehålla de uppgifter som behövs för att använda radioutrustningen på avsett sätt. I denna information ska, i tillämpliga fall, ingå en beskrivning av tillbehör och komponenter, däribland programvara, som möjliggör avsedd funktion hos radioutrustningen. Sådana bruksanvisningar och säkerhetsinformation liksom all märkning ska vara tydliga och lättbegripliga.
  Följande uppgifter ska också ingå i bruksanvisningarna i de fall då radioutrustning avsiktligt avger radiovågor:






  a) | Det eller de frekvensband där radioutrustningen arbetar. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 10.8 ska ersättas med följande:

”8.   Tillverkarna ska säkerställa att radioutrustningen åtföljs av bruksanvisningar och säkerhetsinformation. Bruksanvisningarna ska innehålla de uppgifter som behövs för att använda radioutrustningen på avsett sätt. I denna information ska, i tillämpliga fall, ingå en beskrivning av tillbehör och komponenter, däribland programvara, som möjliggör avsedd funktion hos radioutrustningen. Sådana bruksanvisningar och säkerhetsinformation liksom all märkning ska vara tydliga och lättbegripliga.

Följande uppgifter ska också ingå i bruksanvisningarna i de fall då radioutrustning avsiktligt avger radiovågor:

a)

Det eller de frekvensband där radioutrustningen arbetar.

| b) | Den maximala radiofrekvenseffekt som överförs inom det eller de frekvensband där radioutrustningen arbetar. |
| --- | --- |

b)

Den maximala radiofrekvenseffekt som överförs inom det eller de frekvensband där radioutrustningen arbetar.

När det gäller radioutrustning som avses i artikel 3.4 ska bruksanvisningarna omfatta information om de specifikationer som avser radioutrustnings laddningskapacitet och de kompatibla laddningsenheterna, i enlighet med del II i bilaga Ia. När tillverkare tillhandahåller sådan radioutrustning till konsumenter och andra slutanvändare ska informationen inte bara ingå i bruksanvisningarna, den ska också visas på en etikett, i enlighet med del IV i bilaga Ia. Etiketten ska vara tryckt på förpackningen eller fäst på förpackningen som ett klistermärke. Om det inte finns någon förpackning ska klistermärket med etiketten vara fäst på radioutrustningen. När radioutrustningen tillhandahålls konsumenter och andra slutanvändare ska etiketten visas på ett synligt och lättläst sätt och, vid distansförsäljning, nära prisuppgiften. Om radioutrustningens storlek eller beskaffenhet inte medger detta ska en etikett tryckas som ett separat dokument som åtföljer radioutrustningen.

De bruksanvisningar och den säkerhetsinformation som avses i första, andra och tredje styckena i denna punkt ska vara på ett språk som lätt kan förstås av konsumenter och andra slutanvändare, enligt vad som fastställts av den berörda medlemsstaten.

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 i syfte att ändra delarna II och IV i bilaga Ia, till följd av ändringar i del I i den bilagan eller som en följd av framtida ändringar i märkningskraven, eller mot bakgrund av tekniska framsteg, genom att införa, ändra, lägga till eller ta bort uppgifter avseende informationen eller grafiska eller skrivna inslag, enligt vad som anges i denna artikel.”

| 4. | I artikel 12.4 ska följande stycke läggas till:

  ”Importörer ska, när de tillhandahåller radioutrustning som avses i artikel 3.4 till konsumenter och andra slutanvändare, säkerställa att






  a) | denna radioutrustning visar eller är försedd med en etikett i enlighet med artikel 10.8 tredje stycket, |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 12.4 ska följande stycke läggas till:

”Importörer ska, när de tillhandahåller radioutrustning som avses i artikel 3.4 till konsumenter och andra slutanvändare, säkerställa att

a)

denna radioutrustning visar eller är försedd med en etikett i enlighet med artikel 10.8 tredje stycket,

| b) | etiketten visas på ett synligt och lättläst sätt och, vid distansförsäljning, nära prisuppgiften.” |
| --- | --- |

b)

etiketten visas på ett synligt och lättläst sätt och, vid distansförsäljning, nära prisuppgiften.”

| 5. | I artikel 13.2 ska följande stycke läggas till:

  ”Distributörer ska, när de tillhandahåller radioutrustning som avses i artikel 3.4 för konsumenter och andra slutanvändare, säkerställa att






  a) | denna radioutrustning visar eller är försedd med en etikett i enlighet med artikel 10.8 tredje stycket, |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 13.2 ska följande stycke läggas till:

”Distributörer ska, när de tillhandahåller radioutrustning som avses i artikel 3.4 för konsumenter och andra slutanvändare, säkerställa att

a)

denna radioutrustning visar eller är försedd med en etikett i enlighet med artikel 10.8 tredje stycket,

| b) | etiketten visas på ett synligt och lättläst sätt och, vid distansförsäljning, nära prisuppgiften.” |
| --- | --- |

b)

etiketten visas på ett synligt och lättläst sätt och, vid distansförsäljning, nära prisuppgiften.”

| 6. | I artikel 17.2, inledningen, ska orden ”artikel 3.1” ersättas med orden ”artikel 3.1 och 3.4”. |
| --- | --- |

6.

I artikel 17.2, inledningen, ska orden ”artikel 3.1” ersättas med orden ”artikel 3.1 och 3.4”.

| 7. | Artikel 40 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Förfarande på nationell nivå för att hantera radioutrustning som utgör en risk eller inte uppfyller de väsentliga kraven” |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 40 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Förfarande på nationell nivå för att hantera radioutrustning som utgör en risk eller inte uppfyller de väsentliga kraven”

| b) | Punkt 1 första stycket ska ersättas med följande:

  ”Om en medlemsstats marknadskontrollmyndigheter har tillräckliga skäl att anta att radioutrustning som omfattas av detta direktiv utgör en risk för människors hälsa eller säkerhet eller andra aspekter av skydd i allmänhetens intresse som omfattas av detta direktiv, eller inte uppfyller minst ett av de tillämpliga väsentliga krav som anges i artikel 3, ska de göra en utvärdering av utrustningen omfattande alla relevanta krav som fastställs i detta direktiv. De berörda ekonomiska aktörerna ska när så krävs samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna i det syftet.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 1 första stycket ska ersättas med följande:

”Om en medlemsstats marknadskontrollmyndigheter har tillräckliga skäl att anta att radioutrustning som omfattas av detta direktiv utgör en risk för människors hälsa eller säkerhet eller andra aspekter av skydd i allmänhetens intresse som omfattas av detta direktiv, eller inte uppfyller minst ett av de tillämpliga väsentliga krav som anges i artikel 3, ska de göra en utvärdering av utrustningen omfattande alla relevanta krav som fastställs i detta direktiv. De berörda ekonomiska aktörerna ska när så krävs samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna i det syftet.”

| 8. | Artikel 43.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande led ska införas efter led f:






  ”fa) | Det piktogram som avses i artikel 3a.2 eller den etikett som avses i artikel 10.8 har inte utformats på ett korrekt sätt. |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Artikel 43.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande led ska införas efter led f:

”fa)

Det piktogram som avses i artikel 3a.2 eller den etikett som avses i artikel 10.8 har inte utformats på ett korrekt sätt.

| fb) | Den etikett som avses i artikel 10.8 åtföljer inte den berörda radioutrustningen. |
| --- | --- |

fb)

Den etikett som avses i artikel 10.8 åtföljer inte den berörda radioutrustningen.

| fc) | Det piktogram eller den etikett som inte är fastsatt eller visas i enlighet med artikel 3a.2 respektive artikel 10.8.” |
| --- | --- |

fc)

Det piktogram eller den etikett som inte är fastsatt eller visas i enlighet med artikel 3a.2 respektive artikel 10.8.”

| b) | Led h ska ersättas med följande:






  ”h) | Den information som avses i artikel 10.8, EU-försäkran om överensstämmelse, som avses i artikel 10.9 eller den information om restriktioner för ibruktagandet som avses i artikel 10.10 åtföljer inte radioutrustningen.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led h ska ersättas med följande:

”h)

Den information som avses i artikel 10.8, EU-försäkran om överensstämmelse, som avses i artikel 10.9 eller den information om restriktioner för ibruktagandet som avses i artikel 10.10 åtföljer inte radioutrustningen.”

| c) | Led j ska ersättas med följande:






  ”j) | Artikel 3a.1 eller artikel 5 efterlevs inte.” |
| --- | --- | --- |

c)

Led j ska ersättas med följande:

”j)

Artikel 3a.1 eller artikel 5 efterlevs inte.”

| 9. | Artikel 44 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska följande mening föras in efter den första meningen:

  ”Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.4, artikel 3a.2 andra stycket och artikel 10.8 femte stycket ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med 27 december 2022.” |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 44 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska följande mening föras in efter den första meningen:

”Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.4, artikel 3a.2 andra stycket och artikel 10.8 femte stycket ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med 27 december 2022.”

| b) | I punkt 3 ska första meningen ersättas med följande:

  ”Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.3 andra stycket, artikel 3.4, artikel 3a.2 andra stycket, artikel 4.2, artikel 5.2 samt artikel 10.8 femte stycket får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska första meningen ersättas med följande:

”Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.3 andra stycket, artikel 3.4, artikel 3a.2 andra stycket, artikel 4.2, artikel 5.2 samt artikel 10.8 femte stycket får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.”

| c) | Följande punkt ska införas:

  ”3a.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (*1).


  (*1)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas:

”3a.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (*1).

(*1)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*1

| d) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 3.3 andra stycket, artikel 3.4, artikel 3a.2 andra stycket, artikel 4.2, artikel 5.2 eller artikel 10.8 femte stycket, ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 3.3 andra stycket, artikel 3.4, artikel 3a.2 andra stycket, artikel 4.2, artikel 5.2 eller artikel 10.8 femte stycket, ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

| 10. | I artikel 47 ska följande punkt läggas till:

  ”3.   Senast den 28 december 2026 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om effekterna av möjligheten att förvärva radioutrustning utan laddningsenhet och utan kabel, särskilt med avseende på konsumenternas bekvämlighet, minskat miljöavfall, beteendeförändringar och utvecklingen av marknadspraxis. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv för att införa obligatoriskt separation av försäljning av laddningsenheter och kablar respektive försäljning av radioutrustning.” |
| --- | --- |

10.

I artikel 47 ska följande punkt läggas till:

”3.   Senast den 28 december 2026 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om effekterna av möjligheten att förvärva radioutrustning utan laddningsenhet och utan kabel, särskilt med avseende på konsumenternas bekvämlighet, minskat miljöavfall, beteendeförändringar och utvecklingen av marknadspraxis. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv för att införa obligatoriskt separation av försäljning av laddningsenheter och kablar respektive försäljning av radioutrustning.”

| 11. | Texten i bilagan till detta direktiv ska införas som bilaga Ia. |
| --- | --- |

11.

Texten i bilagan till detta direktiv ska införas som bilaga Ia.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 28 december 2023 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 28 december 2024 för de kategorier eller klasser av radioutrustning som avses i del I punkterna 1.1–1.12 i bilaga Ia, och från och med den 28 april 2026 för de kategorier eller klasser av radioutrustning som avses i del I punkt 1.13 i bilaga Ia.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 23 november 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 152, 6.4.2022, s. 82.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 oktober 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 24 oktober 2022.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU av den 16 april 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG (EUT L 153, 22.5.2014, s. 62).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU av den 4 juli 2012 om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) (EUT L 197, 24.7.2012, s. 38).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (EUT L 316, 14.11.2012, s. 12).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (EUT L 285, 31.10.2009, s. 10).

6

(7)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

---

BILAGA

”BILAGA Ia

SPECIFIKATIONER OCH INFORMATION AVSEENDE LADDNING FÖR VISSA KATEGORIER ELLER KLASSER AV RADIOUTRUSTNING

Del I

Specifikationer avseende laddningskapacitet

| 1. | Kraven i punkterna 2 och 3 i denna del ska tillämpas på följande kategorier eller klasser av radioutrustning:






  1.1 | Handhållna mobiltelefoner. |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

Handhållna mobiltelefoner.

| 1.2 | Datorplattor. |
| --- | --- |

1.2

Datorplattor.

| 1.3 | Digitalkameror. |
| --- | --- |

1.3

Digitalkameror.

| 1.4 | Hörlurar. |
| --- | --- |

1.4

Hörlurar.

| 1.5 | Headset. |
| --- | --- |

1.5

Headset.

| 1.6 | Handhållna videospelskonsoler. |
| --- | --- |

1.6

Handhållna videospelskonsoler.

| 1.7 | Bärbara högtalare. |
| --- | --- |

1.7

Bärbara högtalare.

| 1.8 | Läsplattor. |
| --- | --- |

1.8

Läsplattor.

| 1.9 | Tangentbord. |
| --- | --- |

1.9

Tangentbord.

| 1.10 | Datormöss. |
| --- | --- |

1.10

Datormöss.

| 1.11 | Bärbara navigeringssystem. |
| --- | --- |

1.11

Bärbara navigeringssystem.

| 1.12 | Öronsnäckor. |
| --- | --- |

1.12

Öronsnäckor.

| 1.13 | Bärbara datorer. |
| --- | --- |

1.13

Bärbara datorer.

| 2. | De kategorier eller klasser av radioutrustning som avses i punkt 1 i denna del ska, i den mån de kan laddas genom trådbunden laddning,






  2.1 | vara utrustade med ett don av USB typ C, enligt beskrivningen i standarden EN IEC 62680-1-3:2021 ’Gränssnitt för seriebuss för datakommunikation (USB) – Del 1–3: Gemensamma komponenter – Specifikation för kabel och anslutningsdon USB Typ C®’, som ständigt ska vara tillgängligt och funktionsdugligt, |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

vara utrustade med ett don av USB typ C, enligt beskrivningen i standarden EN IEC 62680-1-3:2021 ’Gränssnitt för seriebuss för datakommunikation (USB) – Del 1–3: Gemensamma komponenter – Specifikation för kabel och anslutningsdon USB Typ C®’, som ständigt ska vara tillgängligt och funktionsdugligt,

| 2.2 | kunna laddas med kablar som uppfyller standarden EN IEC 62680-1-3:2021 ’Gränssnitt för seriebuss för datakommunikation (USB) – Del 1–3: Gemensamma komponenter – Specifikation för kabel och anslutningsdon USB Typ C®’. |
| --- | --- |

2.2

kunna laddas med kablar som uppfyller standarden EN IEC 62680-1-3:2021 ’Gränssnitt för seriebuss för datakommunikation (USB) – Del 1–3: Gemensamma komponenter – Specifikation för kabel och anslutningsdon USB Typ C®’.

| 3. | De kategorier eller klasser av radioutrustning som avses i punkt 1 i denna del ska, i den mån de kan laddas genom trådbunden laddning vid spänning högre än 5 V eller ström högre än 3 A eller effekt högre än 15 W,






  3.1 | integrera strömförsörjning via USB-port, enligt beskrivningen i standarden EN IEC 62680-1-2:2021 ’Gränssnitt för seriebuss för datakommunikation (USB) – Del 1–2: Gemensamma komponenter – Specifikation för strömförsörjning (USB PD)’, |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

integrera strömförsörjning via USB-port, enligt beskrivningen i standarden EN IEC 62680-1-2:2021 ’Gränssnitt för seriebuss för datakommunikation (USB) – Del 1–2: Gemensamma komponenter – Specifikation för strömförsörjning (USB PD)’,

| 3.2 | säkerställa att eventuella ytterligare laddningsprotokoll möjliggör att den strömförsörjning via USB-port som avses i punkt 3.1 fungerar fullt ut, oavsett vilken laddningsenhet som används. |
| --- | --- |

3.2

säkerställa att eventuella ytterligare laddningsprotokoll möjliggör att den strömförsörjning via USB-port som avses i punkt 3.1 fungerar fullt ut, oavsett vilken laddningsenhet som används.

Del II

Information om specifikationer avseende laddningskapacitet och kompatibla laddningsenheter

När det gäller radioutrustning som omfattas av artikel 3.4 första stycket ska följande information anges i enlighet med kraven i artikel 10.8, och får dessutom göras tillgänglig med hjälp av QR-koder eller liknande elektroniska lösningar:

| a) | För alla kategorier eller klasser av radioutrustning som omfattas av de krav som anges i del I, en beskrivning av effektkraven för de trådlösa laddningsenheter som kan användas tillsammans med radioutrustningen, inklusive den minsta effekt som krävs för att ladda radioutrustningen och den maximala effekt som krävs för att ladda radioutrustningen i högsta laddningshastighet uttryckt i watt genom att visa texten ’Den effekt som levereras av laddaren måste ligga mellan minst [xx] watt och maximalt [xx] watt, vilket krävs för att ladda radioutrustningen i högsta laddningshastighet’. Antalet watt ska uttrycka den minimala effekt som radioutrustningen kräver respektive den maximala effekt som krävs för att radioutrustningen ska uppnå högsta laddningshastighet. |
| --- | --- |

a)

För alla kategorier eller klasser av radioutrustning som omfattas av de krav som anges i del I, en beskrivning av effektkraven för de trådlösa laddningsenheter som kan användas tillsammans med radioutrustningen, inklusive den minsta effekt som krävs för att ladda radioutrustningen och den maximala effekt som krävs för att ladda radioutrustningen i högsta laddningshastighet uttryckt i watt genom att visa texten ’Den effekt som levereras av laddaren måste ligga mellan minst [xx] watt och maximalt [xx] watt, vilket krävs för att ladda radioutrustningen i högsta laddningshastighet’. Antalet watt ska uttrycka den minimala effekt som radioutrustningen kräver respektive den maximala effekt som krävs för att radioutrustningen ska uppnå högsta laddningshastighet.

| b) | När det gäller radioutrustning som omfattas av de krav som fastställs i punkt 3 i del I ska en beskrivning av specifikationerna avseende radioutrustningens laddningskapacitet, i den mån den kan laddas genom trådbunden laddning vid spänning högre än 5 V eller ström högre än 3 A eller effekt högre än 15 W, inklusive en angivelse om att radioutrustningen stöder laddningsprotokollet för strömförsörjning via USB-port genom att visa texten ’USB PD-snabbladdning’ och en angivelse av eventuella andra laddningsprotokoll som stöds genom att deras namn visas i textformat. |
| --- | --- |

b)

När det gäller radioutrustning som omfattas av de krav som fastställs i punkt 3 i del I ska en beskrivning av specifikationerna avseende radioutrustningens laddningskapacitet, i den mån den kan laddas genom trådbunden laddning vid spänning högre än 5 V eller ström högre än 3 A eller effekt högre än 15 W, inklusive en angivelse om att radioutrustningen stöder laddningsprotokollet för strömförsörjning via USB-port genom att visa texten ’USB PD-snabbladdning’ och en angivelse av eventuella andra laddningsprotokoll som stöds genom att deras namn visas i textformat.

Del III

Piktogram som visar huruvida en laddningsenhet ingår i radioutrustningen

| 1. | Piktogrammet ska ha följande format:






  1.1 | Om en laddningsenhet ingår i radioutrustningen: |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

Om en laddningsenhet ingår i radioutrustningen:

Image 1

| 1.2 | Om en laddningsenhet inte ingår i radioutrustningen: |
| --- | --- |

1.2

Om en laddningsenhet inte ingår i radioutrustningen:

Image 2

| 2. | Piktogrammet får utformas på olika sätt (t.ex. när det gäller färg, fylld bild eller kontur, tjocklek på linjerna), förutsatt att det förblir synligt och läsbart. Om piktogrammet förminskas eller förstoras ska proportionerna i modellerna i punkt 1 i denna del behållas. Måttet ’a’ som anges i punkt 1 i denna del ska vara större än eller lika med 7 mm, oavsett variationen. |
| --- | --- |

2.

Del IV

Etikettens innehåll och format

| 1. | Etiketten ska ha följande format: |
| --- | --- |

1.

Image 3

| 2. | Bokstäverna ’XX’ ska ersättas med den siffra som motsvarar den minsta effekt som krävs för att ladda radioutrustningen, vilket fastställer den minsta effekt som en laddningsenhet måste tillhandahålla för att ladda radioutrustningen. Bokstäverna ’YY’ ska ersättas med den siffra som motsvarar den maximala effekt som krävs för att radioutrustningen ska uppnå högsta laddningshastighet, vilket fastställer den effekt som en laddningsenhet åtminstone måste tillhandahålla för att uppnå högsta laddningshastighet. Förkortningen ’USB PD’ (USB Power Delivery) ska anges om radioutrustningen stöder detta kommunikationsprotokoll för laddning. ’USB PD’ är ett protokoll som åstadkommer den snabbaste överföringen av ström från laddningsenheten till radioutrustningen utan att batteriets livslängd förkortas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Etiketten får utformas på olika sätt (t.ex. när det gäller färg, fylld bild eller kontur, tjocklek på linjerna), förutsatt att den förblir synlig och läsbar. Om etiketten förminskas eller förstoras ska proportionerna i modellen i punkt 1 i denna del behållas. Måttet ’a’ som anges i punkt 1 i denna del ska vara större än eller lika med 7 mm, oavsett variationen. |
| --- | --- |

3.

---

| 7.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/44

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2022/2381

av den 23 november 2022

om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 157.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) är jämlikhet ett värde som unionen bygger på, och det ska vara gemensamt för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligt artikel 3.3 i EU-fördraget ska unionen främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) är jämlikhet ett värde som unionen bygger på, och det ska vara gemensamt för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligt artikel 3.3 i EU-fördraget ska unionen främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| (2) | Artikel 157.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ger Europaparlamentet och rådet befogenhet att besluta om åtgärder för att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 157.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ger Europaparlamentet och rådet befogenhet att besluta om åtgärder för att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke.

| (3) | I syfte att i praktiken säkerställa full jämställdhet i arbetslivet mellan kvinnor och män tillåter artikel 157.4 i EUF-fördraget positiv särbehandling genom att ge medlemsstaterna möjlighet att behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att bedriva en yrkesverksamhet eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären. I artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) föreskrivs att jämställdhet mellan kvinnor och män ska säkerställas på alla områden och att principen om jämställdhet inte utgör något hinder för att behålla eller besluta om åtgärder som innebär särskilda förmåner för det underrepresenterade könet. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att i praktiken säkerställa full jämställdhet i arbetslivet mellan kvinnor och män tillåter artikel 157.4 i EUF-fördraget positiv särbehandling genom att ge medlemsstaterna möjlighet att behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att bedriva en yrkesverksamhet eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären. I artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) föreskrivs att jämställdhet mellan kvinnor och män ska säkerställas på alla områden och att principen om jämställdhet inte utgör något hinder för att behålla eller besluta om åtgärder som innebär särskilda förmåner för det underrepresenterade könet.

| (4) | Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som proklamerades gemensamt av Europaparlamentet, rådet och kommissionen 2017, innehåller principer om lika behandling och lika möjligheter för kvinnor och män, även när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor och karriärutveckling. |
| --- | --- |

(4)

Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som proklamerades gemensamt av Europaparlamentet, rådet och kommissionen 2017, innehåller principer om lika behandling och lika möjligheter för kvinnor och män, även när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor och karriärutveckling.

| (5) | För att uppnå jämställdhet på arbetsplatsen krävs en övergripande strategi, som också omfattar främjande av jämn könsfördelning vid beslutsfattande inom företag på alla nivåer samt en minskning av löneklyftorna mellan könen. Att säkerställa jämställdhet på arbetsplatsen är också en viktig förutsättning för att minska fattigdomen bland kvinnor. |
| --- | --- |

(5)

För att uppnå jämställdhet på arbetsplatsen krävs en övergripande strategi, som också omfattar främjande av jämn könsfördelning vid beslutsfattande inom företag på alla nivåer samt en minskning av löneklyftorna mellan könen. Att säkerställa jämställdhet på arbetsplatsen är också en viktig förutsättning för att minska fattigdomen bland kvinnor.

| (6) | I rådets rekommendation 84/635/EEG (4) rekommenderades medlemsstaterna att vidta åtgärder för att se till att positiv särbehandling i möjligaste mån inkluderar åtgärder som rör kvinnors aktiva deltagande i beslutsfattande organ. I rådets rekommendation 96/694/EG (5) rekommenderades medlemsstaterna att uppmuntra den privata sektorn att stärka den kvinnliga närvaron på alla beslutsnivåer, till exempel genom att anta jämställdhetsprogram och program för positiv särbehandling, eller inom ramen för sådana program. |
| --- | --- |

(6)

I rådets rekommendation 84/635/EEG (4) rekommenderades medlemsstaterna att vidta åtgärder för att se till att positiv särbehandling i möjligaste mån inkluderar åtgärder som rör kvinnors aktiva deltagande i beslutsfattande organ. I rådets rekommendation 96/694/EG (5) rekommenderades medlemsstaterna att uppmuntra den privata sektorn att stärka den kvinnliga närvaron på alla beslutsnivåer, till exempel genom att anta jämställdhetsprogram och program för positiv särbehandling, eller inom ramen för sådana program.

| (7) | Detta direktiv syftar till att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter för kvinnor och män och uppnå en jämn könsrepresentation bland höga chefsposter genom inrättande av en uppsättning procedurkrav avseende urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, på grundval av öppenhet och meriter. |
| --- | --- |

(7)

Detta direktiv syftar till att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter för kvinnor och män och uppnå en jämn könsrepresentation bland höga chefsposter genom inrättande av en uppsättning procedurkrav avseende urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, på grundval av öppenhet och meriter.

| (8) | På senare år har kommissionen lagt fram flera rapporter om läget när det gäller jämställdhet i det ekonomiska beslutsfattandet. Den har uppmanat börsnoterade företag att öka antalet personer av det underrepresenterade könet i styrelserna med hjälp av självreglering och att göra konkreta frivilliga åtaganden i det avseendet. Kommissionen underströk i sitt meddelande av den 5 mars 2010 med titeln Ett förstärkt engagemang för jämställdhet – Kvinnostadga att kvinnor fortfarande inte har full tillgång till delad makt och beslutsfattande i det politiska och ekonomiska livet och i de offentliga och privata sektorerna, och bekräftade sitt engagemang att använda sina befogenheter för att sträva efter en mer rättvis representation av kvinnor och män i maktställning i det offentliga livet och i företagsvärlden. Att skapa en jämnare könsfördelning i beslutsfattandet var en av de prioriteringar som fastställdes av kommissionen i dess meddelande av den 21 september 2010 med titeln Strategi för jämställdhet 2010–2015. Att uppnå jämn könsfördelning i beslutsfattandet och inom politiken är en av prioriteringarna i kommissionens meddelande av den 5 mars 2020 med titeln En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025. |
| --- | --- |

(8)

På senare år har kommissionen lagt fram flera rapporter om läget när det gäller jämställdhet i det ekonomiska beslutsfattandet. Den har uppmanat börsnoterade företag att öka antalet personer av det underrepresenterade könet i styrelserna med hjälp av självreglering och att göra konkreta frivilliga åtaganden i det avseendet. Kommissionen underströk i sitt meddelande av den 5 mars 2010 med titeln Ett förstärkt engagemang för jämställdhet – Kvinnostadga att kvinnor fortfarande inte har full tillgång till delad makt och beslutsfattande i det politiska och ekonomiska livet och i de offentliga och privata sektorerna, och bekräftade sitt engagemang att använda sina befogenheter för att sträva efter en mer rättvis representation av kvinnor och män i maktställning i det offentliga livet och i företagsvärlden. Att skapa en jämnare könsfördelning i beslutsfattandet var en av de prioriteringar som fastställdes av kommissionen i dess meddelande av den 21 september 2010 med titeln Strategi för jämställdhet 2010–2015. Att uppnå jämn könsfördelning i beslutsfattandet och inom politiken är en av prioriteringarna i kommissionens meddelande av den 5 mars 2020 med titeln En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025.

| (9) | I sina slutsatser av den 7 mars 2011 om den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020) angav rådet att jämställdhetspolitiken är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt, välstånd och konkurrenskraft. Det bekräftade sitt engagemang för att minska könsskillnaderna i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt inom tre områden av stor betydelse för jämställdheten, nämligen sysselsättning, utbildning och främjande av social delaktighet. Det uppmanade samtidigt till åtgärder för att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet på alla nivåer och inom alla områden för att i full utsträckning utnyttja alla resurser. I det avseendet skulle utnyttjandet av alla tillgängliga resurser och idéer och all tillgänglig kunskap berika mångfalden hos personalen och leda till förbättrade affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

(9)

I sina slutsatser av den 7 mars 2011 om den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020) angav rådet att jämställdhetspolitiken är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt, välstånd och konkurrenskraft. Det bekräftade sitt engagemang för att minska könsskillnaderna i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt inom tre områden av stor betydelse för jämställdheten, nämligen sysselsättning, utbildning och främjande av social delaktighet. Det uppmanade samtidigt till åtgärder för att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet på alla nivåer och inom alla områden för att i full utsträckning utnyttja alla resurser. I det avseendet skulle utnyttjandet av alla tillgängliga resurser och idéer och all tillgänglig kunskap berika mångfalden hos personalen och leda till förbättrade affärsmöjligheter.

