# Službeni list L 263/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 263 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.10. listopada 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 263

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.10. listopada 2022.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1915 оd 3. listopada 2022. o odobrenju izmjene koja nije manja u specifikaciji za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Murazzano (ZOI)) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1916 оd 7. listopada 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2018/2019 u pogledu određenog bilja za sadnju vrste Juglans regia L. podrijetlom iz Moldove | 3 |
| | * | Uredba (EU) 2022/1917 Europske središnje banke od 29. rujna 2022. o postupcima radi utvrđivanja povrede u slučajevima neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva i stavljanju izvan snage Odluke ESB/2010/10 (ESB/2022/31) | 6 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/1918 od 4. listopada 2022. o imenovanju članice Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, koju je predložila Francuska Republika | 17 |
| | * | Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2022/1919 od 6. listopada 2022. o imenovanju zapovjednika snaga misije EU-a za misiju ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2022/105 (EUTM RCA/3/2022) | 19 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2022/1920 оd 26. siječnja 2022. o državnoj potpori SA.59974 – 2021/C (ex 2020/N, ex 2020/PN) koju je Rumunjska djelomično provela u korist društva Complexul Energetic Oltenia SA
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 553)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Odluka (EU) 2022/1921 Europske središnje banke od 29. rujna 2022. o metodologiji za izračun sankcija za navodne povrede statističkih izvještajnih zahtjeva (ESB/2022/32) | 59 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1915 оd 3. listopada 2022. o odobrenju izmjene koja nije manja u specifikaciji za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Murazzano (ZOI))

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1916 оd 7. listopada 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2018/2019 u pogledu određenog bilja za sadnju vrste Juglans regia L. podrijetlom iz Moldove

Juglans regia

3

*

Uredba (EU) 2022/1917 Europske središnje banke od 29. rujna 2022. o postupcima radi utvrđivanja povrede u slučajevima neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva i stavljanju izvan snage Odluke ESB/2010/10 (ESB/2022/31)

(ESB/2022/31)

6

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/1918 od 4. listopada 2022. o imenovanju članice Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, koju je predložila Francuska Republika

17

*

Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2022/1919 od 6. listopada 2022. o imenovanju zapovjednika snaga misije EU-a za misiju ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2022/105 (EUTM RCA/3/2022)

19

*

Odluka Komisije (EU) 2022/1920 оd 26. siječnja 2022. o državnoj potpori SA.59974 – 2021/C (ex 2020/N, ex 2020/PN) koju je Rumunjska djelomično provela u korist društva Complexul Energetic Oltenia SA
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 553)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 553)

1

21

*

Odluka (EU) 2022/1921 Europske središnje banke od 29. rujna 2022. o metodologiji za izračun sankcija za navodne povrede statističkih izvještajnih zahtjeva (ESB/2022/32)

(ESB/2022/32)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 10.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 263/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1915

оd 3. listopada 2022.

o odobrenju izmjene koja nije manja u specifikaciji za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Murazzano” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Murazzano”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Murazzano”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/96 (2).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Murazzano” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. listopada 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1107/96 od 12. lipnja 1996. o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 (SL L 148, 21.6.1996., str. 1.).

2

(3)  
  SL C 229, 14.6.2022., str. 18.

3

---

| 10.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 263/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 263/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1916

оd 7. listopada 2022.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2018/2019 u pogledu određenog bilja za sadnju vrste Juglans regia L. podrijetlom iz Moldove

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje i o izmjeni uredaba (EU) br. 228/2013, (EU) br. 652/2014 i (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 69/464/EEZ, 74/647/EEZ, 93/85/EEZ, 98/57/EZ, 2000/29/EZ, 2006/91/EZ i 2007/33/EZ (1), a posebno njezin članak 42. stavak 4. prvi podstavak,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/2019 (2) utvrđen je popis visokorizičnog bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta na temelju preliminarne procjene rizika. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/2019 (2) utvrđen je popis visokorizičnog bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta na temelju preliminarne procjene rizika.

| (2) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/2018 (3) utvrđena su posebna pravila o postupku koji treba slijediti kako bi se provela procjena rizika povezanog s tim visokorizičnim biljem, biljnim proizvodima i drugim predmetima u smislu članka 42. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/2031. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/2018 (3) utvrđena su posebna pravila o postupku koji treba slijediti kako bi se provela procjena rizika povezanog s tim visokorizičnim biljem, biljnim proizvodima i drugim predmetima u smislu članka 42. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/2031.

| (3) | Nakon preliminarne procjene rizika, 34 roda i jedna vrsta bilja za sadnju podrijetlom iz svih trećih zemalja uvršteni su u Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2019 kao visokorizično bilje, uključujući rod Juglans L. |
| --- | --- |

(3)

Nakon preliminarne procjene rizika, 34 roda i jedna vrsta bilja za sadnju podrijetlom iz svih trećih zemalja uvršteni su u Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2019 kao visokorizično bilje, uključujući rod Juglans L.

| (4) | Moldova je 4. ožujka 2020. Komisiji podnijela zahtjev za izvoz u Uniju jednogodišnjih do dvogodišnjih cijepljenih biljaka za sadnju i podloga vrste Juglans regia L., golog korijenja, u stanju mirovanja i bez lišća. Zahtjev je potkrijepljen odgovarajućom tehničkom dokumentacijom. |
| --- | --- |

(4)

Moldova je 4. ožujka 2020. Komisiji podnijela zahtjev za izvoz u Uniju jednogodišnjih do dvogodišnjih cijepljenih biljaka za sadnju i podloga vrste Juglans regia L., golog korijenja, u stanju mirovanja i bez lišća. Zahtjev je potkrijepljen odgovarajućom tehničkom dokumentacijom.

| (5) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) donijela je 25. ožujka 2021. znanstveno mišljenje o procjeni rizika robe za bilje za sadnju vrste Juglans regia iz Moldove (4). Agencija nije utvrdila nijedan relevantni štetni organizam za to bilje za sadnju. |
| --- | --- |

(5)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) donijela je 25. ožujka 2021. znanstveno mišljenje o procjeni rizika robe za bilje za sadnju vrste Juglans regia iz Moldove (4). Agencija nije utvrdila nijedan relevantni štetni organizam za to bilje za sadnju.

| (6) | Agencija je 23. lipnja 2022. izmijenila znanstveno mišljenje kako bi za navedeno bilje za sadnju uključila relevantni štetni organizam Xiphinema rivesi (izvaneuropske populacije), ocijenila mjere za smanjenje rizika opisane u dokumentaciji za taj štetni organizam i procijenila vjerojatnost da je to bilje za sadnju slobodno od tog štetnog organizma. Štetni organizam Xiphinema rivesi (izvaneuropske populacije) uvršten je na popis u dijelu A odjeljku 4. Priloga II. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/2072 (5) kao karantenski štetni organizam Unije za koji nije poznato da se pojavljuje na području Unije. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je 23. lipnja 2022. izmijenila znanstveno mišljenje kako bi za navedeno bilje za sadnju uključila relevantni štetni organizam Xiphinema rivesi (izvaneuropske populacije), ocijenila mjere za smanjenje rizika opisane u dokumentaciji za taj štetni organizam i procijenila vjerojatnost da je to bilje za sadnju slobodno od tog štetnog organizma. Štetni organizam Xiphinema rivesi (izvaneuropske populacije) uvršten je na popis u dijelu A odjeljku 4. Priloga II. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/2072 (5) kao karantenski štetni organizam Unije za koji nije poznato da se pojavljuje na području Unije.

| (7) | Na temelju tog mišljenja fitosanitarni rizik od unosa u Uniju cijepljenih biljaka za sadnju i podloga vrste Juglans regia L. starih najviše dvije godine, golog korijenja, u stanju mirovanja i bez lišća, podrijetlom iz Moldove smatra se prihvatljivim ako su ispunjeni odgovarajući uvozni zahtjevi utvrđeni u Prilogu VII. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/2072. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju tog mišljenja fitosanitarni rizik od unosa u Uniju cijepljenih biljaka za sadnju i podloga vrste Juglans regia L. starih najviše dvije godine, golog korijenja, u stanju mirovanja i bez lišća, podrijetlom iz Moldove smatra se prihvatljivim ako su ispunjeni odgovarajući uvozni zahtjevi utvrđeni u Prilogu VII. Provedbenoj uredbi (EU) 2019/2072.

| (8) | Stoga se cijepljene biljke za sadnju i podloge vrste Juglans regia L. stare najviše dvije godine, golog korijenja, u stanju mirovanja i bez lišća, podrijetlom iz Moldove više ne bi trebale smatrati visokorizičnim biljem. |
| --- | --- |

(8)

Stoga se cijepljene biljke za sadnju i podloge vrste Juglans regia L. stare najviše dvije godine, golog korijenja, u stanju mirovanja i bez lišća, podrijetlom iz Moldove više ne bi trebale smatrati visokorizičnim biljem.

| (9) | Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2019 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2019 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Radi ispunjavanja obveza Unije koje proizlaze iz Sporazuma Svjetske trgovinske organizacije o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera (6), s uvozom te robe trebalo bi se nastaviti u što kraćem roku. Stoga bi ova Uredba trebala stupiti na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(10)

Radi ispunjavanja obveza Unije koje proizlaze iz Sporazuma Svjetske trgovinske organizacije o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera (6), s uvozom te robe trebalo bi se nastaviti u što kraćem roku. Stoga bi ova Uredba trebala stupiti na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

| (11) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(11)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2019 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. listopada 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 317, 23.11.2016., str. 4.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/2019 od 18. prosinca 2018. o utvrđivanju privremenog popisa visokorizičnog bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta u smislu članka 42. Uredbe (EU) 2016/2031 te popisa bilja za koje nije obvezan fitosanitarni certifikat za unos u Uniju u smislu članka 73. te uredbe (SL L 323, 19.12.2018., str. 10.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/2018 оd 18. prosinca 2018. o utvrđivanju posebnih pravila u vezi s postupkom koji treba slijediti kako bi se provela procjena rizika visokorizičnog bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta u smislu članka 42. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 323, 19.12.2018., str. 7.).

3

(4)  Odbor PLH EFSA-e (Odbor EFSA-e za zdravlje bilja), 2021. Scientific Opinion on the commodity risk assessment of of Juglans regia plants from Moldova (Znanstveno mišljenje o procjeni rizika robe za bilje vrste Juglans regia iz Moldove). EFSA Journal 2021..;19(5):6570, 27 str. https://doi. org/10.2903/j.efsa.2021.6570.

4

Juglans regia

Juglans regia

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/2072 оd 28. studenoga 2019. o utvrđivanju jedinstvenih uvjeta za provedbu Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zaštitnih mjera protiv organizama štetnih za bilje te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 690/2008 i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2019 (SL L 319, 10.12.2019., str. 1.).

5

(6)  Sporazum o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera (donesen 15. travnja 1994., stupio na snagu 1. siječnja 1995.; UNTS svezak 1867, str. 493.), Svjetska trgovinska organizacija, https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm.

6

---

PRILOG

Izmjena Provedbene uredbe (EU) 2018/2019

U točki 1. Priloga Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2019, u tablici u drugom stupcu „Opis”, tekst unosa za Juglans L. zamjenjuje se sljedećim:

„
  Juglans L., osim

| — | biljaka za sadnju vrste Juglans regia L. starih najviše dvije godine, golog korijenja, bez lišća i maksimalnog promjera 2 cm (mjereno pri dnu stabljike), podrijetlom iz Turske; i |
| --- | --- |

—

biljaka za sadnju vrste Juglans regia L. starih najviše dvije godine, golog korijenja, bez lišća i maksimalnog promjera 2 cm (mjereno pri dnu stabljike), podrijetlom iz Turske; i

| — | cijepljenih biljaka za sadnju i podloga vrste Juglans regia L. starih najviše dvije godine, golog korijenja, u stanju mirovanja i bez lišća, podrijetlom iz Moldove”. |
| --- | --- |

—

cijepljenih biljaka za sadnju i podloga vrste Juglans regia L. starih najviše dvije godine, golog korijenja, u stanju mirovanja i bez lišća, podrijetlom iz Moldove”.

---

| 10.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 263/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 263/6

---

UREDBA (EU) 2022/1917 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 29. rujna 2022.

o postupcima radi utvrđivanja povrede u slučajevima neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva i stavljanju izvan snage Odluke ESB/2010/10 (ESB/2022/31)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 132. stavak 3.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegove članke 5. i 34.

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2532/98 od 23. studenoga 1998. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (1), a posebno njezin članak 6. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (2), a posebno njezin članak 7.,

budući da:

| (1) | Europska središnja banka (ESB) može izricati sankcije izvještajnim jedinicama u skladu s člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 i trebala bi uspostaviti okvir za preciznije određivanje propisa za izricanje takvih sankcija u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 2532/98. Stoga je primjereno odrediti postupke prema kojima bi se takve sankcije trebale primjenjivati. |
| --- | --- |

(1)

Europska središnja banka (ESB) može izricati sankcije izvještajnim jedinicama u skladu s člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 i trebala bi uspostaviti okvir za preciznije određivanje propisa za izricanje takvih sankcija u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 2532/98. Stoga je primjereno odrediti postupke prema kojima bi se takve sankcije trebale primjenjivati.

| (2) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, takve bi postupke trebalo što je više moguće uskladiti s postojećim postupovnim pravilima. Postupci radi utvrđivanja povrede i postupci izvršenja iz ove Uredbe trebali bi stoga uzeti u obzir Uredbu Europske središnje banke (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) (3) te članke 3. i 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2532/98. Članak 3. Uredbe (EZ) br. 2532/98 propisuje da ESB ili nacionalna središnja banka (NSB) države članice na čijem je području nadležnosti došlo do navodne povrede, može pokrenuti postupak radi utvrđivanja povrede, djelujući na vlastitu inicijativu ili na temelju prijedloga koji je odgovarajući NSB u tu svrhu uputio ESB-u ili na zahtjev koji je ESB uputio odgovarajućem NSB-u. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, takve bi postupke trebalo što je više moguće uskladiti s postojećim postupovnim pravilima. Postupci radi utvrđivanja povrede i postupci izvršenja iz ove Uredbe trebali bi stoga uzeti u obzir Uredbu Europske središnje banke (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) (3) te članke 3. i 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2532/98. Članak 3. Uredbe (EZ) br. 2532/98 propisuje da ESB ili nacionalna središnja banka (NSB) države članice na čijem je području nadležnosti došlo do navodne povrede, može pokrenuti postupak radi utvrđivanja povrede, djelujući na vlastitu inicijativu ili na temelju prijedloga koji je odgovarajući NSB u tu svrhu uputio ESB-u ili na zahtjev koji je ESB uputio odgovarajućem NSB-u.

| (3) | Uredbom (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) osigurava se poštovanje načela ne bis in idem u pogledu postupaka radi utvrđivanja povrede te se predviđa da se protiv istog društva na temelju istih činjenica ne smije pokrenuti više od jednog postupka radi utvrđivanja povrede. U tu svrhu, ESB-a ili nadležni NSB ne bi trebali donijeti odluku o pokretanju postupka radi utvrđivanja povrede sve dok se nisu međusobno obavijestili i savjetovali o tome. Isto tako, ESB ili nadležni NSB ne bi trebali donijeti odluku o pokretanju postupka radi utvrđivanja povrede sve dok nadležni NSB ne obavijesti nacionalno nadležno tijelo koje prikuplja statističke podatke i prenosi ih nadležnom NSB-u na temelju lokalnih sporazuma o suradnji. Slično tome, u slučajevima kada se nadzorne informacije koriste za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva, prije pokretanja postupka radi utvrđivanja povrede ili izricanja sankcije može biti potrebno usklađivanje s jedinstvenim nadzornim mehanizmom (SSM). |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) osigurava se poštovanje načela ne bis in idem u pogledu postupaka radi utvrđivanja povrede te se predviđa da se protiv istog društva na temelju istih činjenica ne smije pokrenuti više od jednog postupka radi utvrđivanja povrede. U tu svrhu, ESB-a ili nadležni NSB ne bi trebali donijeti odluku o pokretanju postupka radi utvrđivanja povrede sve dok se nisu međusobno obavijestili i savjetovali o tome. Isto tako, ESB ili nadležni NSB ne bi trebali donijeti odluku o pokretanju postupka radi utvrđivanja povrede sve dok nadležni NSB ne obavijesti nacionalno nadležno tijelo koje prikuplja statističke podatke i prenosi ih nadležnom NSB-u na temelju lokalnih sporazuma o suradnji. Slično tome, u slučajevima kada se nadzorne informacije koriste za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva, prije pokretanja postupka radi utvrđivanja povrede ili izricanja sankcije može biti potrebno usklađivanje s jedinstvenim nadzornim mehanizmom (SSM).

| (4) | Uredbom (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) također se utvrđuje postupak za podnošenje prijedloga neovisne istražne jedinice ESB-a ili nadležnog NSB-a Izvršnom odboru ESB-a za potrebe utvrđivanja je li dotična izvještajna jedinica počinila povredu i određivanje iznosa sankcije koja će se izreći te se omogućuje pojednostavnjeni postupak radi utvrđivanja povrede za sankcioniranje manjih povreda. |
| --- | --- |

(4)

Uredbom (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) također se utvrđuje postupak za podnošenje prijedloga neovisne istražne jedinice ESB-a ili nadležnog NSB-a Izvršnom odboru ESB-a za potrebe utvrđivanja je li dotična izvještajna jedinica počinila povredu i određivanje iznosa sankcije koja će se izreći te se omogućuje pojednostavnjeni postupak radi utvrđivanja povrede za sankcioniranje manjih povreda.

| (5) | Potrebno je osigurati dosljedan pristup izricanju sankcija u različitim statističkim područjima, jasno definirati uloge ESB-a i nacionalnih središnjih banaka u postupcima radi utvrđivanja povrede te osigurati da su sve postupovne odredbe koje se odnose na pokretanje postupka radi utvrđivanja povrede i izricanja sankcija u području statistike jasno određene u interesu osiguranja zakonitog postupanja i zaštite prava predmetnih izvještajnih jedinica. |
| --- | --- |

(5)

Potrebno je osigurati dosljedan pristup izricanju sankcija u različitim statističkim područjima, jasno definirati uloge ESB-a i nacionalnih središnjih banaka u postupcima radi utvrđivanja povrede te osigurati da su sve postupovne odredbe koje se odnose na pokretanje postupka radi utvrđivanja povrede i izricanja sankcija u području statistike jasno određene u interesu osiguranja zakonitog postupanja i zaštite prava predmetnih izvještajnih jedinica.

| (6) | Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema izvještajnim jedinicama, Europski sustav središnjih banaka (ESSB) trebao bi usvojiti usklađeni pristup elementima koje treba uzeti u obzir pri praćenju ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva i procjeni navodnih povreda, samom postupku radi utvrđivanja povrede te izračunu i izricanju sankcija za povrede izvještajnih zahtjeva. Iz tog je razloga također važno osigurati da ponovljeni slučajevi navodne povrede bilo kojeg izvještajnog zahtjeva iz iste uredbe ili odluke ESB-a budu praćeni i prijavljeni ESB-u ili nadležnom NSB-u, ovisno o slučaju. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema izvještajnim jedinicama, Europski sustav središnjih banaka (ESSB) trebao bi usvojiti usklađeni pristup elementima koje treba uzeti u obzir pri praćenju ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva i procjeni navodnih povreda, samom postupku radi utvrđivanja povrede te izračunu i izricanju sankcija za povrede izvještajnih zahtjeva. Iz tog je razloga također važno osigurati da ponovljeni slučajevi navodne povrede bilo kojeg izvještajnog zahtjeva iz iste uredbe ili odluke ESB-a budu praćeni i prijavljeni ESB-u ili nadležnom NSB-u, ovisno o slučaju.

| (7) | Također je potrebno utvrditi usklađena pravila za primjenu lokalnih sporazuma o suradnji kada nadležni NSB prenosi ESB-u statističke podatke koje je prikupio od nacionalnog nadležnog tijela, a ne izravno od izvještajne jedinice. Lokalni sporazumi o suradnji ni na koji način ne smiju mijenjati ili ograničavati dužnost izvještajne jedinice da ispunjava statističke izvještajne zahtjeve u skladu s uredbama ili odlukama ESB-a. U takvim slučajevima u potpunosti se primjenjuje pravni okvir za sankcioniranje povreda statističkih izvještajnih zahtjeva. Međutim, trebala bi postojati dostatna komunikacija između nadležnog NSB-a i odgovarajućeg nacionalnog nadležnog tijela u vezi s mjerama koje je potrebno poduzeti u skladu s tim okvirom, kako bi se osigurala usklađenost s načelom ne bis in idem. |
| --- | --- |

(7)

Također je potrebno utvrditi usklađena pravila za primjenu lokalnih sporazuma o suradnji kada nadležni NSB prenosi ESB-u statističke podatke koje je prikupio od nacionalnog nadležnog tijela, a ne izravno od izvještajne jedinice. Lokalni sporazumi o suradnji ni na koji način ne smiju mijenjati ili ograničavati dužnost izvještajne jedinice da ispunjava statističke izvještajne zahtjeve u skladu s uredbama ili odlukama ESB-a. U takvim slučajevima u potpunosti se primjenjuje pravni okvir za sankcioniranje povreda statističkih izvještajnih zahtjeva. Međutim, trebala bi postojati dostatna komunikacija između nadležnog NSB-a i odgovarajućeg nacionalnog nadležnog tijela u vezi s mjerama koje je potrebno poduzeti u skladu s tim okvirom, kako bi se osigurala usklađenost s načelom ne bis in idem.

| (8) | Isključujući slučajeve povreda statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/48) (4) za koje se smatra da planovi za otklanjanje nedostataka nisu prikladni za pravovremeno otklanjanje navodne povrede zbog visoke učestalosti dostavljanja relevantnih statističkih podataka i slučajeve teške povrede dužnosti, može biti moguće i prikladno otkloniti navodne povrede suradnjom s izvještajnom jedinicom. U skladu s tim, trebalo bi olakšati mogućnost dogovora o planu za otklanjanje nedostataka između nadležnog NSB-a ili ESB-a i izvještajne jedinice. Tim planom za otklanjanje nedostataka mogle bi se, među ostalim, utvrditi metodologije, postupci, resursi i osoblje pomoću kojih izvještajna jedinica predlaže otklanjanje svake navodne povrede, postupci preispitivanja i nadzora koje će izvještajna jedinica upotrijebiti za otklanjanje i postupovna poboljšanja kako bi se smanjila vjerojatnost ponavljanja povrede od strane izvještajne jedinice. |
| --- | --- |

(8)

Isključujući slučajeve povreda statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/48) (4) za koje se smatra da planovi za otklanjanje nedostataka nisu prikladni za pravovremeno otklanjanje navodne povrede zbog visoke učestalosti dostavljanja relevantnih statističkih podataka i slučajeve teške povrede dužnosti, može biti moguće i prikladno otkloniti navodne povrede suradnjom s izvještajnom jedinicom. U skladu s tim, trebalo bi olakšati mogućnost dogovora o planu za otklanjanje nedostataka između nadležnog NSB-a ili ESB-a i izvještajne jedinice. Tim planom za otklanjanje nedostataka mogle bi se, među ostalim, utvrditi metodologije, postupci, resursi i osoblje pomoću kojih izvještajna jedinica predlaže otklanjanje svake navodne povrede, postupci preispitivanja i nadzora koje će izvještajna jedinica upotrijebiti za otklanjanje i postupovna poboljšanja kako bi se smanjila vjerojatnost ponavljanja povrede od strane izvještajne jedinice.

| (9) | Istodobno, kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i uzela u obzir praktična primjena postupka radi utvrđivanja povrede, trebalo bi pokrenuti postupke radi utvrđivanja povrede u slučajevima navodnih povreda koje se ne smatraju kumulativnim navodnim povredama kad se smatra primjerenim, uzimajući u obzir relevantne okolnosti konkretnog slučaja. |
| --- | --- |

(9)

Istodobno, kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i uzela u obzir praktična primjena postupka radi utvrđivanja povrede, trebalo bi pokrenuti postupke radi utvrđivanja povrede u slučajevima navodnih povreda koje se ne smatraju kumulativnim navodnim povredama kad se smatra primjerenim, uzimajući u obzir relevantne okolnosti konkretnog slučaja.

| (10) | S obzirom da se ESSB rukovodi načelom proporcionalnosti, primjereno je uzeti u obzir moguće okolnosti za koje se može smatrati da su izvan kontrole izvještajne jedinice i predvidjeti izuzeće od pokretanja postupka radi utvrđivanja povrede u takvim okolnostima. Takvo izuzeće trebalo bi se primjenjivati samo na one izvještajne jedinice koje su poduzele sve razumne napore kako bi spriječile povredu izvještajnih zahtjeva. Osim toga, eksternalizaciju određenih aktivnosti izvještajnih jedinica relevantnih za ispunjavanje njihovih izvještajnih obveza ili poteškoće u održavanju ili nadogradnji njihove IT infrastrukture ne bi se same po sebi trebalo smatrati okolnostima izvan kontrole izvještajne jedinice. Isto tako, nadležna središnja banka Eurosustava ne bi trebala uzimati u obzir okolnosti izvan kontrole izvještajne jedinice u slučajevima teške povrede dužnosti. |
| --- | --- |

(10)

S obzirom da se ESSB rukovodi načelom proporcionalnosti, primjereno je uzeti u obzir moguće okolnosti za koje se može smatrati da su izvan kontrole izvještajne jedinice i predvidjeti izuzeće od pokretanja postupka radi utvrđivanja povrede u takvim okolnostima. Takvo izuzeće trebalo bi se primjenjivati samo na one izvještajne jedinice koje su poduzele sve razumne napore kako bi spriječile povredu izvještajnih zahtjeva. Osim toga, eksternalizaciju određenih aktivnosti izvještajnih jedinica relevantnih za ispunjavanje njihovih izvještajnih obveza ili poteškoće u održavanju ili nadogradnji njihove IT infrastrukture ne bi se same po sebi trebalo smatrati okolnostima izvan kontrole izvještajne jedinice. Isto tako, nadležna središnja banka Eurosustava ne bi trebala uzimati u obzir okolnosti izvan kontrole izvještajne jedinice u slučajevima teške povrede dužnosti.

| (11) | Iz razloga učinkovitosti i kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, postupak radi utvrđivanja povrede ne bi trebalo pokrenuti ispod potencijalnog minimalnog iznos novčane kazne navedenog u ovoj Uredbi. Ipak, jednom kad je pokrenut postupak, može se izreći novčana kazna u iznosu ispod onog navedenog u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(11)

Iz razloga učinkovitosti i kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, postupak radi utvrđivanja povrede ne bi trebalo pokrenuti ispod potencijalnog minimalnog iznos novčane kazne navedenog u ovoj Uredbi. Ipak, jednom kad je pokrenut postupak, može se izreći novčana kazna u iznosu ispod onog navedenog u ovoj Uredbi.

| (12) | Na sve statističke izvještajne zahtjeve utvrđene u uredbama ili odlukama ESB-a trebalo bi primjenjivati usklađen pristup. Kako bi se izvještajnim jedinicama ostavilo dovoljno vremena da se prilagode novim izvještajnim zahtjevima, ESB ne bi trebao izvršavati ovlast izricanja sankcija za razdoblje od 12 mjeseci nakon što je izvještajna obveza prvi put nastala u skladu s primjenjivom uredbom ili odlukom ESB-a. Također je potrebno predvidjeti da se izmjene izvještajnih zahtjeva kojima se mijenja temeljni konceptualni okvir ili koje utječu na teret izvješćivanja trebaju smatrati bitnima za potrebe prijelaznih odredbi. U slučajevima teške povrede dužnosti ne bi trebalo primjenjivati prijelazno razdoblje. |
| --- | --- |

(12)

Na sve statističke izvještajne zahtjeve utvrđene u uredbama ili odlukama ESB-a trebalo bi primjenjivati usklađen pristup. Kako bi se izvještajnim jedinicama ostavilo dovoljno vremena da se prilagode novim izvještajnim zahtjevima, ESB ne bi trebao izvršavati ovlast izricanja sankcija za razdoblje od 12 mjeseci nakon što je izvještajna obveza prvi put nastala u skladu s primjenjivom uredbom ili odlukom ESB-a. Također je potrebno predvidjeti da se izmjene izvještajnih zahtjeva kojima se mijenja temeljni konceptualni okvir ili koje utječu na teret izvješćivanja trebaju smatrati bitnima za potrebe prijelaznih odredbi. U slučajevima teške povrede dužnosti ne bi trebalo primjenjivati prijelazno razdoblje.

| (13) | Kako bi se uskladili postupci radi utvrđivanja povrede u vezi sa statističkim izvještajnim zahtjevima i osigurala transparentnost, primjereno je donijeti uredbu o uspostavi usklađenog okvira za izricanje sankcija izvještajnim jedinicama u slučaju neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva. Stoga je potrebno staviti izvan snage Odluku ESB/2010/10 (5). Međutim, kako bi se osigurao kontinuitet i jasnoća, Odluka ESB/2010/10 trebala bi se nastaviti primjenjivati na navodne povrede koju su nastale prije relevantnog datuma primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se uskladili postupci radi utvrđivanja povrede u vezi sa statističkim izvještajnim zahtjevima i osigurala transparentnost, primjereno je donijeti uredbu o uspostavi usklađenog okvira za izricanje sankcija izvještajnim jedinicama u slučaju neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva. Stoga je potrebno staviti izvan snage Odluku ESB/2010/10 (5). Međutim, kako bi se osigurao kontinuitet i jasnoća, Odluka ESB/2010/10 trebala bi se nastaviti primjenjivati na navodne povrede koju su nastale prije relevantnog datuma primjene ove Uredbe.

| (14) | Iz istog razloga, primjereno je propisati da bi nadležne nacionalne središnje banke i ESB trebali nastaviti poštovati zahtjeve iz Odluke ESB/2010/10 u slučajevima navodnih povreda koje nastanu prije relevantnog datuma primjene ove Uredbe, uključujući slučajeve ponovljenog neispunjavanja kada se jedan ili više slučajeva neispunjavanja dogodi prije i nakon relevantnog datuma primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Iz istog razloga, primjereno je propisati da bi nadležne nacionalne središnje banke i ESB trebali nastaviti poštovati zahtjeve iz Odluke ESB/2010/10 u slučajevima navodnih povreda koje nastanu prije relevantnog datuma primjene ove Uredbe, uključujući slučajeve ponovljenog neispunjavanja kada se jedan ili više slučajeva neispunjavanja dogodi prije i nakon relevantnog datuma primjene ove Uredbe.

| (15) | Kako bi se nacionalnim središnjim bankama omogućilo dovoljno vremena da se prilagode postupovnim i tehničkim promjenama koje će se uvesti novim usklađenim okvirom iz ove Uredbe, ona se ne bi trebala primjenjivati tijekom 18 mjeseci od dana njezina stupanja na snagu. Međutim, prikladno je i primjereno početi ranije primjenjivati ovu Uredbu za neispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48) jer je ključno primiti pravodobne, točne i potpune statističke podatke radi izvršavanja ESB-ovih zadaća u području monetarne politike,, a nepostupanje u skladu s tim statističkim izvještajnim zahtjevima može značajno ugroziti izvršavanje tih zadaća. Ova Uredba stoga bi se trebala početi primjenjivati tri mjeseca nakon datuma njezina stupanja na snagu u slučajevima neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48). |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se nacionalnim središnjim bankama omogućilo dovoljno vremena da se prilagode postupovnim i tehničkim promjenama koje će se uvesti novim usklađenim okvirom iz ove Uredbe, ona se ne bi trebala primjenjivati tijekom 18 mjeseci od dana njezina stupanja na snagu. Međutim, prikladno je i primjereno početi ranije primjenjivati ovu Uredbu za neispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48) jer je ključno primiti pravodobne, točne i potpune statističke podatke radi izvršavanja ESB-ovih zadaća u području monetarne politike,, a nepostupanje u skladu s tim statističkim izvještajnim zahtjevima može značajno ugroziti izvršavanje tih zadaća. Ova Uredba stoga bi se trebala početi primjenjivati tri mjeseca nakon datuma njezina stupanja na snagu u slučajevima neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48).

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Ovom se Uredbom uspostavlja usklađeni okvir za izricanje sankcija izvještajnim jedinicama za neispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva utvrđenih uredbama i odlukama ESB-a. Njome se posebno utvrđuje opseg praćenja ispunjavanja tih zahtjeva od strane izvještajnih jedinica i utvrđuju sljedeći postupci koje nadležna središnja banka Eurosustava treba primjenjivati:

| 1. | postupak praćenja i evidentiranja; |
| --- | --- |

1.

postupak praćenja i evidentiranja;

| 2. | postupak izvješćivanja; |
| --- | --- |

2.

postupak izvješćivanja;

| 3. | postupak obavješćivanja; |
| --- | --- |

3.

postupak obavješćivanja;

| 4. | odobrenje i provedbu plana za otklanjanje nedostataka; |
| --- | --- |

4.

odobrenje i provedbu plana za otklanjanje nedostataka;

| 5. | postupak radi utvrđivanja povrede. |
| --- | --- |

5.

postupak radi utvrđivanja povrede.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „nadležna središnja banka Eurosustava” znači nadležni NSB ili, u slučaju izravnog izvješćivanja, ESB; |
| --- | --- |

1.

„nadležna središnja banka Eurosustava” znači nadležni NSB ili, u slučaju izravnog izvješćivanja, ESB;

| 2. | „nadležni NSB” znači NSB države članice europodručja na čijem je području nadležnosti došlo do navodne povrede; |
| --- | --- |

2.

„nadležni NSB” znači NSB države članice europodručja na čijem je području nadležnosti došlo do navodne povrede;

| 3. | „kumulativna navodna povreda” znači niz navodnih povreda navedenih u članku 8. stavku 2. točkama od (a) do (e) ove Uredbe do kojih je došlo u odnosu na jedan ili više statističkih izvještajnih zahtjeva na temelju iste uredbe ili odluke ESB-a; |
| --- | --- |

3.

„kumulativna navodna povreda” znači niz navodnih povreda navedenih u članku 8. stavku 2. točkama od (a) do (e) ove Uredbe do kojih je došlo u odnosu na jedan ili više statističkih izvještajnih zahtjeva na temelju iste uredbe ili odluke ESB-a;

| 4. | „izravno izvješćivanje” znači dostavljanje statističkih podataka od strane izvještajnih jedinica izravno ESB-u u skladu s odlukom nadležnog NSB-a na temelju uredbe ili odluke ESB-a; |
| --- | --- |

4.

„izravno izvješćivanje” znači dostavljanje statističkih podataka od strane izvještajnih jedinica izravno ESB-u u skladu s odlukom nadležnog NSB-a na temelju uredbe ili odluke ESB-a;

| 5. | „izvan kontrole izvještajne jedinice” znači nepredvidivi vanjski događaj izvan razumne kontrole izvještajne jedinice čije bi posljedice bile neizbježne unatoč svim razumnim nastojanjima da se izbjegnu; |
| --- | --- |

5.

„izvan kontrole izvještajne jedinice” znači nepredvidivi vanjski događaj izvan razumne kontrole izvještajne jedinice čije bi posljedice bile neizbježne unatoč svim razumnim nastojanjima da se izbjegnu;

| 6. | „izvještajne jedinice” znači „izvještajne jedinice” kako su definirane u članku 1. točki 2. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
| --- | --- |

6.

„izvještajne jedinice” znači „izvještajne jedinice” kako su definirane u članku 1. točki 2. Uredbe (EZ) br. 2533/98;

| 7. | „povreda” znači „povreda” kako je definirana u članku 1. točki 4. Uredbe (EZ) br. 2532/98; |
| --- | --- |

7.

„povreda” znači „povreda” kako je definirana u članku 1. točki 4. Uredbe (EZ) br. 2532/98;

| 8. | „sankcije” znači „sankcije” kako su definirane u članku 1. točki 7. Uredbe (EZ) br. 2532/98; |
| --- | --- |

8.

„sankcije” znači „sankcije” kako su definirane u članku 1. točki 7. Uredbe (EZ) br. 2532/98;

| 9. | „statistički izvještajni zahtjevi” znači „statistički izvještajni zahtjevi ESB-a” kako su definirani u članku 1. točki 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98; |
| --- | --- |

9.

„statistički izvještajni zahtjevi” znači „statistički izvještajni zahtjevi ESB-a” kako su definirani u članku 1. točki 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98;

| 10. | „navodna povreda” znači neispunjavanje od strane izvještajne jedinice statističkih izvještajnih zahtjeva iz uredbe ili odluke ESB-a koje:






  (a) | je utvrđeno od strane nadležne središnje banke Eurosustava; i |
| --- | --- | --- |

10.

„navodna povreda” znači neispunjavanje od strane izvještajne jedinice statističkih izvještajnih zahtjeva iz uredbe ili odluke ESB-a koje:

(a)

je utvrđeno od strane nadležne središnje banke Eurosustava; i

| (b) | još nije potvrđeno kao povreda u obrazloženoj odluci koju je donio Izvršni odbor ESB-a u skladu s člankom 3. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 2532/98. |
| --- | --- |

(b)

još nije potvrđeno kao povreda u obrazloženoj odluci koju je donio Izvršni odbor ESB-a u skladu s člankom 3. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 2532/98.

Članak 3.

Praćenje i evidentiranje

1.   Nadležne nacionalne središnje banke kontinuirano prate ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva od strane izvještajnih jedinica i evidentiraju navodne povrede tih zahtjeva u posebnom sustavu. Svaki nadležni NSB održava taj sustav za potrebe ove Uredbe.

2.   ESB na kontinuiranoj osnovi prati ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva od strane izvještajnih jedinica u slučaju izravnog izvješćivanja, u suradnji s nadležnim NSB-om na zahtjev ESB-a te evidentira navodne povrede tih zahtjeva u posebnom sustavu. ESB održava taj sustav za potrebe ove Uredbe.

3.   Ako izvještajna jedinica tvrdi da je navodna povreda posljedica okolnosti izvan njezine kontrole, nadležna središnja banka Eurosustava evidentira zahtjev pri evidentiranju pojedinosti o navodnoj povredi.

4.   Ako nadležna središnja banka Eurosustava utvrdi više od jedne navodne povrede statističkih izvještajnih zahtjeva od strane iste izvještajne jedinice, ona zasebno evidentira svaku navodnu povredu.

Članak 4.

Lokalni sporazumi o suradnji

1.   Kada nadležni NSB dostavlja ESB-u statističke podatke koje je prikupio preko nacionalnog nadležnog tijela u skladu s lokalnim sporazumima o suradnji, taj nadležni NSB osigurava da podatci prikupljeni i preneseni preko odgovarajućeg nacionalnog nadležnog tijela omogućuju učinkovito praćenje ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva.

2.   Kada izvještajna jedinica dostavi statističke podatke nadležnom NSB-u putem nacionalnog nadležnog tijela u skladu s lokalnim sporazumom o suradnji prije pokretanja postupka radi utvrđivanja povrede, nadležni NSB povezuje se s odgovarajućim nacionalnim nadležnim tijelom kako bi dobio informacije o tome je li navodna povreda nastala kao posljedica radnji ili propuštanja izvještajne jedinice i kako bi osigurao da se istodobno ne pokrene više od jednog postupka radi utvrđivanja povrede na temelju istih činjenica protiv iste izvještajne jedinice.

3.   Kada izvještajna jedinica dostavlja statističke podatke nadležnom NSB-u putem nacionalnog nadležnog tijela u skladu s lokalnim sporazumom o suradnji, nadležni NSB obavješćuje odgovarajuće nacionalno nadležno tijelo u slučajevima kada je izvještajna jedinica dostavila plan za otklanjanje nedostataka iz članka 7. i kad ga je odobrio nadležni NSB, kao i o tome je li bio uspješno proveden te u slučajevima kada je Izvršni odbor ESB-a izrekao sankciju izvještajnoj jedinici u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 2532/98 i člankom 7. Uredbe (EZ) br. 2533/98.

Članak 5.

Izvješćivanje

1.   Nadležne nacionalne središnje banke odmah izvješćuju ESB o svakoj od sljedećih navodnih povreda:

| (a) | svaka navodna povreda zahtjeva za dnevno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice; |
| --- | --- |

(a)

svaka navodna povreda zahtjeva za dnevno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice;

| (b) | tri ili više navodnih povreda zahtjeva za mjesečno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice tijekom šest uzastopnih mjeseci; |
| --- | --- |

(b)

tri ili više navodnih povreda zahtjeva za mjesečno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice tijekom šest uzastopnih mjeseci;

| (c) | tri ili više navodnih povreda zahtjeva za tromjesečno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice tijekom četiri uzastopna tromjesečja; |
| --- | --- |

(c)

tri ili više navodnih povreda zahtjeva za tromjesečno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice tijekom četiri uzastopna tromjesečja;

| (d) | dvije ili više uzastopne navodne povrede zahtjeva za polugodišnje izvješćivanje od strane izvještajne jedinice; |
| --- | --- |

(d)

dvije ili više uzastopne navodne povrede zahtjeva za polugodišnje izvješćivanje od strane izvještajne jedinice;

| (e) | svaka navodna povreda zahtjeva za godišnje izvješćivanje od strane izvještajne jedinice. |
| --- | --- |

(e)

svaka navodna povreda zahtjeva za godišnje izvješćivanje od strane izvještajne jedinice.

Za potrebe izvješćivanja o navodnim povredama u skladu s ovim stavkom, nadležne nacionalne središnje banke evidentiraju te navodne povrede u istom posebnom sustavu kako je naveden u članku 3. stavku 1.

2.   Nadležne nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o svakom od sljedećih slučajeva teških povreda dužnosti čim se utvrdi:

| (a) | svako sustavno ili namjerno nedostavljanje statističkih podataka nadležnom NSB-u u propisanom roku; |
| --- | --- |

(a)

svako sustavno ili namjerno nedostavljanje statističkih podataka nadležnom NSB-u u propisanom roku;

| (b) | svako sustavno ili namjerno neprijavljivanje točnih ili potpunih statističkih podataka; |
| --- | --- |

(b)

svako sustavno ili namjerno neprijavljivanje točnih ili potpunih statističkih podataka;

| (c) | svako sustavno ili namjerno nepoštovanje propisanog oblika statističkih izvještajnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(c)

svako sustavno ili namjerno nepoštovanje propisanog oblika statističkih izvještajnih zahtjeva;

| (d) | svaki propust učinkovite suradnje s nadležnim NSB-om ili propust primjene razumnog stupnja pažnje. |
| --- | --- |

(d)

svaki propust učinkovite suradnje s nadležnim NSB-om ili propust primjene razumnog stupnja pažnje.

Za potrebe utvrđivanja teške povrede dužnosti, nadležni NSB može zatražiti dodatne informacije od izvještajne jedinice.

Za potrebe izvješćivanja o teškim povredama dužnosti u skladu s ovim stavkom, nadležne nacionalne središnje banke evidentiraju teške povrede dužnosti u istom posebnom sustavu kako je naveden u članku 3. stavku 1.

3.   ESB bez odlaganja obavješćuje nadležni NSB o svim navodnim povredama ili teškim povredama dužnosti iz stavaka 1. i 2. koje je utvrdio u slučajevima izravnog izvješćivanja i evidentira te navodne povrede ili teške povrede dužnosti u istom posebnom sustavu kako je naveden u članku 3. stavku 2.

Članak 6.

Obavijest

1.   Prije pokretanja postupka radi utvrđivanja povrede u skladu s člankom 8., nadležna središnja banka Eurosustava dostavlja dotičnoj izvještajnoj jedinici upozorenje u obliku pisane obavijesti najmanje o sljedećem:

| (a) | prirodi navodnih povreda; |
| --- | --- |

(a)

prirodi navodnih povreda;

| (b) | mogućnosti pokretanja postupka radi utvrđivanja povrede i mogućnost, u tom slučaju, da se izvještajnoj jedinici može izreći sankcija; |
| --- | --- |

(b)

mogućnosti pokretanja postupka radi utvrđivanja povrede i mogućnost, u tom slučaju, da se izvještajnoj jedinici može izreći sankcija;

| (c) | da izvještajna jedinica ima mogućnost navesti razloge, uključujući da su navodne povrede posljedice okolnosti izvan kontrole izvještajne jedinice; |
| --- | --- |

(c)

da izvještajna jedinica ima mogućnost navesti razloge, uključujući da su navodne povrede posljedice okolnosti izvan kontrole izvještajne jedinice;

| (d) | da će se navodne povrede ispraviti, ako već nisu ispravljene, kako bi se osiguralo ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva; i |
| --- | --- |

(d)

da će se navodne povrede ispraviti, ako već nisu ispravljene, kako bi se osiguralo ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva; i

| (e) | prema potrebi, da nadležna središnja banka Euosustava može odobriti plan za otklanjanje nedostataka, ako je podnesen, koji će provesti izvještajna jedinica. |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, da nadležna središnja banka Euosustava može odobriti plan za otklanjanje nedostataka, ako je podnesen, koji će provesti izvještajna jedinica.

2.   Kada nadležna središnja banka Eurosustava utvrdi slučaj teške povrede dužnosti u skladu s člankom 5. stavkom 2., ona u pisanom obliku kontaktira dotičnu izvještajnu jedinicu kako bi ju obavijestila najmanje o sljedećem:

| (a) | prirodi teške povrede dužnosti; |
| --- | --- |

(a)

prirodi teške povrede dužnosti;

| (b) | da će biti pokrenut postupak radi utvrđivanja povrede i o mogućnost da se, u tom slučaju, izvještajnoj jedinici može izreći sankcija; |
| --- | --- |

(b)

da će biti pokrenut postupak radi utvrđivanja povrede i o mogućnost da se, u tom slučaju, izvještajnoj jedinici može izreći sankcija;

| (c) | da izvještajna jedinica ima mogućnost dati obrazloženje; i |
| --- | --- |

(c)

da izvještajna jedinica ima mogućnost dati obrazloženje; i

| (d) | da izvještajna jedinica treba bez odgode ispraviti tešku povredu dužnosti kako bi se osiguralo ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva i, prema potrebi, osigurala učinkovita suradnja s nadležnom središnjom bankom Eurosustava. |
| --- | --- |

(d)

da izvještajna jedinica treba bez odgode ispraviti tešku povredu dužnosti kako bi se osiguralo ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva i, prema potrebi, osigurala učinkovita suradnja s nadležnom središnjom bankom Eurosustava.

3.   Nadležna središnja banka Eurosustava dostavlja izvještajnoj jedinici pisanu obavijest iz stavaka 1. i 2. što je prije moguće nakon nastanka navodne povrede ili nakon što je središnja banka Eurosustava prvi puta saznala za tešku povredu dužnosti. Ako je nastala navodna povreda zahtjeva za dnevno izvješćivanje, nadležna središnja banka Eurosustava dostavlja takvu obavijest, kada je izvedivo, prije nastanka kumulativne navodne povrede.

Članak 7.

Plan za otklanjanje nedostataka

1.   Nakon dostavljanja obavijesti o navodnoj povredi u skladu s člankom 6. stavkom 1. i nakon što je dosegnut prag za kumulativnu navodnu povredu iz članka 8. stavka 2., nadležna središnja banka Eurosustava obavješćuje dotičnu izvještajnu jedinicu o tome da može dostaviti plan za otklanjanje nedostataka.

2.   U roku od 60 kalendarskih dana nakon obavijesti iz stavka 1., nadležna središnja banka Eurosustava može odobriti plan za otklanjanje nedostataka koji je izvještajna jedinica dostavila u skladu s ovim člankom.

3.   Ovaj se članak ne primjenjuje u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

| (a) | teške povrede dužnosti iz članka 5. stavka 2.; ili |
| --- | --- |

(a)

teške povrede dužnosti iz članka 5. stavka 2.; ili

| (b) | navodne povrede statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48). |
| --- | --- |

(b)

navodne povrede statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48).

4.   Izvještajna jedinica priprema plan za otklanjanje nedostataka i dužna je najmanje:

| (a) | navesti razloge zbog kojih je došlo do navodne povrede; |
| --- | --- |

(a)

navesti razloge zbog kojih je došlo do navodne povrede;

| (b) | utvrditi korektivne mjere koje izvještajna jedinica treba poduzeti, uključujući obvezu dostave bez odgode točnih ili nedostajućih statističkih podataka; |
| --- | --- |

(b)

utvrditi korektivne mjere koje izvještajna jedinica treba poduzeti, uključujući obvezu dostave bez odgode točnih ili nedostajućih statističkih podataka;

| (c) | uključiti vremenski raspored za provedbu mjera iz točke (b); i |
| --- | --- |

(c)

uključiti vremenski raspored za provedbu mjera iz točke (b); i

| (d) | navesti podatke o odgovornoj osobi (odgovornim osobama) za kontakt. |
| --- | --- |

(d)

navesti podatke o odgovornoj osobi (odgovornim osobama) za kontakt.

5.   Nadležna središnja banka Eurosustava bez odgode procjenjuju plan za otklanjanje nedostataka dostavljen u skladu sa stavkom 4., a u svakom slučaju u roku od 12 kalendarskih dana od dana dostave te će, kada je primjenjivo, uzimajući u obzir sve primjedbe ESB-a u skladu sa stavkom 7.:

| (a) | odobri plan i odrediti krajnji rok od najviše 60 kalendarskih dana za potpunu provedbu tog plana od datuma kad je odobren; ili |
| --- | --- |

(a)

odobri plan i odrediti krajnji rok od najviše 60 kalendarskih dana za potpunu provedbu tog plana od datuma kad je odobren; ili

| (b) | ako plan nije dostatan za otklanjanje navodne povrede, zahtijevati da izvještajna jedinica pripremi i dostavi revidirani plan u roku od 10 kalendarskih dana od datuma takvog zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

ako plan nije dostatan za otklanjanje navodne povrede, zahtijevati da izvještajna jedinica pripremi i dostavi revidirani plan u roku od 10 kalendarskih dana od datuma takvog zahtjeva.

6.   Kada se revidirani plan za otklanjanje nedostataka dostavi u roku određenom u stavku 5. točki (b), nadležna središnja banka Eurosustava ga procjenjuje bez odgode, a u svakom slučaju u roku od 8 kalendarskih dana od dana dostave i, kada je to primjenjivo, uzimajući u obzir sve primjedbe ESB-a u skladu sa stavkom 7. te:

| (a) | odobrava revidirani plan za otklanjanje nedostataka i određuje krajnji rok od najviše 42 kalendarska dana za potpunu provedbu tog plana od datuma kada je odobren; ili |
| --- | --- |

(a)

odobrava revidirani plan za otklanjanje nedostataka i određuje krajnji rok od najviše 42 kalendarska dana za potpunu provedbu tog plana od datuma kada je odobren; ili

| (b) | ako revidirani plan za otklanjanje nedostataka nije dovoljan za otklanjanje navodne povrede, odbiti ga i započeti postupak radi utvrđivanja povrede u skladu s člankom 8. |
| --- | --- |

(b)

ako revidirani plan za otklanjanje nedostataka nije dovoljan za otklanjanje navodne povrede, odbiti ga i započeti postupak radi utvrđivanja povrede u skladu s člankom 8.

7.   Nadležni NSB bez odgode dostavlja ESB-u svaki revidirani plan za otklanjanje nedostataka koji primi u skladu s ovim člankom. Ako ESB smatra da plan nije dovoljan za otklanjanje navodne povrede, primjenjuje se sljedeće:

| (a) | u slučaju plana za otklanjanje nedostataka iz stavka 5, nadležni NSB zahtijeva da izvještajna jedinica pripremi i dostavi revidirani plan za otklanjanje nedostataka u roku od 10 kalendarskih dana od datuma takvog zahtjeva; i |
| --- | --- |

(a)

u slučaju plana za otklanjanje nedostataka iz stavka 5, nadležni NSB zahtijeva da izvještajna jedinica pripremi i dostavi revidirani plan za otklanjanje nedostataka u roku od 10 kalendarskih dana od datuma takvog zahtjeva; i

| (b) | u slučaju revidiranog plana za otklanjanje nedostataka iz stavka 6. nadležni NSB ga odbija i započinje postupak radi utvrđivanja povrede u skladu s člankom 8. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju revidiranog plana za otklanjanje nedostataka iz stavka 6. nadležni NSB ga odbija i započinje postupak radi utvrđivanja povrede u skladu s člankom 8.

8.   Kada nadležna središnja banka Eurosustava odobri plan za otklanjanje nedostataka u skladu sa stavcima 5. i 6., ona prati provedbu tog plana i provjerava jesu li korektivne mjere u njemu primijenjene učinkovito i bez odgode.

9.   Nadležna središnja banka Eurosustava može jednom produljiti rok za provedbu plana za otklanjanje nedostataka odobrenog u skladu sa stavcima 5. ili 6., u iznimnim okolnostima i pod uvjetom da izvještajna jedinica dokaže da se plan za otklanjanje nedostataka učinkovito provodi. Svako produljenje ograničeno je na razdoblje koje nadležna središnja banka Eurosustava smatra potrebnim kako bi izvještajna jedinica provela plan za otklanjanje nedostataka, a u svakom slučaju ne dulje od 30 kalendarska dana od isteka krajnjeg roka iz stavaka 5. ili 6, prema potrebi.

10.   Nadležne nacionalne središnje banke i ESB međusobno se obavješćuju o svim planovima za otklanjanje nedostataka dogovorenima s izvještajnom jedinicom čim se takav plan odobri te se međusobno obavješćuju o provedbi svakog plana.

11.   Ako je plan za otklanjanje nedostataka odobren i proveden u skladu s ovim člankom, nadležna središnja banka Eurosustava ne pokreće postupak radi utvrđivanja povrede u skladu s člankom 8. u vezi s istom navodnom povredom počinjenom od strane iste izvještajne jedinice prije isteka krajnjeg roka iz stavaka 5. ili 6., prema potrebi, u skladu sa svakim odobrenim produljenjem u skladu sa stavkom 9.

12.   Ako izvještajna jedinica ne poštuje rok iz stavka 5. ili stavka 6. ili produljeni rok odobren u skladu sa stavkom 9. ili ako navodna povreda nije otklonjena do krajnjeg roka iz stavaka 5. ili 6. ili do produljenog roka odobrenog prema stavku 9, prema potrebi, nadležna središnja banka Eurosoustava pokreće postupak radi utvrđivanja povrede u skladu s člankom 8.

13.   Neovisno o stavcima od 1. do 12., nadležne središnje banke Eurosustava nastavljaju pratiti jednu ili više navodnih povreda koje su predmet plana za otklanjanje nedostataka i usklađenost izvještajne jedinice sa statističkim izvještajnim zahtjevima te nastaviti evidentirati sve navodne povrede i izvješćivati o njima u skladu s člancima 3. i 5.

Članak 8.

Postupak radi utvrđivanja povrede

1.   Nadležne nacionalne središnje banke ili ESB pokreću postupak radi utvrđivanja povrede protiv izvještajne jedinice u svakom od sljedećih slučajeva:

| (a) | teške povrede dužnosti iz članka 5. stavka 2. |
| --- | --- |

(a)

teške povrede dužnosti iz članka 5. stavka 2.

| (b) | kumulativne navodne povrede statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48), kako je navedeno u stavku 2; |
| --- | --- |

(b)

kumulativne navodne povrede statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48), kako je navedeno u stavku 2;

| (c) | kumulativne navodne povrede iz stavka 2., ako nije dostavljen plan za otklanjanje nedostataka u skladu s člankom 7. ili ako nadležna središnja banka Eurosustava nije odobrila plan za otklanjanje nedostataka ili revidirani plan za otklanjanje nedostataka koji je dostavila izvještajna jedinica, u skladu s člankom 7. stavkom 5. ili člankom 7. stavkom 6.; ili |
| --- | --- |

(c)

kumulativne navodne povrede iz stavka 2., ako nije dostavljen plan za otklanjanje nedostataka u skladu s člankom 7. ili ako nadležna središnja banka Eurosustava nije odobrila plan za otklanjanje nedostataka ili revidirani plan za otklanjanje nedostataka koji je dostavila izvještajna jedinica, u skladu s člankom 7. stavkom 5. ili člankom 7. stavkom 6.; ili

| (d) | kumulativne navodne povrede iz stavka 2. ako je krajnji rok za provedbu plana za otklanjanje nedostataka ili revidiranog plana za otklanjanje nedostataka iz članka 7. stavka 5. ili članka 7. stavka 6. istekao, prema potrebi, ili njegovo produljenje iz članka 7. stavka 9. isteklo prije otklanjanja povrede. |
| --- | --- |

(d)

kumulativne navodne povrede iz stavka 2. ako je krajnji rok za provedbu plana za otklanjanje nedostataka ili revidiranog plana za otklanjanje nedostataka iz članka 7. stavka 5. ili članka 7. stavka 6. istekao, prema potrebi, ili njegovo produljenje iz članka 7. stavka 9. isteklo prije otklanjanja povrede.

2.   Za potrebe stavka 1. točaka (b) i (c) i (d) kumulativna navodna povreda uključuje sve sljedeće:

| (a) | najmanje tri navodne povrede zahtjeva za dnevno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice tijekom istog mjeseca ili najmanje pet navodnih povreda tijekom tri uzastopna kalendarska mjeseca; |
| --- | --- |

(a)

najmanje tri navodne povrede zahtjeva za dnevno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice tijekom istog mjeseca ili najmanje pet navodnih povreda tijekom tri uzastopna kalendarska mjeseca;

| (b) | najmanje tri navodne povrede zahtjeva za mjesečno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice tijekom šest uzastopnih mjeseci; |
| --- | --- |

(b)

najmanje tri navodne povrede zahtjeva za mjesečno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice tijekom šest uzastopnih mjeseci;

| (c) | najmanje tri navodne povrede zahtjeva za tromjesečno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice tijekom četiri uzastopna tromjesečja; |
| --- | --- |

(c)

najmanje tri navodne povrede zahtjeva za tromjesečno izvješćivanje od strane izvještajne jedinice tijekom četiri uzastopna tromjesečja;

| (d) | bilo koje dvije uzastopne navodne povrede zahtjeva za polugodišnje izvješćivanje od strane izvještajne jedinice; |
| --- | --- |

(d)

bilo koje dvije uzastopne navodne povrede zahtjeva za polugodišnje izvješćivanje od strane izvještajne jedinice;

| (e) | svake dvije uzastopne navodne povrede zahtjeva za godišnje izvješćivanje od strane izvještajne jedinice. |
| --- | --- |

(e)

svake dvije uzastopne navodne povrede zahtjeva za godišnje izvješćivanje od strane izvještajne jedinice.

3.   Nadležne nacionalne središnje banke ili ESB mogu pokrenuti postupak radi utvrđivanja povrede protiv izvještajne jedinice u slučajevima navodnih povreda koje nisu navedene u stavku 1. U tim slučajevima, nadležni NSB ili ESB uzimaju u obzir okolnosti pojedinog slučaja kad utvrđuju hoće li pokrenuti postupak radi utvrđivanja povrede, uključujući sljedeće, prema potrebi:

| (a) | je li izvještajna jedinica pokazala dobru vjeru u tumačenju i ispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(a)

je li izvještajna jedinica pokazala dobru vjeru u tumačenju i ispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva;

| (b) | je li izvještajna jedinica pokazala pažnju i bila spremna na suradnju u tumačenju i ispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(b)

je li izvještajna jedinica pokazala pažnju i bila spremna na suradnju u tumačenju i ispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva;

| (c) | je li izvještajna jedinica pokazala namjernu prijevaru u tumačenju i ispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(c)

je li izvještajna jedinica pokazala namjernu prijevaru u tumačenju i ispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva;

| (d) | ozbiljnost posljedica navodne povrede; |
| --- | --- |

(d)

ozbiljnost posljedica navodne povrede;

| (e) | ponavljanje, učestalost ili trajanje navodne povrede; |
| --- | --- |

(e)

ponavljanje, učestalost ili trajanje navodne povrede;

| (f) | svaku korist koja za izvještajnu jedinicu proizlazi iz navodne povrede; |
| --- | --- |

(f)

svaku korist koja za izvještajnu jedinicu proizlazi iz navodne povrede;

| (g) | gospodarsku veličinu izvještajne jedinice; |
| --- | --- |

(g)

gospodarsku veličinu izvještajne jedinice;

| (h) | jesu li izvještajnoj jedinici ranije izrečene sankcije za neispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva. |
| --- | --- |

(h)

jesu li izvještajnoj jedinici ranije izrečene sankcije za neispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva.