| (10) | I sitt meddelande av den 3 mars 2010 med titeln Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020-strategin) konstaterade kommissionen att en ökning av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är en förutsättning för att tillväxten ska kunna öka och Europas demografiska utmaningar ska kunna hanteras. I Europa 2020-strategin fastställs ett överordnat mål på en 75-procentig sysselsättningsgrad för unionens befolkning i åldrarna 20–64 år senast 2020. Det är viktigt att ett tydligt åtagande görs för att undanröja de kvarstående löneklyftorna mellan könen och att förnyade insatser görs för att ta itu med hinder för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, inklusive det så kallade glastaket. I Portoförklaringen, som undertecknades av stats- och regeringscheferna den 8 maj 2021 (6), välkomnades unionens nya överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning och den reviderade sociala resultattavla som föreslogs av kommissionen i dess meddelande av den 4 mars 2021 med titeln Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. I den handlingsplanen anges att det, för att uppnå det övergripande målet med en sysselsättningsnivå på minst 78 % för unionens befolkning mellan 20 och 64 år senast 2030, är nödvändigt att sträva efter att åtminstone halvera skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män jämfört med 2019. Ett ökat deltagande av kvinnor i det ekonomiska beslutsfattandet, i synnerhet i styrelser, väntas få positiva sidoeffekter på kvinnors sysselsättning i de berörda företagen och hela ekonomin. I kölvattnet av covid-19-krisen är jämställdhet och inkluderande ledarskap viktigare än någonsin, i linje med behovet av att fullt ut utnyttja den tillgängliga talangreserven, av både kvinnor och män. Forskning har visat att inkludering och mångfald främjar återhämtning och resiliens. De är av största betydelse för unionens ekonomiska konkurrenskraft, främjandet av innovation och höjandet av yrkeskompetensen inom styrelser. |
| --- | --- |

(10)

I sitt meddelande av den 3 mars 2010 med titeln Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020-strategin) konstaterade kommissionen att en ökning av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är en förutsättning för att tillväxten ska kunna öka och Europas demografiska utmaningar ska kunna hanteras. I Europa 2020-strategin fastställs ett överordnat mål på en 75-procentig sysselsättningsgrad för unionens befolkning i åldrarna 20–64 år senast 2020. Det är viktigt att ett tydligt åtagande görs för att undanröja de kvarstående löneklyftorna mellan könen och att förnyade insatser görs för att ta itu med hinder för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, inklusive det så kallade glastaket. I Portoförklaringen, som undertecknades av stats- och regeringscheferna den 8 maj 2021 (6), välkomnades unionens nya överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning och den reviderade sociala resultattavla som föreslogs av kommissionen i dess meddelande av den 4 mars 2021 med titeln Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. I den handlingsplanen anges att det, för att uppnå det övergripande målet med en sysselsättningsnivå på minst 78 % för unionens befolkning mellan 20 och 64 år senast 2030, är nödvändigt att sträva efter att åtminstone halvera skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män jämfört med 2019. Ett ökat deltagande av kvinnor i det ekonomiska beslutsfattandet, i synnerhet i styrelser, väntas få positiva sidoeffekter på kvinnors sysselsättning i de berörda företagen och hela ekonomin. I kölvattnet av covid-19-krisen är jämställdhet och inkluderande ledarskap viktigare än någonsin, i linje med behovet av att fullt ut utnyttja den tillgängliga talangreserven, av både kvinnor och män. Forskning har visat att inkludering och mångfald främjar återhämtning och resiliens. De är av största betydelse för unionens ekonomiska konkurrenskraft, främjandet av innovation och höjandet av yrkeskompetensen inom styrelser.

| (11) | Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 6 juli 2011 om kvinnor och företagsledarskap med kraft företagen att uppnå den kritiska tröskeln 30 % kvinnor bland ledamöterna i styrande organ senast 2015 och 40 % senast 2020. Europaparlamentet uppmanade kommissionen att, om företagens och medlemsstaternas frivilliga åtgärder är otillräckliga, senast 2012 föreslå lagstiftning, inbegripet om införande av kvoter. Det är viktigt att sådan lagstiftning tillämpas temporärt och fungerar som en katalysator för förändring och snabba reformer med syftet att undanröja fortsatt bristande jämställdhet och stereotyper i det ekonomiska beslutsfattandet. Europaparlamentet upprepade den uppmaningen om lagstiftning i sina resolutioner av den 13 mars 2012 och den 21 januari 2021. |
| --- | --- |

(11)

Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 6 juli 2011 om kvinnor och företagsledarskap med kraft företagen att uppnå den kritiska tröskeln 30 % kvinnor bland ledamöterna i styrande organ senast 2015 och 40 % senast 2020. Europaparlamentet uppmanade kommissionen att, om företagens och medlemsstaternas frivilliga åtgärder är otillräckliga, senast 2012 föreslå lagstiftning, inbegripet om införande av kvoter. Det är viktigt att sådan lagstiftning tillämpas temporärt och fungerar som en katalysator för förändring och snabba reformer med syftet att undanröja fortsatt bristande jämställdhet och stereotyper i det ekonomiska beslutsfattandet. Europaparlamentet upprepade den uppmaningen om lagstiftning i sina resolutioner av den 13 mars 2012 och den 21 januari 2021.

| (12) | Det är viktigt att unionens institutioner, organ och byråer föregår med gott exempel när det gäller jämställdhet, bland annat genom att fastställa mål för en jämn könsrepresentation på alla ledningsnivåer. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt praxis för rekryteringen till tjänster på högre ledningsnivå. I sitt meddelande av den 5 mars 2020 med titeln En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 betonade kommissionen därför att unionens institutioner, organ och byråer bör garantera jämn könsfördelning i ledande positioner. I sitt meddelande av den 5 april 2022 med titeln A new Human Resources Strategy for the Commission åtog sig kommissionen att säkerställa full jämställdhet på alla nivåer i sin ledning senast 2024. Kommissionen kommer att övervaka framstegen och regelbundet rapportera om detta på sin webbplats. Kommissionen utbyter vidare bästa praxis med andra unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer och kommer att rapportera om könsfördelningen i ledande positioner vid dessa institutioner, organ och byråer på sin webbplats. I sitt presidiebeslut av den 13 januari 2020 godkände Europaparlamentet fastställandet av mål för en jämn könsfördelning i ledande befattningar på hög nivå och mellannivå för 2024. Europaparlamentet kommer att fortsätta att övervaka framstegen på alla nivåer av sin ledning och strävar efter att föregå med gott exempel. Rådet åtog sig i sin strategi för mångfald och inkludering 2021–2024 att uppnå jämställdhet i chefsbefattningar vid sitt generalsekretariat med 45–55 % marginal senast till slutet av 2026. I sin handlingsplan för jämställdhet inom ledningen anger rådets generalsekretariat åtgärder för att uppnå det målet. |
| --- | --- |

(12)

Det är viktigt att unionens institutioner, organ och byråer föregår med gott exempel när det gäller jämställdhet, bland annat genom att fastställa mål för en jämn könsrepresentation på alla ledningsnivåer. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt praxis för rekryteringen till tjänster på högre ledningsnivå. I sitt meddelande av den 5 mars 2020 med titeln En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 betonade kommissionen därför att unionens institutioner, organ och byråer bör garantera jämn könsfördelning i ledande positioner. I sitt meddelande av den 5 april 2022 med titeln A new Human Resources Strategy for the Commission åtog sig kommissionen att säkerställa full jämställdhet på alla nivåer i sin ledning senast 2024. Kommissionen kommer att övervaka framstegen och regelbundet rapportera om detta på sin webbplats. Kommissionen utbyter vidare bästa praxis med andra unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer och kommer att rapportera om könsfördelningen i ledande positioner vid dessa institutioner, organ och byråer på sin webbplats. I sitt presidiebeslut av den 13 januari 2020 godkände Europaparlamentet fastställandet av mål för en jämn könsfördelning i ledande befattningar på hög nivå och mellannivå för 2024. Europaparlamentet kommer att fortsätta att övervaka framstegen på alla nivåer av sin ledning och strävar efter att föregå med gott exempel. Rådet åtog sig i sin strategi för mångfald och inkludering 2021–2024 att uppnå jämställdhet i chefsbefattningar vid sitt generalsekretariat med 45–55 % marginal senast till slutet av 2026. I sin handlingsplan för jämställdhet inom ledningen anger rådets generalsekretariat åtgärder för att uppnå det målet.

| (13) | Det är viktigt att företag och verksamheter främjar, stöder och utvecklar kvinnors kompetens på alla nivåer och genom hela arbetslivet, för att säkerställa att kvalificerade kvinnor ges möjlighet att tillträda styrelseposter och ledande befattningar. |
| --- | --- |

(13)

Det är viktigt att företag och verksamheter främjar, stöder och utvecklar kvinnors kompetens på alla nivåer och genom hela arbetslivet, för att säkerställa att kvalificerade kvinnor ges möjlighet att tillträda styrelseposter och ledande befattningar.

| (14) | För att främja jämställdhet och stödja kvinnors deltagande i beslutsfattande föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 (7), som främjar balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare, att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en jämn fördelning av omsorgsansvaret mellan kvinnor och män genom föräldraledighet, pappaledighet och ledighet för vård av anhörig, utöver den befintliga mammaledigheten. Det direktivet föreskriver också rätten att begära flexibla arbetsformer. |
| --- | --- |

(14)

För att främja jämställdhet och stödja kvinnors deltagande i beslutsfattande föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 (7), som främjar balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare, att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en jämn fördelning av omsorgsansvaret mellan kvinnor och män genom föräldraledighet, pappaledighet och ledighet för vård av anhörig, utöver den befintliga mammaledigheten. Det direktivet föreskriver också rätten att begära flexibla arbetsformer.

| (15) | Tillsättningen av kvinnor till styrelseledamöter hämmas av ett antal specifika faktorer som kan undanröjas inte bara med hjälp av bindande regler, utan även genom utbildningsåtgärder och incitament för att främja god praxis. För det första är det mycket viktigt att öka handelshögskolornas och universitetens medvetenhet om hur jämställdhet kan stärka företagens konkurrenskraft. Det är även nödvändigt att uppmuntra regelbunden rotation bland styrelseledamöter och införa konstruktiva åtgärder för att främja och belöna insatser som medlemsstater och företag gör för att inta en mer beslutsam hållning gentemot sådana förändringar i de högsta ekonomiska beslutsorganen på alla nivåer. |
| --- | --- |

(15)

Tillsättningen av kvinnor till styrelseledamöter hämmas av ett antal specifika faktorer som kan undanröjas inte bara med hjälp av bindande regler, utan även genom utbildningsåtgärder och incitament för att främja god praxis. För det första är det mycket viktigt att öka handelshögskolornas och universitetens medvetenhet om hur jämställdhet kan stärka företagens konkurrenskraft. Det är även nödvändigt att uppmuntra regelbunden rotation bland styrelseledamöter och införa konstruktiva åtgärder för att främja och belöna insatser som medlemsstater och företag gör för att inta en mer beslutsam hållning gentemot sådana förändringar i de högsta ekonomiska beslutsorganen på alla nivåer.

| (16) | Unionen har en stor reserv av högkvalificerade kvinnor, som ständigt ökar, vilket framgår av att 60 % av högskoleexamina tas av kvinnor. Att uppnå en jämn könsfördelning i styrelser är grundläggande för ett mer effektivt utnyttjande av denna befintliga reserv, vilket är avgörande för att hantera de demografiska och ekonomiska utmaningarna i unionen. Underrepresentationen av kvinnor i styrelser är därför en missad möjlighet för medlemsstaternas ekonomier i stort, liksom för deras utveckling och tillväxt. Att i full utsträckning utnyttja den befintliga reserven av kvinnlig kompetens skulle också öka utbildningsavkastningen för både enskilda personer och den offentliga sektorn. Det är allmänt erkänt att kvinnor i styrelser bidrar till bättre företagsstyrning, eftersom prestationerna på gruppnivå och kvaliteten på beslutsfattandet förbättras genom en anda av mångfald och gemenskap som inkluderar fler perspektiv. Många undersökningar har visat att mångfald leder till en mer proaktiv affärsmodell, mer balanserade beslut och högre yrkeskompetens i styrelser som bättre återspeglar verkligheten i samhället och konsumenternas behov. Det uppmuntrar också till innovation. Många undersökningar har också visat på en positiv korrelation mellan en könsmässig mångfald i den högsta företagsledningen och företagets ekonomiska resultat och vinst, vilket leder till en väsentlig långsiktig hållbar tillväxt. Att uppnå en jämn könsfördelning i styrelser är därför av avgörande betydelse för att säkerställa unionens konkurrenskraft i en globaliserad ekonomi och skulle ge en komparativ fördel gentemot tredjeländer. |
| --- | --- |

(16)

Unionen har en stor reserv av högkvalificerade kvinnor, som ständigt ökar, vilket framgår av att 60 % av högskoleexamina tas av kvinnor. Att uppnå en jämn könsfördelning i styrelser är grundläggande för ett mer effektivt utnyttjande av denna befintliga reserv, vilket är avgörande för att hantera de demografiska och ekonomiska utmaningarna i unionen. Underrepresentationen av kvinnor i styrelser är därför en missad möjlighet för medlemsstaternas ekonomier i stort, liksom för deras utveckling och tillväxt. Att i full utsträckning utnyttja den befintliga reserven av kvinnlig kompetens skulle också öka utbildningsavkastningen för både enskilda personer och den offentliga sektorn. Det är allmänt erkänt att kvinnor i styrelser bidrar till bättre företagsstyrning, eftersom prestationerna på gruppnivå och kvaliteten på beslutsfattandet förbättras genom en anda av mångfald och gemenskap som inkluderar fler perspektiv. Många undersökningar har visat att mångfald leder till en mer proaktiv affärsmodell, mer balanserade beslut och högre yrkeskompetens i styrelser som bättre återspeglar verkligheten i samhället och konsumenternas behov. Det uppmuntrar också till innovation. Många undersökningar har också visat på en positiv korrelation mellan en könsmässig mångfald i den högsta företagsledningen och företagets ekonomiska resultat och vinst, vilket leder till en väsentlig långsiktig hållbar tillväxt. Att uppnå en jämn könsfördelning i styrelser är därför av avgörande betydelse för att säkerställa unionens konkurrenskraft i en globaliserad ekonomi och skulle ge en komparativ fördel gentemot tredjeländer.

| (17) | Att öka representationen av kvinnor i styrelser gynnar inte bara de kvinnor som tillsätts, utan bidrar också till att locka andra kompetenta kvinnor till företaget och säkerställer en större andel kvinnor på alla ledningsnivåer och bland övriga anställda. En större andel kvinnor i styrelser kommer därmed sannolikt att ha en positiv effekt i fråga om att både minska skillnaderna i sysselsättningsgrad och löneklyftorna mellan könen. |
| --- | --- |

(17)

Att öka representationen av kvinnor i styrelser gynnar inte bara de kvinnor som tillsätts, utan bidrar också till att locka andra kompetenta kvinnor till företaget och säkerställer en större andel kvinnor på alla ledningsnivåer och bland övriga anställda. En större andel kvinnor i styrelser kommer därmed sannolikt att ha en positiv effekt i fråga om att både minska skillnaderna i sysselsättningsgrad och löneklyftorna mellan könen.

| (18) | Kvinnor är fortsättningsvis kraftigt underrepresenterade i företagens högsta beslutsfattande organ i unionen, trots bevis för de gynnsamma effekterna av en jämn könsfördelning för företagen själva och ekonomin i allmänhet och trots föreliggande unionsrätt som förbjuder könsdiskriminering samt åtgärder på unionsnivå för att stimulera självreglering. Statistik visar att andelen kvinnor som deltar i beslutsfattande i ledande ställning i näringslivet fortfarande är mycket låg. Om hälften av talangreserven inte ens tas i beaktande för ledande befattningar kan själva processen för och kvaliteten på tillsättningarna hotas, med ett ökat misstroende mot näringslivets maktstrukturer som följd samt ett potentiellt mindre effektivt utnyttjande av det tillgängliga humankapitalet. Det är viktigt att samhällets sammansättning återspeglas på ett rättvisande sätt i företagens beslutsfattande och att potentialen hos hela unionens befolkning utnyttjas. Enligt Europeiska jämställdhetsinstitutet var 2021 i genomsnitt 30,6 % av styrelseledamöterna och endast 8,5 % av ordförandena i de största börsnoterade företagen kvinnor. Detta tyder på en orättvis och diskriminerande underrepresentation av kvinnor, vilket tydligt undergräver unionens principer om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män på områdena anställning och sysselsättning. Åtgärder för att uppmuntra kvinnors karriärutveckling på alla ledningsnivåer bör därför införas och stärkas, och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa att detta är fallet i börsnoterade företag, på grund av dessa företags betydande ekonomiska och sociala ansvar. Dessutom är det viktigt att unionens organ och byråer föregår med gott exempel när det gäller att åtgärda rådande ojämn könsfördelning i de egna styrelsernas sammansättning. |
| --- | --- |

(18)

Kvinnor är fortsättningsvis kraftigt underrepresenterade i företagens högsta beslutsfattande organ i unionen, trots bevis för de gynnsamma effekterna av en jämn könsfördelning för företagen själva och ekonomin i allmänhet och trots föreliggande unionsrätt som förbjuder könsdiskriminering samt åtgärder på unionsnivå för att stimulera självreglering. Statistik visar att andelen kvinnor som deltar i beslutsfattande i ledande ställning i näringslivet fortfarande är mycket låg. Om hälften av talangreserven inte ens tas i beaktande för ledande befattningar kan själva processen för och kvaliteten på tillsättningarna hotas, med ett ökat misstroende mot näringslivets maktstrukturer som följd samt ett potentiellt mindre effektivt utnyttjande av det tillgängliga humankapitalet. Det är viktigt att samhällets sammansättning återspeglas på ett rättvisande sätt i företagens beslutsfattande och att potentialen hos hela unionens befolkning utnyttjas. Enligt Europeiska jämställdhetsinstitutet var 2021 i genomsnitt 30,6 % av styrelseledamöterna och endast 8,5 % av ordförandena i de största börsnoterade företagen kvinnor. Detta tyder på en orättvis och diskriminerande underrepresentation av kvinnor, vilket tydligt undergräver unionens principer om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män på områdena anställning och sysselsättning. Åtgärder för att uppmuntra kvinnors karriärutveckling på alla ledningsnivåer bör därför införas och stärkas, och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa att detta är fallet i börsnoterade företag, på grund av dessa företags betydande ekonomiska och sociala ansvar. Dessutom är det viktigt att unionens organ och byråer föregår med gott exempel när det gäller att åtgärda rådande ojämn könsfördelning i de egna styrelsernas sammansättning.

| (19) | Andelen kvinnor i styrelser har ökat mycket långsamt under de senaste åren. Ökningstakten har varierat mellan medlemsstaterna och har lett till mycket skiftande resultat. Väsentligt större framsteg har noterats i de medlemsstater som infört bindande åtgärder. Denna skillnad kommer sannolikt att öka eftersom frågan om hur en jämnare könsfördelning i styrelser kan åstadkommas hanteras på mycket olika sätt. Därför uppmuntras medlemsstaterna att utbyta information om effektiva åtgärder som vidtagits och politik som antagits på nationell nivå samt att utbyta bästa praxis, i syfte att stödja framsteg i hela unionen mot en jämnare representation av kvinnor och män i styrelser. |
| --- | --- |

(19)

Andelen kvinnor i styrelser har ökat mycket långsamt under de senaste åren. Ökningstakten har varierat mellan medlemsstaterna och har lett till mycket skiftande resultat. Väsentligt större framsteg har noterats i de medlemsstater som infört bindande åtgärder. Denna skillnad kommer sannolikt att öka eftersom frågan om hur en jämnare könsfördelning i styrelser kan åstadkommas hanteras på mycket olika sätt. Därför uppmuntras medlemsstaterna att utbyta information om effektiva åtgärder som vidtagits och politik som antagits på nationell nivå samt att utbyta bästa praxis, i syfte att stödja framsteg i hela unionen mot en jämnare representation av kvinnor och män i styrelser.

| (20) | De fragmenterade och divergerande bestämmelserna eller avsaknaden av nationella bestämmelser om könsfördelningen i styrelserna i börsnoterade företag leder inte bara till skillnader i antalet kvinnliga icke verkställande styrelseledamöter och till olika grad av framsteg i medlemsstaterna, utan även till hinder på den inre marknaden i och med att olika krav ställs på börsnoterade företags företagsstyrning i unionen. Dessa skillnader i lagstadgade krav och krav som ställs genom självreglering avseende sammansättningen av styrelser kan leda till praktiska problem för börsnoterade företag som är verksamma över gränserna, i synnerhet när de bildar dotterbolag eller i samband med sammanslagningar och förvärv, och för kandidater till poster som styrelseledamot. |
| --- | --- |

(20)

De fragmenterade och divergerande bestämmelserna eller avsaknaden av nationella bestämmelser om könsfördelningen i styrelserna i börsnoterade företag leder inte bara till skillnader i antalet kvinnliga icke verkställande styrelseledamöter och till olika grad av framsteg i medlemsstaterna, utan även till hinder på den inre marknaden i och med att olika krav ställs på börsnoterade företags företagsstyrning i unionen. Dessa skillnader i lagstadgade krav och krav som ställs genom självreglering avseende sammansättningen av styrelser kan leda till praktiska problem för börsnoterade företag som är verksamma över gränserna, i synnerhet när de bildar dotterbolag eller i samband med sammanslagningar och förvärv, och för kandidater till poster som styrelseledamot.

| (21) | Inom företagen är könsfördelningen mer ojämn på de högre ledningsnivåerna. Dessutom arbetar många av kvinnorna på högre ledningsnivå inom områden som personal och kommunikation, medan män på högre nivå oftare är anställda inom företagets övergripande ledning eller linjeledning. Eftersom företagens huvudsakliga rekryteringsbas för poster som styrelseledamot till stor del består av kandidater med erfarenhet som högre chefer är det absolut nödvändigt att öka antalet kvinnor som befordras till sådana ledande befattningar inom företag. |
| --- | --- |

(21)

Inom företagen är könsfördelningen mer ojämn på de högre ledningsnivåerna. Dessutom arbetar många av kvinnorna på högre ledningsnivå inom områden som personal och kommunikation, medan män på högre nivå oftare är anställda inom företagets övergripande ledning eller linjeledning. Eftersom företagens huvudsakliga rekryteringsbas för poster som styrelseledamot till stor del består av kandidater med erfarenhet som högre chefer är det absolut nödvändigt att öka antalet kvinnor som befordras till sådana ledande befattningar inom företag.

| (22) | En av de främsta förutsättningarna för att möjliggöra ett korrekt genomförande av detta direktiv är en faktisk tillämpning av kriterier, fastställda på förhand och med full insyn, för urvalet av styrelseledamöter, med ett jämlikt beaktande av kandidaternas kvalifikationer, kunskap och kompetens, oavsett kön. |
| --- | --- |

(22)

En av de främsta förutsättningarna för att möjliggöra ett korrekt genomförande av detta direktiv är en faktisk tillämpning av kriterier, fastställda på förhand och med full insyn, för urvalet av styrelseledamöter, med ett jämlikt beaktande av kandidaternas kvalifikationer, kunskap och kompetens, oavsett kön.

| (23) | Den rådande bristen på öppenhet i fråga om urvalsprocessen och kriterierna för bedömning av kvalifikationer för poster som styrelseledamot i de flesta medlemsstater innebär ett väsentligt hinder för en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter och får negativa konsekvenser såväl för karriären som för den fria rörligheten för kandidater till styrelser. Den bristande öppenheten hindrar potentiella kandidater till poster som styrelseledamot från att ansöka till styrelser där deras kvalifikationer skulle vara mest eftersökta och från att ifrågasätta tillsättningsbeslut påverkade av bias baserat på kön, vilket i sin tur hindrar deras fria rörlighet inom den inre marknaden. Å andra sidan kan investerare ha olika investeringsstrategier som förutsätter tillhandahållande av upplysningar även om styrelseledamöternas kunnande och kompetens. Större öppenhet i kriterierna för bedömning av kvalifikationer och processen för urval av styrelseledamöter skulle ge investerare bättre möjligheter att bedöma företagets affärsstrategi och fatta väl underbyggda beslut. Det är därför viktigt att processerna för tillsättning av styrelseledamöter är tydliga och insynsvänliga samt att kandidaternas enskilda meriter bedöms objektivt och oberoende av kön. |
| --- | --- |

(23)

Den rådande bristen på öppenhet i fråga om urvalsprocessen och kriterierna för bedömning av kvalifikationer för poster som styrelseledamot i de flesta medlemsstater innebär ett väsentligt hinder för en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter och får negativa konsekvenser såväl för karriären som för den fria rörligheten för kandidater till styrelser. Den bristande öppenheten hindrar potentiella kandidater till poster som styrelseledamot från att ansöka till styrelser där deras kvalifikationer skulle vara mest eftersökta och från att ifrågasätta tillsättningsbeslut påverkade av bias baserat på kön, vilket i sin tur hindrar deras fria rörlighet inom den inre marknaden. Å andra sidan kan investerare ha olika investeringsstrategier som förutsätter tillhandahållande av upplysningar även om styrelseledamöternas kunnande och kompetens. Större öppenhet i kriterierna för bedömning av kvalifikationer och processen för urval av styrelseledamöter skulle ge investerare bättre möjligheter att bedöma företagets affärsstrategi och fatta väl underbyggda beslut. Det är därför viktigt att processerna för tillsättning av styrelseledamöter är tydliga och insynsvänliga samt att kandidaternas enskilda meriter bedöms objektivt och oberoende av kön.

| (24) | Detta direktiv syftar inte till att i detalj harmonisera nationell lagstiftning om urvalsprocessen och kriterierna för bedömning av kvalifikationer för poster som styrelseledamot, men för att uppnå en jämn könsfördelning är det nödvändigt att införa vissa minimikrav på börsnoterade företag med sned könsrepresentation avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot på grundval av en insynsvänlig och tydligt definierad urvalsprocess och en objektiv jämförande bedömning av deras kvalifikationer med avseende på lämplighet, kompetens och yrkesskicklighet. Endast en bindande åtgärd på unionsnivå kan effektivt bidra till att säkerställa konkurrens på lika villkor i hela unionen och förebygga praktiska problem i affärslivet. |
| --- | --- |

(24)

Detta direktiv syftar inte till att i detalj harmonisera nationell lagstiftning om urvalsprocessen och kriterierna för bedömning av kvalifikationer för poster som styrelseledamot, men för att uppnå en jämn könsfördelning är det nödvändigt att införa vissa minimikrav på börsnoterade företag med sned könsrepresentation avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot på grundval av en insynsvänlig och tydligt definierad urvalsprocess och en objektiv jämförande bedömning av deras kvalifikationer med avseende på lämplighet, kompetens och yrkesskicklighet. Endast en bindande åtgärd på unionsnivå kan effektivt bidra till att säkerställa konkurrens på lika villkor i hela unionen och förebygga praktiska problem i affärslivet.

| (25) | Unionen bör därför sträva efter att öka kvinnors deltagande i styrelser i samtliga medlemsstater, för att främja den ekonomiska tillväxten, uppmuntra till rörlighet på arbetsmarknaden, stärka de börsnoterade företagens konkurrenskraft samt uppnå faktisk jämställdhet på arbetsmarknaden. Detta mål bör nås genom fastställande av minimikrav avseende positiv särbehandling i form av bindande åtgärder. De bindande åtgärderna bör syfta till att uppnå ett kvantitativt mål för könssammansättningen i styrelser, eftersom de medlemsstater och tredjeländer som valt denna eller en liknande metod har uppnått bäst resultat när det gäller att minska kvinnors underrepresentation i det ekonomiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

(25)

Unionen bör därför sträva efter att öka kvinnors deltagande i styrelser i samtliga medlemsstater, för att främja den ekonomiska tillväxten, uppmuntra till rörlighet på arbetsmarknaden, stärka de börsnoterade företagens konkurrenskraft samt uppnå faktisk jämställdhet på arbetsmarknaden. Detta mål bör nås genom fastställande av minimikrav avseende positiv särbehandling i form av bindande åtgärder. De bindande åtgärderna bör syfta till att uppnå ett kvantitativt mål för könssammansättningen i styrelser, eftersom de medlemsstater och tredjeländer som valt denna eller en liknande metod har uppnått bäst resultat när det gäller att minska kvinnors underrepresentation i det ekonomiska beslutsfattandet.

| (26) | Det är viktigt att varje börsnoterat företag utarbetar en jämställdhetspolicy för att uppnå en jämnare könsrepresentation på alla nivåer. Sådana policyer kan omfatta nominering av både en kvinnlig kandidat och en manlig kandidat till nyckelbefattningar, mentorsprogram och karriärvägledning för kvinnor samt personalstrategier som är utformade för att uppmuntra till en mångfaldspräglad rekrytering. |
| --- | --- |

(26)

Det är viktigt att varje börsnoterat företag utarbetar en jämställdhetspolicy för att uppnå en jämnare könsrepresentation på alla nivåer. Sådana policyer kan omfatta nominering av både en kvinnlig kandidat och en manlig kandidat till nyckelbefattningar, mentorsprogram och karriärvägledning för kvinnor samt personalstrategier som är utformade för att uppmuntra till en mångfaldspräglad rekrytering.

| (27) | Börsnoterade företag har en särskild ekonomisk betydelse, synlighet och påverkan på marknaden som helhet. Sådana företag är normbildande för ekonomin i stort och deras praxis kommer troligtvis att följas av andra typer av företag. De börsnoterade företagens offentliga karaktär motiverar en högre grad av reglering i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

(27)

Börsnoterade företag har en särskild ekonomisk betydelse, synlighet och påverkan på marknaden som helhet. Sådana företag är normbildande för ekonomin i stort och deras praxis kommer troligtvis att följas av andra typer av företag. De börsnoterade företagens offentliga karaktär motiverar en högre grad av reglering i allmänhetens intresse.

| (28) | Åtgärderna i detta direktiv bör vara tillämpliga på börsnoterade företag. |
| --- | --- |

(28)

Åtgärderna i detta direktiv bör vara tillämpliga på börsnoterade företag.

| (29) | Detta direktiv bör inte vara tillämpligt på mikroföretag samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(29)

Detta direktiv bör inte vara tillämpligt på mikroföretag samt små och medelstora företag.

| (30) | Vid tillämpningen av detta direktiv bör den medlemsstat som är behörig att avgöra frågor som omfattas av detta direktiv vara den medlemsstat där det börsnoterade företaget i fråga har sitt säte. Detta direktiv påverkar inte nationella regler som fastställer tillämplig lag för företag i frågor som inte regleras av detta direktiv. |
| --- | --- |

(30)

Vid tillämpningen av detta direktiv bör den medlemsstat som är behörig att avgöra frågor som omfattas av detta direktiv vara den medlemsstat där det börsnoterade företaget i fråga har sitt säte. Detta direktiv påverkar inte nationella regler som fastställer tillämplig lag för företag i frågor som inte regleras av detta direktiv.

| (31) | Det finns olika typer av ledningsstrukturer för börsnoterade företag i medlemsstaterna, men den huvudsakliga skillnaden är mellan dualistiska system med såväl ett ledningsorgan som ett tillsynsorgan och monistiska system som kombinerar lednings- och tillsynsfunktioner i en enda styrelse. Det förekommer även system som blandar inslag från båda systemen, eller som ger företagen möjlighet att välja mellan olika modeller. Detta direktiv bör tillämpas på alla ledningsstrukturer som förekommer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(31)

Det finns olika typer av ledningsstrukturer för börsnoterade företag i medlemsstaterna, men den huvudsakliga skillnaden är mellan dualistiska system med såväl ett ledningsorgan som ett tillsynsorgan och monistiska system som kombinerar lednings- och tillsynsfunktioner i en enda styrelse. Det förekommer även system som blandar inslag från båda systemen, eller som ger företagen möjlighet att välja mellan olika modeller. Detta direktiv bör tillämpas på alla ledningsstrukturer som förekommer i medlemsstaterna.

| (32) | Alla ledningsstrukturer skiljer, rättsligt eller faktiskt, på verkställande styrelseledamöter, som deltar i företagets löpande förvaltning, och icke verkställande styrelseledamöter, som utövar en tillsynsfunktion men inte deltar i den löpande förvaltningen av det börsnoterade företaget. Detta direktiv syftar till att förbättra könsfördelningen inom båda kategorier av styrelseledamöter. För att nå rätt balans mellan behovet av en jämnare könsfördelning i styrelser och behovet av så liten inblandning som möjligt i den löpande förvaltningen av företag görs det i detta direktiv åtskillnad mellan de två kategorierna av styrelseledamöter. |
| --- | --- |

(32)

Alla ledningsstrukturer skiljer, rättsligt eller faktiskt, på verkställande styrelseledamöter, som deltar i företagets löpande förvaltning, och icke verkställande styrelseledamöter, som utövar en tillsynsfunktion men inte deltar i den löpande förvaltningen av det börsnoterade företaget. Detta direktiv syftar till att förbättra könsfördelningen inom båda kategorier av styrelseledamöter. För att nå rätt balans mellan behovet av en jämnare könsfördelning i styrelser och behovet av så liten inblandning som möjligt i den löpande förvaltningen av företag görs det i detta direktiv åtskillnad mellan de två kategorierna av styrelseledamöter.

| (33) | I flera medlemsstater får eller måste enligt nationell rätt eller praxis en viss andel av de icke verkställande styrelseledamöterna tillsättas eller väljas av företagens anställda, av arbetstagarorganisationer, eller av båda. Det kvantitativa mål som fastställs i detta direktiv bör tillämpas även på sådana styrelseledamöter. Med tanke på att vissa icke verkställande ledamöter är arbetstagarrepresentanter bör dock medlemsstaterna fastställa hur uppnåendet av dessa mål ska säkerställas, med vederbörligt beaktande av de särskilda reglerna för val eller utnämning av arbetstagarrepresentanter i nationell rätt och med respekt för den obundna rösträtten vid valet av arbetstagarrepresentanter. Med tanke på skillnaderna mellan medlemsstaternas nationella bolagsrätt bör det vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa de kvantitativa målen separat för aktieägarrepresentanter och arbetstagarrepresentanter. |
| --- | --- |

(33)

I flera medlemsstater får eller måste enligt nationell rätt eller praxis en viss andel av de icke verkställande styrelseledamöterna tillsättas eller väljas av företagens anställda, av arbetstagarorganisationer, eller av båda. Det kvantitativa mål som fastställs i detta direktiv bör tillämpas även på sådana styrelseledamöter. Med tanke på att vissa icke verkställande ledamöter är arbetstagarrepresentanter bör dock medlemsstaterna fastställa hur uppnåendet av dessa mål ska säkerställas, med vederbörligt beaktande av de särskilda reglerna för val eller utnämning av arbetstagarrepresentanter i nationell rätt och med respekt för den obundna rösträtten vid valet av arbetstagarrepresentanter. Med tanke på skillnaderna mellan medlemsstaternas nationella bolagsrätt bör det vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa de kvantitativa målen separat för aktieägarrepresentanter och arbetstagarrepresentanter.

| (34) | Medlemsstaterna bör underställa börsnoterade företag antingen målet att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot senast den 30 juni 2026 eller, alternativt, eftersom det är viktigt att börsnoterade företag ökar andelen personer av det underrepresenterade könet i beslutsfattande ställning generellt, målet att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 33 % av alla poster som styrelseledamot senast den 30 juni 2026, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande, i syfte att främja en jämnare könsrepresentation bland alla styrelseledamöter. |
| --- | --- |

(34)

Medlemsstaterna bör underställa börsnoterade företag antingen målet att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot senast den 30 juni 2026 eller, alternativt, eftersom det är viktigt att börsnoterade företag ökar andelen personer av det underrepresenterade könet i beslutsfattande ställning generellt, målet att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 33 % av alla poster som styrelseledamot senast den 30 juni 2026, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande, i syfte att främja en jämnare könsrepresentation bland alla styrelseledamöter.

| (35) | Målen att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 33 % av alla poster som styrelseledamot avser den övergripande könsfördelningen bland styrelseledamöter och ingriper inte i det konkreta urvalet av enskilda styrelseledamöter från ett större antal manliga och kvinnliga kandidater i varje enskilt fall. I synnerhet utesluter detta direktiv inga särskilda kandidater till poster som styrelseledamot, och det ålägger inte heller börsnoterade företag eller aktieägare att utse vissa enskilda styrelseledamöter. Beslutet om vilka styrelseledamöter som är lämpliga ligger alltså kvar hos de börsnoterade företagen och aktieägarna. |
| --- | --- |

(35)

Målen att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 33 % av alla poster som styrelseledamot avser den övergripande könsfördelningen bland styrelseledamöter och ingriper inte i det konkreta urvalet av enskilda styrelseledamöter från ett större antal manliga och kvinnliga kandidater i varje enskilt fall. I synnerhet utesluter detta direktiv inga särskilda kandidater till poster som styrelseledamot, och det ålägger inte heller börsnoterade företag eller aktieägare att utse vissa enskilda styrelseledamöter. Beslutet om vilka styrelseledamöter som är lämpliga ligger alltså kvar hos de börsnoterade företagen och aktieägarna.

| (36) | Offentliga företag som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde bör på grund av sin karaktär tjäna som en modell för den privata sektorn. Medlemsstaterna utövar ett dominerande inflytande över offentliga företag i den mening som avses i artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG (8), som är noterade på en reglerad marknad. Detta dominerande inflytande ger medlemsstaterna verktyg för att snabbare vidta de nödvändiga förändringarna. |
| --- | --- |

(36)

Offentliga företag som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde bör på grund av sin karaktär tjäna som en modell för den privata sektorn. Medlemsstaterna utövar ett dominerande inflytande över offentliga företag i den mening som avses i artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG (8), som är noterade på en reglerad marknad. Detta dominerande inflytande ger medlemsstaterna verktyg för att snabbare vidta de nödvändiga förändringarna.

| (37) | Fastställandet av det antal poster som styrelseledamot som krävs för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv kräver närmare precisering eftersom det, med tanke på de flesta styrelsers storlek, inte är matematiskt möjligt att uppnå en andel på exakt 40 % eller, i tillämpliga fall, 33 %. Därför bör det antal poster som styrelseledamot som krävs för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv vara det antal som ligger närmast en andel på 40 % eller, i tillämpliga fall, 33 %, och i båda fallen bör det inte överstiga 49 %. |
| --- | --- |

(37)

Fastställandet av det antal poster som styrelseledamot som krävs för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv kräver närmare precisering eftersom det, med tanke på de flesta styrelsers storlek, inte är matematiskt möjligt att uppnå en andel på exakt 40 % eller, i tillämpliga fall, 33 %. Därför bör det antal poster som styrelseledamot som krävs för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv vara det antal som ligger närmast en andel på 40 % eller, i tillämpliga fall, 33 %, och i båda fallen bör det inte överstiga 49 %.

| (38) | I rättspraxis (9) från Europeiska unionens domstol (domstolen) om positiv särbehandling och dess förenlighet med förbudet mot diskriminering på grund av kön, som även stadfästs i artikel 21 i stadgan, har domstolen godtagit att företräde vid anställning och befordran i vissa fall ges åt det underrepresenterade könet, förutsatt att kandidaten av det underrepresenterade könet är lika kvalificerad som kandidaten av det andra könet vad avser lämplighet, kvalifikationer och yrkesskicklighet, och att företrädet inte ges automatiskt och ovillkorligen utan kan frångås om specifika skäl avseende en enskild kandidat av det andra könet gör att denne i stället väljs, samt att varje kandidats ansökan blir föremål för en objektiv bedömning vid vilken samtliga urvalskriterier som avser de enskilda kandidaterna tillämpas. |
| --- | --- |

(38)

I rättspraxis (9) från Europeiska unionens domstol (domstolen) om positiv särbehandling och dess förenlighet med förbudet mot diskriminering på grund av kön, som även stadfästs i artikel 21 i stadgan, har domstolen godtagit att företräde vid anställning och befordran i vissa fall ges åt det underrepresenterade könet, förutsatt att kandidaten av det underrepresenterade könet är lika kvalificerad som kandidaten av det andra könet vad avser lämplighet, kvalifikationer och yrkesskicklighet, och att företrädet inte ges automatiskt och ovillkorligen utan kan frångås om specifika skäl avseende en enskild kandidat av det andra könet gör att denne i stället väljs, samt att varje kandidats ansökan blir föremål för en objektiv bedömning vid vilken samtliga urvalskriterier som avser de enskilda kandidaterna tillämpas.

| (39) | Medlemsstaterna bör säkerställa att de börsnoterade företag där personer av det underrepresenterade könet innehar färre än 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller färre än 33 % av alla poster som styrelseledamot, vilket inkluderar både verkställande och icke verkställande styrelseledamöter, beroende på vad som är tillämpligt, väljer ut de mest kvalificerade kandidaterna för tillsättning eller val till dessa poster på grundval av en jämförande bedömning av kandidaternas kvalifikationer och med hjälp av tydliga, neutralt utformade och otvetydiga kriterier som fastställts före urvalsprocessen, i syfte att uppnå en jämnare könsfördelning i styrelser. Några exempel på urvalskriterier som börsnoterade företag skulle kunna tillämpa är erfarenhet av arbetsledning eller tillsyn, internationell erfarenhet, kompetens inom flera områden, ledaregenskaper, kommunikationsförmåga, förmåga till nätverkande samt kunskap inom specifika relevanta områden som ekonomi, finansiell tillsyn eller personalförvaltning. |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaterna bör säkerställa att de börsnoterade företag där personer av det underrepresenterade könet innehar färre än 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller färre än 33 % av alla poster som styrelseledamot, vilket inkluderar både verkställande och icke verkställande styrelseledamöter, beroende på vad som är tillämpligt, väljer ut de mest kvalificerade kandidaterna för tillsättning eller val till dessa poster på grundval av en jämförande bedömning av kandidaternas kvalifikationer och med hjälp av tydliga, neutralt utformade och otvetydiga kriterier som fastställts före urvalsprocessen, i syfte att uppnå en jämnare könsfördelning i styrelser. Några exempel på urvalskriterier som börsnoterade företag skulle kunna tillämpa är erfarenhet av arbetsledning eller tillsyn, internationell erfarenhet, kompetens inom flera områden, ledaregenskaper, kommunikationsförmåga, förmåga till nätverkande samt kunskap inom specifika relevanta områden som ekonomi, finansiell tillsyn eller personalförvaltning.

| (40) | Vid urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot bör företräde ges åt kandidater av det underrepresenterade könet som är lika kvalificerade. En sådan prioritering bör dock inte ge ett automatiskt och ovillkorligt företräde. Det kan finnas undantagsfall där en objektiv bedömning av den specifika situationen för en lika kvalificerad kandidat av det andra könet kan väga tyngre än det företräde som i annat fall bör ges kandidaten av det underrepresenterade könet. Ett sådant avsteg från företrädet skulle till exempel kunna ske när bredare mångfaldspolicyer tillämpas på nationell nivå eller företagsnivå för urval av styrelseledamöter. Att avsteg görs från tillämpningen av positiv särbehandling bör dock förbli ett undantag, grundas på en bedömning från fall till fall och vederbörligen motiveras av objektiva kriterier som under inga omständigheter bör diskriminera det underrepresenterade könet. |
| --- | --- |

(40)

Vid urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot bör företräde ges åt kandidater av det underrepresenterade könet som är lika kvalificerade. En sådan prioritering bör dock inte ge ett automatiskt och ovillkorligt företräde. Det kan finnas undantagsfall där en objektiv bedömning av den specifika situationen för en lika kvalificerad kandidat av det andra könet kan väga tyngre än det företräde som i annat fall bör ges kandidaten av det underrepresenterade könet. Ett sådant avsteg från företrädet skulle till exempel kunna ske när bredare mångfaldspolicyer tillämpas på nationell nivå eller företagsnivå för urval av styrelseledamöter. Att avsteg görs från tillämpningen av positiv särbehandling bör dock förbli ett undantag, grundas på en bedömning från fall till fall och vederbörligen motiveras av objektiva kriterier som under inga omständigheter bör diskriminera det underrepresenterade könet.

| (41) | I medlemsstater där kraven i detta direktiv avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot är tillämpliga bör börsnoterade företag i vars styrelser personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 33 % av alla poster som styrelseledamot, beroende på vad som är tillämpligt, inte vara skyldiga att uppfylla dessa krav. |
| --- | --- |

(41)

I medlemsstater där kraven i detta direktiv avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot är tillämpliga bör börsnoterade företag i vars styrelser personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 33 % av alla poster som styrelseledamot, beroende på vad som är tillämpligt, inte vara skyldiga att uppfylla dessa krav.

| (42) | Metoderna för att välja ut kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot varierar från en medlemsstat till en annan och från ett börsnoterat företag till ett annat. Det kan till exempel gå till så att en utnämningskommitté eller ett chefsrekryteringsföretag gör ett förhandsurval av kandidater som presenteras vid bolagsstämman. De krav som ställs på urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot bör uppfyllas i ett lämpligt stadium av urvalsprocessen i enlighet med nationell rätt och de berörda börsnoterade företagens bolagsordningar, inbegripet innan en kandidat väljs av aktieägarna, till exempel medan en lista över kandidater som är kvar i slutomgången utarbetas. I det avseendet fastställer detta direktiv minimikrav endast för urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, vilket möjliggör tillämpning av de villkor som ställs i domstolens rättspraxis för att möjliggöra jämställdhet och uppnå en jämnare representation av kvinnor och män i de börsnoterade företagens styrelser. Detta direktiv påverkar inte på något otillbörligt sätt den löpande förvaltningen av börsnoterade företag eftersom de behåller friheten att välja ut kandidater på grundval av kvalifikationer eller andra objektiva relevanta kriterier. |
| --- | --- |

(42)

Metoderna för att välja ut kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot varierar från en medlemsstat till en annan och från ett börsnoterat företag till ett annat. Det kan till exempel gå till så att en utnämningskommitté eller ett chefsrekryteringsföretag gör ett förhandsurval av kandidater som presenteras vid bolagsstämman. De krav som ställs på urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot bör uppfyllas i ett lämpligt stadium av urvalsprocessen i enlighet med nationell rätt och de berörda börsnoterade företagens bolagsordningar, inbegripet innan en kandidat väljs av aktieägarna, till exempel medan en lista över kandidater som är kvar i slutomgången utarbetas. I det avseendet fastställer detta direktiv minimikrav endast för urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, vilket möjliggör tillämpning av de villkor som ställs i domstolens rättspraxis för att möjliggöra jämställdhet och uppnå en jämnare representation av kvinnor och män i de börsnoterade företagens styrelser. Detta direktiv påverkar inte på något otillbörligt sätt den löpande förvaltningen av börsnoterade företag eftersom de behåller friheten att välja ut kandidater på grundval av kvalifikationer eller andra objektiva relevanta kriterier.

| (43) | Mot bakgrund av målen för detta direktiv vad gäller könsfördelning bör börsnoterade företag åläggas att på begäran av en kandidat för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot informera den kandidaten om vilka kriterier för bedömning av kvalifikationer som använts vid urvalet, hur den objektiva jämförande bedömningen av kandidaterna utifrån dessa kriterier gjorts och, i tillämpliga fall, vilka specifika omständigheter som undantagsvis gett utslag för en kandidat som inte tillhör det underrepresenterade könet. Ett krav på att tillhandahålla sådana uppgifter kan innebära begränsningar av den rätt till respekt för privatlivet respektive den rätt till skydd av personuppgifter som stadfästs i artiklarna 7 respektive 8 i stadgan. Sådana begränsningar är dock nödvändiga och förenliga med proportionalitetsprincipen, eftersom de eftersträvar mål av allmänt intresse. De är därmed förenliga med de krav som ställs på sådana begränsningar i artikel 52.1 i stadgan och i relevant rättspraxis från domstolen. Sådana begränsningar bör tillämpas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10). |
| --- | --- |

(43)

Mot bakgrund av målen för detta direktiv vad gäller könsfördelning bör börsnoterade företag åläggas att på begäran av en kandidat för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot informera den kandidaten om vilka kriterier för bedömning av kvalifikationer som använts vid urvalet, hur den objektiva jämförande bedömningen av kandidaterna utifrån dessa kriterier gjorts och, i tillämpliga fall, vilka specifika omständigheter som undantagsvis gett utslag för en kandidat som inte tillhör det underrepresenterade könet. Ett krav på att tillhandahålla sådana uppgifter kan innebära begränsningar av den rätt till respekt för privatlivet respektive den rätt till skydd av personuppgifter som stadfästs i artiklarna 7 respektive 8 i stadgan. Sådana begränsningar är dock nödvändiga och förenliga med proportionalitetsprincipen, eftersom de eftersträvar mål av allmänt intresse. De är därmed förenliga med de krav som ställs på sådana begränsningar i artikel 52.1 i stadgan och i relevant rättspraxis från domstolen. Sådana begränsningar bör tillämpas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10).

| (44) | Om en kandidat av det underrepresenterade könet för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot lägger fram fakta för en domstol eller annan behörig myndighet som ger anledning att anta att kandidaten var lika kvalificerad som den utvalda kandidaten av det andra könet, bör det börsnoterade företaget åläggas att visa att urvalet skett på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(44)

Om en kandidat av det underrepresenterade könet för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot lägger fram fakta för en domstol eller annan behörig myndighet som ger anledning att anta att kandidaten var lika kvalificerad som den utvalda kandidaten av det andra könet, bör det börsnoterade företaget åläggas att visa att urvalet skett på ett korrekt sätt.

| (45) | Samtidigt som syftet med detta direktiv är att fastställa minimikrav i form av bindande åtgärder för att förbättra könssammansättningen i styrelser är det viktigt att, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, konstatera att olika tillvägagångssätt är legitima och erkänna att vissa befintliga nationella åtgärder, som redan antagits på detta politikområde, är verkningsfulla och har gett tillfredsställande resultat. I vissa medlemsstater har insatser för att säkerställa en jämnare representation av kvinnor och män i styrelser redan gjorts genom antagandet av bindande åtgärder som anses vara lika effektiva som de som fastställs i detta direktiv. Dessa medlemsstater bör kunna skjuta upp tillämpningen av de krav som fastställs i detta direktiv som rör urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot och, när så är relevant, de som rör fastställandet av individuella kvantitativa mål, under förutsättning att de villkor för uppskov som fastställs i detta direktiv är uppfyllda. Om medlemsstater har infört sådana åtgärder genom nationell rätt, bör i sådana fall de avrundningsregler som fastställs i detta direktiv med avseende på det specifika antalet styrelseledamöter tillämpas med nödvändiga anpassningar vid bedömningen av de nationella åtgärderna enligt detta direktiv. I en medlemsstat där ett sådant uppskov tillämpas bör de mål som anges i detta direktiv anses vara uppnådda, och de mål som fastställs i detta direktiv avseende icke verkställande styrelseledamöter eller alla ledamöter ersätter således inte och läggs inte till relevanta nationella åtgärder. |
| --- | --- |

(45)

Samtidigt som syftet med detta direktiv är att fastställa minimikrav i form av bindande åtgärder för att förbättra könssammansättningen i styrelser är det viktigt att, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, konstatera att olika tillvägagångssätt är legitima och erkänna att vissa befintliga nationella åtgärder, som redan antagits på detta politikområde, är verkningsfulla och har gett tillfredsställande resultat. I vissa medlemsstater har insatser för att säkerställa en jämnare representation av kvinnor och män i styrelser redan gjorts genom antagandet av bindande åtgärder som anses vara lika effektiva som de som fastställs i detta direktiv. Dessa medlemsstater bör kunna skjuta upp tillämpningen av de krav som fastställs i detta direktiv som rör urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot och, när så är relevant, de som rör fastställandet av individuella kvantitativa mål, under förutsättning att de villkor för uppskov som fastställs i detta direktiv är uppfyllda. Om medlemsstater har infört sådana åtgärder genom nationell rätt, bör i sådana fall de avrundningsregler som fastställs i detta direktiv med avseende på det specifika antalet styrelseledamöter tillämpas med nödvändiga anpassningar vid bedömningen av de nationella åtgärderna enligt detta direktiv. I en medlemsstat där ett sådant uppskov tillämpas bör de mål som anges i detta direktiv anses vara uppnådda, och de mål som fastställs i detta direktiv avseende icke verkställande styrelseledamöter eller alla ledamöter ersätter således inte och läggs inte till relevanta nationella åtgärder.

| (46) | I syfte att uppnå en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter som deltar i uppgifter inom den löpande förvaltningen bör börsnoterade företag åläggas att fastställa individuella kvantitativa mål för en jämnare könsrepresentation bland de verkställande styrelseledamöterna med sikte på att uppnå dessa mål senast det datum som fastställs i detta direktiv. Dessa mål bör hjälpa företag att göra konkreta framsteg jämfört med deras nuvarande situation. Denna skyldighet bör inte tillämpas på börsnoterade företag som uppnår målet på 33 % för alla styrelseledamöter, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande. |
| --- | --- |

(46)

I syfte att uppnå en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter som deltar i uppgifter inom den löpande förvaltningen bör börsnoterade företag åläggas att fastställa individuella kvantitativa mål för en jämnare könsrepresentation bland de verkställande styrelseledamöterna med sikte på att uppnå dessa mål senast det datum som fastställs i detta direktiv. Dessa mål bör hjälpa företag att göra konkreta framsteg jämfört med deras nuvarande situation. Denna skyldighet bör inte tillämpas på börsnoterade företag som uppnår målet på 33 % för alla styrelseledamöter, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande.

| (47) | Medlemsstaterna bör ålägga börsnoterade företag att varje år till de behöriga myndigheterna översända uppgifter om könssammansättningen i sina styrelser och om vilka åtgärder som vidtagits för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv, så att dessa kan bedöma de enskilda börsnoterade företagens framsteg mot en jämn könsfördelning bland styrelseledamöterna. De börsnoterade företagen bör offentliggöra dessa uppgifter på ett lämpligt och lättillgängligt sätt på sina webbplatser och inkludera dem i sin årsredovisning. Om ett börsnoterat företag inte uppnått de tillämpliga kvantitativa målen bör det i dessa uppgifter även inkludera en beskrivning av vilka konkreta åtgärder det hittills har vidtagit eller avser att vidta i framtiden för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv. För att undvika en onödiga administrativ börda och dubbelarbete bör de uppgifter om könsfördelningen i styrelser som ska rapporteras enligt detta direktiv i tillämpliga fall ingå i de börsnoterade företagens företagsstyrningsrapport, i enlighet med tillämplig unionsrätt, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (11). Om en medlemsstat har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 enligt artikel 12 bör de rapporteringsskyldigheter som fastställs i det här direktivet inte tillämpas, förutsatt att det i denna medlemsstats nationella rätt föreskrivs rapporteringsskyldigheter som säkerställer att uppgifter om de börsnoterade företagens framsteg mot en jämnare representation av kvinnor och män i styrelserna regelbundet offentliggörs. |
| --- | --- |

(47)

Medlemsstaterna bör ålägga börsnoterade företag att varje år till de behöriga myndigheterna översända uppgifter om könssammansättningen i sina styrelser och om vilka åtgärder som vidtagits för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv, så att dessa kan bedöma de enskilda börsnoterade företagens framsteg mot en jämn könsfördelning bland styrelseledamöterna. De börsnoterade företagen bör offentliggöra dessa uppgifter på ett lämpligt och lättillgängligt sätt på sina webbplatser och inkludera dem i sin årsredovisning. Om ett börsnoterat företag inte uppnått de tillämpliga kvantitativa målen bör det i dessa uppgifter även inkludera en beskrivning av vilka konkreta åtgärder det hittills har vidtagit eller avser att vidta i framtiden för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv. För att undvika en onödiga administrativ börda och dubbelarbete bör de uppgifter om könsfördelningen i styrelser som ska rapporteras enligt detta direktiv i tillämpliga fall ingå i de börsnoterade företagens företagsstyrningsrapport, i enlighet med tillämplig unionsrätt, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (11). Om en medlemsstat har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 enligt artikel 12 bör de rapporteringsskyldigheter som fastställs i det här direktivet inte tillämpas, förutsatt att det i denna medlemsstats nationella rätt föreskrivs rapporteringsskyldigheter som säkerställer att uppgifter om de börsnoterade företagens framsteg mot en jämnare representation av kvinnor och män i styrelserna regelbundet offentliggörs.

| (48) | Kraven avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, skyldigheten att fastställa ett kvantitativt mål avseende verkställande styrelseledamöter och rapporteringsskyldigheterna bör upprätthållas genom sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande, och medlemsstaterna bör säkerställa att det finns lämpliga administrativa eller rättsliga förfaranden för detta ändamål. Dessa sanktioner kan omfatta böter eller en möjlighet för rättsliga myndigheter att upphäva eller ogiltigförklara ett beslut om val av styrelseledamöter. Utan att det påverkar nationell rätt om införande av sanktioner bör börsnoterade företag, så länge de uppfyller dessa skyldigheter, inte bestraffas om de inte uppnår de kvantitativa målen för representationen av kvinnor och män bland styrelseledamöter. Sanktioner bör inte tillämpas på börsnoterade företag själva om, enligt nationell rätt, en viss handling eller försummelse inte kan tillskrivas företaget utan andra fysiska eller juridiska personer, såsom enskilda aktieägare. Det bör vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa andra sanktioner än de som förtecknas i den icke uttömmande förteckningen över sanktioner i detta direktiv, särskilt om ett börsnoterat företag begår allvarliga och upprepade överträdelser av skyldigheterna i detta direktiv. Medlemsstaterna bör säkerställa att börsnoterade företag vid fullgörandet av offentliga kontrakt och koncessioner uppfyller tillämpliga social- och arbetsrättsliga skyldigheter, i enlighet med tillämplig unionsrätt. |
| --- | --- |