4.   Za potrebe stavaka 1. i 3., nadležne nacionalne središnje banke ili ESB pokreću postupak radi utvrđivanja povede u skladu sa sljedećim:

| (a) | člankom 2. Uredbe (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4); i |
| --- | --- |

(a)

člankom 2. Uredbe (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4); i

| (b) | člancima 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 2532/98. |
| --- | --- |

(b)

člancima 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 2532/98.

5.   Nadležne nacionalne središnje banke ili ESB mogu pokrenuti postupak radi utvrđivanja povrede čak i ako nadležna središnja banka Eurosustava nije evidentirala navodnu povredu ili nije izvijestila o njoj u skladu s člancima 3. i 5.

6.   Osim u slučajevima teške povrede dužnosti, nadležni NSB ili ESB ne pokreću postupak radi utvrđivanja povrede ako smatraju da je navodna povreda počinjena zbog okolnosti izvan kontrole izvještajne jedinice. Pri utvrđivanju je li došlo do navodne povrede zbog okolnosti izvan kontrole izvještajne jedinice, nadležne nacionalne središnje banke i ESB, u odnosu na okolnosti, posebno uzimaju u obzir:

| (a) | jesu li bile dovoljno neobične; |
| --- | --- |

(a)

jesu li bile dovoljno neobične;

| (b) | jesu li bile iznimne; |
| --- | --- |

(b)

jesu li bile iznimne;

| (c) | jesu li bile nepredvidive; |
| --- | --- |

(c)

jesu li bile nepredvidive;

| (d) | mogu li se pripisati radnji ili propustu izvještajne jedinice. |
| --- | --- |

(d)

mogu li se pripisati radnji ili propustu izvještajne jedinice.

Smatra se da tehničke poteškoće ili poteškoće povezane s održavanjem i nadogradnjom IT infrastrukture, uključujući eksternaliziranu IT infrastrukturu, nisu okolnosti izvan kontrole izvještajne jedinice.

7.   Nadležni NSB ili ESB neće pokrenuti postupak radi utvrđivanja povrede u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

| (a) | nije vjerojatno da će moguća novčana kazna za navodu povredu premašiti 10 000 EUR u slučaju navodne povrede koja se odnosi na nedostavljanje statističkih podataka ESB-u ili nadležnom NSB-u do primjenjivog roka; ili |
| --- | --- |

(a)

nije vjerojatno da će moguća novčana kazna za navodu povredu premašiti 10 000 EUR u slučaju navodne povrede koja se odnosi na nedostavljanje statističkih podataka ESB-u ili nadležnom NSB-u do primjenjivog roka; ili

| (b) | nije vjerojatno da će moguća novčana kazna za navodu povredu premašiti 20 000 EUR u slučaju navodne povrede u slučaju da su statistički podaci netočni, nepotpuni ili u obliku koji ne udovoljava primjenjivim zahtjevima. |
| --- | --- |

(b)

nije vjerojatno da će moguća novčana kazna za navodu povredu premašiti 20 000 EUR u slučaju navodne povrede u slučaju da su statistički podaci netočni, nepotpuni ili u obliku koji ne udovoljava primjenjivim zahtjevima.

Ako je pokrenut postupak radi utvrđivanja povrede, može se izreći novčana kazna u iznosu nižem od onog navedenog u prvom podstavku

8.   Nadležni NSB ili ESB ne pokreću postupak radi utvrđivanja povrede protiv izvještajne jedinice ako je protiv iste izvještajne jedinice pokrenut drugi postupak radi utvrđivanja povrede ili izrečena sankcija na temelju istih činjenica.

9.   Nadležni NSB ili ESB čuva elektroničku evidenciju o svakom postupku radi utvrđivanja povrede koji je pokrenuo u skladu s ovom Uredbom.

Članak 9.

Metodologija za izračun sankcija

ESB donosi odluku o metodologiji za izračun predloženog iznosa sankcija.

Članak 10.

Preispitivanje

Upravno vijeće dužno je preispitati opću primjenu i provedbu ove Uredbe najkasnije pet godina nakon datuma njezina stupanja na snagu, a nakon toga svake tri godine i procijeniti je li ju potrebno izmijeniti.

Članak 11.

Prijelazne odredbe

1.   Članak 8. se ne primjenjuje u razdoblju od 12 mjeseci nakon prvog izvješćivanja u skladu s primjenjivom uredbom ili odlukom ESB-a ako se primjenjuje bilo što od sljedećeg:

| (a) | statistički podatci dostavljaju se prvi put u skladu s uredbom ili odlukom ESB-a; |
| --- | --- |

(a)

statistički podatci dostavljaju se prvi put u skladu s uredbom ili odlukom ESB-a;

| (b) | statistički izvještajni zahtjevi znatno su izmijenjeni uredbom ili odlukom ESB-a, tako da se temeljni konceptualni okvir mijenja ili to utječe na teret izvješćivanja te se odgovarajući statistički podatci dostavljaju prvi put nakon takve izmjene; |
| --- | --- |

(b)

statistički izvještajni zahtjevi znatno su izmijenjeni uredbom ili odlukom ESB-a, tako da se temeljni konceptualni okvir mijenja ili to utječe na teret izvješćivanja te se odgovarajući statistički podatci dostavljaju prvi put nakon takve izmjene;

| (c) | statističke podatke dostavljaju nove izvještajne jedinice ili izvještajne jedinice novih društava na koja se prethodno nisu primjenjivali statistički izvještajni zahtjevi na temelju istog regulatornog okvira. |
| --- | --- |

(c)

statističke podatke dostavljaju nove izvještajne jedinice ili izvještajne jedinice novih društava na koja se prethodno nisu primjenjivali statistički izvještajni zahtjevi na temelju istog regulatornog okvira.

2.   Stavak 1. se ne primjenjuje u slučajevima teške povrede dužnosti iz članka 5.

3.   Ako navodna povreda nastane prije relevantnog datuma primjene ove Uredbe kako je navedeno u članku 14. nadležni NSB ili ESB moraju se uskladiti sa zahtjevima iz Odluke ESB/2010/10 uključujući u slučajevima ponovljene neusklađenosti iz članka 3. stavka 2. točke (b) te Odluke, kada jedan ili više slučajeva neusklađenosti nastanu prije i nakon relevantnog datuma primjene ove Uredbe.

Članak 12.

Posebna primjena za povrede statističkog izvještavanja o tržištu novca

U slučajevima navodnih povreda Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48), nadležne nacionalne središnje banke i ESB postupaju u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi od 31. siječnja 2023.

Članak 13.

Stavljanje izvan snage

Odluka ECB/2010/10 ovime se stavlja izvan snage s učinkom od 31. siječnja 2023. Međutim, ona će se nastaviti primjenjivati na navodne povrede koje su nastale prije relevantnog datuma primjene ove Uredbe kako je utvrđen u članku 14.

Članak 14.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 30. travnja 2024., osim za članak 12. koji se primjenjuje od 31. siječnja 2023.

,

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno primjenjiva u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 29. rujna 2022.

Za Upravno vijeće ESB-a

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 4.

1

(2)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

2

(3)  Uredba Europske središnje banke (EZ) br. 2157/1999 od 23. rujna 1999. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/1999/4) (SL L 264, 12.10.1999., str. 21.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1333/2014 Europske središnje banke od 26. studenoga 2014. o statistici tržišta novca (ESB/2014/48) (SL L 359, 16.12.2014., str. 97.).

4

(5)  Odluka ESB/2010/10 Europske središnje banke od 19. kolovoza 2010. o neispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva (SL L 226, 28.8.2010., str. 48.).

5

---

ODLUKE

| 10.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 263/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 263/17

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/1918

od 4. listopada 2022.

o imenovanju članice Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, koju je predložila Francuska Republika

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 302.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2019/853 od 21. svibnja 2019. o određivanju sastava Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir prijedlog francuske vlade,

nakon savjetovanja s Europskom komisijom,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 300. stavkom 2. Ugovora Europski gospodarski i socijalni odbor sastoji se od predstavnika organizacija poslodavaca, zaposlenika i drugih predstavnika civilnog društva, osobito u socioekonomskom, građanskom, profesionalnom i kulturnom području. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 300. stavkom 2. Ugovora Europski gospodarski i socijalni odbor sastoji se od predstavnika organizacija poslodavaca, zaposlenika i drugih predstavnika civilnog društva, osobito u socioekonomskom, građanskom, profesionalnom i kulturnom području.

| (2) | Vijeće je 2. listopada 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 2. listopada 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025.

| (3) | Mjesto člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno podnošenjem ostavke gđe Audrey ELLOUK BARDA. |
| --- | --- |

(3)

Mjesto člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno podnošenjem ostavke gđe Audrey ELLOUK BARDA.

| (4) | Francuska vlada predložila je gđu Catherine BERTIN, Fédération des entreprises du spectacle vivant, de la musique, de l’audiovisuel et du cinéma (FESAC), kao članicu Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025., |
| --- | --- |

(4)

Francuska vlada predložila je gđu Catherine BERTIN, Fédération des entreprises du spectacle vivant, de la musique, de l’audiovisuel et du cinéma (FESAC), kao članicu Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Gđa Catherine BERTIN, Fédération des entreprises du spectacle vivant, de la musique, de l’audiovisuel et du cinéma (FESAC), imenuje se članicom Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Luxembourgu 4. listopada 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. STANJURA

---

(1)  
  SL L 139, 27.5.2019., str. 15.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2020/1392 od 2. listopada 2020. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. te kojom se stavlja izvan snage i zamjenjuje Odluka Vijeća o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. donesena 18. rujna 2020. (SL L 322, 5.10.2020., str. 1.).

2

---

| 10.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 263/19

---

ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2022/1919

od 6. listopada 2022.

o imenovanju zapovjednika snaga misije EU-a za misiju ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2022/105 (EUTM RCA/3/2022)

POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2016/610 od 19. travnja 2016. o misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Vijeće je Odlukom (ZVSP) 2016/610 ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO), u skladu s člankom 38. Ugovora, za donošenje odgovarajućih odluka u pogledu političkog nadzora nad misijom ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) i njezina strateškog usmjeravanja, uključujući odluke o imenovanju budućih zapovjednika snaga misije EU-a za misiju EUTM RCA. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Odlukom (ZVSP) 2016/610 ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO), u skladu s člankom 38. Ugovora, za donošenje odgovarajućih odluka u pogledu političkog nadzora nad misijom ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) i njezina strateškog usmjeravanja, uključujući odluke o imenovanju budućih zapovjednika snaga misije EU-a za misiju EUTM RCA.

| (2) | PSO je 19. siječnja 2022. donio Odluku (ZVSP) 2022/105 (2) o imenovanju brigadnoga generala Jackyja CABOA zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM RCA. |
| --- | --- |

(2)

PSO je 19. siječnja 2022. donio Odluku (ZVSP) 2022/105 (2) o imenovanju brigadnoga generala Jackyja CABOA zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM RCA.

| (3) | Vijeće je 28. srpnja 2022. Odlukom (ZVSP) 2022/1334 (3) produljilo mandat misije EUTM RCA do 20. rujna 2023. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 28. srpnja 2022. Odlukom (ZVSP) 2022/1334 (3) produljilo mandat misije EUTM RCA do 20. rujna 2023.

| (4) | Portugalska vojna tijela predložila su 16. rujna 2022. da se brigadni general Lino Loureiro GONÇALVES što prije imenuje sljedećim zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM RCA. Zapovjednik misije EU-a podržao je taj prijedlog. |
| --- | --- |

(4)

Portugalska vojna tijela predložila su 16. rujna 2022. da se brigadni general Lino Loureiro GONÇALVES što prije imenuje sljedećim zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM RCA. Zapovjednik misije EU-a podržao je taj prijedlog.

| (5) | Vojni odbor EU-a 23. rujna 2022. postigao je dogovor o preporuci PSO-u da odobri prijedlog portugalskih vojnih tijela. |
| --- | --- |

(5)

Vojni odbor EU-a 23. rujna 2022. postigao je dogovor o preporuci PSO-u da odobri prijedlog portugalskih vojnih tijela.

| (6) | Trebalo bi donijeti odluku o imenovanju brigadnoga generala Lina Loureira GONÇALVESA zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM RCA. |
| --- | --- |

(6)

Trebalo bi donijeti odluku o imenovanju brigadnoga generala Lina Loureira GONÇALVESA zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju EUTM RCA.

| (7) | Odluku (ZVSP) 2022/105 trebalo bi stoga staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(7)

Odluku (ZVSP) 2022/105 trebalo bi stoga staviti izvan snage,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Brigadni general Lino Loureiro GONÇALVES imenuje se zapovjednikom snaga misije EU-a za misiju ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) od 10. listopada 2022.

Članak 2.

Odluka (ZVSP) 2022/105 stavlja se izvan snage.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu 10. listopada 2022.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. listopada 2022.

Za Politički i sigurnosni odbor

Predsjednica

D. PRONK

---

(1)  
  SL L 104, 20.4.2016., str. 21.

1

(2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2022/105 od 19. siječnja 2022. o imenovanju zapovjednika snaga misije EU-a za misiju ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2021/1435 (EUTM RCA/1/2022) (SL L 18, 27.1.2022., str. 9.).

2

(3)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/1334 od 28. srpnja 2022. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2016/610 o misiji ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici (EUTM RCA) (SL L 201, 1.8.2022., str. 27.).

3

---

| 10.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 263/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 263/21

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/1920

оd 26. siječnja 2022.

o državnoj potpori SA.59974 – 2021/C (ex 2020/N, ex 2020/PN) koju je Rumunjska djelomično provela u korist društva Complexul Energetic Oltenia SA

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 553)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir primjedbe trećih strana tijekom postupka,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Nakon pretprijavnih kontakata (2) Rumunjska je 4. prosinca 2020. izvijestila o namjeri da odobri potporu za restrukturiranje društvu Complexul Energetic Oltenia S.A. („CE Oltenia”). |
| --- | --- |

(1)

Nakon pretprijavnih kontakata (2) Rumunjska je 4. prosinca 2020. izvijestila o namjeri da odobri potporu za restrukturiranje društvu Complexul Energetic Oltenia S.A. („CE Oltenia”).

2

| (2) | Komisija je dopisom od 5. veljače 2021. obavijestila Rumunjsku da je u pogledu potpore za restrukturiranje odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Rumunjska je primjedbe na opažanja sadržana u tom dopisu dostavila 8. ožujka 2021. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je dopisom od 5. veljače 2021. obavijestila Rumunjsku da je u pogledu potpore za restrukturiranje odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Rumunjska je primjedbe na opažanja sadržana u tom dopisu dostavila 8. ožujka 2021.

| (3) | Odluka Komisije o pokretanju postupka (u daljnjem tekstu „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije (3) od 19. ožujka 2021. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(3)

Odluka Komisije o pokretanju postupka (u daljnjem tekstu „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije (3) od 19. ožujka 2021. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe.

Službenom listu Europske unije

3

| (4) | Komisija je u propisanom roku zaprimila primjedbe o toj temi od sljedećih trećih strana: Europskog ureda za okoliš (EEB), Bankwatch Romania/ClientEarth i Greenpeacea. Te je primjedbe proslijedila Rumunjskoj, koja je imala priliku odgovoriti na njih, a njezine su primjedbe zaprimljene dopisom od 1. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je u propisanom roku zaprimila primjedbe o toj temi od sljedećih trećih strana: Europskog ureda za okoliš (EEB), Bankwatch Romania/ClientEarth i Greenpeacea. Te je primjedbe proslijedila Rumunjskoj, koja je imala priliku odgovoriti na njih, a njezine su primjedbe zaprimljene dopisom od 1. lipnja 2021.

| (5) | Rumunjska je 10. svibnja, 1. i 24. lipnja, 14. rujna, 21. listopada i 9., 14., 15., 20., 21., 22. i 29. prosinca 2021. te 20. i 21. siječnja 2022. Komisiji poslala dodatne informacije. |
| --- | --- |

(5)

Rumunjska je 10. svibnja, 1. i 24. lipnja, 14. rujna, 21. listopada i 9., 14., 15., 20., 21., 22. i 29. prosinca 2021. te 20. i 21. siječnja 2022. Komisiji poslala dodatne informacije.

| (6) | Rumunjska se iznimno slaže s odricanjem od prava koja proizlaze iz članka 342. UFEU-a u vezi s člankom 3. Uredbe Vijeća br. 1/1958 (4) i s time da se ova Odluka donese i priopći na engleskom jeziku na temelju članka 297. UFEU-a (5). |
| --- | --- |

(6)

Rumunjska se iznimno slaže s odricanjem od prava koja proizlaze iz članka 342. UFEU-a u vezi s člankom 3. Uredbe Vijeća br. 1/1958 (4) i s time da se ova Odluka donese i priopći na engleskom jeziku na temelju članka 297. UFEU-a (5).

4

5

2.   DETALJNI OPIS MJERA

DETALJNI OPIS MJERA

2.1.   Korisnik

Korisnik

| (7) | Društvo CE Oltenia javno je poduzeće aktivno u području rudarstva, proizvodnje energije iz fosilnih goriva i lokalne opskrbe toplinskom energijom. Osnovano je 12. listopada 2011., a u registar trgovačkih društava upisano 31. svibnja 2012. nakon spajanja četiriju društava: Complexul Energetic Craiova SA, Complexul Energetic Turceni SA, Complexul Energetic Rovinari SA i Societatea Nationala a Lignitului Oltenia SA. Društvo CE Oltenia ne pripada većoj poslovnoj grupaciji te se njime ne upravlja zajedno s drugim javnim poduzećima. Riječ je o neovisnom centru za donošenje odluka u okviru države. Prema navodima rumunjskih tijela rumunjska država, koju predstavlja Ministarstvo energetike, kontrolira društvo CE Oltenia s udjelom od 77,15 %. Ostali dioničari uključuju investicijski fond Fondul Proprietatea SA (s udjelom od 21,56 %) (6), dok se preostale dionice nalaze u vlasništvu društava Electrocentrale Grup SA (0,84 %) i Inchidere si Conservare Mine (0,44 %). Nadzorni odbor društva CE Oltenia sastoji se od sedam članova, od kojih Fondul Proprietatea može imenovati samo dva, a poslove društva vodi Uprava (pet članova, uključujući glavnog izvršnog direktora, kojeg imenuje nadzorni odbor). Odluke o ključnim aspektima poslovanja društva CE Oltenia, kao što su proračun, poslovni plan te druge financijske i poslovne odluke, donose se običnom većinom dioničarâ. Društvo Fondul Proprietatea nema pravo blokiranja ni stavljanja veta na te odluke. Društvo Fondul Proprietatea ima uobičajena prava manjinskih dioničara. Za određene odluke, kao što su promjene upisanog temeljnog kapitala, potrebno je 90 % glasova na glavnoj ili izvanrednoj skupštini dioničara te ih stoga mora odobriti društvo Fondul Proprietatea. Međutim, budući da je rumunjska država većinski dioničar te da ima predstavnike u nadzornom odboru, ima stvarnu i samostalnu kontrolu nad društvom CE Oltenia. |
| --- | --- |

(7)

Društvo CE Oltenia javno je poduzeće aktivno u području rudarstva, proizvodnje energije iz fosilnih goriva i lokalne opskrbe toplinskom energijom. Osnovano je 12. listopada 2011., a u registar trgovačkih društava upisano 31. svibnja 2012. nakon spajanja četiriju društava: Complexul Energetic Craiova SA, Complexul Energetic Turceni SA, Complexul Energetic Rovinari SA i Societatea Nationala a Lignitului Oltenia SA. Društvo CE Oltenia ne pripada većoj poslovnoj grupaciji te se njime ne upravlja zajedno s drugim javnim poduzećima. Riječ je o neovisnom centru za donošenje odluka u okviru države. Prema navodima rumunjskih tijela rumunjska država, koju predstavlja Ministarstvo energetike, kontrolira društvo CE Oltenia s udjelom od 77,15 %. Ostali dioničari uključuju investicijski fond Fondul Proprietatea SA (s udjelom od 21,56 %) (6), dok se preostale dionice nalaze u vlasništvu društava Electrocentrale Grup SA (0,84 %) i Inchidere si Conservare Mine (0,44 %). Nadzorni odbor društva CE Oltenia sastoji se od sedam članova, od kojih Fondul Proprietatea može imenovati samo dva, a poslove društva vodi Uprava (pet članova, uključujući glavnog izvršnog direktora, kojeg imenuje nadzorni odbor). Odluke o ključnim aspektima poslovanja društva CE Oltenia, kao što su proračun, poslovni plan te druge financijske i poslovne odluke, donose se običnom većinom dioničarâ. Društvo Fondul Proprietatea nema pravo blokiranja ni stavljanja veta na te odluke. Društvo Fondul Proprietatea ima uobičajena prava manjinskih dioničara. Za određene odluke, kao što su promjene upisanog temeljnog kapitala, potrebno je 90 % glasova na glavnoj ili izvanrednoj skupštini dioničara te ih stoga mora odobriti društvo Fondul Proprietatea. Međutim, budući da je rumunjska država većinski dioničar te da ima predstavnike u nadzornom odboru, ima stvarnu i samostalnu kontrolu nad društvom CE Oltenia.

6

| (8) | Društvo CE Oltenia ima sjedište u Jugozapadnoj Olteniji (Sud-Vest Oltenia) (oznaka RO41 prema nomenklaturi za teritorijalnu jedinicu za statistiku NUTS 2), zapošljava 12 268 osoba u svojim rudnicima (Rovinari, Motru, Jilt i Mehedinti), a njegove se elektrane nalaze u okruzima Dolj ili Gorj. Stopa nezaposlenosti u toj regiji iznosi 5,5 % i veća je od nacionalnog prosjeka od 3,4 %, a ujedno je najveća u zemlji (7). Kako je prikazano u tablici 1., posljednjih je godina stopa nezaposlenosti u Jugozapadnoj Olteniji (od 8,2 % do 5,5 % u razdoblju 2015.–2020.) bila veća od nacionalne stope nezaposlenosti (od 5 % do 3,4 % u istom razdoblju). Iako između podataka Eurostata (8) i Nacionalnog zavoda za statistiku postoji mala razlika, trend pokazuje da je stopa nezaposlenosti u predmetnoj regiji konstantno veća od nacionalne.

  Tablica 1.


  Stopa nezaposlenosti makroregija, regija u razvoju i na razini zemlje | Godina |
| --- | --- | --- |
| 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. |
| Stopa nezaposlenosti: % |
| % | % | % | % | % | % |
| Nacionalna | 5 | 4,8 | 4 | 3,3 | 2,9 | 3,4 |
| Regija Jugozapadna Oltenija | 8,2 | 8,3 | 7,3 | 5,9 | 5,2 | 5,5 |
| Izvor: INSTITUTUL NATIONAL DE STATISTICA |

(8)

Društvo CE Oltenia ima sjedište u Jugozapadnoj Olteniji (Sud-Vest Oltenia) (oznaka RO41 prema nomenklaturi za teritorijalnu jedinicu za statistiku NUTS 2), zapošljava 12 268 osoba u svojim rudnicima (Rovinari, Motru, Jilt i Mehedinti), a njegove se elektrane nalaze u okruzima Dolj ili Gorj. Stopa nezaposlenosti u toj regiji iznosi 5,5 % i veća je od nacionalnog prosjeka od 3,4 %, a ujedno je najveća u zemlji (7). Kako je prikazano u tablici 1., posljednjih je godina stopa nezaposlenosti u Jugozapadnoj Olteniji (od 8,2 % do 5,5 % u razdoblju 2015.–2020.) bila veća od nacionalne stope nezaposlenosti (od 5 % do 3,4 % u istom razdoblju). Iako između podataka Eurostata (8) i Nacionalnog zavoda za statistiku postoji mala razlika, trend pokazuje da je stopa nezaposlenosti u predmetnoj regiji konstantno veća od nacionalne.

7

8

Tablica 1.

Tablica 1.

Stopa nezaposlenosti makroregija, regija u razvoju i na razini zemlje

Stopa nezaposlenosti makroregija, regija u razvoju i na razini zemlje

Godina

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

Stopa nezaposlenosti: %

%

%

%

%

%

%

Nacionalna

5

4,8

4

3,3

2,9

3,4

Regija Jugozapadna Oltenija

8,2

8,3

7,3

5,9

5,2

5,5

Izvor: INSTITUTUL NATIONAL DE STATISTICA

Izvor: INSTITUTUL NATIONAL DE STATISTICA

| (9) | Rumunjska tvrdi da su te visoke stope nezaposlenosti popraćene poteškoćama u otvaranju novih radnih mjesta u regiji. Iz Teritorijalnog plana za pravednu tranziciju okruga Gorj (9) vidljivo je da stanovništvo u dobi od 45 do 65 godina, bivši zaposlenici u sektoru rudarstva i energetike koji imaju pravo na prijevremeno umirovljenje i/ili kompenzacijske naknade, u određenoj mjeri oklijeva da se prekvalificira i aktivno traži poslove. Negativni učinak pojačan je školskim kurikulumom, koji ne odgovara zahtjevima trenutačnog ili budućeg lokalnog tržišta rada, a poslodavci navode da je dodatno obrazovanje potrebno u području digitalizacije, procesa robotske automatizacije, umjetne inteligencije itd. |
| --- | --- |

(9)

Rumunjska tvrdi da su te visoke stope nezaposlenosti popraćene poteškoćama u otvaranju novih radnih mjesta u regiji. Iz Teritorijalnog plana za pravednu tranziciju okruga Gorj (9) vidljivo je da stanovništvo u dobi od 45 do 65 godina, bivši zaposlenici u sektoru rudarstva i energetike koji imaju pravo na prijevremeno umirovljenje i/ili kompenzacijske naknade, u određenoj mjeri oklijeva da se prekvalificira i aktivno traži poslove. Negativni učinak pojačan je školskim kurikulumom, koji ne odgovara zahtjevima trenutačnog ili budućeg lokalnog tržišta rada, a poslodavci navode da je dodatno obrazovanje potrebno u području digitalizacije, procesa robotske automatizacije, umjetne inteligencije itd.

9

| (10) | Društvo CE Oltenia proizvodi električnu energiju u četiri elektrane. To su Rovinari, s četiri jedinice od ukupno 1 320 MW i starija od 40 godina, Turceni (četiri jedinice, 1 320 MW, stara 33 godine), Ișalnița (dvije jedinice, 630 MW, stara 50 godina) i Craiova II (dvije jedinice, 300 MW u kogeneraciji topline i električne energije, stara 30 godina). Chișcani, peto postrojenje kapaciteta 415 MW, nije funkcionalno. Društvo CE Oltenia aktivno je na veleprodajnim i maloprodajnim tržištima električne energije te isto tako prodaje toplinsku energiju gradu Craiova. Njegove su elektrane pogonjene lignitom za do 99,5 % proizvodnje električne energije. Društvo lignit vadi iz vlastitih kopova namijenjenih za vlastitu potrošnju ili prodaju drugim proizvođačima električne energije (10). Isto tako opskrbljuje otprilike 300 000 stanovnika grada Craiove grijanjem i toplom vodom u kućanstvu. |
| --- | --- |

(10)

Društvo CE Oltenia proizvodi električnu energiju u četiri elektrane. To su Rovinari, s četiri jedinice od ukupno 1 320 MW i starija od 40 godina, Turceni (četiri jedinice, 1 320 MW, stara 33 godine), Ișalnița (dvije jedinice, 630 MW, stara 50 godina) i Craiova II (dvije jedinice, 300 MW u kogeneraciji topline i električne energije, stara 30 godina). Chișcani, peto postrojenje kapaciteta 415 MW, nije funkcionalno. Društvo CE Oltenia aktivno je na veleprodajnim i maloprodajnim tržištima električne energije te isto tako prodaje toplinsku energiju gradu Craiova. Njegove su elektrane pogonjene lignitom za do 99,5 % proizvodnje električne energije. Društvo lignit vadi iz vlastitih kopova namijenjenih za vlastitu potrošnju ili prodaju drugim proizvođačima električne energije (10). Isto tako opskrbljuje otprilike 300 000 stanovnika grada Craiove grijanjem i toplom vodom u kućanstvu.

10

| (11) | Prema podacima nacionalnog energetskog regulatora ANRE (Autoritatea Națională de Reglementare in Domeniul Energiei) najveći je rumunjski proizvođač električne energije Hidroelectrica (tržišni udio od 31,3 %), zatim slijedi Nuclearelectrica (18,09 %), a na trećem je mjestu CE Oltenia (14,08 %) (11). Sva su tri društva pod kontrolom rumunjske države. |
| --- | --- |

(11)

Prema podacima nacionalnog energetskog regulatora ANRE (Autoritatea Națională de Reglementare in Domeniul Energiei) najveći je rumunjski proizvođač električne energije Hidroelectrica (tržišni udio od 31,3 %), zatim slijedi Nuclearelectrica (18,09 %), a na trećem je mjestu CE Oltenia (14,08 %) (11). Sva su tri društva pod kontrolom rumunjske države.

Autoritatea Națională de Reglementare in Domeniul Energiei

11

| (12) | Rumunjska tvrdi da društvo CE Oltenia ima važnu ulogu na njezinu tržištu električne energije. Poslovanje tog društva važno je i zbog sigurnosti i prikladnosti nacionalnog energetskog sustava („NES”). Rumunjski energetski sustav nalazi se na istočnom kraju europskog kontinentalnog sustava te istodobno radi na granici s Bugarskom, Srbijom, Mađarskom i jugozapadnim dijelom Ukrajine. Uvoz električne energije otežavan je zbog toga što mađarski elektroenergetski sustav ima manjak energije pri vršnom opterećenju, dok je korištenje kapaciteta za podnošenje ponuda na granici s Ukrajinom uvjetovano pisanim sporazumom operatora prijenosnog sustava (OPS) u Ukrajini. Osim toga, godišnja bilanca zemalja u regiji uvelike ovisi o uvozu električne energije, i za države članice EU-a i za zemlje izvan njega. Stoga, kad god postoji manjak električne energije u NES-u, resursi su ograničeni i u susjednim sustavima. |
| --- | --- |

(12)

Rumunjska tvrdi da društvo CE Oltenia ima važnu ulogu na njezinu tržištu električne energije. Poslovanje tog društva važno je i zbog sigurnosti i prikladnosti nacionalnog energetskog sustava („NES”). Rumunjski energetski sustav nalazi se na istočnom kraju europskog kontinentalnog sustava te istodobno radi na granici s Bugarskom, Srbijom, Mađarskom i jugozapadnim dijelom Ukrajine. Uvoz električne energije otežavan je zbog toga što mađarski elektroenergetski sustav ima manjak energije pri vršnom opterećenju, dok je korištenje kapaciteta za podnošenje ponuda na granici s Ukrajinom uvjetovano pisanim sporazumom operatora prijenosnog sustava (OPS) u Ukrajini. Osim toga, godišnja bilanca zemalja u regiji uvelike ovisi o uvozu električne energije, i za države članice EU-a i za zemlje izvan njega. Stoga, kad god postoji manjak električne energije u NES-u, resursi su ograničeni i u susjednim sustavima.

| (13) | Rumunjska tvrdi da bi se u slučaju zatvaranja postrojenja društva CE Oltenia pojavio neposredan i stvaran rizik od znatnih prekida napajanja električnom energijom, što bi moglo uzrokovati gospodarski poremećaj sa štetnim posljedicama za Rumunjsku. Analiza (12) koju je u tom pogledu proveo OPCOM (13) – rumunjski operator na tržištu električne energije i plina – isto pokazuje da bi zatvaranje društva CE Oltenia dovelo do udvostručenja prosječne godišnje cijene električne energije na tržištu za dan unaprijed i do povećanja cijene od 70 % na centraliziranom tržištu za bilateralne ugovore. |
| --- | --- |

(13)

Rumunjska tvrdi da bi se u slučaju zatvaranja postrojenja društva CE Oltenia pojavio neposredan i stvaran rizik od znatnih prekida napajanja električnom energijom, što bi moglo uzrokovati gospodarski poremećaj sa štetnim posljedicama za Rumunjsku. Analiza (12) koju je u tom pogledu proveo OPCOM (13) – rumunjski operator na tržištu električne energije i plina – isto pokazuje da bi zatvaranje društva CE Oltenia dovelo do udvostručenja prosječne godišnje cijene električne energije na tržištu za dan unaprijed i do povećanja cijene od 70 % na centraliziranom tržištu za bilateralne ugovore.

12

13

| (14) | Osim toga, u svibnju 2021. rumunjski operator prijenosnog sustava CNTEE Transelectrica S.A. („Transelectrica”) proveo je analizu prikladnosti NES-a pod pretpostavkom potpunog zatvaranja energetskog kapaciteta društva CE Oltenia 2022., pri čemu bi tri jedinice u Rovinariju 2021. i dalje bile u funkciji. Zaključeno je da bi NES imao veliki problem prikladnosti jer više ne bi imao potrebne resurse za pokrivanje nacionalne potrošnje električne energije, čak i ako se uzme u obzir najveće moguće iskorištavanje kapaciteta prekograničnog uvoza. |
| --- | --- |

(14)

Osim toga, u svibnju 2021. rumunjski operator prijenosnog sustava CNTEE Transelectrica S.A. („Transelectrica”) proveo je analizu prikladnosti NES-a pod pretpostavkom potpunog zatvaranja energetskog kapaciteta društva CE Oltenia 2022., pri čemu bi tri jedinice u Rovinariju 2021. i dalje bile u funkciji. Zaključeno je da bi NES imao veliki problem prikladnosti jer više ne bi imao potrebne resurse za pokrivanje nacionalne potrošnje električne energije, čak i ako se uzme u obzir najveće moguće iskorištavanje kapaciteta prekograničnog uvoza.

| (15) | Rumunjska smatra da bi stečaj društva CE Oltenia rezultirao izravnim gubitkom više od 12 000 radnih mjesta i znatnim neizravnim gubitkom radnih mjesta s obzirom na velik broj trenutačnih partnera u cijelom lancu vrijednosti. |
| --- | --- |

(15)

Rumunjska smatra da bi stečaj društva CE Oltenia rezultirao izravnim gubitkom više od 12 000 radnih mjesta i znatnim neizravnim gubitkom radnih mjesta s obzirom na velik broj trenutačnih partnera u cijelom lancu vrijednosti.

| (16) | Rumunjska nadalje smatra da je društvo CE Oltenia jedan od glavnih dobavljača tehnoloških dodatnih usluga za društvo Transelectrica, koje se pružaju sudjelovanjem na dražbama koje organizira OPS. Stoga je važno za pružanje dodatnih usluga s pomoću kojih OPS od proizvođača električne energije može kupiti rezerve za pokrivanje gubitaka u mreži, čime se poboljšava sigurnost sustava. |
| --- | --- |

(16)

Rumunjska nadalje smatra da je društvo CE Oltenia jedan od glavnih dobavljača tehnoloških dodatnih usluga za društvo Transelectrica, koje se pružaju sudjelovanjem na dražbama koje organizira OPS. Stoga je važno za pružanje dodatnih usluga s pomoću kojih OPS od proizvođača električne energije može kupiti rezerve za pokrivanje gubitaka u mreži, čime se poboljšava sigurnost sustava.

| (17) | Rumunjska ima elektroenergetske interkonekcije s Bugarskom i Mađarskom te s trećim zemljama, uključujući Ukrajinu, koja je povezana s Poljskom i Srbijom, dok je Srbija pak povezana s Hrvatskom. Rumunjska redovito izvozi i uvozi električnu energiju. Planira se ili je u tijeku provedba nekoliko projekata od zajedničkog interesa za Uniju, a cilj im je povećati međusobnu povezanost Rumunjske s Bugarskom i Srbijom. |
| --- | --- |

(17)

Rumunjska ima elektroenergetske interkonekcije s Bugarskom i Mađarskom te s trećim zemljama, uključujući Ukrajinu, koja je povezana s Poljskom i Srbijom, dok je Srbija pak povezana s Hrvatskom. Rumunjska redovito izvozi i uvozi električnu energiju. Planira se ili je u tijeku provedba nekoliko projekata od zajedničkog interesa za Uniju, a cilj im je povećati međusobnu povezanost Rumunjske s Bugarskom i Srbijom.

| (18) | Rumunjska nadalje tvrdi da je društvo CE Oltenia prema podacima za 2019. imalo poslovne veze s oko 120 društava iz okruga Gorj. Prema bilancama koje su podnesene Ministarstvu financija za 2019. njihov ukupan promet iznosi otprilike 1 082 milijuna RON (otprilike 218 milijuna EUR). Prema podacima iz istog izvora društvo CE Oltenia 2019. imalo je promet od 3 116 milijuna RON (otprilike 630 milijuna EUR). Prema informacijama Nacionalnog zavoda za statistiku promet svih društava u okrugu Gorj 2019. iznosio je otprilike 9 100 milijuna RON (otprilike 1 840 milijuna EUR). Prema tome, društvo CE Oltenia i 120 glavnih dobavljača pridonose gospodarstvu okruga s otprilike 50 %. Nadalje, gotovo polovina poslovnih partnera društva CE Oltenia (kao što su zaštitarske tvrtke, pružatelji usluga za opremu za rudarenje, prijevoz ili najam opreme za radove) ovisi o tom društvu u okvirnoj mjeri od 70 % do 90 %. [...] (*1). |
| --- | --- |

(18)

Rumunjska nadalje tvrdi da je društvo CE Oltenia prema podacima za 2019. imalo poslovne veze s oko 120 društava iz okruga Gorj. Prema bilancama koje su podnesene Ministarstvu financija za 2019. njihov ukupan promet iznosi otprilike 1 082 milijuna RON (otprilike 218 milijuna EUR). Prema podacima iz istog izvora društvo CE Oltenia 2019. imalo je promet od 3 116 milijuna RON (otprilike 630 milijuna EUR). Prema informacijama Nacionalnog zavoda za statistiku promet svih društava u okrugu Gorj 2019. iznosio je otprilike 9 100 milijuna RON (otprilike 1 840 milijuna EUR). Prema tome, društvo CE Oltenia i 120 glavnih dobavljača pridonose gospodarstvu okruga s otprilike 50 %. Nadalje, gotovo polovina poslovnih partnera društva CE Oltenia (kao što su zaštitarske tvrtke, pružatelji usluga za opremu za rudarenje, prijevoz ili najam opreme za radove) ovisi o tom društvu u okvirnoj mjeri od 70 % do 90 %. [...] (*1).

*1

| (19) | Rumunjska tvrdi da je društvo CE Oltenia pogođeno trenutačnom krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Navodi da je njezin bruto domaći proizvod 2020. pao za otprilike 4 % u usporedbi s prethodnom godinom. Najteže pogođeni sektori bili su uslužni, građevinski i industrijski sektor. Prema podacima Međunarodne agencije za energiju (IEA) (14) pandemija bolesti COVID-19 općenito je dovela do pada potražnje za energijom zbog dramatičnih smanjenja u uslužnom i industrijskom sektoru, posebno u razdobljima ograničenja kretanja. |
| --- | --- |

(19)

Rumunjska tvrdi da je društvo CE Oltenia pogođeno trenutačnom krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Navodi da je njezin bruto domaći proizvod 2020. pao za otprilike 4 % u usporedbi s prethodnom godinom. Najteže pogođeni sektori bili su uslužni, građevinski i industrijski sektor. Prema podacima Međunarodne agencije za energiju (IEA) (14) pandemija bolesti COVID-19 općenito je dovela do pada potražnje za energijom zbog dramatičnih smanjenja u uslužnom i industrijskom sektoru, posebno u razdobljima ograničenja kretanja.

14

| (20) | Rumunjska tvrdi da se kao rezultat smanjenja potražnje za energijom, tehničke dostupnosti sredstava za proizvodnju i privremene nezaposlenosti osoblja proizvodnja električne energije društva CE Oltenia smanjila s 12,4 TWh na 8,2 TWh. Smanjenje potražnje za električnom energijom dovelo je do smanjenja cijena, posebno na tržištu dan unaprijed, koje su povremeno bile niže od 20 EUR/MWh, što je najniža razina zabilježena u posljednjih deset godina. Osim toga, društvo CE Oltenia zbog pandemije pretrpjelo je poremećaje u cijelom lancu vrijednosti, npr. kašnjenja ili otkazivanja dostave rezervnih dijelova i materijala, što je dovelo do smanjenja, a ponekad i do potpunog prekida proizvodnje. Nakon ponovne uspostave proizvodnje rezervnih dijelova njihove su cijene znatno narasle, što je dovelo do raskida ugovora. Primjerice, cijena metalnih rezervnih dijelova povećala se od 100 % do 300 %, dok je cijena metana skočila za više od 700 %. U kontekstu krize korisnik je morao uvesti sigurnosne mjere kako bi ključni zaposlenici mogli nastaviti s radom bez daljnjih prekida u postupku proizvodnje. Zbog toga su suspendirani ugovori otprilike 10 % zaposlenika, što je iznosilo približno 192 500 dana prekida aktivnosti. |
| --- | --- |

(20)

Rumunjska tvrdi da se kao rezultat smanjenja potražnje za energijom, tehničke dostupnosti sredstava za proizvodnju i privremene nezaposlenosti osoblja proizvodnja električne energije društva CE Oltenia smanjila s 12,4 TWh na 8,2 TWh. Smanjenje potražnje za električnom energijom dovelo je do smanjenja cijena, posebno na tržištu dan unaprijed, koje su povremeno bile niže od 20 EUR/MWh, što je najniža razina zabilježena u posljednjih deset godina. Osim toga, društvo CE Oltenia zbog pandemije pretrpjelo je poremećaje u cijelom lancu vrijednosti, npr. kašnjenja ili otkazivanja dostave rezervnih dijelova i materijala, što je dovelo do smanjenja, a ponekad i do potpunog prekida proizvodnje. Nakon ponovne uspostave proizvodnje rezervnih dijelova njihove su cijene znatno narasle, što je dovelo do raskida ugovora. Primjerice, cijena metalnih rezervnih dijelova povećala se od 100 % do 300 %, dok je cijena metana skočila za više od 700 %. U kontekstu krize korisnik je morao uvesti sigurnosne mjere kako bi ključni zaposlenici mogli nastaviti s radom bez daljnjih prekida u postupku proizvodnje. Zbog toga su suspendirani ugovori otprilike 10 % zaposlenika, što je iznosilo približno 192 500 dana prekida aktivnosti.

2.2.   Kontekst mjere

Kontekst mjere

2.2.1.   Potpora za sanaciju

Potpora za sanaciju

| (21) | U veljači 2020. Rumunjska je obavijestila Komisiju o svojim planovima da dodijeli potporu za sanaciju u korist društva CE Oltenia. U trenutku obavješćivanja procijenjeni gubici za 2019. iznosili su otprilike 1,1 milijardu RON (232 milijuna EUR) (15). Rumunjska smatra da su ti gubici uzrokovani uglavnom: i. neprikupljanjem dugova nesolventnih društava u državnom vlasništvu; ii. promjenama deviznog tečaja za zajmove; iii. znatnim povećanjem cijene emisijskih jedinica stakleničkih plinova („emisijske jedinice CO2”) (16). Odlukom od 24. veljače 2020. (17) Komisija je odobrila zajam za sanaciju u iznosu od 251 milijun EUR u korist društva CE Oltenia na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, kako se tumači u Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama („Smjernice o potporama za sanaciju i restrukturiranje”) (18). |
| --- | --- |

(21)

U veljači 2020. Rumunjska je obavijestila Komisiju o svojim planovima da dodijeli potporu za sanaciju u korist društva CE Oltenia. U trenutku obavješćivanja procijenjeni gubici za 2019. iznosili su otprilike 1,1 milijardu RON (232 milijuna EUR) (15). Rumunjska smatra da su ti gubici uzrokovani uglavnom: i. neprikupljanjem dugova nesolventnih društava u državnom vlasništvu; ii. promjenama deviznog tečaja za zajmove; iii. znatnim povećanjem cijene emisijskih jedinica stakleničkih plinova („emisijske jedinice CO2”) (16). Odlukom od 24. veljače 2020. (17) Komisija je odobrila zajam za sanaciju u iznosu od 251 milijun EUR u korist društva CE Oltenia na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, kako se tumači u Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama („Smjernice o potporama za sanaciju i restrukturiranje”) (18).

15

2

16

17

18

2.2.2.   Financijske teškoće društva CE Oltenia i dio potpore za restrukturiranje koji je proveden

Financijske teškoće društva CE Oltenia i dio potpore za restrukturiranje koji je proveden

| (22) | Rumunjska smatra da je društvo CE Oltenia poduzetnik u teškoćama jer ispunjava kriterije u skladu s nacionalnim pravom da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnikâ. Prema tome, društvo CE Oltenia ispunjava navedene kriterije od kraja 2019., a u trenutku donošenja odluke o potpori za sanaciju njegovih je 46 dobavljača moglo zahtijevati pokretanje stečajnog postupka. Društvo CE Oltenia nema kapaciteta za otplatu odobrenog zajma za sanaciju uvećanog za kamate te je stoga dužno obavijestiti o planu restrukturiranja, u protivnom će se automatski pokrenuti postupak likvidacije u skladu s nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(22)

Rumunjska smatra da je društvo CE Oltenia poduzetnik u teškoćama jer ispunjava kriterije u skladu s nacionalnim pravom da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnikâ. Prema tome, društvo CE Oltenia ispunjava navedene kriterije od kraja 2019., a u trenutku donošenja odluke o potpori za sanaciju njegovih je 46 dobavljača moglo zahtijevati pokretanje stečajnog postupka. Društvo CE Oltenia nema kapaciteta za otplatu odobrenog zajma za sanaciju uvećanog za kamate te je stoga dužno obavijestiti o planu restrukturiranja, u protivnom će se automatski pokrenuti postupak likvidacije u skladu s nacionalnim pravom.

| (23) | Rumunjska tvrdi da postoji nekoliko razloga za financijske teškoće društva CE Oltenia. Prvi je razlog povezan s činjenicom da društvo CE Oltenia upravlja četirima starim elektranama koje su pogonjene lignitom koji se vadi iz devet kopova. Elektranama je potrebno skupo redovno održavanje i ulaganje u usklađivanje sa zahtjevima o zaštiti okoliša. Drugi se odnosi na nedostatak ulagačkog kapitala zbog visokih troškova usklađivanja s propisima o zaštiti okoliša (usklađivanje s propisima o odlaganju troske i pepela te s propisima o graničnim vrijednostima emisija SO2, NOx i PM10). Kako bi bilo u skladu s europskim i nacionalnim zahtjevima zaštite okoliša, društvo CE Oltenia od 2008. uložilo je otprilike 880 milijuna EUR. Ta su ulaganja onemogućila financiranje investicijskih programa namijenjenih povećanju energetske učinkovitosti, a time i smanjenju troškova emisija CO2. |
| --- | --- |

(23)

Rumunjska tvrdi da postoji nekoliko razloga za financijske teškoće društva CE Oltenia. Prvi je razlog povezan s činjenicom da društvo CE Oltenia upravlja četirima starim elektranama koje su pogonjene lignitom koji se vadi iz devet kopova. Elektranama je potrebno skupo redovno održavanje i ulaganje u usklađivanje sa zahtjevima o zaštiti okoliša. Drugi se odnosi na nedostatak ulagačkog kapitala zbog visokih troškova usklađivanja s propisima o zaštiti okoliša (usklađivanje s propisima o odlaganju troske i pepela te s propisima o graničnim vrijednostima emisija SO2, NOx i PM10). Kako bi bilo u skladu s europskim i nacionalnim zahtjevima zaštite okoliša, društvo CE Oltenia od 2008. uložilo je otprilike 880 milijuna EUR. Ta su ulaganja onemogućila financiranje investicijskih programa namijenjenih povećanju energetske učinkovitosti, a time i smanjenju troškova emisija CO2.

2

2

| (24) | Treći razlog za pojavu teškoća proizlazi iz činjenice da su rumunjska društva za proizvodnju energije u državnom vlasništvu organizirana prema vrsti proizvodnje energije, ovisno o gorivu koje se upotrebljava, te je stoga riječ o društvima čije se poslovanje temelji na jednoj vrsti goriva: hidroenergija (Hidroelectrica SA), nuklearna energija (Nuclearelectrica SA), fosilno gorivo (CE Oltenia). Taj je model zajedno s provedbom sustava emisijskih jedinica CO2 doveo do neravnoteže u pogledu konkurentnosti, zbog čega se društvo CE Oltenia našlo u nepovoljnom položaju. Prema trenutačnom modelu, u kojem je lignit jedini izvor za proizvodnju električne energije društva CE Oltenia, korisnik ne može dosegnuti jednake razine profitabilnosti kao njegovi konkurenti, koji imaju niže granične troškove proizvodnje i upotrebljavaju izvore za proizvodnju energije koji manje onečišćuju te stoga imaju niske troškove emisijskih jedinica CO2 ili nemaju takvih troškova. |
| --- | --- |

(24)

Treći razlog za pojavu teškoća proizlazi iz činjenice da su rumunjska društva za proizvodnju energije u državnom vlasništvu organizirana prema vrsti proizvodnje energije, ovisno o gorivu koje se upotrebljava, te je stoga riječ o društvima čije se poslovanje temelji na jednoj vrsti goriva: hidroenergija (Hidroelectrica SA), nuklearna energija (Nuclearelectrica SA), fosilno gorivo (CE Oltenia). Taj je model zajedno s provedbom sustava emisijskih jedinica CO2 doveo do neravnoteže u pogledu konkurentnosti, zbog čega se društvo CE Oltenia našlo u nepovoljnom položaju. Prema trenutačnom modelu, u kojem je lignit jedini izvor za proizvodnju električne energije društva CE Oltenia, korisnik ne može dosegnuti jednake razine profitabilnosti kao njegovi konkurenti, koji imaju niže granične troškove proizvodnje i upotrebljavaju izvore za proizvodnju energije koji manje onečišćuju te stoga imaju niske troškove emisijskih jedinica CO2 ili nemaju takvih troškova.

2

2

| (25) | Društvo CE Oltenia dužno je najkasnije do 30. travnja svake godine prijaviti broj emisijskih jedinica CO2 jednak ukupnoj količini emisija stakleničkih plinova emitiranih prethodne kalendarske godine. Neispunjavanje te obveze dovodi do kazne od 100 EUR za svaku emitiranu tonu ekvivalenta CO2 koja nije prijavljena (19). Cijene emisijskih jedinica CO2 posljednjih su se godina i mjeseci konstantno povećavale, primjerice na više od 60 EUR po toni CO2 u rujnu 2021. te na 80 EUR po toni CO2 u prosincu 2021. (20) |
| --- | --- |

(25)

Društvo CE Oltenia dužno je najkasnije do 30. travnja svake godine prijaviti broj emisijskih jedinica CO2 jednak ukupnoj količini emisija stakleničkih plinova emitiranih prethodne kalendarske godine. Neispunjavanje te obveze dovodi do kazne od 100 EUR za svaku emitiranu tonu ekvivalenta CO2 koja nije prijavljena (19). Cijene emisijskih jedinica CO2 posljednjih su se godina i mjeseci konstantno povećavale, primjerice na više od 60 EUR po toni CO2 u rujnu 2021. te na 80 EUR po toni CO2 u prosincu 2021. (20)

2

2

19

2

2

2

20

| (26) | Nadalje, Rumunjska smatra da se još jedan razlog za financijske probleme društva CE Oltenia odnosi na njegovu strukturu troškova. Troškovi osoblja činili su 39 % ukupnih operativnih troškova 2020., dok su troškovi zaštite okoliša, koji se uglavnom odnose na kupovinu emisijskih jedinica CO2, činili 35 % ukupnih troškova. Kao rezultat takve strukture troškova društvo je svake godine od 2014. do 2019. (s iznimkom 2017.) bilježilo operativne gubitke. |
| --- | --- |

(26)

Nadalje, Rumunjska smatra da se još jedan razlog za financijske probleme društva CE Oltenia odnosi na njegovu strukturu troškova. Troškovi osoblja činili su 39 % ukupnih operativnih troškova 2020., dok su troškovi zaštite okoliša, koji se uglavnom odnose na kupovinu emisijskih jedinica CO2, činili 35 % ukupnih troškova. Kao rezultat takve strukture troškova društvo je svake godine od 2014. do 2019. (s iznimkom 2017.) bilježilo operativne gubitke.

2

2.3.   Mjere

Mjere

| (27) | Ova se Odluka odnosi na potporu za restrukturiranje društva CE Oltenia koja se sastoji od državnih bespovratnih sredstava u iznosu od 1 090 milijuna EUR, državnog jamstva za zajam u iznosu od 195,8 milijuna EUR, dokapitalizacije društva CE Oltenia u iznosu do 226 milijuna EUR izraženom u domaćoj valuti, konverzije u bespovratna sredstva zajma za sanaciju koji je postao potpora za restrukturiranje u iznosu od otprilike 251 milijun EUR te bespovratnih sredstava iz Fonda za modernizaciju (21) u iznosu od 895,3 milijuna EUR, nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili, prema potrebi, Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju (zajednički „mjere”). Ukupan iznos potpore je 2 658,1 milijun EUR (22). |
| --- | --- |

(27)

Ova se Odluka odnosi na potporu za restrukturiranje društva CE Oltenia koja se sastoji od državnih bespovratnih sredstava u iznosu od 1 090 milijuna EUR, državnog jamstva za zajam u iznosu od 195,8 milijuna EUR, dokapitalizacije društva CE Oltenia u iznosu do 226 milijuna EUR izraženom u domaćoj valuti, konverzije u bespovratna sredstva zajma za sanaciju koji je postao potpora za restrukturiranje u iznosu od otprilike 251 milijun EUR te bespovratnih sredstava iz Fonda za modernizaciju (21) u iznosu od 895,3 milijuna EUR, nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili, prema potrebi, Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju (zajednički „mjere”). Ukupan iznos potpore je 2 658,1 milijun EUR (22).

21

22

| (28) | Bespovratnim sredstvima u iznosu od 1 090 milijuna EUR financirat će se kupnja potrebnih emisijskih jedinica CO2 u razdoblju 2021.–2025., a sredstva će se raspodijeliti na godišnjoj razini u skladu s potrebama, ali ne u savršenoj korelaciji s izdacima za emisijske jedinice CO2 za svaku godinu. U ožujku 2021. rumunjska vlada donijela je Hitni vladin pravilnik kojim se društvu CE Oltenia odobravaju bespovratna sredstva u iznosu od otprilike 1,18 milijardi RON (otprilike 241 milijun EUR) za financiranje kupnje emisijskih jedinica CO2. Rumunjska stoga smatra da je društvo CE Oltenia 26. travnja 2021. ispunilo obvezu koja se odnosi na emisijske jedinice CO2 jer je dovršilo kupnju tih jedinica za energiju proizvedenu 2020., za ukupnu cijenu od 315 milijuna EUR. Kako Rumunjska tvrdi, društvo je razliku između ukupne nabavne cijene i iznosa bespovratnih sredstava od 74 milijuna EUR pokrilo vlastitim sredstvima. Bespovratna sredstva u iznosu od 241 milijun EUR čine dio prijavljenih bespovratnih sredstava u iznosu od 1 090 milijuna EUR i financirana su sredstvima iz državnog proračuna preko Ministarstva energetike. |
| --- | --- |

(28)

Bespovratnim sredstvima u iznosu od 1 090 milijuna EUR financirat će se kupnja potrebnih emisijskih jedinica CO2 u razdoblju 2021.–2025., a sredstva će se raspodijeliti na godišnjoj razini u skladu s potrebama, ali ne u savršenoj korelaciji s izdacima za emisijske jedinice CO2 za svaku godinu. U ožujku 2021. rumunjska vlada donijela je Hitni vladin pravilnik kojim se društvu CE Oltenia odobravaju bespovratna sredstva u iznosu od otprilike 1,18 milijardi RON (otprilike 241 milijun EUR) za financiranje kupnje emisijskih jedinica CO2. Rumunjska stoga smatra da je društvo CE Oltenia 26. travnja 2021. ispunilo obvezu koja se odnosi na emisijske jedinice CO2 jer je dovršilo kupnju tih jedinica za energiju proizvedenu 2020., za ukupnu cijenu od 315 milijuna EUR. Kako Rumunjska tvrdi, društvo je razliku između ukupne nabavne cijene i iznosa bespovratnih sredstava od 74 milijuna EUR pokrilo vlastitim sredstvima. Bespovratna sredstva u iznosu od 241 milijun EUR čine dio prijavljenih bespovratnih sredstava u iznosu od 1 090 milijuna EUR i financirana su sredstvima iz državnog proračuna preko Ministarstva energetike.

2

2

2

2

| (29) | Ugovaranje zajma za koji država daje jamstvo planirano je 2022. u iznosu od 195,8 milijuna EUR za financiranje jednakog iznosa obrtnog kapitala društva CE Oltenia. Rumunjska tijela tvrde da će zajam biti otplaćen u skladu s važećim tržišnim uvjetima u tom trenutku. Očekuje se da će procijenjena ukupna kamatna stopa [...] iznositi oko [...] %. |
| --- | --- |

(29)

Ugovaranje zajma za koji država daje jamstvo planirano je 2022. u iznosu od 195,8 milijuna EUR za financiranje jednakog iznosa obrtnog kapitala društva CE Oltenia. Rumunjska tijela tvrde da će zajam biti otplaćen u skladu s važećim tržišnim uvjetima u tom trenutku. Očekuje se da će procijenjena ukupna kamatna stopa [...] iznositi oko [...] %.

| (30) | Dokapitalizacija društva CE Oltenia u iznosu do 226 milijuna EUR bit će provedena doprinosom Ministarstva energetike u novcu (180 milijuna EUR) i u naravi (zemljište procijenjene vrijednosti od 46 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(30)

Dokapitalizacija društva CE Oltenia u iznosu do 226 milijuna EUR bit će provedena doprinosom Ministarstva energetike u novcu (180 milijuna EUR) i u naravi (zemljište procijenjene vrijednosti od 46 milijuna EUR).

| (31) | Rumunjska tijela tvrde da će zajam za sanaciju u iznosu od 251 milijun EUR (vidjeti uvodnu izjavu 21.), koji je postao potpora za restrukturiranje jer još nije otplaćen, biti konvertiran u bespovratna sredstva nakon što Komisija odobri plan restrukturiranja. |
| --- | --- |

(31)

Rumunjska tijela tvrde da će zajam za sanaciju u iznosu od 251 milijun EUR (vidjeti uvodnu izjavu 21.), koji je postao potpora za restrukturiranje jer još nije otplaćen, biti konvertiran u bespovratna sredstva nakon što Komisija odobri plan restrukturiranja.