(48)

Kraven avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, skyldigheten att fastställa ett kvantitativt mål avseende verkställande styrelseledamöter och rapporteringsskyldigheterna bör upprätthållas genom sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande, och medlemsstaterna bör säkerställa att det finns lämpliga administrativa eller rättsliga förfaranden för detta ändamål. Dessa sanktioner kan omfatta böter eller en möjlighet för rättsliga myndigheter att upphäva eller ogiltigförklara ett beslut om val av styrelseledamöter. Utan att det påverkar nationell rätt om införande av sanktioner bör börsnoterade företag, så länge de uppfyller dessa skyldigheter, inte bestraffas om de inte uppnår de kvantitativa målen för representationen av kvinnor och män bland styrelseledamöter. Sanktioner bör inte tillämpas på börsnoterade företag själva om, enligt nationell rätt, en viss handling eller försummelse inte kan tillskrivas företaget utan andra fysiska eller juridiska personer, såsom enskilda aktieägare. Det bör vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa andra sanktioner än de som förtecknas i den icke uttömmande förteckningen över sanktioner i detta direktiv, särskilt om ett börsnoterat företag begår allvarliga och upprepade överträdelser av skyldigheterna i detta direktiv. Medlemsstaterna bör säkerställa att börsnoterade företag vid fullgörandet av offentliga kontrakt och koncessioner uppfyller tillämpliga social- och arbetsrättsliga skyldigheter, i enlighet med tillämplig unionsrätt.

| (49) | Medlemsstater eller börsnoterade företag bör kunna införa eller behålla gynnsammare åtgärder för att säkerställa en jämnare representation av kvinnor och män. |
| --- | --- |

(49)

Medlemsstater eller börsnoterade företag bör kunna införa eller behålla gynnsammare åtgärder för att säkerställa en jämnare representation av kvinnor och män.

| (50) | Medlemsstaterna bör utse organ för främjande, analys och övervakning av samt stöd för en jämn könsfördelning i styrelser. Informationskampanjer och utbyte av bästa praxis skulle också på ett avsevärt sätt bidra till att göra alla börsnoterade företag mer medvetna om denna fråga och uppmuntra dem att vidta proaktiva åtgärder för att uppnå en jämn könsfördelning. Medlemsstaterna uppmuntras särskilt till att föra en politik som stöder och uppmuntrar mikroföretag samt små och medelstora företag att avsevärt förbättra könsfördelningen på samtliga ledningsnivåer och i styrelserna. |
| --- | --- |

(50)

Medlemsstaterna bör utse organ för främjande, analys och övervakning av samt stöd för en jämn könsfördelning i styrelser. Informationskampanjer och utbyte av bästa praxis skulle också på ett avsevärt sätt bidra till att göra alla börsnoterade företag mer medvetna om denna fråga och uppmuntra dem att vidta proaktiva åtgärder för att uppnå en jämn könsfördelning. Medlemsstaterna uppmuntras särskilt till att föra en politik som stöder och uppmuntrar mikroföretag samt små och medelstora företag att avsevärt förbättra könsfördelningen på samtliga ledningsnivåer och i styrelserna.

| (51) | Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och de principer som fastställs i stadgan. Det bidrar i synnerhet till uppfyllandet av principen om jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 23 i stadgan) och rätten till fritt yrkesval och rätten att arbeta (artikel 15 i stadgan). Detta direktiv eftersträvar full respekt för rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47 i stadgan). Begränsningarna i näringsfriheten (artikel 16 i stadgan) och i rätten till egendom (artikel 17.1 i stadgan) bevarar kärnan i den friheten och den rätten samt är både nödvändiga och proportionella. Begränsningarna kan endast göras om de faktiskt svarar mot mål av allmänt samhällsintresse som erkänns av unionen eller behovet av skydd för andra människors rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

(51)

Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och de principer som fastställs i stadgan. Det bidrar i synnerhet till uppfyllandet av principen om jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 23 i stadgan) och rätten till fritt yrkesval och rätten att arbeta (artikel 15 i stadgan). Detta direktiv eftersträvar full respekt för rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47 i stadgan). Begränsningarna i näringsfriheten (artikel 16 i stadgan) och i rätten till egendom (artikel 17.1 i stadgan) bevarar kärnan i den friheten och den rätten samt är både nödvändiga och proportionella. Begränsningarna kan endast göras om de faktiskt svarar mot mål av allmänt samhällsintresse som erkänns av unionen eller behovet av skydd för andra människors rättigheter och friheter.

| (52) | Vissa medlemsstater har vidtagit regleringsåtgärder eller uppmuntrat självreglering med blandade resultat, men de flesta medlemsstater har varken vidtagit några åtgärder eller uppgett att de är villiga att agera på ett sätt som skulle leda till tillräckliga förbättringar. Prognoser utifrån en omfattande analys av alla tillgängliga uppgifter om tidigare och aktuella tendenser och avsikter visar att medlemsstaterna inte inom en förutsebar framtid kommer att nå en jämn representation av kvinnor och män bland styrelseledamöter i unionen i enlighet med målen i detta direktiv om de agerar på egen hand. Passivitet på detta område bromsar mer allmänt strävan efter jämställdhet på arbetsplatsen, inbegripet när det gäller att minska löneklyftorna mellan könen, vilket delvis beror på vertikal segregering. Mot bakgrund av detta och med tanke på de ökande skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om representationen av kvinnor och män i styrelser, kan könsfördelningen i styrelser inom unionen endast förbättras genom gemensamma åtgärder, och möjligheterna till jämställdhet, konkurrenskraft och tillväxt kan bättre uppnås genom gemensamma åtgärder på unionsnivå snarare än genom nationella initiativ av varierande omfattning, ambitionsgrad och effektivitet. Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att uppnå en jämnare representation av kvinnor och män bland styrelseledamöter i börsnoterade företag genom att fastställa effektiva åtgärder som syftar till att påskynda utvecklingen mot en jämn könsfördelning, och samtidigt ge börsnoterade företag tillräckligt med tid för att vidta de åtgärder som krävs för det ändamålet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel begränsas detta direktiv till gemensamma mål och principer och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. Medlemsstaterna ges tillräcklig handlingsfrihet att själva bestämma hur målen i detta direktiv bäst bör uppnås med beaktande av nationella omständigheter, i synnerhet regler och praxis för rekrytering till styrelser. Detta direktiv hindrar inte börsnoterade företag från att tillsätta de mest kvalificerade styrelseledamöterna, och det tillhandahåller en flexibel ram samt föreskriver en tillräckligt lång anpassningsperiod. |
| --- | --- |

(52)

Vissa medlemsstater har vidtagit regleringsåtgärder eller uppmuntrat självreglering med blandade resultat, men de flesta medlemsstater har varken vidtagit några åtgärder eller uppgett att de är villiga att agera på ett sätt som skulle leda till tillräckliga förbättringar. Prognoser utifrån en omfattande analys av alla tillgängliga uppgifter om tidigare och aktuella tendenser och avsikter visar att medlemsstaterna inte inom en förutsebar framtid kommer att nå en jämn representation av kvinnor och män bland styrelseledamöter i unionen i enlighet med målen i detta direktiv om de agerar på egen hand. Passivitet på detta område bromsar mer allmänt strävan efter jämställdhet på arbetsplatsen, inbegripet när det gäller att minska löneklyftorna mellan könen, vilket delvis beror på vertikal segregering. Mot bakgrund av detta och med tanke på de ökande skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om representationen av kvinnor och män i styrelser, kan könsfördelningen i styrelser inom unionen endast förbättras genom gemensamma åtgärder, och möjligheterna till jämställdhet, konkurrenskraft och tillväxt kan bättre uppnås genom gemensamma åtgärder på unionsnivå snarare än genom nationella initiativ av varierande omfattning, ambitionsgrad och effektivitet. Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att uppnå en jämnare representation av kvinnor och män bland styrelseledamöter i börsnoterade företag genom att fastställa effektiva åtgärder som syftar till att påskynda utvecklingen mot en jämn könsfördelning, och samtidigt ge börsnoterade företag tillräckligt med tid för att vidta de åtgärder som krävs för det ändamålet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel begränsas detta direktiv till gemensamma mål och principer och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. Medlemsstaterna ges tillräcklig handlingsfrihet att själva bestämma hur målen i detta direktiv bäst bör uppnås med beaktande av nationella omständigheter, i synnerhet regler och praxis för rekrytering till styrelser. Detta direktiv hindrar inte börsnoterade företag från att tillsätta de mest kvalificerade styrelseledamöterna, och det tillhandahåller en flexibel ram samt föreskriver en tillräckligt lång anpassningsperiod.

| (53) | Medlemsstaterna bör samarbeta med arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att på ett effektivt sätt informera dem om detta direktivs betydelse, införlivande och genomförande. |
| --- | --- |

(53)

Medlemsstaterna bör samarbeta med arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att på ett effektivt sätt informera dem om detta direktivs betydelse, införlivande och genomförande.

| (54) | I enlighet med proportionalitetsprincipen bör de mål som börsnoterade företag ska uppnå vara tidsbegränsade och bör endast tillämpas till dess att hållbara framsteg gjorts med könssammansättningen i styrelser. Därför bör kommissionen regelbundet se över tillämpningen av detta direktiv och rapportera om detta till Europaparlamentet och rådet. Dessutom föreskrivs i detta direktiv ett datum då det kommer att upphöra att gälla. Kommissionen bör vid översynen bedöma om tillämpningsperioden för detta direktiv bör förlängas efter detta datum. |
| --- | --- |

(54)

I enlighet med proportionalitetsprincipen bör de mål som börsnoterade företag ska uppnå vara tidsbegränsade och bör endast tillämpas till dess att hållbara framsteg gjorts med könssammansättningen i styrelser. Därför bör kommissionen regelbundet se över tillämpningen av detta direktiv och rapportera om detta till Europaparlamentet och rådet. Dessutom föreskrivs i detta direktiv ett datum då det kommer att upphöra att gälla. Kommissionen bör vid översynen bedöma om tillämpningsperioden för detta direktiv bör förlängas efter detta datum.

| (55) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (12), har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är motiverat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Lagstiftaren anser att det är motiverat att sådana dokument översänds avseende detta direktiv. |
| --- | --- |

(55)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (12), har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är motiverat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Lagstiftaren anser att det är motiverat att sådana dokument översänds avseende detta direktiv.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Syftet med detta direktiv är att uppnå en jämnare representation av kvinnor och män bland styrelseledamöter i börsnoterade företag genom att fastställa effektiva åtgärder som syftar till att påskynda utvecklingen mot en jämn könsfördelning, och samtidigt ge börsnoterade företag tillräckligt med tid för att vidta de åtgärder som krävs för det ändamålet.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Detta direktiv är tillämpligt på börsnoterade företag. Detta direktiv är inte tillämpligt på mikroföretag eller små och medelstora företag.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | börsnoterat företag: ett företag som har sitt säte i en medlemsstat och vars aktier i en eller flera medlemsstater är upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i artikel 4.1.21 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

1.

börsnoterat företag: ett företag som har sitt säte i en medlemsstat och vars aktier i en eller flera medlemsstater är upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i artikel 4.1.21 i direktiv 2014/65/EU.

börsnoterat företag

| 2. | styrelse: ett börsnoterat företags förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan. |
| --- | --- |

2.

styrelse: ett börsnoterat företags förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan.

styrelse

| 3. | styrelseledamot: en ledamot av en styrelse, även en ledamot som är en arbetstagarrepresentant. |
| --- | --- |

3.

styrelseledamot: en ledamot av en styrelse, även en ledamot som är en arbetstagarrepresentant.

styrelseledamot

| 4. | verkställande styrelseledamot: en ledamot i ett monistiskt system som deltar i den löpande förvaltningen av ett börsnoterat företag, eller, när det gäller dualistiska system, en ledamot av styrelsen som utövar ledningsfunktioner i ett börsnoterat företag. |
| --- | --- |

4.

verkställande styrelseledamot: en ledamot i ett monistiskt system som deltar i den löpande förvaltningen av ett börsnoterat företag, eller, när det gäller dualistiska system, en ledamot av styrelsen som utövar ledningsfunktioner i ett börsnoterat företag.

verkställande styrelseledamot

| 5. | icke verkställande styrelseledamot: en ledamot i ett monistiskt system som inte är en verkställande styrelseledamot, eller, när det gäller dualistiska system, en ledamot av styrelsen som utövar tillsynsfunktioner i ett börsnoterat företag. |
| --- | --- |

5.

icke verkställande styrelseledamot: en ledamot i ett monistiskt system som inte är en verkställande styrelseledamot, eller, när det gäller dualistiska system, en ledamot av styrelsen som utövar tillsynsfunktioner i ett börsnoterat företag.

icke verkställande styrelseledamot

| 6. | monistiskt system: ett system där ledning och tillsyn i ett börsnoterat företag utförs av en enda styrelse. |
| --- | --- |

6.

monistiskt system: ett system där ledning och tillsyn i ett börsnoterat företag utförs av en enda styrelse.

monistiskt system

| 7. | dualistiskt system: ett system där lednings- och tillsynsfunktionerna i ett börsnoterat företag utövas av separata organ. |
| --- | --- |

7.

dualistiskt system: ett system där lednings- och tillsynsfunktionerna i ett börsnoterat företag utövas av separata organ.

dualistiskt system

| 8. | mikroföretag samt små och medelstora företag: företag som sysselsätter färre än 250 personer och vars årsomsättning inte överstiger 50 miljoner EUR eller vars balansomslutning inte överstiger 43 miljoner EUR per år, eller motsvarande belopp i den valuta som används i en medlemsstat som inte har euron som valuta om företaget har sitt säte i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

8.

mikroföretag samt små och medelstora företag: företag som sysselsätter färre än 250 personer och vars årsomsättning inte överstiger 50 miljoner EUR eller vars balansomslutning inte överstiger 43 miljoner EUR per år, eller motsvarande belopp i den valuta som används i en medlemsstat som inte har euron som valuta om företaget har sitt säte i den medlemsstaten.

mikroföretag samt små och medelstora företag

Artikel 4

Tillämplig lag

Den medlemsstat som är behörig att reglera frågor som omfattas av detta direktiv med avseende på ett visst börsnoterat företag ska vara den medlemsstat i vilken det bolaget har sitt säte. Tillämplig lag ska vara den medlemsstatens lag.

Artikel 5

Mål för jämn könsfördelning i styrelser

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag omfattas av något av följande mål, som ska uppnås senast den 30 juni 2026:

| a) | Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot. |
| --- | --- |

a)

Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot.

| b) | Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 33 % av alla poster som styrelseledamot, vilket inkluderar både verkställande och icke verkställande styrelseledamöter. |
| --- | --- |

b)

Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 33 % av alla poster som styrelseledamot, vilket inkluderar både verkställande och icke verkställande styrelseledamöter.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag som inte omfattas av det mål som fastställs i punkt 1 b fastställer individuella kvantitativa mål i syfte att nå en jämnare könsfördelning bland verkställande styrelseledamöter. Medlemsstaterna ska säkerställa att dessa börsnoterade företag strävar efter att uppnå sådana individuella kvantitativa mål senast den 30 juni 2026.

3.   Det antal poster som icke verkställande styrelseledamot som ska anses vara nödvändigt för att uppnå målet i punkt 1 a ska vara det antal som ligger närmast en andel på 40 %, men inte överstiger 49 %. Det antal av alla poster som styrelseledamot som ska anses vara nödvändigt för att uppnå målet i punkt 1 b ska vara det antal som ligger närmast en andel på 33 %, men inte överstiger 49 %. Dessa antal anges i bilagan.

Artikel 6

Metoder för att uppnå målen

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag som inte uppnår de mål som avses i artikel 5.1 a eller b, beroende på vad som är tillämpligt, justerar processen för urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot. De kandidaterna ska väljas ut på grundval av en jämförande bedömning av varje kandidats kvalifikationer. För det ändamålet ska tydliga, neutralt utformade och otvetydiga kriterier tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt under hela urvalsprocessen, inbegripet vid utarbetandet av meddelanden om lediga tjänster, förhandsurvalet, uttagningen till slutlistan och inrättandet av urvalsreserver. Dessa kriterier ska fastställas före urvalsprocessen.

2.   När det gäller urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot ska medlemsstaterna säkerställa att kandidater av det underrepresenterade könet ges företräde i valet mellan kandidater som är lika kvalificerade med avseende på lämplighet, kompetens och yrkesskicklighet om inte, i undantagsfall, tyngre vägande rättsliga skäl, såsom en annan mångfaldspolitik, som åberopas inom ramen för en objektiv bedömning som beaktar den specifika situationen för en kandidat av det andra könet och som grundar sig på icke-diskriminerande kriterier, väger över till förmån för kandidaten av det andra könet.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag, på begäran av en kandidat som beaktades vid urvalet av kandidater för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot, är skyldiga att informera den kandidaten om

| a) | de kriterier för bedömning av kvalifikationer som använts vid urvalet, |
| --- | --- |

a)

de kriterier för bedömning av kvalifikationer som använts vid urvalet,

| b) | den objektiva jämförande bedömningen mellan kandidaterna enligt dessa kriterier, och |
| --- | --- |

b)

den objektiva jämförande bedömningen mellan kandidaterna enligt dessa kriterier, och

| c) | i tillämpliga fall, vilka särskilda omständigheter som undantagsvis vägt över till förmån för en kandidat som inte tillhör det underrepresenterade könet. |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall, vilka särskilda omständigheter som undantagsvis vägt över till förmån för en kandidat som inte tillhör det underrepresenterade könet.

4.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med sitt nationella rättssystem, vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det, om en kandidat av det underrepresenterade könet som inte valts ut lägger fram fakta för en domstol eller annan behörig myndighet, som ger anledning att anta att kandidaten var lika kvalificerad som den kandidat av det andra könet som valdes ut för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot, åligger det börsnoterade företaget att bevisa att artikel 6.2 inte överträtts.

Denna punkt hindrar inte medlemsstaterna från att införa bevisregler som är mer fördelaktiga för käranden.

5.   Om processen för urval av kandidater för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot sker i form av en omröstning bland aktieägare eller anställda, ska medlemsstaterna ålägga börsnoterade företag att säkerställa att de röstande får korrekt information om de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv, inbegripet om sanktioner om det börsnoterade företaget inte fullgör sina skyldigheter.

Artikel 7

Rapportering

1.   Medlemsstaterna ska ålägga börsnoterade företag att årligen lämna uppgifter till de behöriga myndigheterna om könsrepresentationen i sina styrelser, med åtskillnad mellan verkställande och icke verkställande styrelseledamöter, och om vilka åtgärder som vidtagits i syfte att uppnå de tillämpliga mål som anges i artikel 5.1 och, i tillämpliga fall, de mål som fastställts i enlighet med artikel 5.2. Medlemsstaterna ska ålägga börsnoterade företag att offentliggöra dessa uppgifter på ett lämpligt och lättillgängligt sätt på sina webbplatser. På grundval av de uppgifter som lämnas ska medlemsstaterna offentliggöra och regelbundet uppdatera en lättillgänglig och centraliserad förteckning över de börsnoterade företag som har uppnått ett av de mål som anges i artikel 5.1.

2.   Om ett börsnoterat företag inte har uppnått ett av de mål som anges i artikel 5.1 eller, i tillämpliga fall, de mål som fastställts i enlighet med artikel 5.2 ska de uppgifter som avses i punkt 1 i den här artikeln även omfatta skälen till att målen inte har uppnåtts och en utförlig beskrivning av vilka åtgärder det börsnoterade företaget redan har vidtagit eller avser att vidta för att uppnå dem.

3.   I tillämpliga fall ska de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel även inkluderas i företagets företagsstyrningsrapport, i enlighet med relevanta bestämmelser i direktiv 2013/34/EU.

4.   Skyldigheterna i punkterna 1 och 2 i denna artikel är inte tillämpliga i en medlemsstat som har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 enligt 12 om nationell rätt föreskriver rapporteringsskyldigheter som säkerställer att uppgifter regelbundet offentliggörs om de börsnoterade företagens framsteg mot en jämnare representation av kvinnor och män i deras styrelser.

Artikel 8

Sanktioner och ytterligare åtgärder

1.   Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för börsnoterade företags överträdelse av de nationella bestämmelser som antagits enligt artiklarna 5.2, 6 och 7, beroende på vad som är tillämpligt, och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de genomförs. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att det finns lämpliga administrativa eller rättsliga förfaranden för att se till att de skyldigheter som följer av detta direktiv upprätthålls. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Dessa sanktioner får omfatta böter eller en möjlighet för rättsliga myndigheter att upphäva eller ogiltigförklara ett beslut om val av styrelseledamöter som fattats i strid med de nationella bestämmelser som antagits enligt artikel 6. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla dessa regler och åtgärder senast den 28 december 2024 samt utan dröjsmål eventuella ändringar som berör dem.

2.   Börsnoterade företag får endast ställas till svars för handlingar eller försummelser som kan tillskrivas dem i enlighet med nationell rätt.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag vid fullgörandet av offentliga kontrakt och koncessioner uppfyller tillämpliga social- och arbetsrättsliga skyldigheter, i enlighet med tillämplig unionsrätt.

Artikel 9

Minimikrav

Medlemsstaterna får införa eller behålla bestämmelser som är mer fördelaktiga än de som fastställs i detta direktiv för att säkerställa en jämnare representation av kvinnor och män i börsnoterade företag som bildats på deras nationella territorium.

Artikel 10

Organ för främjande av en jämn könsfördelning i börsnoterade företag

Medlemsstaterna ska utse ett eller flera organ för främjande, analys och övervakning av samt stöd för en jämn könsfördelning i styrelser. För det ändamålet får medlemsstaterna till exempel utse de jämställdhetsorgan som de har utsett enligt artikel 20 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (13).

13

Artikel 11

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 28 december 2024 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstater som har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 enligt artikel 12 ska genast överlämna information till kommissionen som visar att villkoren i artikel 12 är uppfyllda.

3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 12

Uppskjuten tillämpning av artikel 6

1.   En medlemsstat får skjuta upp tillämpningen av artikel 6 och, i tillämpliga fall, artikel 5.2 om följande villkor senast den 27 december 2022 är uppfyllda i den medlemsstaten:

| a) | Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 30 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 25 % av alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag. |
| --- | --- |

a)

Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 30 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 25 % av alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag.

| b) | Den medlemsstatens nationella rätt






  i) | kräver att personer av det underrepresenterade könet innehar minst 30 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 25 % av alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag, |
| --- | --- | --- |

b)

Den medlemsstatens nationella rätt

i)

kräver att personer av det underrepresenterade könet innehar minst 30 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 25 % av alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag,

| ii) | inkluderar effektiva, proportionella och avskräckande efterlevnadsåtgärder om de krav som avses i led i inte uppfylls, och |
| --- | --- |

ii)

inkluderar effektiva, proportionella och avskräckande efterlevnadsåtgärder om de krav som avses i led i inte uppfylls, och

| iii) | kräver att samtliga börsnoterade företag som inte omfattas av denna nationella rätt fastställer individuella kvantitativa mål för alla poster som styrelseledamot. |
| --- | --- |

iii)

kräver att samtliga börsnoterade företag som inte omfattas av denna nationella rätt fastställer individuella kvantitativa mål för alla poster som styrelseledamot.

Om en medlemsstat har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 och, i tillämpliga fall, artikel 5.2 på grundval av något av villkoren i första stycket i denna punkt i den här artikeln, ska målen i artikel 5.1 anses vara uppfyllda i den medlemsstaten.

2.   Vid bedömningen av om villkoren är uppfyllda för uppskov på grundval av punkt 1 första stycket a eller b, ska det erfordrade antalet poster som styrelseledamot vara det antal som ligger närmast en andel på 30 % av de icke verkställande styrelseledamöterna eller 25 % av alla poster som styrelseledamot, men inte överstiga 39 %. Detta ska även vara fallet om de kvantitativa mål som fastställs i artikel 5 enligt nationell rätt tillämpas separat för aktieägarrepresentanter och arbetstagarrepresentanter.

3.   Om villkoren i punkt 1 i denna artikel inte längre är uppfyllda i en medlemsstat som har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 och, i tillämpliga fall, artikel 5.2 enligt punkt 1 i den här artikeln, ska artikel 6 och, i tillämpliga fall, artikel 5.2 tillämpas senast sex månader efter det att villkoren inte längre var uppfyllda.

Artikel 13

Översyn

1.   Senast den 29 december 2025 och därefter vartannat år ska medlemsstaterna överlämna en rapport till kommissionen om genomförandet av detta direktiv. Den rapporten ska inkludera uttömmande uppgifter om de åtgärder som vidtagits för att nå de mål som anges i artikel 5.1, uppgifter som tillhandahållits i enlighet med artikel 7 och, i tillämpliga fall, representativa uppgifter om de individuella kvantitativa mål som börsnoterade företag fastställt enligt artikel 5.2.

2.   Medlemsstater som har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 och, i tillämpliga fall, artikel 5.2 enligt artikel 12 ska i de rapporter som omnämns i punkt 1 i den här artikeln inkludera information om huruvida och på vilket sätt villkoren i artikel 12 är uppfyllda och huruvida de fortsätter att göra framsteg mot en jämnare representation av kvinnor och män på poster som icke verkställande styrelseledamot eller alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag.

Senast den 29 december 2026 och därefter vartannat år ska kommissionen utfärda en särskild rapport om bland annat huruvida och på vilket sätt villkoren i artikel 12.1 är uppfyllda och, i förekommande fall, huruvida medlemsstaterna har återupptagit tillämpningen av artikel 6 och artikel 5.2 i enlighet med artikel 12.3.

3.   Senast den 31 december 2030 och därefter vartannat år ska kommissionen se över tillämpningen av detta direktiv och rapportera till Europaparlamentet och rådet. Kommissionen ska särskilt bedöma huruvida målen i detta direktiv har uppnåtts.

4.   I den rapport som avses i punkt 3 i denna artikel ska kommissionen, mot bakgrund av utvecklingen av representationen av kvinnor och män i styrelser på olika beslutsnivåer i ekonomin och med beaktande av huruvida de framsteg som gjorts är tillräckligt hållbara, bedöma om detta direktiv är ett effektivt och ändamålsenligt instrument för att skapa en jämnare könsfördelning i styrelser. På grundval av den bedömningen ska kommissionen överväga om tillämpningsperioden för detta direktiv behöver förlängas efter den 31 december 2038 eller om det behöver ändras, till exempel genom att utöka dess tillämpningsområde till icke börsnoterade företag som inte omfattas av definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag eller genom att se över villkoren i artikel 12.1 första stycket a för att säkerställa fortsatta framsteg mot en jämnare representation av kvinnor och män på poster som verkställande och icke verkställande styrelseledamot eller alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag.

Artikel 14

Ikraftträdande och upphörande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Det upphör att gälla den 31 december 2038.

Artikel 15

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 23 november 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 133, 9.5.2013, s. 68.

1

(2)  
  EUT C 218, 30.7.2013, s. 33.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 november 2013 (EUT C 436, 24.11.2016, s. 225) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 17 oktober 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 oktober 2022 (EUT C 433, 15.11.2022, s. 14).

3

(4)  Council Recommendation 84/635/EEC of 13 December 1984 on the promotion of positive action for women (inte översatt till svenska) (EGT L 331, 19.12.1984, s. 34).

4

(5)  Rådets rekommendation 96/694/EG av 2 december 1996 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen (EGT L 319, 10.12.1996, s. 11).

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019, s. 79).

7

(8)  Kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (EUT L 318, 17.11.2006, s. 17).

8

(9)  Se domstolens dom av den 17 oktober 1995, Kalanke mot Freie Hansestadt Bremen, C-450/93, ECLI:EU:C:1995:322, domstolens dom av den 11 november 1997, Marschall mot Land Nordrhein-Westfalen, C-409/95, ECLI:EU:C:1997:533, domstolens dom av den 28 mars 2000, Badeck m.fl., C-158/97, ECLI:EU:C:2000:163, domstolens dom av den 6 juli 2000, Abrahamsson och Anderson, C-407/98, ECLI:EU:C:2000:367.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

11

(12)  
  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23).

13

---

BILAGA

MÅL FÖR ANTAL STYRELSELEDAMÖTER AV DET UNDERREPRESENTERADE KÖNET

| Antal poster i styrelsen | Minimiantal icke verkställande styrelseledamöter av det underrepresenterade könet som krävs för att uppnå målet på 40 % (artikel 5.1 a) | Minimiantal styrelseledamöter av det underrepresenterade könet som krävs för att uppnå målet på 33 % (artikel 5.1 b) |
| --- | --- | --- |
| 1 | – | – |
| 2 | – | – |
| 3 | 1 (33,3  %) | 1 (33,3  %) |
| 4 | 1 (25  %) | 1 (25  %) |
| 5 | 2 (40  %) | 2 (40  %) |
| 6 | 2 (33,3  %) | 2 (33,3  %) |
| 7 | 3 (42,9  %) | 2 (28,6  %) |
| 8 | 3 (37,5  %) | 3 (37,5  %) |
| 9 | 4 (44,4  %) | 3 (33,3  %) |
| 10 | 4 (40  %) | 3 (30  %) |
| 11 | 4 (36,4  %) | 4 (36,4  %) |
| 12 | 5 (41,7  %) | 4 (33,3  %) |
| 13 | 5 (38,4  %) | 4 (30,8  %) |
| 14 | 6 (42,9  %) | 5 (35,7  %) |
| 15 | 6 (40  %) | 5 (33,3  %) |
| 16 | 6 (37,5  %) | 5 (31,3  %) |
| 17 | 7 (41,2  %) | 6 (35,3  %) |
| 18 | 7 (38,9  %) | 6 (33,3  %) |
| 19 | 8 (42,1  %) | 6 (31,6  %) |
| 20 | 8 (40  %) | 7 (35  %) |
| 21 | 8 (38,1  %) | 7 (33,3  %) |
| 22 | 9 (40,1  %) | 7 (31,8  %) |
| 23 | 9 (39,1  %) | 8 (34,8  %) |
| 24 | 10 (41,7  %) | 8 (33,3  %) |
| 25 | 10 (40  %) | 8 (32  %) |
| 26 | 10 (38,5  %) | 9 (34,6  %) |
| 27 | 11 (40,7  %) | 9 (33,3  %) |
| 28 | 11 (39,3  %) | 9 (32,1  %) |
| 29 | 12 (41,4  %) | 10 (34,5  %) |
| 30 | 12 (40  %) | 10 (33,3  %) |

Antal poster i styrelsen

Minimiantal icke verkställande styrelseledamöter av det underrepresenterade könet som krävs för att uppnå målet på 40 % (artikel 5.1 a)

Minimiantal styrelseledamöter av det underrepresenterade könet som krävs för att uppnå målet på 33 % (artikel 5.1 b)

1

–

–

2

–

–

3

1 (33,3  %)

1 (33,3  %)

4

1 (25  %)

1 (25  %)

5

2 (40  %)

2 (40  %)

6

2 (33,3  %)

2 (33,3  %)

7

3 (42,9  %)

2 (28,6  %)

8

3 (37,5  %)

3 (37,5  %)

9

4 (44,4  %)

3 (33,3  %)

10

4 (40  %)

3 (30  %)

11

4 (36,4  %)

4 (36,4  %)

12

5 (41,7  %)

4 (33,3  %)

13

5 (38,4  %)

4 (30,8  %)

14

6 (42,9  %)

5 (35,7  %)

15

6 (40  %)

5 (33,3  %)

16

6 (37,5  %)

5 (31,3  %)

17

7 (41,2  %)

6 (35,3  %)

18

7 (38,9  %)

6 (33,3  %)

19

8 (42,1  %)

6 (31,6  %)

20

8 (40  %)

7 (35  %)

21

8 (38,1  %)

7 (33,3  %)

22

9 (40,1  %)

7 (31,8  %)

23

9 (39,1  %)

8 (34,8  %)

24

10 (41,7  %)

8 (33,3  %)

25

10 (40  %)

8 (32  %)

26

10 (38,5  %)

9 (34,6  %)

27

11 (40,7  %)

9 (33,3  %)

28

11 (39,3  %)

9 (32,1  %)

29

12 (41,4  %)

10 (34,5  %)

30

12 (40  %)

10 (33,3  %)

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 7.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/60

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/2382

av den 1 december 2022

om förbud mot fiske efter brokrocka i unionens vatten i 9 med fartyg som för portugisisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2022/109 (2) fastställs kvoter för 2022. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2022/109 (2) fastställs kvoter för 2022.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av brokrocka i unionens vatten i 9, gjorda av fartyg som är registrerade i Portugal, eller som för portugisisk flagg, medfört att kvoten för 2022 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av brokrocka i unionens vatten i 9, gjorda av fartyg som är registrerade i Portugal, eller som för portugisisk flagg, medfört att kvoten för 2022 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2022 som tilldelats Portugal för det bestånd av brokrocka i unionens vatten i 9 som anges i bilagan ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i samma bilaga.

Artikel 2

Förbud

1.   Fiske efter det bestånd som anges artikel 1 med fartyg som är registrerade i Portugal, eller som för portugisisk flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det ska även vara förbjudet att söka efter fisk, sätta eller placera ut eller ta upp fiskeredskap för att fiska efter detta bestånd.

2.   Omlastning, behållande ombord, beredning ombord, överföring, placering i bur, gödning och landning av fisk och fiskeriprodukter från det bestånd som fångats av dessa fartyg ska fortfarande vara tillåtet när det gäller fångster som tagits före den dagen.

3.   Oavsiktliga fångster av arterna från detta bestånd som görs av dessa fartyg ska tas ombord och behållas ombord på fiskefartygen, registreras, landas och räknas av mot kvoter i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3).

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 december 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2022/109 av den 27 januari 2022 om fastställande för 2022 av fiskemöjligheterna avseende vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 21, 31.1.2022, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

---

BILAGA

| Nr | 12/TQ109 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Portugal |
| Bestånd | RJU/9-C. |
| Art | Brokrocka (Raja undulata) |
| Område | Unionens vatten i 9 |
| Datum | 19.11.2022 |

Nr

12/TQ109

Medlemsstat

Portugal

Bestånd

RJU/9-C.

Art

Brokrocka (Raja undulata)

Område

Unionens vatten i 9

Datum

19.11.2022

---

| 7.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/63

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/2383

av den 6 december 2022

om ändring av förordning (EU) nr 582/2011 vad gäller typgodkännande avseende utsläpp från tunga fordon som använder ren biodiesel

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG, och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 2005/78/EG (1), särskilt artiklarna 4.3, 5.4 och 12, och

av följande skäl:

| (1) | Fordon som är typgodkända i EU måste vid behov kunna drivas med ren biodiesel och olika blandningar av biodiesel och fossila bränslen. |
| --- | --- |

(1)

Fordon som är typgodkända i EU måste vid behov kunna drivas med ren biodiesel och olika blandningar av biodiesel och fossila bränslen.

| (2) | I enlighet med artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 (2) kräver typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp att tillverkaren ser till att specifikationerna för referensbränslen i bilaga IX till den förordningen som används för typgodkännandeprovning följs. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 (2) kräver typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp att tillverkaren ser till att specifikationerna för referensbränslen i bilaga IX till den förordningen som används för typgodkännandeprovning följs.

| (3) | Ren biodiesel (FAME B100) förtecknas inte i bilaga IX till förordning (EU) nr 582/2011 som ett referensbränsle för typgodkännande av utsläpp från tunga fordon. Typgodkännandeprovningen måste genomföras på såväl diesel (B7) som ren biodiesel (B100) för att visa att utsläppskraven är uppfyllda. För att minska dubbelprovning och underlätta certifieringen av användningen av ren biodiesel och biodieselblandningar (som FAME B20/B30) bör specifikationer för ren biodiesel som referensbränsle införas, på basis av relevanta internationella och europeiska standarder. Överensstämmelse med utsläppsprovningskraven för typgodkännande av B100 bör kunna styrkas genom utsläppsprovning av huvudmotorn med ren biodiesel. Vid den nödvändiga överensstämmelseprovningen i drift får däremot vilket biobränsle som helst användas. |
| --- | --- |

(3)

Ren biodiesel (FAME B100) förtecknas inte i bilaga IX till förordning (EU) nr 582/2011 som ett referensbränsle för typgodkännande av utsläpp från tunga fordon. Typgodkännandeprovningen måste genomföras på såväl diesel (B7) som ren biodiesel (B100) för att visa att utsläppskraven är uppfyllda. För att minska dubbelprovning och underlätta certifieringen av användningen av ren biodiesel och biodieselblandningar (som FAME B20/B30) bör specifikationer för ren biodiesel som referensbränsle införas, på basis av relevanta internationella och europeiska standarder. Överensstämmelse med utsläppsprovningskraven för typgodkännande av B100 bör kunna styrkas genom utsläppsprovning av huvudmotorn med ren biodiesel. Vid den nödvändiga överensstämmelseprovningen i drift får däremot vilket biobränsle som helst användas.

| (4) | För godkännande av fordon med en godkänd motor krävs ett addendum till specifikationerna i typgodkännandeintyget. |
| --- | --- |

(4)

För godkännande av fordon med en godkänd motor krävs ett addendum till specifikationerna i typgodkännandeintyget.

| (5) | Kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I, II och IX till förordning (EU) nr 582/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 188, 18.7.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning och ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro VI) och om ändring av bilagorna I och III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (EUT L 167, 25.6.2011, s. 1).

2

---

BILAGA

| 1. | Bilaga I till förordning (EU) nr 582/2011 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1.1.2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Om det enligt tillverkaren är tillåtet för motorfamiljen att drivas med marknadsbränslen som inte överensstämmer med vare sig Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG (*1) eller CEN-standarden EN 228:2012 när det gäller blyfri bensin eller CEN-standarden EN 590:2013 när det gäller diesel eller CEN-standarden EN 14214:2012+A2:2019 när det gäller FAME B100, till exempel paraffinskt bränsle (CEN-standarden EN 15940) eller andra, ska tillverkaren utöver kraven i punkt 1.1.1 även uppfylla följande krav:

  (*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (EGT L 350, 28.12.1998, s. 58).”
  " |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I till förordning (EU) nr 582/2011 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1.1.2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Om det enligt tillverkaren är tillåtet för motorfamiljen att drivas med marknadsbränslen som inte överensstämmer med vare sig Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG (*1) eller CEN-standarden EN 228:2012 när det gäller blyfri bensin eller CEN-standarden EN 590:2013 när det gäller diesel eller CEN-standarden EN 14214:2012+A2:2019 när det gäller FAME B100, till exempel paraffinskt bränsle (CEN-standarden EN 15940) eller andra, ska tillverkaren utöver kraven i punkt 1.1.1 även uppfylla följande krav:

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (EGT L 350, 28.12.1998, s. 58).”
  "

| b) | Följande punkter 1.4 och 1.4.1 ska läggas till efter punkt 1.3:
  ”1.4   Krav för typgodkännande av B100









  1.4.1 | Typgodkännandet av en B100-familj med en huvudmotor som provats med FAME B100 ska, utan att någon ytterligare provning krävs, utsträckas till att omfatta alla motorer i motorfamiljen och alla biodieselblandningar med en FAME-halt som överskrider halten för FAME B30 (CEN-standard EN 16709). Typgodkännandet får utsträckas till att omfatta biodieselblandningar med en lägre FAME-halt, om kraven i denna förordning också är uppfyllda för dessa blandningar utan att fordonet justeras. I sådana fall ska tillverkaren ange vilka biodieselblandningar som motorfamiljen kan köras på i punkt 3.2.2.2.1 i det informationsdokument som anges i del 1 i tillägg 4. Om godkännandemyndigheten fastställer att den ansökan som lämnats in inte är helt representativ får andra biodieselblandningar än FAME B100 väljas ut av godkännandemyndigheten och testas.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkter 1.4 och 1.4.1 ska läggas till efter punkt 1.3:

”1.4   Krav för typgodkännande av B100

1.4.1

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 3.2.1.7:






  ”3.2.1.7 | Vid ett typgodkännande av B100 ska godkännandemärket innehålla ’B100’ efter den nationella symbolen.” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 3.2.1.7:

”3.2.1.7

| d) | I tillägg 4 del 1 ska punkt 3.2.2.2 ersättas med följande:






  ”3.2.2.2 | Tunga fordon: diesel/bensin/motorgas/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (ED95)/etanol (E85)/LNG/LNG20/B100 (1) (6)” |
| --- | --- | --- |

d)

I tillägg 4 del 1 ska punkt 3.2.2.2 ersättas med följande:

”3.2.2.2

| e) | I addendumet till tillägg 5 ska punkt 1.1.5 ersättas med följande:






  ”1.1.5 | Motorkategori: diesel/bensin/motorgas/naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)LNG/LNG20/B100 (1):” |
| --- | --- | --- |

e)

I addendumet till tillägg 5 ska punkt 1.1.5 ersättas med följande:

”1.1.5

| f) | Punkt 8 i tillägg 6 ska ersättas med följande:






  ”8. | Underskrift:
  Bilaga: Informationsmaterial
  Provningsprotokoll
  Addendum” |
| --- | --- | --- |

f)

Punkt 8 i tillägg 6 ska ersättas med följande:

”8.

Bilaga: Informationsmaterial

Provningsprotokoll

Addendum”

| g) | Följande addendum ska läggas till i tillägg 6:


  ”Addendum
  till EG-typgodkännandeintyg nr ...
  1.   YTTERLIGARE INFORMATION








  1.1 | Uppgifter som ska lämnas för typgodkännande av ett fordon med en godkänd motor monterad: |
| --- | --- | --- |

g)

Följande addendum ska läggas till i tillägg 6:

”Addendum

till EG-typgodkännandeintyg nr ...

1.   YTTERLIGARE INFORMATION

1.1

| 1.1.1 | Motorfabrikat (företagets namn): |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Typ och handelsbeteckning (uppge eventuella varianter): |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Tillverkarens beteckning enligt märkning på motorn: |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Fordonskategori (om tillämpligt) (b): |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Motorkategori: diesel/bensin/motorgas/naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)LNG/LNG20/B100 (1): |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.5.1 | Typ av dubbelbränslemotor: typ 1A/typ 1B/typ 2A/typ 2B/typ 3B (1) (d1): |
| --- | --- |

1.1.5.1

| 1.1.6 | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Namn på och adress till tillverkarens behöriga företrädare (om tillämpligt): |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.2 | Om den motor som avses i punkt 1.1 har typgodkänts som separat teknisk enhet: |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Typgodkännandenummer för motorn/motorfamiljen (1): |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran för motorns elektroniska styrenhet (ECU): |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.3 | Uppgifter som ska lämnas för typgodkännande av en motor/motorfamilj (1) som separat teknisk enhet (villkor som ska vara uppfyllda vid monteringen av motorn i fordonet): |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Högsta och/eller lägsta inloppsundertryck: |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Högsta tillåtna mottryck: |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Avgassystemets volym: |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | Begränsningar i fråga om användningen (om tillämpligt): |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.4 | Motorns/huvudmotorns utsläppsnivåer (1):
  Försämringsfaktor: beräknat värde/fast värde (1)
  Ange värden för försämringsfaktorer och avgasutsläpp vid WHSC-provningar (om tillämpligt) och WHTC-provningar i tabellen nedan |
| --- | --- |

1.4

Försämringsfaktor: beräknat värde/fast värde (1)

Ange värden för försämringsfaktorer och avgasutsläpp vid WHSC-provningar (om tillämpligt) och WHTC-provningar i tabellen nedan

| 1.4.1 | WHSC-provning

  Tabell 4


  WHSC-provning













  WHSC-provning (om tillämpligt) (10) (d5) |
| --- | --- |
| Försämringsfaktor | CO | THC | NMHC (d4) | NOX | PM massa | NH3 | PM antal |
| Mult/add (1) | | | | | | | |
| Utsläpp | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d4)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM massa
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM antal
  (antal/kWh) |
| Provningsresultat | | | | | | | |
| Värde beräknat med försämringsfaktor | | | | | | | |
| Koldioxidviktutsläpp: ... g/kWh |
| Bränsleförbrukning: ... g/kWh |

1.4.1

Tabell 4

WHSC-provning

WHSC-provning (om tillämpligt) (10) (d5)

Försämringsfaktor

CO

THC

NMHC (d4)

NOX

PM massa

NH3

PM antal

Mult/add (1)

Utsläpp

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d4)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM antal

(antal/kWh)

Provningsresultat

Värde beräknat med försämringsfaktor

Koldioxidviktutsläpp: ... g/kWh

Bränsleförbrukning: ... g/kWh

| 1.4.2 | WHTC-provning

  Tabell 5


  WHTC-provning














  WHTC-provning (10) (d5) |
| --- | --- |
| Försämringsfaktor | CO | THC | NMHC (d4) | CH4 (d4) | NOx | PM massa | NH3 | PM antal |
| Mult/add (1) | | | | | | | | |
| Utsläpp | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d4)
  (mg/kWh) | CH4 (d4)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM massa
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM antal
  (antal/kWh) |
| Kallstart | | | | | | | | |
| Varmstart utan regenerering | | | | | | | | |
| Varmstart med regenerering (1) | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add) (1) | | | | | | | | |
| kr,d (mult/add) (1) |
| Viktat provresultat | | | | | | | | |
| Slutligt provningsresultat med försämringsfaktor | | | | | | | | |
| Koldioxidviktutsläpp: ... g/kWh |
| Bränsleförbrukning: ... g/kWh |

1.4.2

Tabell 5

WHTC-provning

WHTC-provning (10) (d5)

Försämringsfaktor

CO

THC

NMHC (d4)

CH4 (d4)

NOx

PM massa

NH3

PM antal

Mult/add (1)

Utsläpp

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d4)

(mg/kWh)

CH4 (d4)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM massa

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM antal

(antal/kWh)

Kallstart

Varmstart utan regenerering

Varmstart med regenerering (1)

kr,u (mult/add) (1)

kr,d (mult/add) (1)

Viktat provresultat

Slutligt provningsresultat med försämringsfaktor

Koldioxidviktutsläpp: ... g/kWh

Bränsleförbrukning: ... g/kWh

| 1.4.3 | Tomgångsprovning

  Tabell 6


  Tomgångsprovning











  Provning | Kolmonoxidvärde


  (volymprocent) | Lambda (1) | Motorvarvtal (min–1) | Oljetemperatur i motorn (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tomgångsprovning vid lågt varvtal | | N/A | | |
| Tomgångsprovning vid högt varvtal | | | | |

1.4.3

Tabell 6

Tomgångsprovning

Provning

Kolmonoxidvärde

(volymprocent)

Lambda (1)

Motorvarvtal (min–1)

Oljetemperatur i motorn (°C)

Tomgångsprovning vid lågt varvtal

N/A

Tomgångsprovning vid högt varvtal

| 1.4.4 | PEMS-demonstrationsprovning

  Tabell 6a


  PEMS-demonstrationsprovning












  Fordonstyp (t.ex. M3, N3 och tillämpning (t.ex. stelt eller ledat lastfordon, stadsbuss). | |
| --- | --- | --- |
| Fordonsbeskrivning (t.ex. fordonsmodell, prototyp) | |
| Godkänd/icke godkänd (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | PM antal |
| Arbetsfönstrets överensstämmelsefaktor (11) | | | | | | |
| CO2-massfönstrets överensstämmelsefaktor (11) | | | | | | |
| Uppgifter om körningen | Stadskörning | Landsvägskörning | Motorvägskörning |
| De delar av körningen som utgörs av stadskörning, landsvägskörning och motorvägskörning enligt punkt 4.5 i bilaga II till förordning (EU) nr 582/2011 | | | |
| De delar av körningen som utgörs av acceleration, deceleration, marschfart och stillastående enligt punkt 4.5.5 i bilaga II till förordning (EU) nr 582/2011 | | | |
| | Minimum | Maximum |
| Arbetsfönstrets genomsnittliga effekt (%) | | |
| CO2-massfönstrets varaktighet (s) | | |
| Arbetsfönster: procent giltiga fönster. | |
| CO2-massfönster: procent giltiga fönster. | |
| Bränsleförbrukningens överensstämmelsefaktor | |

1.4.4

Tabell 6a

PEMS-demonstrationsprovning

Fordonstyp (t.ex. M3, N3 och tillämpning (t.ex. stelt eller ledat lastfordon, stadsbuss).

Fordonsbeskrivning (t.ex. fordonsmodell, prototyp)

Godkänd/icke godkänd (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

PM antal

Arbetsfönstrets överensstämmelsefaktor (11)

CO2-massfönstrets överensstämmelsefaktor (11)

Uppgifter om körningen

Stadskörning

Landsvägskörning

Motorvägskörning

De delar av körningen som utgörs av stadskörning, landsvägskörning och motorvägskörning enligt punkt 4.5 i bilaga II till förordning (EU) nr 582/2011

De delar av körningen som utgörs av acceleration, deceleration, marschfart och stillastående enligt punkt 4.5.5 i bilaga II till förordning (EU) nr 582/2011

Minimum

Maximum

Arbetsfönstrets genomsnittliga effekt (%)

CO2-massfönstrets varaktighet (s)

Arbetsfönster: procent giltiga fönster.

CO2-massfönster: procent giltiga fönster.

Bränsleförbrukningens överensstämmelsefaktor

| 1.5 | Mätning av effekt |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Motoreffekt uppmätt i provbänk

  Tabell 7


  Motoreffekt uppmätt i provbänk













  Uppmätt motorvarvtal (rpm) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uppmätt bränsleflöde (g/h) | | | | | | | |
| Uppmätt vridmoment (Nm) | | | | | | | |
| Uppmätt effekt (kW) | | | | | | | |
| Barometertryck (kPa) | | | | | | | |
| Vattenångtryck (kPa) | | | | | | | |
| Insugningsluftens temperatur (K) | | | | | | | |
| Korrektionsfaktor för effekt | | | | | | | |
| Korrigerad effekt (kW) | | | | | | | |
| Hjälpkraft (kW) (1) | | | | | | | |
| Nettoeffekt (kW) | | | | | | | |
| Nettovridmoment (Nm) | | | | | | | |
| Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/kWh) | | | | | | | |

1.5.1

Tabell 7

Motoreffekt uppmätt i provbänk

Uppmätt motorvarvtal (rpm)

Uppmätt bränsleflöde (g/h)

Uppmätt vridmoment (Nm)

Uppmätt effekt (kW)

Barometertryck (kPa)

Vattenångtryck (kPa)

Insugningsluftens temperatur (K)

Korrektionsfaktor för effekt

Korrigerad effekt (kW)

Hjälpkraft (kW) (1)

Nettoeffekt (kW)

Nettovridmoment (Nm)

Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/kWh)

| 1.5.2 | Ytterligare uppgifter, i tillämpliga fall t.ex. korrektionsfaktor för effekt för varje deklarerat bränsle |
| --- | --- |

1.5.2

| h) | I addendumet till tillägg 7 ska punkt 1.1.5 ersättas med följande:






  ”1.1.5 | Motorkategori: diesel/bensin/motorgas/naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)LNG/LNG20/B100 (1):” |
| --- | --- | --- |

h)

I addendumet till tillägg 7 ska punkt 1.1.5 ersättas med följande:

”1.1.5

Motorkategori: diesel/bensin/motorgas/naturgas-H/naturgas-L/naturgas-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)LNG/LNG20

1

| 2. | Följande mening ska läggas till i punkt 4.4.2 i bilaga II:

  ”Vid typgodkännande av B100 får godkännandemyndigheterna begära att fordonet provas med biodiesel som kan ha vilken FAME-halt som helst.” |
| --- | --- |

2.

Följande mening ska läggas till i punkt 4.4.2 i bilaga II:

”Vid typgodkännande av B100 får godkännandemyndigheterna begära att fordonet provas med biodiesel som kan ha vilken FAME-halt som helst.”

| 3. | Under rubriken ”Tekniska uppgifter om bränslen för provning av motorer med kompressionständning och dubbelbränslemotorer” i bilaga IX ska följande tabell läggas till efter tabellen ”Typ: Diesel (B7)”:

  ”
  Typ: ren Biodiesel (B100) för motorer med kompressionständning









  Parameter | Enhet | Gränsvärden | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| FAME-halt | % (m/m) | 96,5 | — | EN 14103 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 860 | 900 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Viskositet vid 40 °C (1) | mm2/s | 3,50 | 5,00 | EN ISO 3104
  EN 16896 |
| Flampunkt | °C | 101 | — | EN ISO 2719
  EN ISO 3679 (2) |
| Cetantal (3) | – | 51,0 | – | EN ISO 5165
  EN 15195
  EN 16715
  EN 17155 |
| Kopparremskorrosion (3 h vid 50 °C) | Klassificering | klass 1 | EN ISO 2160 |
| Oxidationsstabilitet (vid 110 °C) | h | 8,0 | – | EN 14112
  EN 15751 |
| Syratal | mg KOH/g | — | 0,50 | EN 14104 |
| Jodtal | g jod/100 g | — | 120 | EN 14111
  EN 16300 |
| Linolensyrametylester | % (m/m) | — | 12,0 | EN 14103 |
| Fleromättade (≥ 4 dubbelbindningar) metylestrar | % (m/m) | — | 1,00 | EN 15779 |
| Metanolhalt | % (m/m) | — | 0,20 | EN 14110 |
| Monoglyceridhalt | % (m/m) | — | 0,70 | EN 14105 |
| Diglyceridhalt | % (m/m) | — | 0,20 | EN 14105 |
| Triglyceridhalt | % (m/m) | — | 0,20 | EN 14105 |
| Fri glycerol | % (m/m) | — | 0,02 | EN 14105
  EN 14106 |
| Totalhalt av glycerol | % (m/m) | — | 0,25 | EN 14105 |
| Vattenhalt | % (m/m) | — | 0,050 | EN ISO 12937 |
| Föroreningar totalt | mg/kg | — | 24 | EN 12662 |
| Halten sulfataska | % (m/m) | — | 0,02 | ISO 3987 |
| Svavelhalt | mg/kg | — | 10,0 | EN ISO 20846
  EN ISO 20884
  EN ISO 13032 |
| Grupp I-metaller (Na + K) | mg/kg | — | 5,0 | EN 14108
  EN 14109
  EN 14538 |
| Grupp II-metaller (Ca + Mg) | mg/kg | — | 5,0 | EN 14538 |
| Fosforhalt | mg/kg | — | 4,0 | EN 14107
  EN 16294 |

3.

Under rubriken ”Tekniska uppgifter om bränslen för provning av motorer med kompressionständning och dubbelbränslemotorer” i bilaga IX ska följande tabell läggas till efter tabellen ”Typ: Diesel (B7)”:

”
  Typ: ren Biodiesel (B100) för motorer med kompressionständning

Typ: ren Biodiesel (B100)

Parameter

Enhet

Gränsvärden

Provningsmetod

Minimum

Maximum

FAME-halt

% (m/m)

96,5

—

EN 14103

Densitet vid 15 °C

kg/m3

3

860

900

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Viskositet vid 40 °C (1)

1

mm2/s

2

3,50

5,00

EN ISO 3104

EN 16896

Flampunkt

°C

101

—

EN ISO 2719

EN ISO 3679 (2)

2

Cetantal (3)

3

–

51,0

–

EN ISO 5165

EN 15195

EN 16715

EN 17155

Kopparremskorrosion (3 h vid 50 °C)

Klassificering

klass 1

EN ISO 2160

Oxidationsstabilitet (vid 110 °C)

h

8,0

–

EN 14112

EN 15751

Syratal

mg KOH/g

—

0,50

EN 14104

Jodtal

g jod/100 g

—

120

EN 14111

EN 16300

Linolensyrametylester

% (m/m)

—

12,0

EN 14103

Fleromättade (≥ 4 dubbelbindningar) metylestrar

% (m/m)

—

1,00

EN 15779

Metanolhalt

% (m/m)

—

0,20

EN 14110

Monoglyceridhalt

% (m/m)

—

0,70

EN 14105

Diglyceridhalt

% (m/m)

—

0,20

EN 14105

Triglyceridhalt

% (m/m)

—

0,20

EN 14105

Fri glycerol

% (m/m)

—

0,02

EN 14105

EN 14106

Totalhalt av glycerol

% (m/m)

—

0,25

EN 14105

Vattenhalt

% (m/m)

—

0,050

EN ISO 12937

Föroreningar totalt

mg/kg

—

24

EN 12662

Halten sulfataska

% (m/m)

—

0,02

ISO 3987

Svavelhalt

mg/kg

—

10,0

EN ISO 20846

EN ISO 20884

EN ISO 13032

Grupp I-metaller (Na + K)

mg/kg

—

5,0

EN 14108

EN 14109

EN 14538

Grupp II-metaller (Ca + Mg)

mg/kg

—

5,0

EN 14538

Fosforhalt

mg/kg

—

4,0

EN 14107

EN 16294

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (EGT L 350, 28.12.1998, s. 58).”
  ”

*1

---

(1)  Om filtrerbarhetstemperaturen är – 20 °C eller lägre ska viskositeten mätas vid – 20 °C. Det uppmätta värdet får inte överstiga 48 mm2/s. I detta fall är standardprovningsmetoderna inte tillämpliga utan precisionsdata på grund av icke-newtonskt beteende i ett tvåfassystem.