2.4.   Početni plan restrukturiranja društva CE Oltenia

Početni plan restrukturiranja društva CE Oltenia

| (32) | Rumunjska je 4. prosinca 2020. Komisiju obavijestila o planu restrukturiranja („početni plan restrukturiranja”) kojem je dodijeljena potpora za restrukturiranje od 1,33 milijarde EUR, što uključuje 0,25 milijardi EUR već odobrene potpore za sanaciju te dodatnih iznosa od 0,31 milijarde EUR u obliku zajma s državnim jamstvom i 0,77 milijardi EUR u obliku državnih bespovratnih sredstava. Osim toga, planiralo se pribavljanje dodatnih 711 milijuna EUR državne potpore iz Fonda za modernizaciju kako bi se diversificirala kombinacija izvora energije zamjenom lignita (uglavnom) plinom i obnovljivim izvorima energije. |
| --- | --- |

(32)

Rumunjska je 4. prosinca 2020. Komisiju obavijestila o planu restrukturiranja („početni plan restrukturiranja”) kojem je dodijeljena potpora za restrukturiranje od 1,33 milijarde EUR, što uključuje 0,25 milijardi EUR već odobrene potpore za sanaciju te dodatnih iznosa od 0,31 milijarde EUR u obliku zajma s državnim jamstvom i 0,77 milijardi EUR u obliku državnih bespovratnih sredstava. Osim toga, planiralo se pribavljanje dodatnih 711 milijuna EUR državne potpore iz Fonda za modernizaciju kako bi se diversificirala kombinacija izvora energije zamjenom lignita (uglavnom) plinom i obnovljivim izvorima energije.

| (33) | Početnim planom restrukturiranja obuhvaćeno je razdoblje od 2021. do 2030., no potporom za restrukturiranje pokriveno je samo razdoblje od 2021. do 2025. U tom je planu bilo predviđeno da će društvo CE Oltenia 2022. zabilježiti dobit, ostvariti povrat na uloženi kapital („ROCE”) od [...] % do 2025. i postići dugoročnu konkurentnost 2030. s [...] % ROCE do tada. |
| --- | --- |

(33)

Početnim planom restrukturiranja obuhvaćeno je razdoblje od 2021. do 2030., no potporom za restrukturiranje pokriveno je samo razdoblje od 2021. do 2025. U tom je planu bilo predviđeno da će društvo CE Oltenia 2022. zabilježiti dobit, ostvariti povrat na uloženi kapital („ROCE”) od [...] % do 2025. i postići dugoročnu konkurentnost 2030. s [...] % ROCE do tada.

| (34) | Početni plan restrukturiranja obuhvaćao je sljedeće mjere:






  (a) | tehničke i tehnološke mjere za provedbu plana ulaganja usmjerenog na diversifikaciju kombinacije izvora energije. Plan je uključivao zamjenu 1 460 MW iz šest jedinica pogonjenih lignitom s i. 1 325 MW s pomoću dvije jedinice na plin, ii. 109 MW s pomoću osam fotonaponskih jedinica te iii. 9,9 MW s pomoću hidroenergetske jedinice. Predviđeno je zatvaranje pet rudnika, čime bi se proizvodnja do 2025. prepolovila; |
| --- | --- | --- |

(34)

Početni plan restrukturiranja obuhvaćao je sljedeće mjere:

(a)

tehničke i tehnološke mjere za provedbu plana ulaganja usmjerenog na diversifikaciju kombinacije izvora energije. Plan je uključivao zamjenu 1 460 MW iz šest jedinica pogonjenih lignitom s i. 1 325 MW s pomoću dvije jedinice na plin, ii. 109 MW s pomoću osam fotonaponskih jedinica te iii. 9,9 MW s pomoću hidroenergetske jedinice. Predviđeno je zatvaranje pet rudnika, čime bi se proizvodnja do 2025. prepolovila;

| (b) | organizacijske i upravljačke mjere za poboljšanje procesa ili informatičke podrške te izbjegavanje preklapanja ili neučinkovitosti, uključujući smanjenje broja osoblja za 41 % ili njegovu preraspodjelu; |
| --- | --- |

(b)

organizacijske i upravljačke mjere za poboljšanje procesa ili informatičke podrške te izbjegavanje preklapanja ili neučinkovitosti, uključujući smanjenje broja osoblja za 41 % ili njegovu preraspodjelu;

| (c) | mjere zaštite okoliša koje obuhvaćaju ulaganja ili privremenu potporu za operativne troškove povezane s rudarstvom i sredstvima za proizvodnju električne energije, uključujući usklađenost sa zahtjevima o zaštiti okoliša (kao što su emisijske jedinice CO2 i troškovi usklađenosti za pepeo, NOx i SO2); |
| --- | --- |

(c)

mjere zaštite okoliša koje obuhvaćaju ulaganja ili privremenu potporu za operativne troškove povezane s rudarstvom i sredstvima za proizvodnju električne energije, uključujući usklađenost sa zahtjevima o zaštiti okoliša (kao što su emisijske jedinice CO2 i troškovi usklađenosti za pepeo, NOx i SO2);

2

2

| (d) | financijske mjere koje obuhvaćaju optimizaciju troškova bankovnog zajma, zbrinjavanje ili prodaju postojeće sekundarne imovine, ali isključuju bilo kakvu veću prodaju imovine kojom bi se moglo upravljati u okviru samostalne poslovne aktivnosti i koja bi mogla osigurati prihode od prodaje za potporu planu. |
| --- | --- |

(d)

financijske mjere koje obuhvaćaju optimizaciju troškova bankovnog zajma, zbrinjavanje ili prodaju postojeće sekundarne imovine, ali isključuju bilo kakvu veću prodaju imovine kojom bi se moglo upravljati u okviru samostalne poslovne aktivnosti i koja bi mogla osigurati prihode od prodaje za potporu planu.

| (35) | Društvo CE Oltenia predvidjelo je da će 2022. i 2023. postupno dodavati fotonaponsku i hidroenergetsku proizvodnju kao izvore energije. Predviđalo se da će pravo smanjenje prodaje električne energije proizvedene na temelju lignita početi 2026. nakon ugradnje dviju jedinica pogonjenih prirodnim plinom u SE Turceni i SE Işalniţa, što će dovesti do kombinacije izvora energije od 41 % lignita, 53 % plina i ostatka od fotonaponskih i hidroenergetskih izvora. |
| --- | --- |

(35)

Društvo CE Oltenia predvidjelo je da će 2022. i 2023. postupno dodavati fotonaponsku i hidroenergetsku proizvodnju kao izvore energije. Predviđalo se da će pravo smanjenje prodaje električne energije proizvedene na temelju lignita početi 2026. nakon ugradnje dviju jedinica pogonjenih prirodnim plinom u SE Turceni i SE Işalniţa, što će dovesti do kombinacije izvora energije od 41 % lignita, 53 % plina i ostatka od fotonaponskih i hidroenergetskih izvora.

| (36) | Očekivana financijska sredstva potrebna za pokrivanje troškova restrukturiranja do kraja 2025. iznose [...] EUR, od čega bi društvo CE Oltenia navodno pridonijelo s [...] EUR vlastitih sredstava. Vlastiti doprinos društva CE Oltenia iznosio bi 42 % ukupnih troškova restrukturiranja ako se uračuna potencijalno financiranje sredstvima iz Fonda za modernizaciju te 53 % bez tog potencijalnog financiranja. Glavni izvori vlastitog doprinosa društva CE Oltenia trebali su biti i. prihodi od prodaje električne energije na centraliziranim tržištima OPCOM-a u ukupnom iznosu od [...] EUR ostvareni u razdoblju 2020.–2025., ii. prihodi od dugoročnih bilateralnih ugovora o kupnji električne energije sklopljenih na razdoblje dulje od dvije godine u iznosu od [...] EUR te iii. prodaja imovine u vrijednosti od [...] EUR. |
| --- | --- |

(36)

Očekivana financijska sredstva potrebna za pokrivanje troškova restrukturiranja do kraja 2025. iznose [...] EUR, od čega bi društvo CE Oltenia navodno pridonijelo s [...] EUR vlastitih sredstava. Vlastiti doprinos društva CE Oltenia iznosio bi 42 % ukupnih troškova restrukturiranja ako se uračuna potencijalno financiranje sredstvima iz Fonda za modernizaciju te 53 % bez tog potencijalnog financiranja. Glavni izvori vlastitog doprinosa društva CE Oltenia trebali su biti i. prihodi od prodaje električne energije na centraliziranim tržištima OPCOM-a u ukupnom iznosu od [...] EUR ostvareni u razdoblju 2020.–2025., ii. prihodi od dugoročnih bilateralnih ugovora o kupnji električne energije sklopljenih na razdoblje dulje od dvije godine u iznosu od [...] EUR te iii. prodaja imovine u vrijednosti od [...] EUR.

| (37) | Od svih dioničara društva CE Oltenia samo je država trebala pridonijeti njegovu restrukturiranju (osiguravanjem sredstava ili pokrivanjem gubitaka), a nijedan njegov vjerovnik nije trebao osigurati raspodjelu tereta. |
| --- | --- |

(37)

Od svih dioničara društva CE Oltenia samo je država trebala pridonijeti njegovu restrukturiranju (osiguravanjem sredstava ili pokrivanjem gubitaka), a nijedan njegov vjerovnik nije trebao osigurati raspodjelu tereta.

| (38) | Predviđene su sljedeće mjere kojima se ograničavaju narušavanja tržišnog natjecanja: i. eksternalizacija prijenosom kogeneracijske energetske skupine S.E. Craiova II (uglavnom proizvodi toplinsku energiju za Craiovu) na općinu i ii. ukidanje energetskih skupina ili zatvaranje rudarskih jama koje se odvija prema rasporedu i dovodi do smanjenja instaliranog kapaciteta na bazi lignita za 1 605 MW u razdoblju 2020.–2025. (45 % kapaciteta na bazi lignita do kraja 2025.). Međutim, ukupni proizvodni kapacitet društva CE Oltenia ne bi se bitno promijenio jer bi gubitak proizvodnog kapaciteta na bazi lignita trebalo nadoknaditi ugradnjom novih fotonaponskih i hidroenergetskih jedinica. Početnim planom restrukturiranja predviđeno je i zatvaranje ili očuvanje određenih rudarskih jama, uglavnom zbog neučinkovitosti, smanjenja potražnje ili iscrpljivanja rezervi lignita. Planom zatvaranja rudarskih kapaciteta predviđeno je smanjenje proizvodnje lignita za otprilike 3 700 000 tona (26 % do kraja 2026.). |
| --- | --- |

(38)

Predviđene su sljedeće mjere kojima se ograničavaju narušavanja tržišnog natjecanja: i. eksternalizacija prijenosom kogeneracijske energetske skupine S.E. Craiova II (uglavnom proizvodi toplinsku energiju za Craiovu) na općinu i ii. ukidanje energetskih skupina ili zatvaranje rudarskih jama koje se odvija prema rasporedu i dovodi do smanjenja instaliranog kapaciteta na bazi lignita za 1 605 MW u razdoblju 2020.–2025. (45 % kapaciteta na bazi lignita do kraja 2025.). Međutim, ukupni proizvodni kapacitet društva CE Oltenia ne bi se bitno promijenio jer bi gubitak proizvodnog kapaciteta na bazi lignita trebalo nadoknaditi ugradnjom novih fotonaponskih i hidroenergetskih jedinica. Početnim planom restrukturiranja predviđeno je i zatvaranje ili očuvanje određenih rudarskih jama, uglavnom zbog neučinkovitosti, smanjenja potražnje ili iscrpljivanja rezervi lignita. Planom zatvaranja rudarskih kapaciteta predviđeno je smanjenje proizvodnje lignita za otprilike 3 700 000 tona (26 % do kraja 2026.).

2.5.   Razlozi za pokretanje službenog istražnog postupka

Razlozi za pokretanje službenog istražnog postupka

| (39) | Budući da je izrazila sumnje u pogledu toga hoće li se prijavljena potpora za restrukturiranje smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, kako se tumači u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje, Komisija je odlučila pokrenuti službeni istražni postupak uglavnom iz razloga navedenih u nastavku. |
| --- | --- |

(39)

Budući da je izrazila sumnje u pogledu toga hoće li se prijavljena potpora za restrukturiranje smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, kako se tumači u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje, Komisija je odlučila pokrenuti službeni istražni postupak uglavnom iz razloga navedenih u nastavku.

2.5.1.   Sumnje u pogledu primjerenosti potpore

Sumnje u pogledu primjerenosti potpore

| (40) | U skladu s odlukom o pokretanju postupka (23) pružanje potpore za restrukturiranje u obliku značajnih (neplaćenih) bespovratnih sredstava u iznosu od 768 milijuna EUR državi kao davatelju potpore ne bi omogućilo da iskoristi pozitivne strane uspješnog restrukturiranja, te stoga ne bi bilo prikladan financijski instrument. Nadalje, od državnih bespovratnih sredstava namijenjenih društvu CE Oltenia neizravne koristi imali bi i manjinski dioničari tog društva (koji nisu osigurali slične bespovratne financijske instrumente) jer bi se njihovi udjeli potencijalno povećali iako oni ne pridonose troškovima restrukturiranja. Planiranim bespovratnim sredstvima ne bi se omogućila odgovarajuća naknada za državu, koja se zahtijeva na temelju Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, niti bi se državi omogućilo da sama iskoristi povezane pozitivne strane bespovratnih sredstava za financiranje plana. |
| --- | --- |

(40)

U skladu s odlukom o pokretanju postupka (23) pružanje potpore za restrukturiranje u obliku značajnih (neplaćenih) bespovratnih sredstava u iznosu od 768 milijuna EUR državi kao davatelju potpore ne bi omogućilo da iskoristi pozitivne strane uspješnog restrukturiranja, te stoga ne bi bilo prikladan financijski instrument. Nadalje, od državnih bespovratnih sredstava namijenjenih društvu CE Oltenia neizravne koristi imali bi i manjinski dioničari tog društva (koji nisu osigurali slične bespovratne financijske instrumente) jer bi se njihovi udjeli potencijalno povećali iako oni ne pridonose troškovima restrukturiranja. Planiranim bespovratnim sredstvima ne bi se omogućila odgovarajuća naknada za državu, koja se zahtijeva na temelju Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, niti bi se državi omogućilo da sama iskoristi povezane pozitivne strane bespovratnih sredstava za financiranje plana.

23

2.5.2.   Sumnje u pogledu postojanja konkretnog i stvarnog vlastitog doprinosa korisnika koji ne uključuje potporu te postojanja i djelotvornosti raspodjele tereta

Sumnje u pogledu postojanja konkretnog i stvarnog vlastitog doprinosa korisnika koji ne uključuje potporu te postojanja i djelotvornosti raspodjele tereta

| (41) | Preliminarna procjena početnog plana restrukturiranja pokazala je da bi se od navodnog vlastitog doprinosa od [...] EUR najviše [...] EUR moglo smatrati konkretnim i stvarnim doprinosom. Kad je riječ o preostalom iznosu, Rumunjska se oslanjala samo na očekivane prihode od prodaje električne energije na centraliziranim tržištima OPCOM-a u razdoblju 2021.–2025., koji nisu ni konkretni ni stvarni s obzirom na to da za razdoblje 2022.–2025. nije bilo čvrstih obveza. Ugovori o prodaji na centraliziranim tržištima OPCOM-a sklapali su se najdulje na razdoblje od godinu i pol. Iako je Rumunjska navela da je bila u postupku ažuriranja svojeg zakonodavstva kako bi se sudionicima na centraliziranim tržištima OPCOM-a omogućilo sklapanje ugovora na dulje vrijeme, tek treba ocijeniti usklađenost takvih promjena sa zakonodavstvom Unije u području opskrbe električnom energijom. Osim toga, Rumunjska se oslanjala na potencijalno sklapanje bilateralnih ugovora o kupnji električne energije, o kojima se raspravljalo s velikim potrošačima energije i za koje se očekivalo da će u razdoblju restrukturiranja rezultirati prihodima od [...] EUR. Međutim, nije dostavila dokaze o tim ugovorima kojima bi se osiguralo stvarno financiranje početnog plana restrukturiranja (24). |
| --- | --- |

(41)

Preliminarna procjena početnog plana restrukturiranja pokazala je da bi se od navodnog vlastitog doprinosa od [...] EUR najviše [...] EUR moglo smatrati konkretnim i stvarnim doprinosom. Kad je riječ o preostalom iznosu, Rumunjska se oslanjala samo na očekivane prihode od prodaje električne energije na centraliziranim tržištima OPCOM-a u razdoblju 2021.–2025., koji nisu ni konkretni ni stvarni s obzirom na to da za razdoblje 2022.–2025. nije bilo čvrstih obveza. Ugovori o prodaji na centraliziranim tržištima OPCOM-a sklapali su se najdulje na razdoblje od godinu i pol. Iako je Rumunjska navela da je bila u postupku ažuriranja svojeg zakonodavstva kako bi se sudionicima na centraliziranim tržištima OPCOM-a omogućilo sklapanje ugovora na dulje vrijeme, tek treba ocijeniti usklađenost takvih promjena sa zakonodavstvom Unije u području opskrbe električnom energijom. Osim toga, Rumunjska se oslanjala na potencijalno sklapanje bilateralnih ugovora o kupnji električne energije, o kojima se raspravljalo s velikim potrošačima energije i za koje se očekivalo da će u razdoblju restrukturiranja rezultirati prihodima od [...] EUR. Međutim, nije dostavila dokaze o tim ugovorima kojima bi se osiguralo stvarno financiranje početnog plana restrukturiranja (24).

24

| (42) | Vlastiti doprinos društva CE Oltenia u najboljem bi slučaju iznosio samo 42 % troškova restrukturiranja, čak i uz pretpostavku da, suprotno točki 63. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, buduća očekivana dobit od redovne prodaje i očekivani prihodi predstavljaju izvor konkretnog i stvarnog vlastitog doprinosa jer bi se, kako je Komisija objasnila, potencijalna sredstva iz proračuna Fonda za modernizaciju kvalificirala kao državna potpora i stoga se ne bi mogla kvalificirati kao vlastita sredstva društva CE Oltenia koja ne uključuju potporu (25). |
| --- | --- |

(42)

Vlastiti doprinos društva CE Oltenia u najboljem bi slučaju iznosio samo 42 % troškova restrukturiranja, čak i uz pretpostavku da, suprotno točki 63. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, buduća očekivana dobit od redovne prodaje i očekivani prihodi predstavljaju izvor konkretnog i stvarnog vlastitog doprinosa jer bi se, kako je Komisija objasnila, potencijalna sredstva iz proračuna Fonda za modernizaciju kvalificirala kao državna potpora i stoga se ne bi mogla kvalificirati kao vlastita sredstva društva CE Oltenia koja ne uključuju potporu (25).

25

| (43) | Nijedan ulagač ni zajmodavac na tržištu nije podržao početni plan restrukturiranja. Prvo, banke nisu poslale nijedno pismo namjere u kojem prihvaćaju pretfinancirati plaćanja povezana s budućom isporukom električne energije društva CE Oltenia, a očekivani prihodi od te isporuke čine gotovo cijeli vlastiti doprinos društva CE Oltenia. Drugo, nijedna banka ni ulagač na tržištu nije iskazao interes za podupiranje ili financiranje dijela ulaganja u prelazak s lignita na prirodni plin ili na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Treće, nisu dostavljeni dokazi u potencijalnim vanjskim ulagačima ili bankama koje podupiru plan, odnosno o tome da bi do takvih pregovora moglo doći u razumnom roku. Iako je Rumunjska kao drugi izvor financiranja navela prodaju imovine društva CE Oltenia, procjenjujući da bi takva prodaja donijela prihode u iznosu od 2 milijuna EUR, postupak prodaje te imovine nije bio pokrenut (26). |
| --- | --- |

(43)

Nijedan ulagač ni zajmodavac na tržištu nije podržao početni plan restrukturiranja. Prvo, banke nisu poslale nijedno pismo namjere u kojem prihvaćaju pretfinancirati plaćanja povezana s budućom isporukom električne energije društva CE Oltenia, a očekivani prihodi od te isporuke čine gotovo cijeli vlastiti doprinos društva CE Oltenia. Drugo, nijedna banka ni ulagač na tržištu nije iskazao interes za podupiranje ili financiranje dijela ulaganja u prelazak s lignita na prirodni plin ili na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Treće, nisu dostavljeni dokazi u potencijalnim vanjskim ulagačima ili bankama koje podupiru plan, odnosno o tome da bi do takvih pregovora moglo doći u razumnom roku. Iako je Rumunjska kao drugi izvor financiranja navela prodaju imovine društva CE Oltenia, procjenjujući da bi takva prodaja donijela prihode u iznosu od 2 milijuna EUR, postupak prodaje te imovine nije bio pokrenut (26).

26

| (44) | Osim toga, Rumunjska je priznala da ni manjinski dioničari društva CE Oltenia (konkretno, Fondul Proprietatea SA) ni njegovi vjerovnici ne bi osigurali odgovarajuću raspodjelu tereta u bilo kojem obliku (27). |
| --- | --- |

(44)

Osim toga, Rumunjska je priznala da ni manjinski dioničari društva CE Oltenia (konkretno, Fondul Proprietatea SA) ni njegovi vjerovnici ne bi osigurali odgovarajuću raspodjelu tereta u bilo kojem obliku (27).

27

2.5.3.   Sumnje u pogledu ponovne uspostave dugoročne održivosti i restrukturiranja u razumnom roku

Sumnje u pogledu ponovne uspostave dugoročne održivosti i restrukturiranja u razumnom roku

| (45) | Iako je početnim planom restrukturiranja obuhvaćeno razdoblje 2021.–2025., prvi znatno pozitivni neto rezultati od otprilike [...] EUR kumuliranih sredstava očekivali su se tek nakon razdoblja restrukturiranja, odnosno u razdoblju 2026.–2030. U skladu s početnim planom restrukturiranja društvo CE Oltenia moglo bi ostvariti ROCE od 4,3 % do 2025., što bi bilo puno niže od naknade u skladu s tržišnim uvjetima ili oportunitetnog troška vlasničkog kapitala koji se općenito ulaže u rumunjska društva. Osim toga, već niska profitabilnost društva CE Oltenia umjetno je povećana subvencijama za poslovanje iz državne potpore. Naposljetku, predviđeni rezultati društva CE Oltenia temeljili su se na optimističnim pretpostavkama o vanjskim čimbenicima, kao što su cijene emisijskih jedinica CO2 koje su u razdoblju restrukturiranja prikazane kao relativno nepromijenjene unatoč naglom porastu u razdoblju 2018.–2019. Iako je društvo CE Oltenia u svojim projekcijama očekivalo da se cijene emisijskih jedinica CO2 kreću od [...] u 2020. do [...] u 2030., na dan 24. siječnja 2021. cijene su već iznosile [...]. Komisija je stoga imala sumnje u pogledu primjerenosti trajanja početnog plana restrukturiranja i mogućnosti da taj plan rezultira ponovnom uspostavom održivosti društva CE Oltenia na kraju razdoblja restrukturiranja jer iz navedenoga nije bilo očito da bi društvo CE Oltenia moglo osigurati primjerenu profitabilnost i opstati na tržištu bez dodatne potpore (28). |
| --- | --- |

(45)

Iako je početnim planom restrukturiranja obuhvaćeno razdoblje 2021.–2025., prvi znatno pozitivni neto rezultati od otprilike [...] EUR kumuliranih sredstava očekivali su se tek nakon razdoblja restrukturiranja, odnosno u razdoblju 2026.–2030. U skladu s početnim planom restrukturiranja društvo CE Oltenia moglo bi ostvariti ROCE od 4,3 % do 2025., što bi bilo puno niže od naknade u skladu s tržišnim uvjetima ili oportunitetnog troška vlasničkog kapitala koji se općenito ulaže u rumunjska društva. Osim toga, već niska profitabilnost društva CE Oltenia umjetno je povećana subvencijama za poslovanje iz državne potpore. Naposljetku, predviđeni rezultati društva CE Oltenia temeljili su se na optimističnim pretpostavkama o vanjskim čimbenicima, kao što su cijene emisijskih jedinica CO2 koje su u razdoblju restrukturiranja prikazane kao relativno nepromijenjene unatoč naglom porastu u razdoblju 2018.–2019. Iako je društvo CE Oltenia u svojim projekcijama očekivalo da se cijene emisijskih jedinica CO2 kreću od [...] u 2020. do [...] u 2030., na dan 24. siječnja 2021. cijene su već iznosile [...]. Komisija je stoga imala sumnje u pogledu primjerenosti trajanja početnog plana restrukturiranja i mogućnosti da taj plan rezultira ponovnom uspostavom održivosti društva CE Oltenia na kraju razdoblja restrukturiranja jer iz navedenoga nije bilo očito da bi društvo CE Oltenia moglo osigurati primjerenu profitabilnost i opstati na tržištu bez dodatne potpore (28).

2

2

28

2.5.4.   Sumnje u pogledu postojanja i djelotvornosti relevantnih mjera kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

Sumnje u pogledu postojanja i djelotvornosti relevantnih mjera kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

| (46) | Kad je riječ o eksternalizaciji kogeneracijskih jedinica S.E. Craiova II njihovim prijenosom na općinu Craiova, oblik i opseg takve eksternalizacije nisu bili jasni. Čak i kad bi se takva eksternalizacija mogla ostvariti kao ulaganje u kapital zajedničkog pothvata društva CE Oltenia i društva u vlasništvu lokalnog općinskog vijeća Craiove, ona bi društvu CE Oltenia i državi omogućila da zadrže kontrolu u takvom zajedničkom pothvatu. To bi ugrozilo smisao prodaje kao mjere kojom se ograničavaju narušavanja tržišnog natjecanja jer se njome ne bi ojačalo tržišno natjecanje niti bi se pogodovalo ulasku na tržište novih konkurenata, rastu postojećih malih konkurenata ni prekograničnoj djelatnosti (29). |
| --- | --- |

(46)

Kad je riječ o eksternalizaciji kogeneracijskih jedinica S.E. Craiova II njihovim prijenosom na općinu Craiova, oblik i opseg takve eksternalizacije nisu bili jasni. Čak i kad bi se takva eksternalizacija mogla ostvariti kao ulaganje u kapital zajedničkog pothvata društva CE Oltenia i društva u vlasništvu lokalnog općinskog vijeća Craiove, ona bi društvu CE Oltenia i državi omogućila da zadrže kontrolu u takvom zajedničkom pothvatu. To bi ugrozilo smisao prodaje kao mjere kojom se ograničavaju narušavanja tržišnog natjecanja jer se njome ne bi ojačalo tržišno natjecanje niti bi se pogodovalo ulasku na tržište novih konkurenata, rastu postojećih malih konkurenata ni prekograničnoj djelatnosti (29).

29

| (47) | Nadalje, kad je riječ o smanjenju proizvodnog kapaciteta društva CE Oltenia (u smislu zatvaranja jedinica u kojima izgara lignit) i zatvaranju rudnika lignita, ukupni povezani gubitak proizvodnog kapaciteta društva CE Oltenia u velikoj bi se mjeri nadoknadio instalacijom novih proizvodnih kapaciteta. Stoga se ukupni proizvodni kapacitet društva CE Oltenia ne bi bitno promijenio (30). Vađenje lignita povećalo bi se do kraja 2024., a nakon 2026. palo bi ispod razine iz 2020. Jedinice pogonjene plinom bile bi u funkciji do 2026., zbog čega bi smanjenje vađenja lignita bilo beznačajno u smislu smanjenja kapaciteta (31). |
| --- | --- |

(47)

Nadalje, kad je riječ o smanjenju proizvodnog kapaciteta društva CE Oltenia (u smislu zatvaranja jedinica u kojima izgara lignit) i zatvaranju rudnika lignita, ukupni povezani gubitak proizvodnog kapaciteta društva CE Oltenia u velikoj bi se mjeri nadoknadio instalacijom novih proizvodnih kapaciteta. Stoga se ukupni proizvodni kapacitet društva CE Oltenia ne bi bitno promijenio (30). Vađenje lignita povećalo bi se do kraja 2024., a nakon 2026. palo bi ispod razine iz 2020. Jedinice pogonjene plinom bile bi u funkciji do 2026., zbog čega bi smanjenje vađenja lignita bilo beznačajno u smislu smanjenja kapaciteta (31).

30

31

| (48) | Naposljetku, Rumunjska nije predložila dodatne mjere praćenja poslovanja društva CE Oltenia, izuzev ograničenja kupnje udjela u drugim poduzećima tijekom razdoblja restrukturiranja, osim ako je to neophodno za osiguranje dugoročne održivosti društva, te ograničenja korištenja potpore u svrhu promidžbe pri prodaji svojih proizvoda (32). |
| --- | --- |

(48)

Naposljetku, Rumunjska nije predložila dodatne mjere praćenja poslovanja društva CE Oltenia, izuzev ograničenja kupnje udjela u drugim poduzećima tijekom razdoblja restrukturiranja, osim ako je to neophodno za osiguranje dugoročne održivosti društva, te ograničenja korištenja potpore u svrhu promidžbe pri prodaji svojih proizvoda (32).

32

3.   PRIMJEDBE DRUGIH STRANA

PRIMJEDBE DRUGIH STRANA

| (49) | Tijekom službenog istražnog postupka Komisija je zaprimila primjedbe od sljedećih trećih strana: EEB-a (33), organizacija Bankwatch Romania/ClientEarth (34) i Greenpeacea (35). Komisija s tim primjedbama postupa kao s tržišnim informacijama s obzirom na to da nijedna od tih trećih strana nije mogla dokazati da je zainteresirana strana u smislu članka 1. točke (h) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (36). |
| --- | --- |

(49)

Tijekom službenog istražnog postupka Komisija je zaprimila primjedbe od sljedećih trećih strana: EEB-a (33), organizacija Bankwatch Romania/ClientEarth (34) i Greenpeacea (35). Komisija s tim primjedbama postupa kao s tržišnim informacijama s obzirom na to da nijedna od tih trećih strana nije mogla dokazati da je zainteresirana strana u smislu članka 1. točke (h) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (36).

33

34

35

36

3.1.   Europski ured za okoliš (EEB)

Europski ured za okoliš (EEB)

| (50) | EEB se protivio omogućivanju upotrebe državne potpore za usklađivanje s pravom Unije u pogledu emisija CO2, pepela, NOx i SO2. Smatrao je da bi se time prekršilo načelo da se potpora ne može dodijeliti za usklađivanje sa standardima Unije, konkretno s obvezama na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (37) o razinama emisija i upotrebi najboljih raspoloživih tehnika (NRT). Isključivanje upotrebe državne potpore za usklađivanje s pravnom stečevinom Unije u području zaštite okoliša isto je tako u skladu sa Smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (38). U slučaju društva CE Oltenia to se nije poštovalo jer je, kako smatra EEB, usklađenost s graničnim vrijednostima emisija tvari koje onečišćuju zrak bila dio samog početnog plana restrukturiranja. |
| --- | --- |

(50)

EEB se protivio omogućivanju upotrebe državne potpore za usklađivanje s pravom Unije u pogledu emisija CO2, pepela, NOx i SO2. Smatrao je da bi se time prekršilo načelo da se potpora ne može dodijeliti za usklađivanje sa standardima Unije, konkretno s obvezama na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (37) o razinama emisija i upotrebi najboljih raspoloživih tehnika (NRT). Isključivanje upotrebe državne potpore za usklađivanje s pravnom stečevinom Unije u području zaštite okoliša isto je tako u skladu sa Smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (38). U slučaju društva CE Oltenia to se nije poštovalo jer je, kako smatra EEB, usklađenost s graničnim vrijednostima emisija tvari koje onečišćuju zrak bila dio samog početnog plana restrukturiranja.