1

2

(2)  Ett prov på 2 ml och en anordning utrustad med värmedetektor ska användas.

2

(3)  Bestämningen av det härledda cetantalet för FAME ingår inte i precisionsbestämningen av vissa provningsmetoder.”

3

---

BESLUT

| 7.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/71 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/71

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2384

av den 25 november 2022

om godkännande på Europeiska unionens vägnar av ändring av unionens bindningslista med specifika åtaganden inom ramen för Allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) i syfte att införliva bilaga 1 till förklaringen om slutförandet av förhandlingarna om inhemsk reglering på tjänsteområdet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 91, 100.2 och 207.4 första stycket jämförda med artikel 218.6 a v,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Vid Världshandelsorganisationens (WTO) elfte ministerkonferens offentliggjorde en grupp av 59 WTO-medlemmar, inbegripet unionen, ett gemensamt ministeruttalande om inhemsk reglering på tjänsteområdet genom vilket de inledde ett plurilateralt initiativ som syftar till förhandlingar om ordningar om inhemsk reglering på tjänsteområdet. |
| --- | --- |

(1)

Vid Världshandelsorganisationens (WTO) elfte ministerkonferens offentliggjorde en grupp av 59 WTO-medlemmar, inbegripet unionen, ett gemensamt ministeruttalande om inhemsk reglering på tjänsteområdet genom vilket de inledde ett plurilateralt initiativ som syftar till förhandlingar om ordningar om inhemsk reglering på tjänsteområdet.

| (2) | Kommissionen har fört förhandlingar i samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 207.3 i fördraget. Antalet deltagare i detta initiativ på grundval av ett plurilateralt gemensamt uttalande har med tiden ökat till 67 WTO-medlemmar. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har fört förhandlingar i samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 207.3 i fördraget. Antalet deltagare i detta initiativ på grundval av ett plurilateralt gemensamt uttalande har med tiden ökat till 67 WTO-medlemmar.

| (3) | Den 2 december 2021 avgav deltagarna i dessa förhandlingar en förklaring om slutförandet av förhandlingarna om inhemsk reglering på tjänsteområdet (förklaringen) i vilken det angavs att förhandlingarna slutförts framgångsrikt. Deltagarna noterade slutförandet av förhandlingarna om referensdokumentet om inhemsk reglering på tjänsteområdet, vilket återfinns i bilaga 1 till förklaringen. De välkomnade även Gats-bindningslistorna med specifika åtaganden, vilka lämnats av WTO-medlemmar som deras bidrag till slutförandet av förhandlingarna och bifogades förklaringen som bilaga 2. |
| --- | --- |

(3)

Den 2 december 2021 avgav deltagarna i dessa förhandlingar en förklaring om slutförandet av förhandlingarna om inhemsk reglering på tjänsteområdet (förklaringen) i vilken det angavs att förhandlingarna slutförts framgångsrikt. Deltagarna noterade slutförandet av förhandlingarna om referensdokumentet om inhemsk reglering på tjänsteområdet, vilket återfinns i bilaga 1 till förklaringen. De välkomnade även Gats-bindningslistorna med specifika åtaganden, vilka lämnats av WTO-medlemmar som deras bidrag till slutförandet av förhandlingarna och bifogades förklaringen som bilaga 2.

| (4) | Deltagarna i förklaringen har för avsikt att införliva de ordningar som anges i bilaga 1 till förklaringen som ytterligare åtaganden i sina Gats-bindningslistor med specifika åtaganden i enlighet med avsnitt 1 i den bilagan. I enlighet med punkt 5 i förklaringen har deltagarna för avsikt att lägga fram sina Gats-bindningslistor med specifika åtaganden för certifiering i enlighet med förfarandet för certifiering av rättelser eller förbättringar av bindningslistor med specifika åtaganden inom tolv månader från dagen för förklaringen, med förbehåll för att alla eventuella inhemska förfaranden som är nödvändiga avslutas. |
| --- | --- |

(4)

Deltagarna i förklaringen har för avsikt att införliva de ordningar som anges i bilaga 1 till förklaringen som ytterligare åtaganden i sina Gats-bindningslistor med specifika åtaganden i enlighet med avsnitt 1 i den bilagan. I enlighet med punkt 5 i förklaringen har deltagarna för avsikt att lägga fram sina Gats-bindningslistor med specifika åtaganden för certifiering i enlighet med förfarandet för certifiering av rättelser eller förbättringar av bindningslistor med specifika åtaganden inom tolv månader från dagen för förklaringen, med förbehåll för att alla eventuella inhemska förfaranden som är nödvändiga avslutas.

| (5) | I enlighet med förklaringen bör unionen lägga fram de nödvändiga ändringarna av sina Gats-bindningslistor med specifika åtaganden för WTO, såsom dessa anges i unionens preliminära bindningslista med specifika åtaganden. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med förklaringen bör unionen lägga fram de nödvändiga ändringarna av sina Gats-bindningslistor med specifika åtaganden för WTO, såsom dessa anges i unionens preliminära bindningslista med specifika åtaganden.

| (6) | Införlivandet av de ordningar som avses i bilaga 1 till förklaringen som ytterligare åtaganden i unionens Gats-bindningslista med specifika åtaganden bör därför godkännas på unionens vägnar. |
| --- | --- |

(6)

Införlivandet av de ordningar som avses i bilaga 1 till förklaringen som ytterligare åtaganden i unionens Gats-bindningslista med specifika åtaganden bör därför godkännas på unionens vägnar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Införlivandet av de ordningar som avses i bilaga 1 till förklaringen om slutförandet av förhandlingarna om inhemsk reglering på tjänsteområdet i unionens Gats-bindningslista med specifika åtaganden godkänns härmed på Europeiska unionens vägnar.

Texten till förklaringen och unionens preliminära bindningslista med specifika åtaganden åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Kommissionen bemyndigas härmed att lägga fram de nödvändiga ändringarna av unionens Gats-bindningslista med specifika åtaganden, såsom dessa anges i unionens preliminära bindningslista med specifika åtaganden för WTO.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 november 2022.

På rådets vägnar

J. SÍKELA

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 10 november 2022 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

---

WT/L/1129 av den 2 december 2021

FÖRKLARING OM SLUTFÖRANDET AV FÖRHANDLINGARNA OM INHEMSK REGLERING PÅ TJÄNSTEOMRÅDET

Denna förklaring avges på begäran av Albanien; Argentina; Australien; Konungariket Bahrain; Brasilien; Kanada; Chile; Kina; Colombia; Costa Rica; El Salvador; Europeiska unionen; Hongkong, Kina; Island; Israel; Japan; Kazakstan; Republiken Korea; Liechtenstein; Mauritius; Mexiko; Republiken Moldavien; Montenegro; Nya Zeeland; Nigeria; Nordmakedonien; Norge; Paraguay; Peru; Filippinerna; Ryska federationen; Konungariket Saudiarabien; Singapore; Schweiz; Det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu; Thailand; Turkiet; Ukraina; Förenade kungariket; Förenta staterna; Uruguay.

| 1. | Följande medlemmar i Världshandelsorganisationen (WTO) | Albanien |
| --- | --- | --- |

1.

Albanien

| | Argentina |
| --- | --- |

Argentina

| | Australien |
| --- | --- |

Australien

| | Konungariket Bahrain |
| --- | --- |

Konungariket Bahrain

| | Brasilien |
| --- | --- |

Brasilien

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Chile |
| --- | --- |

Chile

| | Kina |
| --- | --- |

Kina

| | Colombia |
| --- | --- |

Colombia

| | Costa Rica |
| --- | --- |

Costa Rica

| | El Salvador |
| --- | --- |

El Salvador

| | Europeiska unionen |
| --- | --- |

Europeiska unionen

| | Hongkong, Kina |
| --- | --- |

Hongkong, Kina

| | Island |
| --- | --- |

Island

| | Israel |
| --- | --- |

Israel

| | Japan |
| --- | --- |

Japan

| | Kazakstan |
| --- | --- |

Kazakstan

| | Republiken Korea |
| --- | --- |

Republiken Korea

| | Liechtenstein |
| --- | --- |

Liechtenstein

| | Mauritius |
| --- | --- |

Mauritius

| | Mexiko |
| --- | --- |

Mexiko

| | Republiken Moldavien |
| --- | --- |

Republiken Moldavien

| | Montenegro |
| --- | --- |

Montenegro

| | Nya Zeeland |
| --- | --- |

Nya Zeeland

| | Nigeria |
| --- | --- |

Nigeria

| | Nordmakedonien |
| --- | --- |

Nordmakedonien

| | Norge |
| --- | --- |

Norge

| | Paraguay |
| --- | --- |

Paraguay

| | Peru |
| --- | --- |

Peru

| | Filippinerna |
| --- | --- |

Filippinerna

| | Ryska federationen |
| --- | --- |

Ryska federationen

| | Konungariket Saudiarabien |
| --- | --- |

Konungariket Saudiarabien

| | Singapore |
| --- | --- |

Singapore

| | Schweiz |
| --- | --- |

Schweiz

| | Det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu |
| --- | --- |

Det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu

| | Thailand |
| --- | --- |

Thailand

| | Turkiet |
| --- | --- |

Turkiet

| | Ukraina |
| --- | --- |

Ukraina

| | Förenade kungariket |
| --- | --- |

Förenade kungariket

| | Förenta staterna |
| --- | --- |

Förenta staterna

| | Uruguay |
| --- | --- |

Uruguay

(nedan kallade deltagarna),

| | SOM respekterar det åtagande som offentliggjordes den 13 december 2017 vid Världshandelsorganisationens elfte ministerkonferens (WT/MIN(17)/61), och som bekräftades på nytt den 23 maj 2019 (WT/L/1059), och som är fortsatt medvetna om betydelsen av god regleringspraxis för att underlätta handeln med tjänster, |
| --- | --- |

SOM respekterar det åtagande som offentliggjordes den 13 december 2017 vid Världshandelsorganisationens elfte ministerkonferens (WT/MIN(17)/61), och som bekräftades på nytt den 23 maj 2019 (WT/L/1059), och som är fortsatt medvetna om betydelsen av god regleringspraxis för att underlätta handeln med tjänster,

| | meddelar härmed att förhandlingarna inom ramen för det gemensamma initiativet om inhemsk reglering på tjänsteområdet har slutförts. |
| --- | --- |

meddelar härmed att förhandlingarna inom ramen för det gemensamma initiativet om inhemsk reglering på tjänsteområdet har slutförts.

| 2. | Deltagarna noterar slutförandet av förhandlingarna om referensdokumentet om inhemsk reglering på tjänsteområdet (INF/SDR/2 av den 26 november 2021, bilaga 1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Deltagarna välkomnar bindningslistorna med specifika åtaganden (INF/SDR/3/Rev.1 av den 2 december 2021, bilaga 2), vilka lämnats som deras bidrag till slutförandet av förhandlingarna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Deltagarna har för avsikt att införliva ordningarna i referensdokumentet som ytterligare åtaganden i sina Gats-bindningslistor i enlighet med avsnitt I i referensdokumentet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Med förbehåll för att de eventuella nödvändiga inhemska förfarandena avslutas, har deltagarna för avsikt att lägga fram sina bindningslistor med specifika åtaganden för certifiering i enlighet med förfarandet för certifiering av rättelser eller förbättringar av bindningslistor med specifika åtaganden (S/L/84 av den 14 april 2000) inom tolv månader från dagen för denna förklaring. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Deltagarna har för avsikt att sammanträda inom tolv månader från dagen för denna förklaring för att ge en uppdatering om sina framsteg när det gäller att avsluta sina eventuella nödvändiga inhemska förfaranden och avgöra om deras bindningslistor med specifika åtaganden kan läggas fram för certifiering tidigare än inom den tidsfrist som anges i punkt 5. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Deltagarna välkomnar alla övriga WTO-medlemmar att ansluta sig till denna förklaring för att införliva ordningarna i referensdokumentet som ytterligare åtaganden i sina Gats-bindningslistor i enlighet med avsnitt I i referensdokumentet. |
| --- | --- |

7.

---

BILAGA
  1

INF/SDR/2 av den 26 november 2021

GEMENSAMT INITIATIV OM INHEMSK REGLERING PÅ TJÄNSTEOMRÅDET

REFERENSDOKUMENT OM INHEMSK REGLERING PÅ TJÄNSTEOMRÅDET

AVSNITT I

| 1. | Deltagarna har enats ordningarna om inhemsk reglering på tjänsteområdet i detta referensdokument (ordningarna) i syfte att vidareutveckla bestämmelserna i Allmänna tjänstehandelsavtalet (avtalet) i enlighet med artikel VI.4 i avtalet (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Medlemmarna erkänner att tillhandahållare av tjänster, särskilt de från medlemmar som är utvecklingsländer, kan ha svårigheter med att efterleva de åtgärder rörande krav och förfaranden för licenser, krav och förfaranden för kvalifikationer samt tekniska standarder som tillämpas av andra medlemmar, och i synnerhet att tillhandahållare av tjänster från medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna kan möta särskilda svårigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Medlemmarna erkänner rätten att reglera och att införa ny reglering när det gäller tillhandahållande av tjänster på sina territorier i syfte att uppfylla sina politiska mål. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medlemmarna erkänner även att situationen varierar från land till land när det gäller hur utvecklad regleringen på tjänsteområdet är, särskilt när det gäller de medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ordningarna ska inte tolkas som om de vare sig föreskriver eller inför några särskilda bestämmelser om hur de ska genomföras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Inget i ordningarna ska tolkas som en begränsning av medlemmarnas skyldigheter enligt avtalet. |
| --- | --- |

6.

Sektoriell täckning och regler för införande i bindningslistorna

| 7. | Medlemmarna ska föra in ordningarna i avsnitt II i sina bindningslistor som ytterligare åtaganden enligt artikel XVIII i avtalet. Medlemmarna kan välja att föra in de alternativa ordningarna i avsnitt III för sina åtaganden rörande finansiella tjänster. |
| --- | --- |

7.

| 8. | De ordningar som förs in i enlighet med punkt 7 i detta avsnitt är tillämpliga där specifika åtaganden gjorts. Medlemmarna uppmanas dessutom att i sina bindningslistor föra in ytterligare sektorer för vilka ordningarna är tillämpliga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Medlemmarna kan utesluta den ordning som anges i punkt 22 d i avsnitt II och punkt 19 d i avsnitt III från de ytterligare åtaganden som förts in i en bindningslista enligt punkt 7 i detta avsnitt. |
| --- | --- |

9.

Utveckling

Övergångsperioder för medlemmar som är utvecklingsländer

| 10. | En medlem som är ett utvecklingsland kan utse specifika ordningar till att börja genomföras en dag som infaller efter en övergångsperiod på högst sju år räknat från dessa ordningars ikraftträdande. Detta urval kan begränsas till enskilda tjänstesektorer eller undersektorer. Övergångsperioden ska föras in i respektive bindningslista med specifika åtaganden. En medlem som är ett utvecklingsland och som begär en förlängd övergångsperiod för genomförandet ska lämna in en begäran i enlighet med relevanta förfaranden (2). Medlemmarna ska ha en välvillig inställning till att bevilja en sådan begäran och beakta de särskilda omständigheterna för den medlem som lämnar in begäran. |
| --- | --- |

10.

Deltagande av medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna

| 11. | Medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna ska föra in ordningarna i enlighet med punkt 7 i detta avsnitt i sina bindningslistor med specifika åtaganden senast sex månader innan de uppgraderas från sin status som minst utvecklat land. Medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna kan, vid den tidpunkten, utse övergångsperioder i enlighet med punkt 10 i detta avsnitt. Medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna uppmanas dock att tillämpa dessa ordningar före sin uppgradering i en utsträckning som står i proportion till deras individuella genomförandekapacitet. |
| --- | --- |

11.

Tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad

| 12. | Medlemmar som är ett utvecklat land eller ett utvecklingsland, och som har möjlighet till detta, uppmanas att tillhandahålla specifikt tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad till medlemmar som är utvecklingsländer och, i synnerhet, till medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna, på begäran av dessa och på ömsesidigt överenskomna villkor, som ges i bland annat följande syften:






  (a) | Utveckla och stärka den institutionella kapacitet och regleringskapacitet som krävs för att reglera tillhandahållandet av tjänster och genomföra ordningarna, särskilt vad gäller de bestämmelser och sektorer som omfattas av en övergångsperiod. |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

Utveckla och stärka den institutionella kapacitet och regleringskapacitet som krävs för att reglera tillhandahållandet av tjänster och genomföra ordningarna, särskilt vad gäller de bestämmelser och sektorer som omfattas av en övergångsperiod.

| (b) | Bistå tillhandahållare av tjänster i medlemmar som är utvecklingsländer och, i synnerhet, i medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna med att uppfylla relevanta krav och förfaranden på exportmarknader. |
| --- | --- |

(b)

Bistå tillhandahållare av tjänster i medlemmar som är utvecklingsländer och, i synnerhet, i medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna med att uppfylla relevanta krav och förfaranden på exportmarknader.

| (c) | Underlätta fastställandet av tekniska standarder och underlätta för medlemmar som är utvecklingsländer och, i synnerhet, i medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna som har resursbegränsningar att delta i relevanta internationella organisationer. |
| --- | --- |

(c)

Underlätta fastställandet av tekniska standarder och underlätta för medlemmar som är utvecklingsländer och, i synnerhet, i medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna som har resursbegränsningar att delta i relevanta internationella organisationer.

| (d) | Bistå tillhandahållare av tjänster i medlemmar som är utvecklingsländer och, i synnerhet, i medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna, genom offentliga och privata organ och relevanta internationella organisationer, med att bygga upp sin leveranskapacitet och med att efterleva den inhemska regleringen. |
| --- | --- |

(d)

Bistå tillhandahållare av tjänster i medlemmar som är utvecklingsländer och, i synnerhet, i medlemmar som tillhör de minst utvecklade länderna, genom offentliga och privata organ och relevanta internationella organisationer, med att bygga upp sin leveranskapacitet och med att efterleva den inhemska regleringen.

AVSNITT II – ORDNINGAR OM INHEMSK REGLERING PÅ TJÄNSTEOMRÅDET

Ordningarnas tillämpningsområde

| 1. | Dessa ordningar är tillämpliga på åtgärder som medlemmarna vidtar med avseende på krav och förfaranden för licenser, krav och förfaranden för kvalifikationer samt tekniska standarder som påverkar handeln med tjänster. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ordningarna är inte tillämpliga på de villkor, begränsningar och förbehåll som anges i en medlems bindningslista i enlighet med artikel XVI eller XVII i avtalet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I samband med dessa ordningar avses med auktorisation ett tillstånd att tillhandahålla en tjänst som erhållits till följd av ett förfarande som en sökande måste genomgå för att visa att den uppfyller krav för licenser, krav för kvalifikationer eller tekniska standarder. |
| --- | --- |

3.

Inlämning av ansökningar

| 4. | Varje medlem ska, i den mån det är praktiskt möjligt, undvika att kräva att en sökande vänder sig till fler än en behörig myndighet för varje ansökan om auktorisation. Om en tjänst faller inom flera olika behöriga myndigheters behörighetsområde kan det krävas flera olika auktorisationer. |
| --- | --- |

4.

Tidsramar för att ansöka

| 5. | Om en medlem kräver en auktorisation för tillhandahållandet av en tjänst ska den säkerställa att dess behöriga myndigheter, i den mån det är praktiskt möjligt, tillåter att ansökningar kan lämnas när som helst under året (3). I de fall det finns en särskild ansökningsperiod ska medlemmen säkerställa att dess behöriga myndigheter medger en rimlig tidsfrist för inlämnandet av en ansökan. |
| --- | --- |

5.

Elektroniska ansökningar och godtagande av kopior

| 6. | Om en medlem kräver en auktorisation för tillhandahållandet av en tjänst ska den säkerställa att dess behöriga myndigheter






  (a) | med hänsyn tagen till sina övriga prioriteringar och sina resursbegränsningar bemödar sig om att godta ansökningar i elektroniskt format, och |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

med hänsyn tagen till sina övriga prioriteringar och sina resursbegränsningar bemödar sig om att godta ansökningar i elektroniskt format, och

| (b) | godtar kopior av handlingar som bestyrkts i enlighet med medlemmens nationella lagar och andra författningar i stället för originalhandlingar, såvida inte behöriga myndigheter kräver originalhandlingar för att skydda tillståndsförfarandets integritet. |
| --- | --- |

(b)

godtar kopior av handlingar som bestyrkts i enlighet med medlemmens nationella lagar och andra författningar i stället för originalhandlingar, såvida inte behöriga myndigheter kräver originalhandlingar för att skydda tillståndsförfarandets integritet.

Handläggning av ansökningar

| 7. | Om en medlem kräver en auktorisation för tillhandahållandet av en tjänst ska den säkerställa att dess behöriga myndigheter gör följande:






  (a) | I den mån det är praktiskt möjligt anger en vägledande tidsram för handläggningen av en ansökan. |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

I den mån det är praktiskt möjligt anger en vägledande tidsram för handläggningen av en ansökan.

| (b) | På begäran av sökanden utan onödigt dröjsmål lämnar information om ansökans status. |
| --- | --- |

(b)

På begäran av sökanden utan onödigt dröjsmål lämnar information om ansökans status.

| (c) | I den mån det är praktiskt möjligt, utan onödigt dröjsmål, förvissar sig om att en ansökan är fullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

(c)

I den mån det är praktiskt möjligt, utan onödigt dröjsmål, förvissar sig om att en ansökan är fullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar.

| (d) | Om de anser att en ansökan är fullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar (4), inom rimlig tid efter inlämnandet av ansökan säkerställer att






  i) | handläggningen av ansökan slutförs, och |
| --- | --- | --- |

(d)

Om de anser att en ansökan är fullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar (4), inom rimlig tid efter inlämnandet av ansökan säkerställer att

i)

handläggningen av ansökan slutförs, och

| ii) | sökanden underrättas om beslutet om ansökan (5), i den mån det är möjligt i skriftlig form (6). |
| --- | --- |

ii)

sökanden underrättas om beslutet om ansökan (5), i den mån det är möjligt i skriftlig form (6).

| (e) | Om de anser att en ansökan är ofullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar, i den mån det är praktiskt möjligt och inom rimlig tid






  i) | underrättar sökanden om att ansökan är ofullständig, |
| --- | --- | --- |

(e)

Om de anser att en ansökan är ofullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar, i den mån det är praktiskt möjligt och inom rimlig tid

i)

underrättar sökanden om att ansökan är ofullständig,

| ii) | på begäran av sökanden anger vilka ytterligare uppgifter som krävs för att komplettera ansökan eller på annat sätt ger vägledning om varför ansökan anses vara ofullständig, och |
| --- | --- |

ii)

på begäran av sökanden anger vilka ytterligare uppgifter som krävs för att komplettera ansökan eller på annat sätt ger vägledning om varför ansökan anses vara ofullständig, och

| iii) | ger sökanden möjlighet (7) att lämna de ytterligare uppgifter som krävs för att komplettera ansökan. |
| --- | --- |

iii)

ger sökanden möjlighet (7) att lämna de ytterligare uppgifter som krävs för att komplettera ansökan.

Om inget av ovanstående är praktiskt genomförbart, och ansökan avvisas på grund av ofullständighet, säkerställer att sökanden informeras inom rimlig tid.

| (f) | Om en ansökan avvisas, i den mån det är praktiskt möjligt, antingen på eget initiativ eller på begäran av sökanden, underrättar sökanden om skälen till avvisandet och, i tillämpliga fall, och om förfarandet för att lämna in en ny ansökan. En sökande får inte hindras från att lämna in ytterligare en ansökan (8) enbart på grundval av en tidigare avvisad ansökan. |
| --- | --- |

(f)

Om en ansökan avvisas, i den mån det är praktiskt möjligt, antingen på eget initiativ eller på begäran av sökanden, underrättar sökanden om skälen till avvisandet och, i tillämpliga fall, och om förfarandet för att lämna in en ny ansökan. En sökande får inte hindras från att lämna in ytterligare en ansökan (8) enbart på grundval av en tidigare avvisad ansökan.

| 8. | En medlems behöriga myndigheter ska säkerställa att auktorisationen så snart den beviljats får verkan utan onödigt dröjsmål, under förutsättning att tillämpliga villkor är uppfyllda (9). |
| --- | --- |

8.

Avgifter

| 9. | Varje medlem ska säkerställa att de avgifter som dess behöriga myndigheter tar ut för en auktorisation (10) är rimliga, transparenta, grundar sig på en befogenhet som fastställts i en åtgärd och inte i sig begränsar tillhandahållandet av tjänsten i fråga. |
| --- | --- |

9.

Bedömning av kvalifikationer

| 10. | Om en medlem kräver ett prov för att ge auktorisation att tillhandahålla en tjänst ska den säkerställa att dess behöriga myndigheter schemalägger ett sådant prov med rimligt täta intervall och ger sökandena en rimlig tidsfrist för att ansöka om att få avlägga provet. Med hänsyn till kostnaderna, den administrativa bördan och säkerställandet av integriteten i de berörda förfarandena uppmanas medlemmarna att godta ansökningar om att avlägga prov som lämnas i elektroniskt format och att, i den mån det är praktiskt möjligt, överväga användandet av elektroniska medel även i andra delar av provprocessen. |
| --- | --- |

10.

Erkännande

| 11. | När yrkesorganisationer är ömsesidigt intresserade av att inrätta en dialog om frågor rörande erkännande av yrkeskvalifikationer, licenser och registrering bör de berörda medlemmarna överväga att stödja dialogen mellan dessa organ när så begärs och är lämpligt. |
| --- | --- |

11.

Oberoende

| 12. | Om en medlem antar eller upprätthåller åtgärder rörande auktorisation för att tillhandahålla en tjänst ska den säkerställa att dess behöriga myndigheter fattar och förvaltar sina beslut på ett sätt som är oberoende av varje leverantör av tjänsten för vilken auktorisationen krävs (11). |
| --- | --- |

12.

Offentliggörande och tillgänglig information

| 13. | Om en medlem kräver en auktorisation för tillhandahållandet av en tjänst i enlighet med artikel III i avtalet ska den omgående offentliggöra (12), eller på annat sätt skriftligen göra offentligt tillgänglig, den information som krävs för att tillhandahållare av tjänster eller personer som önskar tillhandahålla en tjänst ska kunna uppfylla kraven och förfarandena för att erhålla, upprätthålla, ändra eller förnya en sådan auktorisation. Sådan information omfattar, om den finns, bland annat följande:






  (a) | Kraven och förfarandena. |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

Kraven och förfarandena.

| (b) | Kontaktuppgifter till relevanta behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(b)

Kontaktuppgifter till relevanta behöriga myndigheter.

| (c) | Avgifter. |
| --- | --- |

(c)

Avgifter.

| (d) | Tekniska standarder. |
| --- | --- |

(d)

Tekniska standarder.

| (e) | Förfaranden för överklagande eller översyn av beslut som rör ansökningar. |
| --- | --- |

(e)

Förfaranden för överklagande eller översyn av beslut som rör ansökningar.

| (f) | Förfaranden för att övervaka eller kontrollera efterlevnaden av villkoren för licenser eller kvalifikationer. |
| --- | --- |

(f)

Förfaranden för att övervaka eller kontrollera efterlevnaden av villkoren för licenser eller kvalifikationer.

| (g) | Möjligheter till allmänhetens deltagande, till exempel genom höranden eller synpunkter. |
| --- | --- |

(g)

Möjligheter till allmänhetens deltagande, till exempel genom höranden eller synpunkter.

| (h) | Vägledande tidsramar för handläggningen av en ansökan. |
| --- | --- |

(h)

Vägledande tidsramar för handläggningen av en ansökan.

Möjlighet att lämna synpunkter och information före ikraftträdandet

| 14. | Varje medlem ska, i den mån det är praktiskt möjligt och på ett sätt som är förenligt med vad som gäller i dess rättssystem för antagandet av åtgärder (13), på förhand offentliggöra






  (a) | de lagar och andra författningar med allmän giltighet som den avser att anta med avseende på frågor som faller inom ramen för punkt 1 i detta avsnitt, eller |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

de lagar och andra författningar med allmän giltighet som den avser att anta med avseende på frågor som faller inom ramen för punkt 1 i detta avsnitt, eller

| (b) | dokument som ger tillräcklig detaljerad information om sådana eventuella nya lagar och andra författningar så att berörda personer och andra medlemmar ska ha möjlighet att bedöma huruvida, och i så fall hur, deras intressen kan påverkas i någon väsentlig utsträckning. |
| --- | --- |

(b)

dokument som ger tillräcklig detaljerad information om sådana eventuella nya lagar och andra författningar så att berörda personer och andra medlemmar ska ha möjlighet att bedöma huruvida, och i så fall hur, deras intressen kan påverkas i någon väsentlig utsträckning.

| 15. | Varje medlem uppmuntras att, i den mån det är praktiskt möjligt och på ett sätt som är förenligt med vad som gäller i dess rättssystem för antagandet av åtgärder, tillämpa punkt 14 i detta avsnitt på de förfaranden och förvaltningsbeslut med allmän giltighet som den avser att anta med avseende på frågor som faller inom ramen för punkt 1 i detta avsnitt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Varje medlem ska, i den mån det är praktiskt möjligt och på ett sätt som är förenligt med vad som gäller i dess rättssystem för antagandet av åtgärder, ge berörda personer och andra medlemmar en rimlig möjlighet att lämna synpunkter på sådana förslag till åtgärder eller dokument som offentliggörs i enlighet med punkterna 14 och 15 i detta avsnitt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Varje medlem ska, i den mån det är praktiskt möjligt och på ett sätt som är förenligt med vad som gäller i dess rättssystem för antagandet av åtgärder, överväga de synpunkter som mottagits i enlighet med punkt 16 i detta avsnitt (14). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Medlemmarna uppmanas att vid offentliggörandet av en lag eller annan författning som avses i punkt 14 a i detta avsnitt, eller före ett sådant offentliggörande, i den mån det är praktiskt möjligt och på ett sätt som är förenligt med vad som gäller i dess rättssystem för antagandet av åtgärder, förklara syftet med och motiveringen till lagen eller författningen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Varje medlem ska, i den mån det är praktiskt möjligt, bemöda sig om att medge en rimlig tidsfrist mellan offentliggörandet av texten till en sådan lag eller författning som avses i punkt 14 a i detta avsnitt och den dag då tillhandahållarna av tjänster måste börja efterleva den berörda lagen eller författningen. |
| --- | --- |

19.

Informationspunkter

| 20. | Varje medlem ska upprätthålla eller inrätta lämpliga mekanismer för att besvara frågor från tillhandahållare av tjänster och personer som önskar tillhandahålla en tjänst rörande de åtgärder som avses i punkt 1 i detta avsnitt (15). En medlem kan välja att behandla detta slags frågor antingen genom en sådan informations- eller kontaktpunkt som inrättats i enlighet med artiklarna III och IV i avtalet eller vid behov genom någon annan mekanism. |
| --- | --- |

20.

Tekniska standarder

| 21. | Varje medlem ska uppmuntra sina behöriga myndigheter att, vid antagandet av tekniska standarder, anta tekniska standarder som utvecklats genom öppna och transparenta processer, samt uppmana alla organ, inbegripet relevanta internationella organisationer (16), som utsetts till att utarbeta tekniska standarder att använda öppna och transparenta processer. |
| --- | --- |

21.

Utarbetande av åtgärder

| 22. | Om en medlem antar eller upprätthåller åtgärder rörande auktorisationen för att tillhandahålla en tjänst ska den säkerställa att






  (a) | åtgärderna grundar sig på objektiva och transparenta kriterier (17), |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

åtgärderna grundar sig på objektiva och transparenta kriterier (17),

| (b) | förfarandena är opartiska och att förfarandena är tillräckliga för att sökandena ska kunna påvisa huruvida de uppfyller kraven eller ej, i det fall det finns sådana krav, |
| --- | --- |

(b)

förfarandena är opartiska och att förfarandena är tillräckliga för att sökandena ska kunna påvisa huruvida de uppfyller kraven eller ej, i det fall det finns sådana krav,

| (c) | förfarandena i sig inte på ett omotiverat sätt hindrar uppfyllandet av kraven, och att |
| --- | --- |

(c)

förfarandena i sig inte på ett omotiverat sätt hindrar uppfyllandet av kraven, och att

| (d) | åtgärderna inte diskriminerar mellan män och kvinnor (18). |
| --- | --- |

(d)

åtgärderna inte diskriminerar mellan män och kvinnor (18).

AVSNITT III - ALTERNATIVA ORDNINGAR OM INHEMSK REGLERING PÅ OMRÅDET FINANSIELLA TJÄNSTER

Tillämpningsområde

| 1. | Dessa ordningar är tillämpliga på åtgärder som medlemmarna vidtar med avseende på krav och förfaranden för licenser samt krav och förfaranden för kvalifikationer som påverkar handeln med finansiella tjänster, i enlighet med definitionen i Gats-bilagan om finansiella tjänster. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ordningarna är inte tillämpliga på de villkor, begränsningar och förbehåll som anges i en medlems bindningslista i enlighet med artikel XVI eller XVII i avtalet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I samband med dessa ordningar avses med auktorisation ett tillstånd att tillhandahålla en tjänst som erhållits till följd av ett förfarande som en sökande måste genomgå för att visa att den uppfyller krav för licenser eller krav för kvalifikationer. |
| --- | --- |

3.

Tidsramar för att ansöka

| 4. | Om en medlem kräver en auktorisation för tillhandahållandet av en tjänst ska den säkerställa att dess behöriga myndigheter, i den mån det är praktiskt möjligt, tillåter att ansökningar kan lämnas när som helst under året (19). I de fall det finns en särskild ansökningsperiod ska medlemmen säkerställa att dess behöriga myndigheter medger en rimlig tidsfrist för inlämnandet av en ansökan. |
| --- | --- |

4.

Elektroniska ansökningar och godtagande av kopior

| 5. | Om en medlem kräver en auktorisation för tillhandahållandet av en tjänst ska den säkerställa att dess behöriga myndigheter gör följande:






  (a) | med hänsyn tagen till sina övriga prioriteringar och sina resursbegränsningar bemödar sig om att godta ansökningar i elektroniskt format, och |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

med hänsyn tagen till sina övriga prioriteringar och sina resursbegränsningar bemödar sig om att godta ansökningar i elektroniskt format, och

| (b) | godtar kopior av handlingar som bestyrkts i enlighet med medlemmens nationella lagar och andra författningar i stället för originalhandlingar, såvida inte behöriga myndigheter kräver originalhandlingar för att skydda tillståndsförfarandets integritet. |
| --- | --- |

(b)

godtar kopior av handlingar som bestyrkts i enlighet med medlemmens nationella lagar och andra författningar i stället för originalhandlingar, såvida inte behöriga myndigheter kräver originalhandlingar för att skydda tillståndsförfarandets integritet.

Handläggning av ansökningar

| 6. | Om en medlem kräver en auktorisation för tillhandahållandet av en tjänst ska den säkerställa att dess behöriga myndigheter gör följande:






  (a) | I den mån det är praktiskt möjligt anger en vägledande tidsram för handläggningen av en ansökan. |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

I den mån det är praktiskt möjligt anger en vägledande tidsram för handläggningen av en ansökan.

| (b) | På begäran av sökanden utan onödigt dröjsmål lämnar information om ansökans status. |
| --- | --- |

(b)

På begäran av sökanden utan onödigt dröjsmål lämnar information om ansökans status.

| (c) | I den mån det är praktiskt möjligt, utan onödigt dröjsmål, förvissar sig om att en ansökan är fullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

(c)

I den mån det är praktiskt möjligt, utan onödigt dröjsmål, förvissar sig om att en ansökan är fullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar.

| (d) | Om de anser att en ansökan är fullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar (20), inom rimlig tid efter inlämnandet av ansökan säkerställer att






  i) | handläggningen av ansökan slutförs, och |
| --- | --- | --- |

(d)

Om de anser att en ansökan är fullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar (20), inom rimlig tid efter inlämnandet av ansökan säkerställer att

i)

handläggningen av ansökan slutförs, och

| ii) | sökanden underrättas om beslutet om ansökan (21), i den mån det är möjligt i skriftlig form (22). |
| --- | --- |

ii)

sökanden underrättas om beslutet om ansökan (21), i den mån det är möjligt i skriftlig form (22).

| (e) | Om de anser att en ansökan är ofullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar, i den mån det är praktiskt möjligt och inom rimlig tid






  i) | underrättar sökanden om att ansökan är ofullständig, |
| --- | --- | --- |

(e)

Om de anser att en ansökan är ofullständig för handläggningsändamål enligt medlemmens nationella lagar och andra författningar, i den mån det är praktiskt möjligt och inom rimlig tid

i)

underrättar sökanden om att ansökan är ofullständig,

| ii) | på begäran av sökanden anger vilka ytterligare uppgifter som krävs för att komplettera ansökan eller på annat sätt ger vägledning om varför ansökan anses vara ofullständig, och |
| --- | --- |

ii)

på begäran av sökanden anger vilka ytterligare uppgifter som krävs för att komplettera ansökan eller på annat sätt ger vägledning om varför ansökan anses vara ofullständig, och

| iii) | ger sökanden möjlighet (23) att lämna de ytterligare uppgifter som krävs för att komplettera ansökan. |
| --- | --- |

iii)

ger sökanden möjlighet (23) att lämna de ytterligare uppgifter som krävs för att komplettera ansökan.

Om inget av ovanstående är praktiskt genomförbart, och ansökan avvisas på grund av ofullständighet, säkerställer att sökanden informeras inom rimlig tid.

| (f) | Om en ansökan avvisas, i den mån det är praktiskt möjligt, antingen på eget initiativ eller på begäran av sökanden, underrättar sökanden om skälen till avvisandet och, i tillämpliga fall, och om förfarandet för att lämna in en ny ansökan. En sökande får inte hindras från att lämna in ytterligare en ansökan (24) enbart på grundval av en tidigare avvisad ansökan. |
| --- | --- |

(f)

Om en ansökan avvisas, i den mån det är praktiskt möjligt, antingen på eget initiativ eller på begäran av sökanden, underrättar sökanden om skälen till avvisandet och, i tillämpliga fall, och om förfarandet för att lämna in en ny ansökan. En sökande får inte hindras från att lämna in ytterligare en ansökan (24) enbart på grundval av en tidigare avvisad ansökan.

| 7. | En medlems behöriga myndigheter ska säkerställa att auktorisationen så snart den beviljats får verkan utan onödigt dröjsmål, under förutsättning att tillämpliga villkor är uppfyllda (25). |
| --- | --- |

7.

Avgifter

| 8. | Varje medlem ska säkerställa att dess behöriga myndigheter när det gäller de auktorisationsavgifter de tar ut (26) förser sökandena med en förteckning över sina avgifter eller information om hur avgiftsbeloppen fastställs. |
| --- | --- |

8.

Bedömning av kvalifikationer

| 9. | Om en medlem kräver ett prov för att ge auktorisation att tillhandahålla en tjänst ska den säkerställa att dess behöriga myndigheter schemalägger ett sådant prov med rimligt täta intervall och ger sökandena en rimlig tidsfrist för att ansöka om att få avlägga provet. Med hänsyn till kostnaderna, den administrativa bördan och säkerställandet av integriteten i de berörda förfarandena uppmanas medlemmarna att godta ansökningar om att avlägga prov som lämnas i elektroniskt format och att, i den mån det är praktiskt möjligt, överväga användandet av elektroniska medel även i andra delar av provprocessen. |
| --- | --- |

9.

Oberoende

| 10. | Om en medlem antar eller upprätthåller åtgärder rörande auktorisation för att tillhandahålla en tjänst ska den säkerställa att dess behöriga myndigheter fattar och förvaltar sina beslut på ett sätt som är oberoende av varje leverantör av tjänsten för vilken auktorisationen krävs (27). |
| --- | --- |

10.

Offentliggörande och tillgänglig information

| 11. | Om en medlem kräver en auktorisation för tillhandahållandet av en tjänst i enlighet med artikel III i avtalet och punkterna 6 och 8 i detta avsnitt ska den omgående offentliggöra (28), eller på annat sätt skriftligen göra offentligt tillgänglig, den information som krävs för att tillhandahållare av tjänster eller personer som önskar tillhandahålla en tjänst ska kunna uppfylla kraven och förfarandena för att erhålla, upprätthålla, ändra eller förnya en sådan auktorisation. Sådan information omfattar, om den finns, bland annat följande:






  (a) | Kraven och förfarandena. |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

Kraven och förfarandena.

| (b) | Kontaktuppgifter till relevanta behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(b)

Kontaktuppgifter till relevanta behöriga myndigheter.

| (c) | Förfaranden för överklagande eller översyn av beslut som rör ansökningar. |
| --- | --- |

(c)

Förfaranden för överklagande eller översyn av beslut som rör ansökningar.

| (d) | Förfaranden för att övervaka eller kontrollera efterlevnaden av villkoren för licenser eller kvalifikationer. |
| --- | --- |

(d)

Förfaranden för att övervaka eller kontrollera efterlevnaden av villkoren för licenser eller kvalifikationer.

| (e) | Möjligheter till allmänhetens deltagande, till exempel genom höranden eller synpunkter. |
| --- | --- |

(e)

Möjligheter till allmänhetens deltagande, till exempel genom höranden eller synpunkter.

Möjlighet att lämna synpunkter och information före ikraftträdandet

| 12. | Varje medlem ska, i den mån det är praktiskt möjligt och på ett sätt som är förenligt med vad som gäller i dess rättssystem för antagandet av åtgärder (29), på förhand offentliggöra






  (a) | de lagar och andra författningar med allmän giltighet som den avser att anta med avseende på frågor som faller inom ramen för punkt 1 i detta avsnitt, eller |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

de lagar och andra författningar med allmän giltighet som den avser att anta med avseende på frågor som faller inom ramen för punkt 1 i detta avsnitt, eller

| (b) | dokument som ger tillräcklig detaljerad information om sådana eventuella nya lagar och andra författningar så att berörda personer och andra medlemmar ska ha möjlighet att bedöma huruvida, och i så fall hur, deras intressen kan påverkas i någon väsentlig utsträckning. |
| --- | --- |

(b)

dokument som ger tillräcklig detaljerad information om sådana eventuella nya lagar och andra författningar så att berörda personer och andra medlemmar ska ha möjlighet att bedöma huruvida, och i så fall hur, deras intressen kan påverkas i någon väsentlig utsträckning.

| 13. | Varje medlem uppmuntras att, i den mån det är praktiskt möjligt och på ett sätt som är förenligt med vad som gäller i dess rättssystem för antagandet av åtgärder, tillämpa punkt 12 i detta avsnitt på de förfaranden och förvaltningsbeslut med allmän giltighet som den avser att anta med avseende på frågor som faller inom ramen för punkt 1. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Varje medlem ska, i den mån det är praktiskt möjligt och på ett sätt som är förenligt med vad som gäller i dess rättssystem för antagandet av åtgärder, ge berörda personer och andra medlemmar en rimlig möjlighet att lämna synpunkter på sådana förslag till åtgärder eller dokument som offentliggörs i enlighet med punkterna 12 och 13 i detta avsnitt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Varje medlem ska, i den mån det är praktiskt möjligt och på ett sätt som är förenligt med vad som gäller i dess rättssystem för antagandet av åtgärder, överväga de synpunkter som mottagits i enlighet med punkt 14 i detta avsnitt (30). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Medlemmarna uppmanas att vid offentliggörandet av en lag eller annan författning som avses i punkt 12 a i detta avsnitt, eller före ett sådant offentliggörande, i den mån det är praktiskt möjligt och på ett sätt som är förenligt med vad som gäller i dess rättssystem för antagandet av åtgärder, förklara syftet med och motiveringen till lagen eller författningen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Varje medlem ska, i den mån det är praktiskt möjligt, bemöda sig om att medge en rimlig tidsfrist mellan offentliggörandet av texten till en sådan lag eller författning som avses i punkt 12 a i detta avsnitt och den dag då tillhandahållarna av tjänster måste börja efterleva den berörda lagen eller författningen. |
| --- | --- |

17.

Informationspunkter

| 18. | Varje medlem ska upprätthålla eller inrätta lämpliga mekanismer för att besvara frågor från tillhandahållare av tjänster och personer som önskar tillhandahålla en tjänst rörande de åtgärder som avses i punkt 1 i detta avsnitt (31). En medlem kan välja att behandla detta slags frågor antingen genom en sådan informations- eller kontaktpunkt som inrättats i enlighet med artiklarna III och IV i avtalet eller vid behov genom någon annan mekanism. |
| --- | --- |

18.

Utarbetande av åtgärder

| 19. | Om en medlem antar eller upprätthåller åtgärder rörande auktorisationen för att tillhandahålla en tjänst ska den säkerställa att






  (a) | åtgärderna grundar sig på objektiva och transparenta kriterier (32), |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

åtgärderna grundar sig på objektiva och transparenta kriterier (32),

| (b) | förfarandena är opartiska och att förfarandena är tillräckliga för att sökandena ska kunna påvisa huruvida de uppfyller kraven eller ej, i det fall det finns sådana krav, |
| --- | --- |

(b)

förfarandena är opartiska och att förfarandena är tillräckliga för att sökandena ska kunna påvisa huruvida de uppfyller kraven eller ej, i det fall det finns sådana krav,

| (c) | förfarandena i sig inte på ett omotiverat sätt hindrar uppfyllandet av kraven, och att |
| --- | --- |

(c)

förfarandena i sig inte på ett omotiverat sätt hindrar uppfyllandet av kraven, och att

| (d) | åtgärderna inte diskriminerar mellan män och kvinnor (33). |
| --- | --- |

(d)

åtgärderna inte diskriminerar mellan män och kvinnor (33).

---

(1)  Medlemmarna erkänner att ytterligare ordningar kan komma att utvecklas i enlighet med artikel VI.4 i avtalet.

(2)  Relevanta förfaranden omfattar en begäran om ett undantag i enlighet med artikel IX.3 b i Marrakeshavtalet eller åberopande av artikel XXI i Gats.

(3)  De behöriga myndigheterna ska inte vara tvungna att börja behandla en ansökan utanför sina officiella arbetstider och arbetsdagar.

(4)  De behöriga myndigheterna får begära att all information lämnas till dem i ett visst format för att de ska betrakta den som ”fullständig för handläggningsändamål”.

(5)  De behöriga myndigheterna får uppfylla detta krav genom att på förhand och i skriftlig form, inbegripet genom en offentliggjord åtgärd, underrätta sökanden om att uteblivet svar inom en angiven tidsfrist efter inlämnandet av ansökan är liktydigt med att ansökan har godtagits eller avvisats.

(6)  
  ”Skriftligen” kan även inbegripa i elektronisk format.

(7)  En sådan möjlighet kräver inte att en behörig myndighet förlänger tidsfrister.

(8)  De behöriga myndigheterna får begära att innehållet i en sådan reviderats.

(9)  De behöriga myndigheterna är inte ansvariga för förseningar på grund av orsaker utanför deras behörighet.

(10)  Auktorisationsavgifter omfattar inte avgifter för utnyttjandet av naturresurser, betalningar vid auktioner, upphandlingar eller andra icke-diskriminerande sätt att tilldela koncessioner eller obligatoriska bidrag till tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster.

(11)  För tydlighetens skull påpekas att denna bestämmelse inte påbjuder någon särskild administrativ struktur utan hänför sig till beslutsprocessen och förvaltningen av beslut.

(12)  I samband med dessa ordningar avses med ”offentliggörande” att införa i ett officiellt kungörelseorgan, t.ex. en officiell tidning, eller på en officiell webbplats. Medlemmarna uppmanas att använda en och samma portal för alla elektroniska publikationer.

(13)  I punkterna 14–17 i detta avsnitt erkänns det att medlemmarna har olika system för att rådfråga berörda personer och andra medlemmar om vissa åtgärder innan de antas och att de alternativ som anges i punkt 14 i detta avsnitt återspeglar förekomsten av olika rättssystem.

(14)  Denna bestämmelse föregriper inte det slutliga beslut som fattas av en medlem som antar eller upprätthåller en åtgärd rörande auktorisation för att tillhandahålla en tjänst.

(15)  Det är givet att resursbegränsningar kan vara en faktor att beakta vid fastställandet av huruvida en mekanism för besvarande av frågor är lämplig eller ej.

(16)  Med termen ”relevanta internationella organisationer” avses internationella organ som är öppna för medlemskap för åtminstone alla WTO-medlemmars relevanta organ.

(17)  Dessa kriterier kan omfatta bland annat kompetens och förmåga att tillhandahålla en tjänst, inbegripet att göra detta på ett sätt som är förenligt med medlemmens regleringsmässiga krav såsom hälso- och miljökrav. De behöriga myndigheterna kan avgöra vilken vikt som ska läggas vid varje kriterium.

(18)  En differentierad behandling som är rimlig och objektiv och syftar till att uppnå ett legitimt syfte samt tillfälliga specialåtgärder som antas av medlemmarna för att påskynda faktisk jämställdhet mellan kvinnor och män ska inte betraktas som diskriminering vid tillämpningen av denna bestämmelse.

(19)  De behöriga myndigheterna ska inte vara tvungna att börja behandla en ansökan utanför sina officiella arbetstider och arbetsdagar.

(20)  De behöriga myndigheterna får begära att all information lämnas till dem i ett visst format för att de ska betrakta den som ”fullständig för handläggningsändamål”.

(21)  De behöriga myndigheterna får uppfylla detta krav genom att på förhand och i skriftlig form, inbegripet genom en offentliggjord åtgärd, underrätta sökanden om att uteblivet svar inom en angiven tidsfrist efter inlämnandet av ansökan är liktydigt med att ansökan har godtagits eller avvisats.

(22)  
  ”Skriftligen” kan även inbegripa i elektronisk format.

(23)  En sådan möjlighet kräver inte att en behörig myndighet förlänger tidsfrister.

(24)  De behöriga myndigheterna får begära att innehållet i en sådan reviderats.

(25)  De behöriga myndigheterna är inte ansvariga för förseningar på grund av orsaker utanför deras behörighet.

(26)  Auktorisationsavgifter omfattar inte avgifter för utnyttjandet av naturresurser, betalningar vid auktioner, upphandlingar eller andra icke-diskriminerande sätt att tilldela koncessioner eller obligatoriska bidrag till tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster.

(27)  För tydlighetens skull påpekas att denna bestämmelse inte påbjuder någon särskild administrativ struktur utan hänför sig till beslutsprocessen och förvaltningen av beslut.

(28)  I samband med dessa ordningar avses med ”offentliggörande” att införa i ett officiellt kungörelseorgan, t.ex. en officiell tidning, eller på en officiell webbplats. Medlemmarna uppmanas att använda en och samma portal för alla elektroniska publikationer.

(29)  I punkterna 12–15 i detta avsnitt erkänns det att medlemmarna har olika system för att rådfråga berörda personer och andra medlemmar om vissa åtgärder innan de antas och att de alternativ som anges i punkt 12 i detta avsnitt återspeglar förekomsten av olika rättssystem.

(30)  Denna bestämmelse föregriper inte det slutliga beslut som fattas av en medlem som antar eller upprätthåller en åtgärd rörande auktorisation för att tillhandahålla en tjänst.

(31)  Det är givet att resursbegränsningar kan vara en faktor att beakta vid fastställandet av huruvida en mekanism för besvarande av frågor är lämplig eller ej.

(32)  Dessa kriterier kan omfatta bland annat kompetens och förmåga att tillhandahålla en tjänst, inbegripet att göra detta på ett sätt som är förenligt med medlemmens regleringsmässiga krav. De behöriga myndigheterna kan avgöra vilken vikt som ska läggas vid varje kriterium.

(33)  En differentierad behandling som är rimlig och objektiv och syftar till att uppnå ett legitimt syfte samt tillfälliga specialåtgärder som antas av medlemmarna för att påskynda faktisk jämställdhet mellan kvinnor och män ska inte betraktas som diskriminering vid tillämpningen av denna bestämmelse.

---

BILAGA 2

INF/SDR/3/Rev.1 av den 2 december 2021

GEMENSAMT INITIATIV OM INHEMSK REGLERING PÅ TJÄNSTEOMRÅDET BINDNINGSLISTOR MED SPECIFIKA ÅTAGANDEN

Ändring
   (*1)

Detta dokument innehåller en förteckning över bindningslistorna med specifika åtaganden när det gäller ordningarna om inhemsk reglering på tjänsteområdet.

| | MEDLEM | INLÄMNINGSDATUM | DOKUMENTBETECKNING |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Albanien | 22.11.2021 | INF/SDR/IDS/ALB/Rev.1 |
| 2. | Argentina | 29.10.2021 | INF/SDR/IDS/ARG |
| 3. | Australien | 19.10.2021 | INF/SDR/IDS/AUS/Rev.1 |
| 4. | Konungariket Bahrain | Ska lämnas in senast den 31 mars 2022 | |
| 5. | Brasilien | 12.11.2021 | INF/SDR/IDS/BRA/Rev.1 |
| 6. | Kanada | 22.10.2021 | INF/SDR/IDS/CAN/Rev.1 |
| 7. | Chile | 29.10.2021 | INF/SDR/IDS/CHL/Rev.1 |
| 8. | Kina | 29.10.2021 | INF/SDR/IDS/CHN/Rev.1 |
| 9. | Colombia | 29.10.2021 | INF/SDR/IDS/COL/Rev.1 |
| 10. | Costa Rica | 17.11.2021 | INF/SDR/IDS/CRI/Rev.1 |
| 11. | El Salvador | Ska lämnas in senast den 31 mars 2022 | |
| 12. | Europeiska unionen | 29.10.2021 | INF/SDR/IDS/EU/Rev.1 |
| 13. | Hongkong, Kina | 2.11.2021 | INF/SDR/IDS/HKG/Rev.1 |
| 14. | Island | 29.10.2021 | INF/SDR/IDS/ISL/Rev.1 |
| 15. | Israel | 29.10.2021 | INF/SDR/IDS/ISR/Rev.1 |
| 16. | Japan | 28.10.2021 | INF/SDR/IDS/JPN/Rev.1 |
| 17. | Kazakstan | 26.11.2021 | INF/SDR/IDS/KAZ/Rev.1 |
| 18. | Republiken Korea | 28.10.2021 | INF/SDR/IDS/KOR/Rev.1 |
| 19. | Liechtenstein | 10.11.2021 | INF/SDR/IDS/LIE/Rev.1 |
| 20. | Mauritius | 27.10.2021 | INF/SDR/IDS/MUS/Rev.1 |
| 21. | Mexiko | 1.11.2021 | INF/SDR/IDS/MEX/Rev.1 |
| 22. | Republiken Moldavien | 29.10.2021 | INF/SDR/IDS/MDA/Rev.1 |
| 23. | Montenegro | 16.11.2021 | INF/SDR/IDS/MNE/Rev.1 |
| 24. | Nya Zeeland | 29.10.2021 | INF/SDR/IDS/NZL/Rev.1 |
| 25. | Nigeria | 23.11.2021 | INF/SDR/IDS/NGA/Rev.1 |
| 26. | Nordmakedonien | 16.11.2021 | INF/SDR/IDS/MDK/Rev.1 |
| 27. | Norge | 28.10.2021 | INF/SDR/IDS/NOR/Rev.1 |
| 28. | Paraguay | 19.11.2021 | INF/SDR/IDS/PRY/Rev.1 |
| 29. | Peru | 17.11.2021 | INF/SDR/IDS/PER/Rev.1 |
| 30. | Filippinerna | Ska lämnas in senast den 28 februari 2022 | |
| 31. | Ryska federationen | Ska lämnas in senast den 28 februari 2022 | |
| 32. | Konungariket Saudiarabien | 22.11.2021 | INF/SDR/IDS/KSA/Rev.1 |
| 33. | Singapore | 3.11.2021 | INF/SDR/IDS/SGP/Rev.1 |
| 34. | Schweiz | 1.11.2021 | INF/SDR/IDS/CHE/Rev.1 |
| 35. | Det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu | 27.10.2021 | INF/SDR/IDS/TPKM/Rev.1 |
| 36. | Thailand | 25.11.2021 | INF/SDR/IDS/THA |
| 37. | Turkiet | 28.10.2021 | INF/SDR/IDS/TUR/Rev.1 |
| 38. | Ukraina | 5.11.2021 | INF/SDR/IDS/UKR/Rev.1 |
| 39. | Förenade kungariket | 27.10.2021 | INF/SDR/IDS/GBR |
| 40. | Förenta staterna | 22.10.2021 | INF/SDR/IDS/USA |
| 41. | Uruguay | 29.10.2021 | INF/SDR/IDS/URY/Rev.1 |

MEDLEM

INLÄMNINGSDATUM

DOKUMENTBETECKNING

1.

Albanien

22.11.2021

INF/SDR/IDS/ALB/Rev.1

2.

Argentina

29.10.2021

INF/SDR/IDS/ARG

3.

Australien

19.10.2021

INF/SDR/IDS/AUS/Rev.1

4.

Konungariket Bahrain

Ska lämnas in senast den 31 mars 2022

5.

Brasilien

12.11.2021

INF/SDR/IDS/BRA/Rev.1

6.

Kanada

22.10.2021

INF/SDR/IDS/CAN/Rev.1

7.

Chile

29.10.2021

INF/SDR/IDS/CHL/Rev.1

8.

Kina

29.10.2021

INF/SDR/IDS/CHN/Rev.1

9.

Colombia

29.10.2021

INF/SDR/IDS/COL/Rev.1

10.

Costa Rica

17.11.2021

INF/SDR/IDS/CRI/Rev.1

11.