2

2

37

38

| (51) | EEB je isto tako izrazio zabrinutost zbog toga što društvo CE Oltenia posljednjih godina nije bilo u skladu s emisijskim normama (NOx, SO2, lebdeće čestice itd.). EEB je istaknuo da su elektrane na lignit društva CE Oltenia premašile razine emisija na temelju režima Direktive 2010/75/EU (39). |
| --- | --- |

(51)

EEB je isto tako izrazio zabrinutost zbog toga što društvo CE Oltenia posljednjih godina nije bilo u skladu s emisijskim normama (NOx, SO2, lebdeće čestice itd.). EEB je istaknuo da su elektrane na lignit društva CE Oltenia premašile razine emisija na temelju režima Direktive 2010/75/EU (39).

2

39

| (52) | EEB je isto tako naveo da bi društvo CE Oltenia uvijek moglo sklapati bilateralne ugovore po fiksnim cijenama, no nijedno privatno poduzeće ne bi pristalo na takav ugovor zbog kojeg bi preplaćivalo energiju koja se proizvodi upotrebom skupih fosilnih goriva. S obzirom na manjak interesa tržišnih ulagača bilateralni ugovori s drugim javnim društvima ne bi zadovoljavali načelo „ulagača u tržišnom gospodarstvu” te bi najvjerojatnije predstavljali državnu potporu. |
| --- | --- |

(52)

EEB je isto tako naveo da bi društvo CE Oltenia uvijek moglo sklapati bilateralne ugovore po fiksnim cijenama, no nijedno privatno poduzeće ne bi pristalo na takav ugovor zbog kojeg bi preplaćivalo energiju koja se proizvodi upotrebom skupih fosilnih goriva. S obzirom na manjak interesa tržišnih ulagača bilateralni ugovori s drugim javnim društvima ne bi zadovoljavali načelo „ulagača u tržišnom gospodarstvu” te bi najvjerojatnije predstavljali državnu potporu.

| (53) | EEB je isto tako istaknuo da će društvo CE Oltenia ostati zarobljeno u fosilnim gorivima dugo nakon 2026., zbog čega je upitno može li takav plan restrukturiranja biti srednjoročno održiv s obzirom na povećanje cijena CO2. |
| --- | --- |

(53)

EEB je isto tako istaknuo da će društvo CE Oltenia ostati zarobljeno u fosilnim gorivima dugo nakon 2026., zbog čega je upitno može li takav plan restrukturiranja biti srednjoročno održiv s obzirom na povećanje cijena CO2.

2

3.2.   Bankwatch Romania/ClientEarth

Bankwatch Romania/ClientEarth

| (54) | Bankwatch i ClientEarth naveli su da se dodjeljivanjem operativne potpore za troškove usklađivanja s propisima o zaštiti okoliša krši zakonodavstvo EU-a u području zaštite okoliša i ne olakšava razvoj gospodarske djelatnosti, kako to zahtijeva sudska praksa koja se odnosi na članak 107. stavak 3. točku (c) UFEU-a (presuda u predmetu Austrija protiv Komisije (40)). |
| --- | --- |

(54)

Bankwatch i ClientEarth naveli su da se dodjeljivanjem operativne potpore za troškove usklađivanja s propisima o zaštiti okoliša krši zakonodavstvo EU-a u području zaštite okoliša i ne olakšava razvoj gospodarske djelatnosti, kako to zahtijeva sudska praksa koja se odnosi na članak 107. stavak 3. točku (c) UFEU-a (presuda u predmetu Austrija protiv Komisije (40)).

Austrija protiv Komisije

40

| (55) | Bankwatch je istaknuo i da početni plan restrukturiranja društva CE Oltenia nije bio u skladu s putem Rumunjske prema dekarbonizaciji te da u njemu nije utvrđen rok za uklanjanje lignita iz postupka proizvodnje energije tog društva, stoga njime nisu u dovoljnoj mjeri riješeni uzroci gubitaka društva jer nisu napuštene aktivnosti koje stvaraju gubitke. |
| --- | --- |

(55)

Bankwatch je istaknuo i da početni plan restrukturiranja društva CE Oltenia nije bio u skladu s putem Rumunjske prema dekarbonizaciji te da u njemu nije utvrđen rok za uklanjanje lignita iz postupka proizvodnje energije tog društva, stoga njime nisu u dovoljnoj mjeri riješeni uzroci gubitaka društva jer nisu napuštene aktivnosti koje stvaraju gubitke.

| (56) | Naposljetku, Bankwatch je naveo da se plan restrukturiranja temeljio na nerealnim pretpostavkama u pogledu budućih cijena emisijskih jedinica CO2, odnosno na pretpostavci da bi te cijene mogle biti relativno stabilne tijekom razdoblja restrukturiranja. Prema projekcijama emisija koje je izradio Bankwatch ukupni trošak koji bi društvo CE Oltenia trebalo platiti za svoje emisije CO2 u razdoblju 2021.–2030. trebao bi iznositi 4,76 milijardi EUR, što znatno premašuje projekcije društva CE Oltenia. |
| --- | --- |

(56)

Naposljetku, Bankwatch je naveo da se plan restrukturiranja temeljio na nerealnim pretpostavkama u pogledu budućih cijena emisijskih jedinica CO2, odnosno na pretpostavci da bi te cijene mogle biti relativno stabilne tijekom razdoblja restrukturiranja. Prema projekcijama emisija koje je izradio Bankwatch ukupni trošak koji bi društvo CE Oltenia trebalo platiti za svoje emisije CO2 u razdoblju 2021.–2030. trebao bi iznositi 4,76 milijardi EUR, što znatno premašuje projekcije društva CE Oltenia.

2

2

3.3.   Greenpeace

Greenpeace

| (57) | Greenpeace je smatrao da je kontinuirano oslanjanje društva CE Oltenia na proizvodnju energije na bazi lignita u suprotnosti s politikama i ciljevima Unije, kako su navedeni u europskom zelenom planu. Greenpeace je naveo da bi se dodjeljivanjem državne potpore za kupnju emisijskih jedinica CO2 prekršilo pravo Unije, osobito načelo „onečišćivač plaća” sadržano u članku 191. stavku 2. UFEU-a i u Direktivi 2003/87/EZ, kojim se od subjekata zahtijeva da plate za CO2 koji emitiraju. |
| --- | --- |

(57)

Greenpeace je smatrao da je kontinuirano oslanjanje društva CE Oltenia na proizvodnju energije na bazi lignita u suprotnosti s politikama i ciljevima Unije, kako su navedeni u europskom zelenom planu. Greenpeace je naveo da bi se dodjeljivanjem državne potpore za kupnju emisijskih jedinica CO2 prekršilo pravo Unije, osobito načelo „onečišćivač plaća” sadržano u članku 191. stavku 2. UFEU-a i u Direktivi 2003/87/EZ, kojim se od subjekata zahtijeva da plate za CO2 koji emitiraju.

2

2

| (58) | Prema analizi javno dostupnih informacija o početnom planu restrukturiranja koju je proveo Greenpeace, ukupne godišnje emisije društva CE Oltenia povećale bi se sa 7 Mt CO2/godišnje 2020. na približno 9 Mt CO2/godišnje 2030. To bi bilo protivno trenutačnim klimatskim i energetskim politikama Unije te bi ujedno imalo izravne negativne posljedice za operativne troškove društva CE Oltenia (čiji velik dio čine troškovi emisijskih jedinica CO2). |
| --- | --- |

(58)

Prema analizi javno dostupnih informacija o početnom planu restrukturiranja koju je proveo Greenpeace, ukupne godišnje emisije društva CE Oltenia povećale bi se sa 7 Mt CO2/godišnje 2020. na približno 9 Mt CO2/godišnje 2030. To bi bilo protivno trenutačnim klimatskim i energetskim politikama Unije te bi ujedno imalo izravne negativne posljedice za operativne troškove društva CE Oltenia (čiji velik dio čine troškovi emisijskih jedinica CO2).

2

2

2

4.   PRIMJEDBE RUMUNJSKE

PRIMJEDBE RUMUNJSKE

| (59) | Kako bi odgovorila na Komisijine sumnje, Rumunjska je znatno izmijenila početni plan restrukturiranja i potporu koja ga je trebala poduprijeti. Radi lakšeg snalaženja primjedbe koje je iznijela Rumunjska podijeljene su u tri dijela koji odgovaraju opažanjima o glavnim sumnjama koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka, opažanjima trećih strana te opisu revidiranog plana restrukturiranja i potpore za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(59)

Kako bi odgovorila na Komisijine sumnje, Rumunjska je znatno izmijenila početni plan restrukturiranja i potporu koja ga je trebala poduprijeti. Radi lakšeg snalaženja primjedbe koje je iznijela Rumunjska podijeljene su u tri dijela koji odgovaraju opažanjima o glavnim sumnjama koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka, opažanjima trećih strana te opisu revidiranog plana restrukturiranja i potpore za restrukturiranje.

4.1.   Opažanja o sumnjama u odluci o pokretanju postupka

Opažanja o sumnjama u odluci o pokretanju postupka

| (60) | Rumunjska je dostavila primjedbe na odluku o pokretanju postupka (41). Rumunjska nije osporila sumnje iznesene u toj odluci o pokretanju postupka te je dostavila revidirani plan restrukturiranja. Ključni elementi revidiranog plana restrukturiranja bili su: i. ranije zatvaranje kapaciteta za proizvodnju lignita u odnosu na početni plan restrukturiranja, koje vodi smanjenju godišnjih emisija CO2 i ostvarivanju profitabilnosti počevši od 2026.; ii. nova ulaganja u plinske i fotonaponske proizvodne jedinice oblikovane primjenom koncepta subjekata posebne namjene, pri čemu bi društvo CE Oltenia zadržalo 70 %, dok bi 30 % bilo otvoreno drugim strateškim ili financijskim ulagačima; iii. rad na sklapanju čvrstih ugovora kojima se podupire vlastiti doprinos – ugovori o prodaji, bankovno financiranje i kapital privatnih ulagača; te iv. povezivanje s društvom Fondul Proprietatea kako bi taj fond pridonio troškovima restrukturiranja društva ili alternativno, razmatranje mogućnosti smanjivanja sudjelovanja fonda u dokapitalizaciji koju provodi država. |
| --- | --- |

(60)

Rumunjska je dostavila primjedbe na odluku o pokretanju postupka (41). Rumunjska nije osporila sumnje iznesene u toj odluci o pokretanju postupka te je dostavila revidirani plan restrukturiranja. Ključni elementi revidiranog plana restrukturiranja bili su: i. ranije zatvaranje kapaciteta za proizvodnju lignita u odnosu na početni plan restrukturiranja, koje vodi smanjenju godišnjih emisija CO2 i ostvarivanju profitabilnosti počevši od 2026.; ii. nova ulaganja u plinske i fotonaponske proizvodne jedinice oblikovane primjenom koncepta subjekata posebne namjene, pri čemu bi društvo CE Oltenia zadržalo 70 %, dok bi 30 % bilo otvoreno drugim strateškim ili financijskim ulagačima; iii. rad na sklapanju čvrstih ugovora kojima se podupire vlastiti doprinos – ugovori o prodaji, bankovno financiranje i kapital privatnih ulagača; te iv. povezivanje s društvom Fondul Proprietatea kako bi taj fond pridonio troškovima restrukturiranja društva ili alternativno, razmatranje mogućnosti smanjivanja sudjelovanja fonda u dokapitalizaciji koju provodi država.

41

2

| (61) | Rumunjska je naglasila stratešku važnost društva CE Oltenia za sigurnost nacionalne opskrbe energijom. Rumunjska je tvrdila da si zbog sigurnosti i prikladnosti nacionalnog energetskog sustava nije mogla priuštiti zatvaranje više kapaciteta za proizvodnju lignita prije nego što je to predviđeno u revidiranom planu restrukturiranja, kao što je potvrdila analiza koju je provela Transelectrica (kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14.). Istaknula je teškoće i složenost postupka restrukturiranja za proizvođača električne energije čija se proizvodnja temelji na jednoj vrsti goriva, koji se nalazi u fazi ubrzanog postupnog ukidanja elektrana na lignit, suočava sa znatnim troškovima restrukturiranja, teško je pogođen brzim povećanjem troškova emisija CO2 i ograničen zahtjevom da održi proizvodni kapacitet radi sigurnosti nacionalne mreže. Rumunjska je dodala da bi je zamjena kapaciteta društva CE Oltenia energijom iz uvoza izložila velikom riziku s obzirom na to da susjedne države članice uglavnom uvoze energiju (uvodna izjava 17.). |
| --- | --- |

(61)

Rumunjska je naglasila stratešku važnost društva CE Oltenia za sigurnost nacionalne opskrbe energijom. Rumunjska je tvrdila da si zbog sigurnosti i prikladnosti nacionalnog energetskog sustava nije mogla priuštiti zatvaranje više kapaciteta za proizvodnju lignita prije nego što je to predviđeno u revidiranom planu restrukturiranja, kao što je potvrdila analiza koju je provela Transelectrica (kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14.). Istaknula je teškoće i složenost postupka restrukturiranja za proizvođača električne energije čija se proizvodnja temelji na jednoj vrsti goriva, koji se nalazi u fazi ubrzanog postupnog ukidanja elektrana na lignit, suočava sa znatnim troškovima restrukturiranja, teško je pogođen brzim povećanjem troškova emisija CO2 i ograničen zahtjevom da održi proizvodni kapacitet radi sigurnosti nacionalne mreže. Rumunjska je dodala da bi je zamjena kapaciteta društva CE Oltenia energijom iz uvoza izložila velikom riziku s obzirom na to da susjedne države članice uglavnom uvoze energiju (uvodna izjava 17.).

2

| (62) | Rumunjska je u lipnju 2021. dostavila drugu analizu, koju je Transelectrica provela u svibnju 2021. kao dodatak ranije podnesenoj analizi, u kojoj se ističe sljedeće:






  (a) | uzimajući u obzir nesigurnosti ulaganja kad je riječ o novim elektranama u Rumunjskoj, ekstremno nisku korelaciju između proizvodnje u vjetroelektranama i potrošnje u Rumunjskoj te regionalni kontekst uvoza električne energije, kako bi se osigurala prihvatljiva razina nacionalne i regionalne energetske sigurnosti u razdoblju 2021.–2025., odnosno do 2030., bilo je potrebno u funkciji za komercijalne svrhe održati najmanje 1 500 MW u postojećim elektranama na lignit društva CE Oltenia. Stavljanje tih elektrana na lignit izvan pogona zahtijevalo bi istodobno povećanje instalirane snage u elektranama na prirodni plin; |
| --- | --- | --- |

(62)

Rumunjska je u lipnju 2021. dostavila drugu analizu, koju je Transelectrica provela u svibnju 2021. kao dodatak ranije podnesenoj analizi, u kojoj se ističe sljedeće:

(a)

uzimajući u obzir nesigurnosti ulaganja kad je riječ o novim elektranama u Rumunjskoj, ekstremno nisku korelaciju između proizvodnje u vjetroelektranama i potrošnje u Rumunjskoj te regionalni kontekst uvoza električne energije, kako bi se osigurala prihvatljiva razina nacionalne i regionalne energetske sigurnosti u razdoblju 2021.–2025., odnosno do 2030., bilo je potrebno u funkciji za komercijalne svrhe održati najmanje 1 500 MW u postojećim elektranama na lignit društva CE Oltenia. Stavljanje tih elektrana na lignit izvan pogona zahtijevalo bi istodobno povećanje instalirane snage u elektranama na prirodni plin;

| (b) | stavljanje u pogon dviju plinskih turbina s kombiniranim ciklusom, jedne u Ișalniți (850 MW) i jedne u Turceniju (475 MW), dovelo bi do povećanja dostupnosti električne energije u cijelom energetskom sustavu od otprilike 4,4 TWh/godišnje, čime bi se smanjio deficit energije i olakšalo upravljanje njime, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg se planiralo gašenje jedinice 1 nuklearne elektrane Cernavoda. |
| --- | --- |

(b)

stavljanje u pogon dviju plinskih turbina s kombiniranim ciklusom, jedne u Ișalniți (850 MW) i jedne u Turceniju (475 MW), dovelo bi do povećanja dostupnosti električne energije u cijelom energetskom sustavu od otprilike 4,4 TWh/godišnje, čime bi se smanjio deficit energije i olakšalo upravljanje njime, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg se planiralo gašenje jedinice 1 nuklearne elektrane Cernavoda.

4.2.   Opažanja o primjedbama trećih strana

Opažanja o primjedbama trećih strana

| (63) | Rumunjska je u odgovoru na primjedbe EEB-a da nijedan bilateralni ugovor s drugim javnim društvima ne bi zadovoljio načelo „ulagača u tržišnom gospodarstvu” navela da su ugovori društva CE Oltenia sklopljeni na platformama OPCOM-a te da je stoga riječ o tržišnim ugovorima. |
| --- | --- |

(63)

Rumunjska je u odgovoru na primjedbe EEB-a da nijedan bilateralni ugovor s drugim javnim društvima ne bi zadovoljio načelo „ulagača u tržišnom gospodarstvu” navela da su ugovori društva CE Oltenia sklopljeni na platformama OPCOM-a te da je stoga riječ o tržišnim ugovorima.

| (64) | Kad je riječ o procjeni ukupnog troška emisijskih jedinica CO2, Rumunjska je pojasnila da bi revidirani plan restrukturiranja sadržavao bolji scenarij, u kojem bi se u obzir uzele najnovije tržišne vrijednosti. Osim toga, kad je riječ o primjedbama Greenpeacea o povećanju ukupne količine emisija, Rumunjska je navela da bi se prema revidiranom planu restrukturiranja, koji će naknadno dostaviti, godišnje emisije CO2 smanjile s 8,6 Mt u 2021. na 2,6 Mt u 2027. |
| --- | --- |

(64)

Kad je riječ o procjeni ukupnog troška emisijskih jedinica CO2, Rumunjska je pojasnila da bi revidirani plan restrukturiranja sadržavao bolji scenarij, u kojem bi se u obzir uzele najnovije tržišne vrijednosti. Osim toga, kad je riječ o primjedbama Greenpeacea o povećanju ukupne količine emisija, Rumunjska je navela da bi se prema revidiranom planu restrukturiranja, koji će naknadno dostaviti, godišnje emisije CO2 smanjile s 8,6 Mt u 2021. na 2,6 Mt u 2027.

2

2

| (65) | U odgovoru na opažanja koja su dostavili Bankwatch i ClientEarth o ukidanju proizvodnje lignita, Rumunjska je navela da bi društvo CE Oltenia provelo mjere energetske učinkovitosti zamjenom jedinica pogonjenih lignitom novim jedinicama na plin i obnovljive izvore energije. |
| --- | --- |

(65)

U odgovoru na opažanja koja su dostavili Bankwatch i ClientEarth o ukidanju proizvodnje lignita, Rumunjska je navela da bi društvo CE Oltenia provelo mjere energetske učinkovitosti zamjenom jedinica pogonjenih lignitom novim jedinicama na plin i obnovljive izvore energije.

4.3.   Revidirani plan restrukturiranja od 24. lipnja 2021.

Revidirani plan restrukturiranja od 24. lipnja 2021.

| (66) | Rumunjska je 24. lipnja 2021. Komisiji dostavila revidirani plan restrukturiranja, a naknadno i daljnja ažuriranja plana te dodatne informacije. |
| --- | --- |

(66)

Rumunjska je 24. lipnja 2021. Komisiji dostavila revidirani plan restrukturiranja, a naknadno i daljnja ažuriranja plana te dodatne informacije.

| (67) | Revidirani plan restrukturiranja temelji se na planu dekarbonizacije, pri čemu Rumunjska proizvodnju električne energije koja se temelji na lignitu namjerava zamijeniti električnom energijom proizvedenom iz prirodnog plina i obnovljivih izvora (fotonaponskih i hidroenergetskih), koji nisu toliko skupi kad je riječ o emisijskim jedinicama CO2. Razdoblje restrukturiranja u tom revidiranom planu traje od početka 2021. do kraja 2026. Planom se predviđaju razne operativne mjere koje treba provesti tijekom razdoblja restrukturiranja, a koje je društvo CE Oltenia počelo provoditi u siječnju 2021. |
| --- | --- |

(67)

Revidirani plan restrukturiranja temelji se na planu dekarbonizacije, pri čemu Rumunjska proizvodnju električne energije koja se temelji na lignitu namjerava zamijeniti električnom energijom proizvedenom iz prirodnog plina i obnovljivih izvora (fotonaponskih i hidroenergetskih), koji nisu toliko skupi kad je riječ o emisijskim jedinicama CO2. Razdoblje restrukturiranja u tom revidiranom planu traje od početka 2021. do kraja 2026. Planom se predviđaju razne operativne mjere koje treba provesti tijekom razdoblja restrukturiranja, a koje je društvo CE Oltenia počelo provoditi u siječnju 2021.

2

4.3.1.   Opis operativnih mjera restrukturiranja

Opis operativnih mjera restrukturiranja

| (68) | Revidirani plan restrukturiranja uključuje tehničke i tehnološke mjere, organizacijske i upravljačke mjere, mjere zaštite okoliša i financijske mjere. |
| --- | --- |

(68)

Revidirani plan restrukturiranja uključuje tehničke i tehnološke mjere, organizacijske i upravljačke mjere, mjere zaštite okoliša i financijske mjere.

| (69) | Prvi stup povezan je s tehničkim i tehnološkim mjerama koje su usmjerene na diversifikaciju kombinacije izvora energije u Rumunjskoj zamjenom jedinica pogonjenih lignitom fotonaponskim i plinskim elektranama. |
| --- | --- |

(69)

Prvi stup povezan je s tehničkim i tehnološkim mjerama koje su usmjerene na diversifikaciju kombinacije izvora energije u Rumunjskoj zamjenom jedinica pogonjenih lignitom fotonaponskim i plinskim elektranama.

| (70) | Jedna je od mjera u okviru prvog stupa zatvaranje ili očuvanje u obliku rezerve postojećih energetskih jedinica i rudarskih jama. U planu se navode tri faze zaustavljanja proizvodnje električne energije na temelju lignita, s datumom završetka proizvodnje [...]. Za vrijeme prvog razdoblja postupnog zaustavljanja proizvodnje, [...], kapacitet bi se smanjio s [...] MW na [...] MW. Za vrijeme drugog razdoblja postupnog zaustavljanja proizvodnje, [...], kapacitet bi se dodatno smanjio na [...]. U razdoblju [...]. |
| --- | --- |

(70)

Jedna je od mjera u okviru prvog stupa zatvaranje ili očuvanje u obliku rezerve postojećih energetskih jedinica i rudarskih jama. U planu se navode tri faze zaustavljanja proizvodnje električne energije na temelju lignita, s datumom završetka proizvodnje [...]. Za vrijeme prvog razdoblja postupnog zaustavljanja proizvodnje, [...], kapacitet bi se smanjio s [...] MW na [...] MW. Za vrijeme drugog razdoblja postupnog zaustavljanja proizvodnje, [...], kapacitet bi se dodatno smanjio na [...]. U razdoblju [...].

| (71) | U predviđenom vremenskom okviru za stavljanje u pogon novih proizvodnih kapaciteta predviđa se stavljanje u pogon osam fotonaponskih parkova do 2024., jedne mikrohidroelektrane do 2023. i dvaju blokova pogonjenih prirodnim plinom koji trebaju početi s radom do sredine 2026. Instalirani kapacitet novih planiranih proizvodnih postrojenja koja manje onečišćuju 2023. će predstavljati samo 0,6 % ukupnog instaliranog kapaciteta društva CE Oltenia koji će se proizvoditi u hidroelektrani. Ukupna proizvodnja u novim postrojenjima 2026. dosegnula bi 56 %, od čega bi 36 % bilo proizvedeno u plinskim postrojenjima, 20 % u fotonaponskim parkovima, a 0,4 % u hidroelektrani. |
| --- | --- |

(71)

U predviđenom vremenskom okviru za stavljanje u pogon novih proizvodnih kapaciteta predviđa se stavljanje u pogon osam fotonaponskih parkova do 2024., jedne mikrohidroelektrane do 2023. i dvaju blokova pogonjenih prirodnim plinom koji trebaju početi s radom do sredine 2026. Instalirani kapacitet novih planiranih proizvodnih postrojenja koja manje onečišćuju 2023. će predstavljati samo 0,6 % ukupnog instaliranog kapaciteta društva CE Oltenia koji će se proizvoditi u hidroelektrani. Ukupna proizvodnja u novim postrojenjima 2026. dosegnula bi 56 %, od čega bi 36 % bilo proizvedeno u plinskim postrojenjima, 20 % u fotonaponskim parkovima, a 0,4 % u hidroelektrani.

| (72) | Ukupni instalirani kapacitet novih proizvodnih kapaciteta iznosio bi otprilike 2 060 MW, od čega bi se 1 325 MW odnosilo na plin, 735 MW na fotonaponska postrojenja, a 9,9 MW na hidroelektranu. Uzimajući u obzir prosječnu stopu iskorištenosti fotonaponskih parkova od [...] %, neto dostupni kapacitet iznosio bi [...] MW, od čega bi se [...] MW odnosilo na plinska, a [...] MW na fotonaponska postrojenja. Primjenom scenarija subjekata posebne namjene (vidjeti uvodnu izjavu 110. i dalje), sa sudjelovanjem društva CE Oltenia u rasponu od [...] %, neto dostupni kapacitet od otprilike [...] MW bit će otvoren za konkurente na tržištu. Neto dostupni kapacitet društva CE Oltenia tako će se smanjiti s [...] MW na otprilike [...] MW. U tablici 2. prikazan je vremenski okvir za zatvaranje postojećih postrojenja i stavljanje u pogon novih.

  Tablica 2.


  Vremenski okvir za zatvaranje/očuvanje postojećih kapaciteta i stavljanje u pogon novih







  Izvor: Plan restrukturiranja od 24. lipnja 2021.
  Napomena: postojeći kapacitet u MW iz uvodne izjave 9.; siva boja označava kapacitet rezerve kako je naveden u uvodnoj izjavi 70. |
| --- | --- |

(72)

Ukupni instalirani kapacitet novih proizvodnih kapaciteta iznosio bi otprilike 2 060 MW, od čega bi se 1 325 MW odnosilo na plin, 735 MW na fotonaponska postrojenja, a 9,9 MW na hidroelektranu. Uzimajući u obzir prosječnu stopu iskorištenosti fotonaponskih parkova od [...] %, neto dostupni kapacitet iznosio bi [...] MW, od čega bi se [...] MW odnosilo na plinska, a [...] MW na fotonaponska postrojenja. Primjenom scenarija subjekata posebne namjene (vidjeti uvodnu izjavu 110. i dalje), sa sudjelovanjem društva CE Oltenia u rasponu od [...] %, neto dostupni kapacitet od otprilike [...] MW bit će otvoren za konkurente na tržištu. Neto dostupni kapacitet društva CE Oltenia tako će se smanjiti s [...] MW na otprilike [...] MW. U tablici 2. prikazan je vremenski okvir za zatvaranje postojećih postrojenja i stavljanje u pogon novih.

Tablica 2.

Tablica 2.

Vremenski okvir za zatvaranje/očuvanje postojećih kapaciteta i stavljanje u pogon novih

Vremenski okvir za zatvaranje/očuvanje postojećih kapaciteta i stavljanje u pogon novih

Image 1

Izvor: Plan restrukturiranja od 24. lipnja 2021.

Izvor

Napomena: postojeći kapacitet u MW iz uvodne izjave 9.; siva boja označava kapacitet rezerve kako je naveden u uvodnoj izjavi 70.

| (73) | Sve će elektrane na lignit društva CE Oltenia do [...] biti ili definitivno zatvorene ili održavane u pogonu, ali bez aktivnosti u redovnim isporukama. Takav je vremenski okvir ubrzan u usporedbi s onim iz početnog plana restrukturiranja, prema kojem se očekivalo da [...] energetskih jedinica nastavi s radom do [...]. Kad je riječ o rudarskim jamama, [...]. Takav je vremenski okvir ubrzan u usporedbi s onim iz početnog plana restrukturiranja, prema kojem se zatvaranje [...] rudarskih jama nije očekivalo prije [...]. |
| --- | --- |

(73)

Sve će elektrane na lignit društva CE Oltenia do [...] biti ili definitivno zatvorene ili održavane u pogonu, ali bez aktivnosti u redovnim isporukama. Takav je vremenski okvir ubrzan u usporedbi s onim iz početnog plana restrukturiranja, prema kojem se očekivalo da [...] energetskih jedinica nastavi s radom do [...]. Kad je riječ o rudarskim jamama, [...]. Takav je vremenski okvir ubrzan u usporedbi s onim iz početnog plana restrukturiranja, prema kojem se zatvaranje [...] rudarskih jama nije očekivalo prije [...].

| (74) | Osim toga, planom restrukturiranja djelomično će se pridonijeti ostvarivanju ključnih točaka za stavljanje postrojenja izvan pogona na temelju Nacionalnog plana za oporavak i otpornost Rumunjske (42). Kapaciteti koje treba staviti izvan pogona u razdoblju 2023.–2025. primjeri su dani ne dovodeći u pitanje razinu pojedinosti ili sadržaja koja se zahtijeva planom za oporavak i otpornost te se ne mogu tumačiti kao izmjene ključnih točaka i ciljeva utvrđenih u tom planu ni kao potvrda o izmjeni ili ostvarivanju ključnih točaka (43). |
| --- | --- |

(74)

Osim toga, planom restrukturiranja djelomično će se pridonijeti ostvarivanju ključnih točaka za stavljanje postrojenja izvan pogona na temelju Nacionalnog plana za oporavak i otpornost Rumunjske (42). Kapaciteti koje treba staviti izvan pogona u razdoblju 2023.–2025. primjeri su dani ne dovodeći u pitanje razinu pojedinosti ili sadržaja koja se zahtijeva planom za oporavak i otpornost te se ne mogu tumačiti kao izmjene ključnih točaka i ciljeva utvrđenih u tom planu ni kao potvrda o izmjeni ili ostvarivanju ključnih točaka (43).

42

43

| (75) | Drugi stup plana odnosi se na organizacijske i upravljačke mjere, koje, među ostalim, uključuju smanjenje broja osoblja i njegovu preraspodjelu. Zatvaranje proizvodnih postrojenja u razdoblju 2021.–2026. dovelo bi do otpuštanja i preraspodjele zaposlenika. Društvo CE Oltenia na kraju 2020. imalo je [...] zaposlenika, a očekuje se da će se taj broj postupno smanjiti za [...] % (u odnosu na [...] % predviđenih u početnom planu restrukturiranja) i 2026. dosegnuti [...]. Dva glavna načina za postizanje smanjenja broja zaposlenika bila bi otpuštanja zbog zatvaranja postrojenja (broj zaposlenika otpuštenih u razdoblju 2021.–2026. bio bi [...]) i prijevremeno umirovljenje. Procijenjeni broj zaposlenika potrebnih za rad na novim fotonaponskim i plinskim postrojenjima iznosi [...], a svi bi bili preraspodijeljeni iz postojećih organizacijskih jedinica društva CE Oltenia. Stoga, [...]. |
| --- | --- |

(75)

Drugi stup plana odnosi se na organizacijske i upravljačke mjere, koje, među ostalim, uključuju smanjenje broja osoblja i njegovu preraspodjelu. Zatvaranje proizvodnih postrojenja u razdoblju 2021.–2026. dovelo bi do otpuštanja i preraspodjele zaposlenika. Društvo CE Oltenia na kraju 2020. imalo je [...] zaposlenika, a očekuje se da će se taj broj postupno smanjiti za [...] % (u odnosu na [...] % predviđenih u početnom planu restrukturiranja) i 2026. dosegnuti [...]. Dva glavna načina za postizanje smanjenja broja zaposlenika bila bi otpuštanja zbog zatvaranja postrojenja (broj zaposlenika otpuštenih u razdoblju 2021.–2026. bio bi [...]) i prijevremeno umirovljenje. Procijenjeni broj zaposlenika potrebnih za rad na novim fotonaponskim i plinskim postrojenjima iznosi [...], a svi bi bili preraspodijeljeni iz postojećih organizacijskih jedinica društva CE Oltenia. Stoga, [...].

| (76) | Treći stup plana sastoji se od mjera zaštite okoliša. To su uglavnom mjere za osiguravanje usklađenosti s godišnjim obvezama povezanima s emisijama CO2 (44). Nadalje, diversifikacija kombinacije izvora energije pozitivno bi utjecala na razinu emisija CO2 iz proizvodnje električne energije s obzirom na to da su emisije elektrana na prirodni plin (te osobito fotonaponskih elektrana) niže od emisija elektrana na lignit te da će stoga počevši od 2026. emisije CO2 biti niže od onih s početka razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(76)

Treći stup plana sastoji se od mjera zaštite okoliša. To su uglavnom mjere za osiguravanje usklađenosti s godišnjim obvezama povezanima s emisijama CO2 (44). Nadalje, diversifikacija kombinacije izvora energije pozitivno bi utjecala na razinu emisija CO2 iz proizvodnje električne energije s obzirom na to da su emisije elektrana na prirodni plin (te osobito fotonaponskih elektrana) niže od emisija elektrana na lignit te da će stoga počevši od 2026. emisije CO2 biti niže od onih s početka razdoblja restrukturiranja.

2

44

2

2

| (77) | Osim toga, društvo CE Oltenia za vrijeme razdoblja restrukturiranja planira provesti sljedeća ulaganja povezana sa zaštitom okoliša: i. radove za unapređenje odlaganja troske i pepela i ii. radove za smanjenje emisija NOx, SO2 i prašine iz dimnih plinova do razina utvrđenih nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(77)

Osim toga, društvo CE Oltenia za vrijeme razdoblja restrukturiranja planira provesti sljedeća ulaganja povezana sa zaštitom okoliša: i. radove za unapređenje odlaganja troske i pepela i ii. radove za smanjenje emisija NOx, SO2 i prašine iz dimnih plinova do razina utvrđenih nacionalnim pravom.

2

| (78) | Četvrti stup plana odnosi se na financijske mjere koje konkretno uključuju bankovne zajmove i troškove povezane s uspostavom subjekata posebne namjene. U razdoblju 2021.–2026. troškovi financiranja (provizije i kamate) povezani s postojećim zajmovima iznosili bi [...] EUR. U razdoblju 2022.–2025. troškovi s kamatama i provizijama povezani s ugovorenim zajmovima veći su u odnosu na početni plan restrukturiranja, što odražava povećanje kamatnih stopa koje se naplaćuju na ranije zajmove. Troškovi restrukturiranja isto tako uključuju približno [...] EUR kamata povezanih s novim zajmovima koji bi se vraćali tijekom razdoblja restrukturiranja. Druga kategorija troškova na temelju financijskih mjera odnosi se na osnivanje subjekata posebne namjene i uključuje troškove provedbe studija izvedivosti, pribavljanja urbanističkih dozvola, okolišnih dozvola i odobrenja za tehničke priključke. |
| --- | --- |

(78)

Četvrti stup plana odnosi se na financijske mjere koje konkretno uključuju bankovne zajmove i troškove povezane s uspostavom subjekata posebne namjene. U razdoblju 2021.–2026. troškovi financiranja (provizije i kamate) povezani s postojećim zajmovima iznosili bi [...] EUR. U razdoblju 2022.–2025. troškovi s kamatama i provizijama povezani s ugovorenim zajmovima veći su u odnosu na početni plan restrukturiranja, što odražava povećanje kamatnih stopa koje se naplaćuju na ranije zajmove. Troškovi restrukturiranja isto tako uključuju približno [...] EUR kamata povezanih s novim zajmovima koji bi se vraćali tijekom razdoblja restrukturiranja. Druga kategorija troškova na temelju financijskih mjera odnosi se na osnivanje subjekata posebne namjene i uključuje troškove provedbe studija izvedivosti, pribavljanja urbanističkih dozvola, okolišnih dozvola i odobrenja za tehničke priključke.

4.3.2.   Financiranje plana restrukturiranja

Financiranje plana restrukturiranja

4.3.2.1.   Troškovi restrukturiranja

Troškovi restrukturiranja

| (79) | Rumunjska smatra da bi troškovi restrukturiranja povezani s provedbom mjera restrukturiranja te oni čiji se nastanak očekuje u razdoblju restrukturiranja 2021.–2026. iznosili 3,94 milijarde EUR, uključujući doprinos ulagača. Od tog iznosa otprilike 1,52 milijarde EUR odnosi se na razvoj fotonaponskih parkova i energetskih blokova na prirodni plin te na sanaciju i modernizaciju mikrohidroelektrane, otprilike 48 milijuna EUR na zatvaranje/očuvanje kapaciteta za proizvodnju lignita, otprilike 210 milijuna EUR na ulaganje u kratkotrajnu imovinu (kao što je ulaganje u sanaciju stare opreme), dodatnih otprilike 67 milijuna EUR na organizacijske i upravljačke mjere (od čega bi se većina odnosila na restrukturiranje osoblja), otprilike 1,77 milijardi EUR na nabavu emisijskih jedinica CO2, otprilike 60 milijuna EUR na financijske mjere (uglavnom zajmove), a otprilike 259 milijuna EUR na potrebnu likvidnost za pokrivanje minimalnih tekućih troškova kako bi se poduprla djelatnost društva. |
| --- | --- |

(79)

Rumunjska smatra da bi troškovi restrukturiranja povezani s provedbom mjera restrukturiranja te oni čiji se nastanak očekuje u razdoblju restrukturiranja 2021.–2026. iznosili 3,94 milijarde EUR, uključujući doprinos ulagača. Od tog iznosa otprilike 1,52 milijarde EUR odnosi se na razvoj fotonaponskih parkova i energetskih blokova na prirodni plin te na sanaciju i modernizaciju mikrohidroelektrane, otprilike 48 milijuna EUR na zatvaranje/očuvanje kapaciteta za proizvodnju lignita, otprilike 210 milijuna EUR na ulaganje u kratkotrajnu imovinu (kao što je ulaganje u sanaciju stare opreme), dodatnih otprilike 67 milijuna EUR na organizacijske i upravljačke mjere (od čega bi se većina odnosila na restrukturiranje osoblja), otprilike 1,77 milijardi EUR na nabavu emisijskih jedinica CO2, otprilike 60 milijuna EUR na financijske mjere (uglavnom zajmove), a otprilike 259 milijuna EUR na potrebnu likvidnost za pokrivanje minimalnih tekućih troškova kako bi se poduprla djelatnost društva.

2

4.3.2.2.   Izvori financiranja mjera restrukturiranja

Izvori financiranja mjera restrukturiranja

(a)   Javna sredstva

| (80) | Rumunjska država poduprla bi restrukturiranje društva CE Oltenia iznosom do približno 1,76 milijardi EUR, od čega bi se 1 090 milijuna EUR dodijelilo u obliku bespovratnih sredstava, 195,8 milijuna EUR u obliku državnog jamstva za zajam, 226 milijuna EUR (u RON) u obliku dokapitalizacije te otprilike 251 milijun EUR u obliku konverzije zajma za sanaciju u bespovratna sredstva (vidjeti uvodnu izjavu 27.). Planirala bi se isplata dodatnih 895,3 milijuna EUR potpore iz Fonda za modernizaciju (45), nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili, prema potrebi, Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju. Ukupna predviđena potpora za restrukturiranje društva CE Oltenia tako bi iznosila 2 658,1 milijun EUR, od čega je već dodijeljeno 492 milijuna EUR (odnosno 251 milijun EUR potpore za sanaciju i bespovratna sredstva u iznosu od 241 milijun EUR koja su dio bespovratnih sredstava od 1 090 milijuna EUR, vidjeti uvodnu izjavu 28.). |
| --- | --- |

(80)

Rumunjska država poduprla bi restrukturiranje društva CE Oltenia iznosom do približno 1,76 milijardi EUR, od čega bi se 1 090 milijuna EUR dodijelilo u obliku bespovratnih sredstava, 195,8 milijuna EUR u obliku državnog jamstva za zajam, 226 milijuna EUR (u RON) u obliku dokapitalizacije te otprilike 251 milijun EUR u obliku konverzije zajma za sanaciju u bespovratna sredstva (vidjeti uvodnu izjavu 27.). Planirala bi se isplata dodatnih 895,3 milijuna EUR potpore iz Fonda za modernizaciju (45), nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili, prema potrebi, Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju. Ukupna predviđena potpora za restrukturiranje društva CE Oltenia tako bi iznosila 2 658,1 milijun EUR, od čega je već dodijeljeno 492 milijuna EUR (odnosno 251 milijun EUR potpore za sanaciju i bespovratna sredstva u iznosu od 241 milijun EUR koja su dio bespovratnih sredstava od 1 090 milijuna EUR, vidjeti uvodnu izjavu 28.).

45

| (81) | U Fondu za modernizaciju razlikuju se prioritetna i neprioritetna ulaganja. U slučaju prioritetnih ulaganja sredstvima iz Fonda za modernizaciju može se financirati do 100 % vrijednosti relevantnih troškova, podložno primjenjivim pravilima o državnim potporama, dok se u slučaju neprioritetnih ulaganja sredstvima iz fonda može pokriti do 70 % vrijednosti relevantnih troškova, podložno primjenjivim pravilima o državnim potporama i pod uvjetom da se preostali troškovi financiraju sredstvima iz privatnih izvora. Podložno potvrdi statusa ulaganja (prioritetni/neprioritetni), koju na temelju službenih podnesaka daje Europska investicijska banka, ulaganja u dva bloka na prirodni plin, 850 MW u postrojenju Ișalnița i 475 MW u postrojenju Turceni, smatraju se neprioritetnima, a ulaganja u osam fotonaponskih parkova mogu smatrati prioritetnim ulaganjima. |
| --- | --- |

(81)

U Fondu za modernizaciju razlikuju se prioritetna i neprioritetna ulaganja. U slučaju prioritetnih ulaganja sredstvima iz Fonda za modernizaciju može se financirati do 100 % vrijednosti relevantnih troškova, podložno primjenjivim pravilima o državnim potporama, dok se u slučaju neprioritetnih ulaganja sredstvima iz fonda može pokriti do 70 % vrijednosti relevantnih troškova, podložno primjenjivim pravilima o državnim potporama i pod uvjetom da se preostali troškovi financiraju sredstvima iz privatnih izvora. Podložno potvrdi statusa ulaganja (prioritetni/neprioritetni), koju na temelju službenih podnesaka daje Europska investicijska banka, ulaganja u dva bloka na prirodni plin, 850 MW u postrojenju Ișalnița i 475 MW u postrojenju Turceni, smatraju se neprioritetnima, a ulaganja u osam fotonaponskih parkova mogu smatrati prioritetnim ulaganjima.

| (82) | Kako bi se postigla odgovarajuća naknada za potporu za restrukturiranje i povećala naknada za državnu potporu, rumunjska su se tijela obvezala da će prodati dostatnu količinu dionica rumunjske države u društvu CE Oltenia do završetka razdoblja restrukturiranja 2026. Prodaja dionica obavila bi se putem javne ponude dionica, koja bi bila osmišljena tako da država dobije najveću moguću naknadu. Konačni broj dionica koje treba prodati utvrdio bi se na početku postupka prodaje uzimajući u obzir strukturu budućih subjekata posebne namjene te postupke smanjenja i povećanja temeljnog kapitala. Prodaja dionica u svakom bi slučaju trebala biti dovoljna da se nadoknadi doprinos države u planu restrukturiranja, što bi značilo najmanje 20 % vlasničkih prava. |
| --- | --- |

(82)

Kako bi se postigla odgovarajuća naknada za potporu za restrukturiranje i povećala naknada za državnu potporu, rumunjska su se tijela obvezala da će prodati dostatnu količinu dionica rumunjske države u društvu CE Oltenia do završetka razdoblja restrukturiranja 2026. Prodaja dionica obavila bi se putem javne ponude dionica, koja bi bila osmišljena tako da država dobije najveću moguću naknadu. Konačni broj dionica koje treba prodati utvrdio bi se na početku postupka prodaje uzimajući u obzir strukturu budućih subjekata posebne namjene te postupke smanjenja i povećanja temeljnog kapitala. Prodaja dionica u svakom bi slučaju trebala biti dovoljna da se nadoknadi doprinos države u planu restrukturiranja, što bi značilo najmanje 20 % vlasničkih prava.

| (83) | Kad je riječ o obvezi smanjenja udjela rumunjske države u društvu CE Oltenia (uvodna izjava 82.), Rumunjska je dodatno navela da bi zakonodavni akt na temelju kojeg bi se proveo postupak prodaje bila vladina odluka o odobrenju strategije privatizacije prodajom dionica rumunjske države u društvu CE Oltenia. Nakon donošenja te odluke odabrao bi se konzultant za provedbu specifičnih koraka u tom postupku koji počinje 2024., uzimajući u obzir njegov završetak prije kraja 2026. |
| --- | --- |

(83)

Kad je riječ o obvezi smanjenja udjela rumunjske države u društvu CE Oltenia (uvodna izjava 82.), Rumunjska je dodatno navela da bi zakonodavni akt na temelju kojeg bi se proveo postupak prodaje bila vladina odluka o odobrenju strategije privatizacije prodajom dionica rumunjske države u društvu CE Oltenia. Nakon donošenja te odluke odabrao bi se konzultant za provedbu specifičnih koraka u tom postupku koji počinje 2024., uzimajući u obzir njegov završetak prije kraja 2026.

| (84) | Rumunjska je dostavila analizu vrednovanja koju je društvo PricewaterhouseCoopers (PwC) provelo radi procjene tržišne vrijednosti 20 % udjela u vlasničkom kapitalu društva CE Oltenia koji država treba prodati do kraja 2026. Vrednovanje se temelji na dohodovnom pristupu, odnosno na metodi diskontiranog novčanog toka jer se njome odražavaju konkretne očekivane operativne značajke djelatnosti društva CE Oltenia nakon provedbe plana restrukturiranja. Prema podacima iz analize vrednovanja okvirna tržišna vrijednost 20 % udjela u vlasničkom kapitalu društva CE Oltenia na dan 31. prosinca 2026. procijenjena je na [...] EUR u osnovnom scenariju [...] ili [...] EUR u alternativnom scenariju (s prognoziranim novčanim tokovima tijekom cijelog razdoblja rada (tj. 30 godina), bez neograničenosti). Nakon provedbe taj bi iznos predstavljao ex post naknadu države za potporu društvu CE Oltenia. |
| --- | --- |

(84)

Rumunjska je dostavila analizu vrednovanja koju je društvo PricewaterhouseCoopers (PwC) provelo radi procjene tržišne vrijednosti 20 % udjela u vlasničkom kapitalu društva CE Oltenia koji država treba prodati do kraja 2026. Vrednovanje se temelji na dohodovnom pristupu, odnosno na metodi diskontiranog novčanog toka jer se njome odražavaju konkretne očekivane operativne značajke djelatnosti društva CE Oltenia nakon provedbe plana restrukturiranja. Prema podacima iz analize vrednovanja okvirna tržišna vrijednost 20 % udjela u vlasničkom kapitalu društva CE Oltenia na dan 31. prosinca 2026. procijenjena je na [...] EUR u osnovnom scenariju [...] ili [...] EUR u alternativnom scenariju (s prognoziranim novčanim tokovima tijekom cijelog razdoblja rada (tj. 30 godina), bez neograničenosti). Nakon provedbe taj bi iznos predstavljao ex post naknadu države za potporu društvu CE Oltenia.

ex post

(b)   Vlastiti doprinos

| (85) | Rumunjska je predstavila izvore vlastitog doprinosa društva CE Oltenia troškovima restrukturiranja u iznosu do 1,98 milijardi EUR. Od tog iznosa 1 275 milijuna EUR došlo bi od prodaje električne energije na tržištu OPCOM-a i putem drugih postojećih kanala (od čega se 315 milijuna EUR temelji na ugovorima koji su sklopljeni na razdoblje dulje od jedne godine), do 350 milijuna EUR od bankovnih zajmova, 250 milijuna EUR od sudjelovanja ulagača u subjektima posebne namjene i 104 milijuna EUR od doprinosa u naravi društva CE Oltenia subjektima posebne namjene. |
| --- | --- |

(85)

Rumunjska je predstavila izvore vlastitog doprinosa društva CE Oltenia troškovima restrukturiranja u iznosu do 1,98 milijardi EUR. Od tog iznosa 1 275 milijuna EUR došlo bi od prodaje električne energije na tržištu OPCOM-a i putem drugih postojećih kanala (od čega se 315 milijuna EUR temelji na ugovorima koji su sklopljeni na razdoblje dulje od jedne godine), do 350 milijuna EUR od bankovnih zajmova, 250 milijuna EUR od sudjelovanja ulagača u subjektima posebne namjene i 104 milijuna EUR od doprinosa u naravi društva CE Oltenia subjektima posebne namjene.

Prodaja električne energije

Prodaja električne energije

| (86) | Najveći dio vlastitog doprinosa koji je navela Rumunjska proizlazi iz prodaje električne energije na domaćim tržišnim segmentima kojima upravlja operator na tom tržištu (OPCOM) ili operator prijenosnog sustava (Transelectrica): tržište dan unaprijed i unutardnevno tržište, konkurentni natječaji/ugovori, regulirana tržišta ili tržišta uravnoteženja. |
| --- | --- |

(86)

Najveći dio vlastitog doprinosa koji je navela Rumunjska proizlazi iz prodaje električne energije na domaćim tržišnim segmentima kojima upravlja operator na tom tržištu (OPCOM) ili operator prijenosnog sustava (Transelectrica): tržište dan unaprijed i unutardnevno tržište, konkurentni natječaji/ugovori, regulirana tržišta ili tržišta uravnoteženja.

| (87) | Rumunjska dijelom vlastitog doprinosa smatra prihode od prodaje električne energije u iznosu od 1 275 milijuna EUR u razdoblju 2021.–2025., od čega je od prodaje električne energije 2021. unovčeno 574 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(87)

Rumunjska dijelom vlastitog doprinosa smatra prihode od prodaje električne energije u iznosu od 1 275 milijuna EUR u razdoblju 2021.–2025., od čega je od prodaje električne energije 2021. unovčeno 574 milijuna EUR.

| (88) | Osim toga, društvo CE Oltenia pregovaralo je o sklapanju ugovora o kupnji električne energije ciljne vrijednosti od [...] EUR. Međutim, iako je od sredine lipnja 2021. potpisano nekoliko pisama namjere koja su se odnosila na potencijalne ugovore o kupnji električne energije, nijedan takav ugovor nije sklopljen. Budući da se predviđeno sklapanje ugovora o kupnji električne energije nije ostvarilo, među ostalim zato što takvi ugovori trenutačno nisu dopušteni u skladu s rumunjskim pravom, ono nije dio vlastitog doprinosa koji je Rumunjska iznijela. |
| --- | --- |

(88)

Osim toga, društvo CE Oltenia pregovaralo je o sklapanju ugovora o kupnji električne energije ciljne vrijednosti od [...] EUR. Međutim, iako je od sredine lipnja 2021. potpisano nekoliko pisama namjere koja su se odnosila na potencijalne ugovore o kupnji električne energije, nijedan takav ugovor nije sklopljen. Budući da se predviđeno sklapanje ugovora o kupnji električne energije nije ostvarilo, među ostalim zato što takvi ugovori trenutačno nisu dopušteni u skladu s rumunjskim pravom, ono nije dio vlastitog doprinosa koji je Rumunjska iznijela.

Prodaja sporedne imovine

Prodaja sporedne imovine

| (89) | Početni plan restrukturiranja uključivao je prodaju sporedne imovine, za koju se predviđalo da će rezultirati vlastitim doprinosom od 2 milijuna EUR. Međutim, postupak prodaje te imovine još nije započeo, a revidirani plan restrukturiranja ne uključuje takvu prodaju kao izvor vlastitog doprinosa. |
| --- | --- |

(89)

Početni plan restrukturiranja uključivao je prodaju sporedne imovine, za koju se predviđalo da će rezultirati vlastitim doprinosom od 2 milijuna EUR. Međutim, postupak prodaje te imovine još nije započeo, a revidirani plan restrukturiranja ne uključuje takvu prodaju kao izvor vlastitog doprinosa.

Sudjelovanje partnera u subjektima posebne namjene

Sudjelovanje partnera u subjektima posebne namjene

| (90) | Revidirani plan restrukturiranja kao vlastiti doprinos uključuje osnivanje subjekata posebne namjene za zajedničko ulaganje s drugim subjektima u novu plinsku i fotonaponsku proizvodnju električne energije (vidjeti uvodnu izjavu 110. i sljedeću). Ukupni iznos doprinosa ulagača temeljnom kapitalu [...] subjekata posebne namjene iznosi otprilike [...] EUR, što s ukupnim kapitalnim izdacima koji će financirati ulagači od [...] EUR, podrazumijeva ukupan doprinos ulagača vlasničkom kapitalu od otprilike [...] EUR. Doprinos ulagača troškovima povezanima s novim postrojenjima za proizvodnju električne energije dopunio bi se sredstvima iz Fonda za modernizaciju nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili, prema potrebi, Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju, banke i društvo CE Oltenia. |
| --- | --- |

(90)

Revidirani plan restrukturiranja kao vlastiti doprinos uključuje osnivanje subjekata posebne namjene za zajedničko ulaganje s drugim subjektima u novu plinsku i fotonaponsku proizvodnju električne energije (vidjeti uvodnu izjavu 110. i sljedeću). Ukupni iznos doprinosa ulagača temeljnom kapitalu [...] subjekata posebne namjene iznosi otprilike [...] EUR, što s ukupnim kapitalnim izdacima koji će financirati ulagači od [...] EUR, podrazumijeva ukupan doprinos ulagača vlasničkom kapitalu od otprilike [...] EUR. Doprinos ulagača troškovima povezanima s novim postrojenjima za proizvodnju električne energije dopunio bi se sredstvima iz Fonda za modernizaciju nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili, prema potrebi, Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju, banke i društvo CE Oltenia.

Doprinos u naravi društva CE Oltenia subjektima posebne namjene

Doprinos u naravi društva CE Oltenia subjektima posebne namjene

| (91) | Društvo CE Oltenia dalo bi doprinos u naravi temeljnom kapitalu subjekata posebne namjene u ukupnom iznosu od otprilike 104 milijuna EUR vrijednosti materijalne i nematerijalne imovine koja se sastoji od zemljišta, postojeće povezanosti s elektroenergetskim i plinskim mrežama, studija izvedivosti i rješenja za uspostavu povezanosti s mrežom, postojećim komunalnim uslugama, logističkim objektima i drugim. Taj iznos proizlazi iz evaluacije koju je proveo PwC, a kao fer vrijednost doprinosa društva CE Oltenia potvrdili su ga i prihvatili (odabrani) ulagači u projekte subjekata posebne namjene. |
| --- | --- |

(91)

Društvo CE Oltenia dalo bi doprinos u naravi temeljnom kapitalu subjekata posebne namjene u ukupnom iznosu od otprilike 104 milijuna EUR vrijednosti materijalne i nematerijalne imovine koja se sastoji od zemljišta, postojeće povezanosti s elektroenergetskim i plinskim mrežama, studija izvedivosti i rješenja za uspostavu povezanosti s mrežom, postojećim komunalnim uslugama, logističkim objektima i drugim. Taj iznos proizlazi iz evaluacije koju je proveo PwC, a kao fer vrijednost doprinosa društva CE Oltenia potvrdili su ga i prihvatili (odabrani) ulagači u projekte subjekata posebne namjene.

Bankovni zajmovi

Bankovni zajmovi

| (92) | Sredstva za financiranje projekata plinskih turbina s kombiniranim ciklusom u Ișalniți i Turceniju prikupit će se s [...] i [...], koji će djelovati kao suvoditelji sindikata s ukupnim iznosom od [...] EUR (46). Sredstva za financiranje izgradnje i rada osam fotonaponskih parkova prikupit će se u okviru sindiciranja koje će voditi Europska banka za obnovu i razvoj („EBRD”), pri čemu je pet poslovnih banaka izrazilo interes za sindiciranje zajma u iznosu od [...] EUR (47). Kad je riječ o bankovnom financiranju projekata plinskih turbina s kombiniranim ciklusom i fotonaponskih projekata, još nije potpisan nijedan ugovor o zajmu, a banke su dosad iskazale interes potpisivanjem okvirnih glavnih uvjeta (48). U tim glavnim uvjetima koje su potpisali voditelji sindikata i iskazima interesa drugih banaka za sudjelovanje u sindikatu navodi se da osiguravanje bankovnog financiranja mora biti uvjetovano odobrenjem plana restrukturiranja društva CE Oltenia koje daje Komisija. Rumunjska je Komisiju obavijestila o namjeri društva CE Oltenia da privuče bankovne kredite u najvećem iznosu do [...] EUR, unatoč tome što su banke iskazale interes da osiguraju financiranje projekata plinskih turbina s kombiniranim ciklusom i fotonaponskih projekata u većem iznosu ([...] EUR). |
| --- | --- |

(92)

Sredstva za financiranje projekata plinskih turbina s kombiniranim ciklusom u Ișalniți i Turceniju prikupit će se s [...] i [...], koji će djelovati kao suvoditelji sindikata s ukupnim iznosom od [...] EUR (46). Sredstva za financiranje izgradnje i rada osam fotonaponskih parkova prikupit će se u okviru sindiciranja koje će voditi Europska banka za obnovu i razvoj („EBRD”), pri čemu je pet poslovnih banaka izrazilo interes za sindiciranje zajma u iznosu od [...] EUR (47). Kad je riječ o bankovnom financiranju projekata plinskih turbina s kombiniranim ciklusom i fotonaponskih projekata, još nije potpisan nijedan ugovor o zajmu, a banke su dosad iskazale interes potpisivanjem okvirnih glavnih uvjeta (48). U tim glavnim uvjetima koje su potpisali voditelji sindikata i iskazima interesa drugih banaka za sudjelovanje u sindikatu navodi se da osiguravanje bankovnog financiranja mora biti uvjetovano odobrenjem plana restrukturiranja društva CE Oltenia koje daje Komisija. Rumunjska je Komisiju obavijestila o namjeri društva CE Oltenia da privuče bankovne kredite u najvećem iznosu do [...] EUR, unatoč tome što su banke iskazale interes da osiguraju financiranje projekata plinskih turbina s kombiniranim ciklusom i fotonaponskih projekata u većem iznosu ([...] EUR).