El Salvador

Ska lämnas in senast den 31 mars 2022

12.

Europeiska unionen

29.10.2021

INF/SDR/IDS/EU/Rev.1

13.

Hongkong, Kina

2.11.2021

INF/SDR/IDS/HKG/Rev.1

14.

Island

29.10.2021

INF/SDR/IDS/ISL/Rev.1

15.

Israel

29.10.2021

INF/SDR/IDS/ISR/Rev.1

16.

Japan

28.10.2021

INF/SDR/IDS/JPN/Rev.1

17.

Kazakstan

26.11.2021

INF/SDR/IDS/KAZ/Rev.1

18.

Republiken Korea

28.10.2021

INF/SDR/IDS/KOR/Rev.1

19.

Liechtenstein

10.11.2021

INF/SDR/IDS/LIE/Rev.1

20.

Mauritius

27.10.2021

INF/SDR/IDS/MUS/Rev.1

21.

Mexiko

1.11.2021

INF/SDR/IDS/MEX/Rev.1

22.

Republiken Moldavien

29.10.2021

INF/SDR/IDS/MDA/Rev.1

23.

Montenegro

16.11.2021

INF/SDR/IDS/MNE/Rev.1

24.

Nya Zeeland

29.10.2021

INF/SDR/IDS/NZL/Rev.1

25.

Nigeria

23.11.2021

INF/SDR/IDS/NGA/Rev.1

26.

Nordmakedonien

16.11.2021

INF/SDR/IDS/MDK/Rev.1

27.

Norge

28.10.2021

INF/SDR/IDS/NOR/Rev.1

28.

Paraguay

19.11.2021

INF/SDR/IDS/PRY/Rev.1

29.

Peru

17.11.2021

INF/SDR/IDS/PER/Rev.1

30.

Filippinerna

Ska lämnas in senast den 28 februari 2022

31.

Ryska federationen

Ska lämnas in senast den 28 februari 2022

32.

Konungariket Saudiarabien

22.11.2021

INF/SDR/IDS/KSA/Rev.1

33.

Singapore

3.11.2021

INF/SDR/IDS/SGP/Rev.1

34.

Schweiz

1.11.2021

INF/SDR/IDS/CHE/Rev.1

35.

Det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu

27.10.2021

INF/SDR/IDS/TPKM/Rev.1

36.

Thailand

25.11.2021

INF/SDR/IDS/THA

37.

Turkiet

28.10.2021

INF/SDR/IDS/TUR/Rev.1

38.

Ukraina

5.11.2021

INF/SDR/IDS/UKR/Rev.1

39.

Förenade kungariket

27.10.2021

INF/SDR/IDS/GBR

40.

Förenta staterna

22.10.2021

INF/SDR/IDS/USA

41.

Uruguay

29.10.2021

INF/SDR/IDS/URY/Rev.1

INF/SDR/IDS/EU/Rev.1

GEMENSAMT INITIATIV OM INHEMSK REGLERING PÅ TJÄNSTEOMRÅDET MEDDELANDE FRÅN EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Före slutförandet-bindningslista med specifika åtaganden

Följande meddelande av den 29 oktober 2021 mottogs från Europeiska unionens delegation.

| 1. | Europeiska unionen lägger fram bifogade utkast till bindningslista som sitt bidrag till slutförandet av förhandlingarna inom ramen för det gemensamma initiativet om inhemsk reglering på tjänsteområdet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Denna bindningslista återspeglar Europeiska unionens strategi i enlighet med avsnitt I i dokument INF/SDR/1. |
| --- | --- |

2.

EUROPEISKA UNIONEN FÖRE SLUTFÖRANDET-BINDNINGSLISTA MED SPECIFIKA ÅTAGANDEN

Denna text kompletterar uppgifterna i de horisontella åtagandena i följande dokument:

| — | Europeiska unionen: GATS/SC/157 (7 maj 2019). |
| --- | --- |

—

Europeiska unionen: GATS/SC/157 (7 maj 2019).

| — | Bulgarien: GATS/SC/122 (21 maj 1997), GATS/SC/122/S1(11 april 1997), GATS/SC/122/S2 (26 februari 1998). |
| --- | --- |

—

Bulgarien: GATS/SC/122 (21 maj 1997), GATS/SC/122/S1(11 april 1997), GATS/SC/122/S2 (26 februari 1998).

| — | Rumänien: GATS/72 (15 april 1994), GATS/SC/72/S1 (11 april 1997), GATS/SC/72/S2 (26 februari 1998). |
| --- | --- |

—

Rumänien: GATS/72 (15 april 1994), GATS/SC/72/S1 (11 april 1997), GATS/SC/72/S2 (26 februari 1998).

| — | Kroatien: GATS/SC/130 (22 december 2000). |
| --- | --- |

—

Kroatien: GATS/SC/130 (22 december 2000).

FÖRE SLUTFÖRANDET-BINDNINGSLISTA MED SPECIFIKA ÅTAGANDEN – EUROPEISKA UNIONEN

Leveranssätt: 1) Gränsöverskridande tillhandahållande 2) Konsumtion utomlands 3) Kommersiell närvaro 4) Fysiska personers närvaro

| Sektor eller undersektor | Begränsningar av marknadstillträde | Begränsningar av nationell behandling | Ytterligare åtaganden |
| --- | --- | --- | --- |
| I. HORISONTELLA ÅTAGANDEN |
| ALLA SEKTORER I DENNA BINDNINGSLISTA | | | Europeiska unionen gör som ytterligare åtaganden ordningarna i avsnitt II i dokument INF/SDR/1 för alla sektorer som ingår i denna bindningslista, med undantag för finansiella tjänster.
  Europeiska unionen gör som ytterligare åtaganden ordningarna i avsnitt III i dokument INF/SDR/1 för alla sektorer för finansiella tjänster som ingår i denna bindningslista. |

Sektor eller undersektor

Begränsningar av marknadstillträde

Begränsningar av nationell behandling

Ytterligare åtaganden

I. HORISONTELLA ÅTAGANDEN

ALLA SEKTORER I DENNA BINDNINGSLISTA

Europeiska unionen gör som ytterligare åtaganden ordningarna i avsnitt II i dokument INF/SDR/1 för alla sektorer som ingår i denna bindningslista, med undantag för finansiella tjänster.

Europeiska unionen gör som ytterligare åtaganden ordningarna i avsnitt III i dokument INF/SDR/1 för alla sektorer för finansiella tjänster som ingår i denna bindningslista.

---

(*1)  Denna ändring sker i syfte att lägga till El Salvador i förteckningen över bindningslistor med specifika åtaganden.

---

| 7.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/87

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/2385

av den 6 december 2022

om ändring av genomförandebeslut 2013/805/EU om bemyndigande för Republiken Polen att införa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 168 i direktiv 2006/112/EG fastställs beskattningsbara personers rätt att göra avdrag för mervärdesskatt uttagen på varor som levererats till dem eller för tjänster som tillhandahållits dem för användning vid beskattade transaktioner. I artikel 26.1 a i det direktivet föreskrivs att användningen av en rörelses tillgångar för den beskattningsbara personens eget eller personalens privata bruk, eller mer generellt sådan användning för andra ändamål än den egna rörelsen, ska likställas med tillhandahållande av tjänster mot ersättning, som därefter är föremål för mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 168 i direktiv 2006/112/EG fastställs beskattningsbara personers rätt att göra avdrag för mervärdesskatt uttagen på varor som levererats till dem eller för tjänster som tillhandahållits dem för användning vid beskattade transaktioner. I artikel 26.1 a i det direktivet föreskrivs att användningen av en rörelses tillgångar för den beskattningsbara personens eget eller personalens privata bruk, eller mer generellt sådan användning för andra ändamål än den egna rörelsen, ska likställas med tillhandahållande av tjänster mot ersättning, som därefter är föremål för mervärdesskatt.

| (2) | Genom rådets genomförandebeslut 2013/805/EU (2) bemyndigas Polen att begränsa avdragsrätten till 50 % för mervärdesskatt vid inköp, gemenskapsinterna förvärv, import, hyra eller leasing av vissa motorfordon och därtill relaterade utgifter om fordonen inte uteslutande används för yrkesmässigt bruk, samt att befria beskattningsbara personer från skyldigheten att likställa icke-yrkesmässigt bruk av sådana fordon med ett tillhandahållande av tjänster i enlighet med artikel 26.1 a i direktiv 2006/112/EG (de särskilda åtgärderna). |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets genomförandebeslut 2013/805/EU (2) bemyndigas Polen att begränsa avdragsrätten till 50 % för mervärdesskatt vid inköp, gemenskapsinterna förvärv, import, hyra eller leasing av vissa motorfordon och därtill relaterade utgifter om fordonen inte uteslutande används för yrkesmässigt bruk, samt att befria beskattningsbara personer från skyldigheten att likställa icke-yrkesmässigt bruk av sådana fordon med ett tillhandahållande av tjänster i enlighet med artikel 26.1 a i direktiv 2006/112/EG (de särskilda åtgärderna).

| (3) | Genomförandebeslut 2013/805/EU upphör att gälla den 31 december 2022. |
| --- | --- |

(3)

Genomförandebeslut 2013/805/EU upphör att gälla den 31 december 2022.

| (4) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 18 februari 2022 begärde Polen bemyndigande att få fortsätta att tillämpa de särskilda åtgärderna under ytterligare en period till och med den 31 december 2025. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 18 februari 2022 begärde Polen bemyndigande att få fortsätta att tillämpa de särskilda åtgärderna under ytterligare en period till och med den 31 december 2025.

| (5) | I enlighet med artikel 3 andra stycket i genomförandebeslut 2013/805/EU ingav Polen till kommissionen, tillsammans med ansökan, en rapport om tillämpningen av de särskilda åtgärderna, inbegripet en översyn av den procentuella begränsning som tillämpas på rätten att dra av mervärdesskatt. På grundval av den rapporten vidhåller Polen att det fortfarande är motiverat med en sats på 50 %. Polen vidhåller också att avvikelsen från kravet i artikel 26.1 a i direktiv 2006/112/EG fortfarande är nödvändig för att undvika dubbelbeskattning. Dessa särskilda åtgärder är motiverade mot bakgrund av behovet av att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och att förhindra skatteundandragande som sker genom felaktig redovisning och falska deklarationsuppgifter. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 3 andra stycket i genomförandebeslut 2013/805/EU ingav Polen till kommissionen, tillsammans med ansökan, en rapport om tillämpningen av de särskilda åtgärderna, inbegripet en översyn av den procentuella begränsning som tillämpas på rätten att dra av mervärdesskatt. På grundval av den rapporten vidhåller Polen att det fortfarande är motiverat med en sats på 50 %. Polen vidhåller också att avvikelsen från kravet i artikel 26.1 a i direktiv 2006/112/EG fortfarande är nödvändig för att undvika dubbelbeskattning. Dessa särskilda åtgärder är motiverade mot bakgrund av behovet av att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och att förhindra skatteundandragande som sker genom felaktig redovisning och falska deklarationsuppgifter.

| (6) | I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG överlämnade kommissionen Polens ansökan till de andra medlemsstaterna genom en skrivelse av den 15 mars 2022. Genom en skrivelse av den 16 mars 2022 underrättade kommissionen Polen om att den hade alla nödvändiga uppgifter för behandlingen av ärendet. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG överlämnade kommissionen Polens ansökan till de andra medlemsstaterna genom en skrivelse av den 15 mars 2022. Genom en skrivelse av den 16 mars 2022 underrättade kommissionen Polen om att den hade alla nödvändiga uppgifter för behandlingen av ärendet.

| (7) | Tillämpningen av de särskilda åtgärderna efter den 31 december 2022 kommer endast att ha en försumbar effekt på Polens totala skatteuppbörd i sista konsumtionsledet och kommer inte att inverka negativt på unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(7)

Tillämpningen av de särskilda åtgärderna efter den 31 december 2022 kommer endast att ha en försumbar effekt på Polens totala skatteuppbörd i sista konsumtionsledet och kommer inte att inverka negativt på unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

| (8) | Det är därför lämpligt att förlänga det bemyndigande som fastställs i genomförandebeslut 2013/805/EU. En förlängning av de särskilda åtgärderna bör vara tidsbegränsad för att göra det möjligt för kommissionen att utvärdera deras ändamålsenlighet och hur lämplig den procentuella begränsning som tillämpas på rätten att dra av mervärdesskatt är. |
| --- | --- |

(8)

Det är därför lämpligt att förlänga det bemyndigande som fastställs i genomförandebeslut 2013/805/EU. En förlängning av de särskilda åtgärderna bör vara tidsbegränsad för att göra det möjligt för kommissionen att utvärdera deras ändamålsenlighet och hur lämplig den procentuella begränsning som tillämpas på rätten att dra av mervärdesskatt är.

| (9) | Polen bör därför bemyndigas att få fortsätta att tillämpa de särskilda åtgärderna till och med den 31 december 2025. |
| --- | --- |

(9)

Polen bör därför bemyndigas att få fortsätta att tillämpa de särskilda åtgärderna till och med den 31 december 2025.

| (10) | För det fall att Polen anser att de särskilda åtgärderna är nödvändiga efter den dag då genomförandebeslut 2013/805/EU upphör att gälla och för att säkerställa en snabb prövning av varje ansökan om förlängning av de särskilda åtgärderna, är det nödvändigt att fastställa krav för en sådan ansökan. |
| --- | --- |

(10)

För det fall att Polen anser att de särskilda åtgärderna är nödvändiga efter den dag då genomförandebeslut 2013/805/EU upphör att gälla och för att säkerställa en snabb prövning av varje ansökan om förlängning av de särskilda åtgärderna, är det nödvändigt att fastställa krav för en sådan ansökan.

| (11) | Genomförandebeslut 2013/805/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Genomförandebeslut 2013/805/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 3 i genomförandebeslut 2013/805/EU ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2025.

Varje ansökan om förlängning av det bemyndigande som föreskrivs i detta beslut ska inges till kommissionen senast den 31 mars 2025. En sådan ansökan ska åtföljas av en rapport som innehåller en översyn av den procentuella begränsning som på grundval av detta beslut tillämpas på rätten att dra av mervärdesskatt.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 6 december 2022.

På rådets vägnar

Z. STANJURA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets genomförandebeslut 2013/805/EU av den 17 december 2013 om bemyndigande för Republiken Polen att införa åtgärder som avviker från artikel 26.1 a och artikel 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 353, 28.12.2013, s. 51).

2

---

| 7.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/89

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/2386

av den 5 december 2022

om förlängning av de åtgärder som vidtagits för att i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 tillåta tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukten Biobor JF

(delgivet med nr C(2022) 8673)

(Endast de engelska, estniska, finska, franska, maltesiska, spanska, svenska, tyska och ungerska texterna är giltiga)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 55.1 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Frankrikes ministerium för ekologisk omställning (Frankrikes behöriga myndighet) antog den 31 mars 2022 ett beslut i enlighet med artikel 55.1 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 om att tillåta tillhandahållande på marknaden och yrkesmässig användning av biocidprodukten Biobor JF för antimikrobiell behandling av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg (åtgärden) till och med den 31 oktober 2022. Frankrikes behöriga myndighet har i enlighet med artikel 55.1 andra stycket i den förordningen informerat kommissionen och övriga medlemsstaters behöriga myndigheter om åtgärden och skälen för denna. |
| --- | --- |

(1)

Frankrikes ministerium för ekologisk omställning (Frankrikes behöriga myndighet) antog den 31 mars 2022 ett beslut i enlighet med artikel 55.1 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 om att tillåta tillhandahållande på marknaden och yrkesmässig användning av biocidprodukten Biobor JF för antimikrobiell behandling av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg (åtgärden) till och med den 31 oktober 2022. Frankrikes behöriga myndighet har i enlighet med artikel 55.1 andra stycket i den förordningen informerat kommissionen och övriga medlemsstaters behöriga myndigheter om åtgärden och skälen för denna.

| (2) | Liknande åtgärder, som gällde godkännanden som beviljats till och med den 31 oktober 2022, vidtogs i sju andra medlemsstater: den 5 maj 2022 av Ungerns nationella folkhälsocentrum (Ungerns behöriga myndighet), den 6 maj 2022 av Luxemburgs miljöbyrå (Luxemburgs behöriga myndighet), den 8 maj 2022 av Säkerhets- och kemikalieverket i Finland (Finlands behöriga myndighet), den 15 maj 2022 av Maltas myndighet för konkurrens- och konsumentfrågor (Maltas behöriga myndighet), den 21 juni 2022 av Estlands hälsomyndighet (Estlands behöriga myndighet), den 1 juli 2022 av Spaniens hälsoministerium (Spaniens behöriga myndighet) och den 25 juli 2022 av Österrikes förbundsministerium för klimatåtgärder, miljö, energi, mobilitet, innovation och teknik (Österrikes behöriga myndighet). De behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater har i enlighet med artikel 55.1 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012 informerat kommissionen och övriga medlemsstaters behöriga myndigheter om åtgärderna och skälen för dem. |
| --- | --- |

(2)

Liknande åtgärder, som gällde godkännanden som beviljats till och med den 31 oktober 2022, vidtogs i sju andra medlemsstater: den 5 maj 2022 av Ungerns nationella folkhälsocentrum (Ungerns behöriga myndighet), den 6 maj 2022 av Luxemburgs miljöbyrå (Luxemburgs behöriga myndighet), den 8 maj 2022 av Säkerhets- och kemikalieverket i Finland (Finlands behöriga myndighet), den 15 maj 2022 av Maltas myndighet för konkurrens- och konsumentfrågor (Maltas behöriga myndighet), den 21 juni 2022 av Estlands hälsomyndighet (Estlands behöriga myndighet), den 1 juli 2022 av Spaniens hälsoministerium (Spaniens behöriga myndighet) och den 25 juli 2022 av Österrikes förbundsministerium för klimatåtgärder, miljö, energi, mobilitet, innovation och teknik (Österrikes behöriga myndighet). De behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater har i enlighet med artikel 55.1 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012 informerat kommissionen och övriga medlemsstaters behöriga myndigheter om åtgärderna och skälen för dem.

| (3) | Enligt den information som dessa behöriga myndigheter har lämnat var åtgärderna nödvändiga för att skydda folkhälsan. Mikrobiologisk tillväxt kan utvecklas i bränsletankar i luftfartyg, särskilt i gränsskiktet mellan vatten och bränsle, där mikrobiologiska organismer kan använda vatten för att få syre och bränsle för att få näring. Mikrobiologisk kontamination av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg kan leda till funktionsfel i luftfartygets motor och äventyra dess luftvärdighet, och därmed också äventyra passagerarnas och besättningens säkerhet. För att undvika driftsproblem är det är därför av avgörande betydelse att man förebygger mikrobiologisk kontamination och behandlar den när den upptäcks. |
| --- | --- |

(3)

Enligt den information som dessa behöriga myndigheter har lämnat var åtgärderna nödvändiga för att skydda folkhälsan. Mikrobiologisk tillväxt kan utvecklas i bränsletankar i luftfartyg, särskilt i gränsskiktet mellan vatten och bränsle, där mikrobiologiska organismer kan använda vatten för att få syre och bränsle för att få näring. Mikrobiologisk kontamination av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg kan leda till funktionsfel i luftfartygets motor och äventyra dess luftvärdighet, och därmed också äventyra passagerarnas och besättningens säkerhet. För att undvika driftsproblem är det är därför av avgörande betydelse att man förebygger mikrobiologisk kontamination och behandlar den när den upptäcks.

| (4) | Biobor JF innehåller 2,2’-(1-metyltrimetylendioxi)bis-(4-metyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr 2665-13-6) och 2,2’-oxybis (4,4,6-trimetyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr 14697-50-8) som verksamma ämnen. Biobor JF är en biocidprodukt i produkttyp 6 (konserveringsmedel för produkter under lagring) enligt definitionen i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. 2,2’-(1-metyltrimetylendioxi)bis-(4-metyl-1,3,2-dioxaborinan) och 2,2’-oxybis (4,4,6-trimetyl-1,3,2-dioxaborinan) har inte utvärderats för användning i biocidprodukter i produkttyp 6. Eftersom dessa ämnen inte tas upp i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2) ingår de inte i arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i de biocidprodukter som avses i förordning (EU) nr 528/2012. Artikel 89 i den förordningen tillämpas därför inte på dessa verksamma ämnen och de måste bedömas och godkännas innan biocidprodukter som innehåller dem kan godkännas också på nationell nivå. |
| --- | --- |

(4)

Biobor JF innehåller 2,2’-(1-metyltrimetylendioxi)bis-(4-metyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr 2665-13-6) och 2,2’-oxybis (4,4,6-trimetyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr 14697-50-8) som verksamma ämnen. Biobor JF är en biocidprodukt i produkttyp 6 (konserveringsmedel för produkter under lagring) enligt definitionen i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. 2,2’-(1-metyltrimetylendioxi)bis-(4-metyl-1,3,2-dioxaborinan) och 2,2’-oxybis (4,4,6-trimetyl-1,3,2-dioxaborinan) har inte utvärderats för användning i biocidprodukter i produkttyp 6. Eftersom dessa ämnen inte tas upp i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2) ingår de inte i arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i de biocidprodukter som avses i förordning (EU) nr 528/2012. Artikel 89 i den förordningen tillämpas därför inte på dessa verksamma ämnen och de måste bedömas och godkännas innan biocidprodukter som innehåller dem kan godkännas också på nationell nivå.

| (5) | Den 23 maj 2022 tog kommissionen emot en motiverad begäran från Frankrikes behöriga myndighet om förlängning av åtgärden i enlighet med artikel 55.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 528/2012. Liknande begäranden inkom den 27 juli 2022 från Österrikes behöriga myndighet, den 24 augusti 2022 från Estlands behöriga myndighet, den 25 augusti 2022 från Spaniens behöriga myndighet, den 29 augusti 2022 från Finlands behöriga myndighet, den 9 september 2022 från Luxemburgs behöriga myndighet, den 31 augusti 2022 från Maltas behöriga myndighet och den 20 september 2022 från Ungerns behöriga myndighet. Dessa motiverade begäranden baserades på farhågor för att luftfartssäkerheten skulle kunna fortsätta att äventyras på grund av mikrobiologisk kontamination av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg efter den 31 oktober 2022 och på argumentet att Biobor JF är nödvändigt för att motverka sådan mikrobiologisk kontamination. |
| --- | --- |

(5)

Den 23 maj 2022 tog kommissionen emot en motiverad begäran från Frankrikes behöriga myndighet om förlängning av åtgärden i enlighet med artikel 55.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 528/2012. Liknande begäranden inkom den 27 juli 2022 från Österrikes behöriga myndighet, den 24 augusti 2022 från Estlands behöriga myndighet, den 25 augusti 2022 från Spaniens behöriga myndighet, den 29 augusti 2022 från Finlands behöriga myndighet, den 9 september 2022 från Luxemburgs behöriga myndighet, den 31 augusti 2022 från Maltas behöriga myndighet och den 20 september 2022 från Ungerns behöriga myndighet. Dessa motiverade begäranden baserades på farhågor för att luftfartssäkerheten skulle kunna fortsätta att äventyras på grund av mikrobiologisk kontamination av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg efter den 31 oktober 2022 och på argumentet att Biobor JF är nödvändigt för att motverka sådan mikrobiologisk kontamination.

| (6) | Enligt den information som de behöriga myndigheterna har lämnat drogs den enda alternativa biocidprodukt som tillverkare av luftfartyg och luftfartygsmotorer rekommenderar för behandling av mikrobiologisk kontamination (KathonTM FP 1.5) tillbaka från marknaden i mars 2020 på grund av att allvarliga avvikelser i motorernas funktionssätt hade konstaterats efter behandlingen med denna produkt. Biobor JF är därför den enda tillgängliga produkten för den användning som rekommenderas av tillverkare av luftfartyg och luftfartygsmotorer. |
| --- | --- |

(6)

Enligt den information som de behöriga myndigheterna har lämnat drogs den enda alternativa biocidprodukt som tillverkare av luftfartyg och luftfartygsmotorer rekommenderar för behandling av mikrobiologisk kontamination (KathonTM FP 1.5) tillbaka från marknaden i mars 2020 på grund av att allvarliga avvikelser i motorernas funktionssätt hade konstaterats efter behandlingen med denna produkt. Biobor JF är därför den enda tillgängliga produkten för den användning som rekommenderas av tillverkare av luftfartyg och luftfartygsmotorer.

| (7) | Enligt de behöriga myndigheterna är en mekanisk behandling av mikrobiologisk kontamination av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg inte alltid möjlig och de förfaranden som motortillverkarna rekommenderar kräver behandling med en biocidprodukt även när mekanisk rengöring är möjlig. Dessutom skulle mekanisk behandling utsätta arbetstagarna för giftiga gaser och bör därför undvikas. |
| --- | --- |

(7)

Enligt de behöriga myndigheterna är en mekanisk behandling av mikrobiologisk kontamination av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg inte alltid möjlig och de förfaranden som motortillverkarna rekommenderar kräver behandling med en biocidprodukt även när mekanisk rengöring är möjlig. Dessutom skulle mekanisk behandling utsätta arbetstagarna för giftiga gaser och bör därför undvikas.

| (8) | Enligt den information som kommissionen har fått har tillverkaren av Biobor JF vidtagit åtgärder för få till stånd ett reguljärt godkännande av produkten. En ansökan om godkännande av de verksamma ämnen som Biobor JF innehåller förväntas lämnas in i mitten av 2023. Godkännandet av de verksamma ämnena och det efterföljande godkännandet av biocidprodukten skulle vara en permanent lösning för framtiden, men det kommer att krävas lång tid för att slutföra de förfarandena. |
| --- | --- |

(8)

Enligt den information som kommissionen har fått har tillverkaren av Biobor JF vidtagit åtgärder för få till stånd ett reguljärt godkännande av produkten. En ansökan om godkännande av de verksamma ämnen som Biobor JF innehåller förväntas lämnas in i mitten av 2023. Godkännandet av de verksamma ämnena och det efterföljande godkännandet av biocidprodukten skulle vara en permanent lösning för framtiden, men det kommer att krävas lång tid för att slutföra de förfarandena.

| (9) | Bristande kontroll av mikrobiologisk kontamination av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg kan äventyra flygsäkerheten, och denna fara kan inte undanröjas i tillräcklig utsträckning genom användning av en annan biocidprodukt eller på annat sätt. Därför bör de behöriga myndigheterna få förlänga sina åtgärder. |
| --- | --- |

(9)

Bristande kontroll av mikrobiologisk kontamination av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg kan äventyra flygsäkerheten, och denna fara kan inte undanröjas i tillräcklig utsträckning genom användning av en annan biocidprodukt eller på annat sätt. Därför bör de behöriga myndigheterna få förlänga sina åtgärder.

| (10) | Med tanke på att åtgärderna löpte ut den 31 oktober 2022 bör detta beslut tillämpas retroaktivt. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på att åtgärderna löpte ut den 31 oktober 2022 bör detta beslut tillämpas retroaktivt.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Estlands hälsomyndighet, Spaniens hälsoministerium, Frankrikes ministerium för ekologisk omställning, Luxemburgs miljöbyrå, Ungerns nationella folkhälsocentrum, Maltas myndighet för konkurrens- och konsumentfrågor, Österrikes förbundsministerium för klimatåtgärder, miljö, energi, mobilitet, innovation och teknik och Säkerhets- och kemikalieverket i Finland får förlänga åtgärderna för att tillåta tillhandahållande på marknaden och yrkesmässig användning av biocidprodukten Biobor JF för antimikrobiell behandling av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg till och med den 4 maj 2024.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till

| (1) | Estlands hälsomyndighet, |
| --- | --- |

(1)

Estlands hälsomyndighet,

| (2) | Spaniens hälsoministerium, |
| --- | --- |

(2)

Spaniens hälsoministerium,

| (3) | Frankrikes ministerium för ekologisk omställning, |
| --- | --- |

(3)

Frankrikes ministerium för ekologisk omställning,

| (4) | Luxemburgs miljöbyrå, |
| --- | --- |

(4)

Luxemburgs miljöbyrå,

| (5) | Ungerns nationella folkhälsocentrum, |
| --- | --- |

(5)

Ungerns nationella folkhälsocentrum,

| (6) | Maltas myndighet för konkurrens- och konsumentfrågor, |
| --- | --- |

(6)

Maltas myndighet för konkurrens- och konsumentfrågor,

| (7) | Österrikes förbundsministerium för klimatåtgärder, miljö, energi, mobilitet, innovation och teknik, |
| --- | --- |

(7)

Österrikes förbundsministerium för klimatåtgärder, miljö, energi, mobilitet, innovation och teknik,

| (8) | Säkerhets- och kemikalieverket i Finland. |
| --- | --- |

(8)

Säkerhets- och kemikalieverket i Finland.

Det ska tillämpas från och med den 1 november 2022.

Utfärdat i Bryssel den 5 december 2022.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 av den 4 augusti 2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

---