46

47

48

4.3.2.3.   Raspodjela tereta i doprinos društva Fondul Proprietatea

Raspodjela tereta i doprinos društva Fondul Proprietatea

| (93) | Radi ostvarivanja doprinosa manjinskog dioničara društva Fondul Proprietatea (uvodna izjava 7.) restrukturiranju društva CE Oltenia došlo bi do djelomične apsorpcije prenesenog gubitka smanjenjem kapitala. Preneseni gubitak na dan 31. prosinca 2020. iznosio je otprilike 345 milijuna EUR (1 710 milijuna RON), a smanjit će se na otprilike 100 milijuna EUR (493 milijuna RON) kao rezultat konverzije potpore za sanaciju u iznosu od 1 217 milijuna RON (jednako iznosu od otprilike 251 milijun EUR) iz zajma u bespovratna sredstva. Pokrivanje računovodstvenog gubitka, koji je preneseni akumulirani gubitak, smanjenjem temeljnog kapitala razmjerno će snositi svi dioničari. |
| --- | --- |

(93)

Radi ostvarivanja doprinosa manjinskog dioničara društva Fondul Proprietatea (uvodna izjava 7.) restrukturiranju društva CE Oltenia došlo bi do djelomične apsorpcije prenesenog gubitka smanjenjem kapitala. Preneseni gubitak na dan 31. prosinca 2020. iznosio je otprilike 345 milijuna EUR (1 710 milijuna RON), a smanjit će se na otprilike 100 milijuna EUR (493 milijuna RON) kao rezultat konverzije potpore za sanaciju u iznosu od 1 217 milijuna RON (jednako iznosu od otprilike 251 milijun EUR) iz zajma u bespovratna sredstva. Pokrivanje računovodstvenog gubitka, koji je preneseni akumulirani gubitak, smanjenjem temeljnog kapitala razmjerno će snositi svi dioničari.

| (94) | Nakon smanjenja temeljnog kapitala uslijedilo bi povećanje temeljnog kapitala od otprilike [...] EUR, čime bi se smanjio udio društva Fondul Proprietatea u društvu CE Oltenia s [...] % na otprilike [...] %. Memorandum o razumijevanju između društva CE Oltenia, društva Fondul Proprietatea i Ministarstva energetike potpisan je u tu svrhu 21. prosinca 2021. kako bi se osiguralo da društvo Fondul Proprietatea glasa u korist takvog povećanja, s obzirom na to da se osnivačkim aktima društva CE Oltenia za povećanje temeljnog kapitala zahtijeva većina od 90 % glasova njegovih dioničara. |
| --- | --- |

(94)

Nakon smanjenja temeljnog kapitala uslijedilo bi povećanje temeljnog kapitala od otprilike [...] EUR, čime bi se smanjio udio društva Fondul Proprietatea u društvu CE Oltenia s [...] % na otprilike [...] %. Memorandum o razumijevanju između društva CE Oltenia, društva Fondul Proprietatea i Ministarstva energetike potpisan je u tu svrhu 21. prosinca 2021. kako bi se osiguralo da društvo Fondul Proprietatea glasa u korist takvog povećanja, s obzirom na to da se osnivačkim aktima društva CE Oltenia za povećanje temeljnog kapitala zahtijeva većina od 90 % glasova njegovih dioničara.

4.3.3.   Financijske prognoze

Financijske prognoze

| (95) | Trajanje revidiranog plana restrukturiranja povećano je s pet na šest godina kako bi odražavalo raspored postupnog ukidanja jedinica pogonjenih lignitom u kombinaciji s datumom stavljanja u pogon plinskih kapaciteta za proizvodnju električne energije. Stoga, iako je planom restrukturiranja obuhvaćeno razdoblje od početka 2021. do kraja 2026., financijske prognoze koje je dostavilo društvo CE Oltenia sežu do 2030.

  Tablica 3.


  Odabrani financijski podaci iz revidiranog plana restrukturiranja za razdoblje 2021.–2026. s perspektivom do 2028.














  (u milijunima EUR) |
| --- | --- |
| | Razdoblje restrukturiranja | | | Razdoblje nakon restrukturiranja (*2) |
| | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. | 2026. | 2027. | 2028. |
| Operativni prihodi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Operativni troškovi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto rezultat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ukupni kapital | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | | |
| Povrat na kapital | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| ROCE | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |

(95)

Trajanje revidiranog plana restrukturiranja povećano je s pet na šest godina kako bi odražavalo raspored postupnog ukidanja jedinica pogonjenih lignitom u kombinaciji s datumom stavljanja u pogon plinskih kapaciteta za proizvodnju električne energije. Stoga, iako je planom restrukturiranja obuhvaćeno razdoblje od početka 2021. do kraja 2026., financijske prognoze koje je dostavilo društvo CE Oltenia sežu do 2030.

Tablica 3.

Tablica 3.

Odabrani financijski podaci iz revidiranog plana restrukturiranja za razdoblje 2021.–2026. s perspektivom do 2028.

Odabrani financijski podaci iz revidiranog plana restrukturiranja za razdoblje 2021.–2026. s perspektivom do 2028.

(u milijunima EUR)

Razdoblje restrukturiranja

Razdoblje nakon restrukturiranja (*2)

*2

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

2026.

2027.

2028.

Operativni prihodi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Operativni troškovi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto rezultat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ukupni kapital

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Povrat na kapital

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

ROCE

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

| (96) | Prodaja električne energije najvažniji je izvor gospodarskih prihoda društva CE Oltenia te je u prošlosti (2017.–2020.) činio otprilike 85 % njegovih ukupnih operativnih prihoda. Njihova se procjena temelji na sljedećim pretpostavkama: instaliranoj snazi, broju radnih sati/prosječnom faktoru opterećenja, vlastitoj tehnološkoj potrošnji, obujmu prodaje električne energije po tržišnim segmentima i prosječnoj prodajnoj cijeni u svakom segmentu. |
| --- | --- |

(96)

Prodaja električne energije najvažniji je izvor gospodarskih prihoda društva CE Oltenia te je u prošlosti (2017.–2020.) činio otprilike 85 % njegovih ukupnih operativnih prihoda. Njihova se procjena temelji na sljedećim pretpostavkama: instaliranoj snazi, broju radnih sati/prosječnom faktoru opterećenja, vlastitoj tehnološkoj potrošnji, obujmu prodaje električne energije po tržišnim segmentima i prosječnoj prodajnoj cijeni u svakom segmentu.

| (97) | Predviđa se da će se proizvodnja električne energije koju osiguravaju instalirani kapaciteti na temelju lignita smanjiti s [...] u 2021. na [...] u 2025. te na [...] u 2026., dok bi proizvodnja iz mikrohidroelektrane i fotonaponskog parka ukupno iznosila otprilike [...] s početkom [...], a predviđa se da će električna energija proizvedena u plinskim elektranama iznositi [...] na kraju 2026. nakon početka njihova rada sredinom te godine. U razdoblju nakon restrukturiranja (počevši od 2027.) proizvodnja električne energije iz tih izvora (a ne više iz lignita) dosegnut će [...]. |
| --- | --- |

(97)

Predviđa se da će se proizvodnja električne energije koju osiguravaju instalirani kapaciteti na temelju lignita smanjiti s [...] u 2021. na [...] u 2025. te na [...] u 2026., dok bi proizvodnja iz mikrohidroelektrane i fotonaponskog parka ukupno iznosila otprilike [...] s početkom [...], a predviđa se da će električna energija proizvedena u plinskim elektranama iznositi [...] na kraju 2026. nakon početka njihova rada sredinom te godine. U razdoblju nakon restrukturiranja (počevši od 2027.) proizvodnja električne energije iz tih izvora (a ne više iz lignita) dosegnut će [...].

| (98) | Na kraju razdoblja restrukturiranja 2026. prodaja električne energije prema izvoru proizvodnje bit će samo [...], raspodijeljena na sljedeći način: [...] iz lignita, [...] iz obnovljivih izvora energije i [...] iz plinskih postrojenja. Valja napomenuti da je [...] iznimna godina za društvo CE Oltenia jer [...], no istodobno plinske elektrane počet će s radom [...]. Stoga će [...] biti prva godina bez proizvodnje lignita i s punim kapacitetom proizvodnje iz plinskih postrojenja i postrojenja za obnovljive izvore energije. Ukupna proizvodnja dosegnut će [...] u [...] u usporedbi s [...] u [...], a operativni će se prihodi povećati i dosegnuti [...] EUR u [...] u usporedbi s [...] EUR u [...]. |
| --- | --- |

(98)

Na kraju razdoblja restrukturiranja 2026. prodaja električne energije prema izvoru proizvodnje bit će samo [...], raspodijeljena na sljedeći način: [...] iz lignita, [...] iz obnovljivih izvora energije i [...] iz plinskih postrojenja. Valja napomenuti da je [...] iznimna godina za društvo CE Oltenia jer [...], no istodobno plinske elektrane počet će s radom [...]. Stoga će [...] biti prva godina bez proizvodnje lignita i s punim kapacitetom proizvodnje iz plinskih postrojenja i postrojenja za obnovljive izvore energije. Ukupna proizvodnja dosegnut će [...] u [...] u usporedbi s [...] u [...], a operativni će se prihodi povećati i dosegnuti [...] EUR u [...] u usporedbi s [...] EUR u [...].

| (99) | Prihodi po tržišnim segmentima 2021. formirani su prema prodaji na tržištu OPCOM-a (61 %), prodaji na tržištu dan unaprijed (34 %) te na tržištu uravnoteženja (5 %). Godine 2024., kad počnu pristizati prihodi od obnovljivih izvora energije, doći će do smanjenja od 6 % na tržištu OPCOM-a, što će se nadoknaditi povećanjem na tržištu dan unaprijed za vršno opterećenje (gdje se pretpostavlja da će se trgovati električnom energijom proizvedenom u fotonaponskim parkovima), na kojem se električnom energijom trguje po cijeni koja je između [...] % i [...] % viša od prosječne godišnje cijene. Osim toga, društvo CE Oltenia predviđa da će se prosječna cijena električne energije 2026. povećati za [...] % u usporedbi s 2021. |
| --- | --- |

(99)

Prihodi po tržišnim segmentima 2021. formirani su prema prodaji na tržištu OPCOM-a (61 %), prodaji na tržištu dan unaprijed (34 %) te na tržištu uravnoteženja (5 %). Godine 2024., kad počnu pristizati prihodi od obnovljivih izvora energije, doći će do smanjenja od 6 % na tržištu OPCOM-a, što će se nadoknaditi povećanjem na tržištu dan unaprijed za vršno opterećenje (gdje se pretpostavlja da će se trgovati električnom energijom proizvedenom u fotonaponskim parkovima), na kojem se električnom energijom trguje po cijeni koja je između [...] % i [...] % viša od prosječne godišnje cijene. Osim toga, društvo CE Oltenia predviđa da će se prosječna cijena električne energije 2026. povećati za [...] % u usporedbi s 2021.

| (100) | Kako je prikazano u tablici 3. očekuje se da će operativni troškovi premašivati operativne prihode do 2025. (uključujući tu godinu), uglavnom zbog povećanih troškova emisijskih jedinica CO2. Revidirani plan restrukturiranja izrađen je u lipnju 2021. na temelju pretpostavke da će prosječna cijena emisijskih jedinica CO2 za 2021. biti 44 EUR/tona te da će 2026. dosegnuti 63 EUR/tona. Troškovi emisijskih jedinica CO2 za 2021. čine 37 % svih operativnih troškova društva CE Oltenia. Za dugoročnu prognozu koja obuhvaća pet godina te vrijednosti treba usporediti s prosječnom cijenom emisijskih jedinica CO2 u petogodišnjem razdoblju 2017.–2021., koja iznosi 27,05 EUR/tona. |
| --- | --- |

(100)

Kako je prikazano u tablici 3. očekuje se da će operativni troškovi premašivati operativne prihode do 2025. (uključujući tu godinu), uglavnom zbog povećanih troškova emisijskih jedinica CO2. Revidirani plan restrukturiranja izrađen je u lipnju 2021. na temelju pretpostavke da će prosječna cijena emisijskih jedinica CO2 za 2021. biti 44 EUR/tona te da će 2026. dosegnuti 63 EUR/tona. Troškovi emisijskih jedinica CO2 za 2021. čine 37 % svih operativnih troškova društva CE Oltenia. Za dugoročnu prognozu koja obuhvaća pet godina te vrijednosti treba usporediti s prosječnom cijenom emisijskih jedinica CO2 u petogodišnjem razdoblju 2017.–2021., koja iznosi 27,05 EUR/tona.

2

2

2

2

| (101) | Rumunjska je 21. prosinca 2021. dostavila analizu osjetljivosti, koja odražava povećanje cijene električne energije u prethodnim mjesecima 2021. i daljnje povećanje troškova emisijskih jedinica CO2, koristeći cijenu od 80 EUR/tona kao prosječnu cijenu emisijskih jedinica. To je dovelo do povećanja troškova usklađenosti sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama na [...] EUR u razdoblju 2021.–2026. u usporedbi s [...] EUR u istom razdoblju u planu restrukturiranja iz lipnja 2021. |
| --- | --- |

(101)

Rumunjska je 21. prosinca 2021. dostavila analizu osjetljivosti, koja odražava povećanje cijene električne energije u prethodnim mjesecima 2021. i daljnje povećanje troškova emisijskih jedinica CO2, koristeći cijenu od 80 EUR/tona kao prosječnu cijenu emisijskih jedinica. To je dovelo do povećanja troškova usklađenosti sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama na [...] EUR u razdoblju 2021.–2026. u usporedbi s [...] EUR u istom razdoblju u planu restrukturiranja iz lipnja 2021.

2

| (102) | Kako smatra Rumunjska te kako je potvrđeno analizom osjetljivosti, to naglo povećanje troškova emisijskih jedinica CO2 u posljednjim mjesecima 2021. djelomično će se ublažiti povećanjem iznosa potpore te, uglavnom, naglim rastom cijena električne energije koji će dovesti do većih prihoda. Rumunjska je istaknula da se 75 % ukupnih ugovorenih prihoda koje treba ostvariti u razdoblju 2021.–2025. temelji na varijabilnim cijenama, što znači da bi u slučaju daljnjeg povećanja troškova emisijskih jedinica CO2 društvo CE Oltenia moglo povećati cijenu električne energije navedenu u ugovorima. Samo 25 % ukupnih prihoda od električne energije temelji se na ugovorima s fiksnom cijenom. Većina ugovora isteći će najkasnije u lipnju 2022., nakon čega društvo CE Oltenia može još fleksibilnije usmjeravati svoje isporuke i pobrinuti se za ulazne troškove za vrijeme razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(102)

Kako smatra Rumunjska te kako je potvrđeno analizom osjetljivosti, to naglo povećanje troškova emisijskih jedinica CO2 u posljednjim mjesecima 2021. djelomično će se ublažiti povećanjem iznosa potpore te, uglavnom, naglim rastom cijena električne energije koji će dovesti do većih prihoda. Rumunjska je istaknula da se 75 % ukupnih ugovorenih prihoda koje treba ostvariti u razdoblju 2021.–2025. temelji na varijabilnim cijenama, što znači da bi u slučaju daljnjeg povećanja troškova emisijskih jedinica CO2 društvo CE Oltenia moglo povećati cijenu električne energije navedenu u ugovorima. Samo 25 % ukupnih prihoda od električne energije temelji se na ugovorima s fiksnom cijenom. Većina ugovora isteći će najkasnije u lipnju 2022., nakon čega društvo CE Oltenia može još fleksibilnije usmjeravati svoje isporuke i pobrinuti se za ulazne troškove za vrijeme razdoblja restrukturiranja.

2

2

| (103) | Znatan dio operativnih troškova su troškovi osoblja, koji bi se smanjili s [...] EUR u 2021. na [...] EUR u 2026. To postupno smanjenje troškova osoblja u skladu je s obvezom društva CE Oltenia da smanji broj svojeg osoblja za [...] % do kraja 2026. Počevši od 2026. ukupni godišnji operativni troškovi društva smanjit će se zbog manje količine emisijskih jedinica CO2 koje treba kupiti jer će se proizvodnja električne energije iz fosilnih goriva zamijeniti postrojenjima za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i plinskim instalacijama, pri čemu potonje instalacije emitiraju manje ugljika nego lignit (uvodna izjava 76.). |
| --- | --- |

(103)

Znatan dio operativnih troškova su troškovi osoblja, koji bi se smanjili s [...] EUR u 2021. na [...] EUR u 2026. To postupno smanjenje troškova osoblja u skladu je s obvezom društva CE Oltenia da smanji broj svojeg osoblja za [...] % do kraja 2026. Počevši od 2026. ukupni godišnji operativni troškovi društva smanjit će se zbog manje količine emisijskih jedinica CO2 koje treba kupiti jer će se proizvodnja električne energije iz fosilnih goriva zamijeniti postrojenjima za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i plinskim instalacijama, pri čemu potonje instalacije emitiraju manje ugljika nego lignit (uvodna izjava 76.).

2

| (104) | Kako je prikazano u tablici 3., društvo će do 2025. imati negativan EBITDA (dobit prije kamata, poreza i amortizacije), ali pozitivne neto rezultate (uz iznimku 2022.). Počevši od 2026., kad se očekuje postupno ukidanje kapaciteta za proizvodnju na temelju lignita, društvo CE Oltenia počet će bilježiti pozitivan EBITDA i pozitivan novčani tok. Prema podacima iz analize osjetljivosti koja je dostavljena u prosincu 2021. neto rezultat i EBITDA bit će pozitivni od 2026. |
| --- | --- |

(104)

Kako je prikazano u tablici 3., društvo će do 2025. imati negativan EBITDA (dobit prije kamata, poreza i amortizacije), ali pozitivne neto rezultate (uz iznimku 2022.). Počevši od 2026., kad se očekuje postupno ukidanje kapaciteta za proizvodnju na temelju lignita, društvo CE Oltenia počet će bilježiti pozitivan EBITDA i pozitivan novčani tok. Prema podacima iz analize osjetljivosti koja je dostavljena u prosincu 2021. neto rezultat i EBITDA bit će pozitivni od 2026.

| (105) | Štoviše, prema završetku razdoblja restrukturiranja 2026. društvo CE Oltenia očekuje da će ostvariti povrat na kapital (ROE) od [...] % za razdoblje 2025.–2026., koji će se dodatno povećati u razdoblju nakon restrukturiranja kad korisnik više neće snositi teret visokih troškova emisijskih jedinica CO2. Taj je povrat znatno veći od troška vlasničkog kapitala društva CE Oltenia, koji iznosi [...] % (49). Povrat na uloženi kapital 2026. dosegnut će [...] %. Omjer duga i vlasničkog kapitala te EBITDA koeficijent pokrića kamata do 2026. bi bio [...], odnosno [...]. |
| --- | --- |

(105)

Štoviše, prema završetku razdoblja restrukturiranja 2026. društvo CE Oltenia očekuje da će ostvariti povrat na kapital (ROE) od [...] % za razdoblje 2025.–2026., koji će se dodatno povećati u razdoblju nakon restrukturiranja kad korisnik više neće snositi teret visokih troškova emisijskih jedinica CO2. Taj je povrat znatno veći od troška vlasničkog kapitala društva CE Oltenia, koji iznosi [...] % (49). Povrat na uloženi kapital 2026. dosegnut će [...] %. Omjer duga i vlasničkog kapitala te EBITDA koeficijent pokrića kamata do 2026. bi bio [...], odnosno [...].

2

49

| (106) | Osim toga, rumunjska tijela dostavila su prognoze na osnovi pesimističnog scenarija koji se temelji na nepovoljnijim pretpostavkama: i. smanjenje cijena električne energije za 5 %, ii. povećanje troškova nabave plina za 5 % te iii. povećanje troškova emisijskih jedinica CO2 za 5 %. Prema tim prognozama pozitivni neto prihodi, povrat na kapital i EBITDA ostvarili bi se na kraju 2026. Omjer duga i vlasničkog kapitala bio bi [...], a EBITDA koeficijent pokrića kamata dosegnuo bi [...]. |
| --- | --- |

(106)

Osim toga, rumunjska tijela dostavila su prognoze na osnovi pesimističnog scenarija koji se temelji na nepovoljnijim pretpostavkama: i. smanjenje cijena električne energije za 5 %, ii. povećanje troškova nabave plina za 5 % te iii. povećanje troškova emisijskih jedinica CO2 za 5 %. Prema tim prognozama pozitivni neto prihodi, povrat na kapital i EBITDA ostvarili bi se na kraju 2026. Omjer duga i vlasničkog kapitala bio bi [...], a EBITDA koeficijent pokrića kamata dosegnuo bi [...].

2

4.3.4.   Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

| (107) | Rumunjska predlaže sljedeće mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja društva CE Oltenia: i. zatvaranje jedinica pogonjenih lignitom i rudnika lignita (uvodna izjava 70.) i osnivanje „društva kćeri za lignit” (uvodna izjava 108.), ii. osnivanje subjekata posebne namjene za nova ulaganja (uvodne izjave od 110. do 113.) te iii. izdvajanje postrojenja Craiova (uvodne izjave od 116. do 117.). |
| --- | --- |

(107)

Rumunjska predlaže sljedeće mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja društva CE Oltenia: i. zatvaranje jedinica pogonjenih lignitom i rudnika lignita (uvodna izjava 70.) i osnivanje „društva kćeri za lignit” (uvodna izjava 108.), ii. osnivanje subjekata posebne namjene za nova ulaganja (uvodne izjave od 110. do 113.) te iii. izdvajanje postrojenja Craiova (uvodne izjave od 116. do 117.).

Postupno ukidanje upotrebe lignita

Postupno ukidanje upotrebe lignita

| (108) | Plan restrukturiranja podrazumijeva postupno ukidanje upotrebe lignita zatvaranjem jedinica pogonjenih lignitom i rudnika lignita (vidjeti uvodne izjave od 70. do 73.). Iako je Rumunjska kao mjeru kojom se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja predložila zatvaranje jedinica čiji se rad temelji na lignitu, popraćeno povezanim zatvaranjem rudnika lignita, istodobno priznaje da na temelju novih pretpostavki o cijenama emisijskih jedinica CO2 nijedna postojeća jedinica kojima upravlja društvo CE Oltenia nije održiva. |
| --- | --- |

(108)

Plan restrukturiranja podrazumijeva postupno ukidanje upotrebe lignita zatvaranjem jedinica pogonjenih lignitom i rudnika lignita (vidjeti uvodne izjave od 70. do 73.). Iako je Rumunjska kao mjeru kojom se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja predložila zatvaranje jedinica čiji se rad temelji na lignitu, popraćeno povezanim zatvaranjem rudnika lignita, istodobno priznaje da na temelju novih pretpostavki o cijenama emisijskih jedinica CO2 nijedna postojeća jedinica kojima upravlja društvo CE Oltenia nije održiva.

2

| (109) | Kad je riječ o postupnom ukidanju lignita, rumunjska su se tijela obvezala da će osnovati posebno društvo kćer društva CE Oltenia („društvo kćer za lignit”), koje će obuhvaćati postojeće jedinice pogonjene lignitom i upravljati tim jedinicama i povezanom imovinom društva CE Oltenia koja nije predviđena za prelazak na plin ili obnovljive izvore energije. Poslovne knjige društva kćeri za lignit bit će jasno odvojene od poslovnih knjiga društva CE Oltenia. Takvi kapaciteti za proizvodnju na temelju lignita s vremenom bi se trebali smanjiti i u konačnici postupno ukinuti u skladu s nacionalnim rasporedom postupnog ukidanja upotrebe lignita. Rumunjska su se tijela nadalje obvezala da će pokrenuti postupak osnivanja društva kćeri za lignit nakon što Komisija odobri plan restrukturiranja društva CE Oltenia te da će ga dovršiti prije završetka razdoblja restrukturiranja prema sljedećem okvirnom rasporedu: odluka o izdvajanju proizvodnje na temelju lignita do veljače ili ožujka 2023., priprema projekta izdvajanja proizvodnje na temelju lignita do ožujka ili travnja 2023., provedba odluke o izdvajanju proizvodnje na temelju lignita do rujna ili listopada 2023. U svakom slučaju, rumunjska su se tijela obvezala da će društvo kćer za lignit osnovati prije završetka razdoblja restrukturiranja, tj. prije kraja 2026. Osnivanjem društva kćeri za lignit uzet će se u obzir međuovisnost s drugim mjerama predviđenima planom restrukturiranja, kao što su kapitalne operacije (povećanje/smanjenje temeljnog kapitala, izdvajanje postrojenja Craiova II) ili osnivanje subjekata posebne namjene za nova ulaganja. |
| --- | --- |

(109)

Kad je riječ o postupnom ukidanju lignita, rumunjska su se tijela obvezala da će osnovati posebno društvo kćer društva CE Oltenia („društvo kćer za lignit”), koje će obuhvaćati postojeće jedinice pogonjene lignitom i upravljati tim jedinicama i povezanom imovinom društva CE Oltenia koja nije predviđena za prelazak na plin ili obnovljive izvore energije. Poslovne knjige društva kćeri za lignit bit će jasno odvojene od poslovnih knjiga društva CE Oltenia. Takvi kapaciteti za proizvodnju na temelju lignita s vremenom bi se trebali smanjiti i u konačnici postupno ukinuti u skladu s nacionalnim rasporedom postupnog ukidanja upotrebe lignita. Rumunjska su se tijela nadalje obvezala da će pokrenuti postupak osnivanja društva kćeri za lignit nakon što Komisija odobri plan restrukturiranja društva CE Oltenia te da će ga dovršiti prije završetka razdoblja restrukturiranja prema sljedećem okvirnom rasporedu: odluka o izdvajanju proizvodnje na temelju lignita do veljače ili ožujka 2023., priprema projekta izdvajanja proizvodnje na temelju lignita do ožujka ili travnja 2023., provedba odluke o izdvajanju proizvodnje na temelju lignita do rujna ili listopada 2023. U svakom slučaju, rumunjska su se tijela obvezala da će društvo kćer za lignit osnovati prije završetka razdoblja restrukturiranja, tj. prije kraja 2026. Osnivanjem društva kćeri za lignit uzet će se u obzir međuovisnost s drugim mjerama predviđenima planom restrukturiranja, kao što su kapitalne operacije (povećanje/smanjenje temeljnog kapitala, izdvajanje postrojenja Craiova II) ili osnivanje subjekata posebne namjene za nova ulaganja.

Subjekti posebne namjene za nova ulaganja

Subjekti posebne namjene za nova ulaganja

| (110) | Na temelju plana restrukturiranja osnovat će po jedan subjekt posebne namjene za svaki od dvaju novih projekata za proizvodnju električne energije na bazi plina i osam projekata za fotonaponsku proizvodnju. Rumunjska tvrdi da se osnivanjem subjekata posebne namjene jača tržišno natjecanje jer se omogućuje stvaranje novih konkurenata. |
| --- | --- |

(110)

Na temelju plana restrukturiranja osnovat će po jedan subjekt posebne namjene za svaki od dvaju novih projekata za proizvodnju električne energije na bazi plina i osam projekata za fotonaponsku proizvodnju. Rumunjska tvrdi da se osnivanjem subjekata posebne namjene jača tržišno natjecanje jer se omogućuje stvaranje novih konkurenata.

| (111) | Rumunjska je provela provjeru tržišta (obvezujuća faza te provjere započela je u listopadu 2021.) s namjerom pronalaženja suulagača u subjekte posebne namjene za nove projekte (plin i obnovljivi izvori energije). Do roka 6. prosinca 2021. primljene su tri obvezujuće ponude, i to od društva Tinmar Energy SA („Tinmar Energy”), društva OMV Petrom SA („OMV Petrom”) i društva Electrica. Nakon ocjenjivanja ponuda odabrana su društva Tinmar Energy i OMV Petrom i dodijeljeno im je devet od deset projekata subjekata posebne namjene. Za projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița nije primljena nijedna ponuda. |
| --- | --- |

(111)

Rumunjska je provela provjeru tržišta (obvezujuća faza te provjere započela je u listopadu 2021.) s namjerom pronalaženja suulagača u subjekte posebne namjene za nove projekte (plin i obnovljivi izvori energije). Do roka 6. prosinca 2021. primljene su tri obvezujuće ponude, i to od društva Tinmar Energy SA („Tinmar Energy”), društva OMV Petrom SA („OMV Petrom”) i društva Electrica. Nakon ocjenjivanja ponuda odabrana su društva Tinmar Energy i OMV Petrom i dodijeljeno im je devet od deset projekata subjekata posebne namjene. Za projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița nije primljena nijedna ponuda.

| (112) | Društvo Tinmar Energy je privatni dobavljač električne energije, prirodnog plina i naftnih derivata sa sjedištem u Rumunjskoj. Vlasnik je 13 fotonaponskih parkova čiji instalirani kapacitet iznosi 75 MW i planira dodatno povećati svoj portfelj. Društvo OMV Petrom je integrirano društvo za naftu, plin i kemikalije koje čini dio grupacije OMV sa sjedištem u Austriji i jedno je od najvećih društava u Rumunjskoj, s međunarodnim aktivnostima. Vlasnik je plinske turbine s kombiniranim ciklusom kapaciteta 860 MW i njome upravlja te planira uložiti u 1 GW energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(112)

Društvo Tinmar Energy je privatni dobavljač električne energije, prirodnog plina i naftnih derivata sa sjedištem u Rumunjskoj. Vlasnik je 13 fotonaponskih parkova čiji instalirani kapacitet iznosi 75 MW i planira dodatno povećati svoj portfelj. Društvo OMV Petrom je integrirano društvo za naftu, plin i kemikalije koje čini dio grupacije OMV sa sjedištem u Austriji i jedno je od najvećih društava u Rumunjskoj, s međunarodnim aktivnostima. Vlasnik je plinske turbine s kombiniranim ciklusom kapaciteta 860 MW i njome upravlja te planira uložiti u 1 GW energije iz obnovljivih izvora.

| (113) | Društvo OMV Petrom odabrano je kao najbolji ponuditelj za četiri fotonaponska projekta (Ișalnița, Tismana Rosia Rovinari, Tismana 1 TPP Rovinari i Rovinari Est) i pridonijet će 50 % temeljnom kapitalu svakog pojedinačnog subjekta posebne namjene, dok će preostalih 50 % doprinosa snositi društvo CE Oltenia. Društvo Tinmar Energy SA odabrano je za jedan projekt koji uključuje prirodni plin (projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Turceni) i četiri fotonaponska projekta (Rovinari, SE Turceni, Pinoasa SE Rovinari i Bohorelu SE Rovinari), a sudjelovat će u temeljnom kapitalu povezanih subjekata posebne namjene s 55 % (preostalih 45 % snosit će društvo CE Oltenia). |
| --- | --- |

(113)

Društvo OMV Petrom odabrano je kao najbolji ponuditelj za četiri fotonaponska projekta (Ișalnița, Tismana Rosia Rovinari, Tismana 1 TPP Rovinari i Rovinari Est) i pridonijet će 50 % temeljnom kapitalu svakog pojedinačnog subjekta posebne namjene, dok će preostalih 50 % doprinosa snositi društvo CE Oltenia. Društvo Tinmar Energy SA odabrano je za jedan projekt koji uključuje prirodni plin (projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Turceni) i četiri fotonaponska projekta (Rovinari, SE Turceni, Pinoasa SE Rovinari i Bohorelu SE Rovinari), a sudjelovat će u temeljnom kapitalu povezanih subjekata posebne namjene s 55 % (preostalih 45 % snosit će društvo CE Oltenia).

| (114) | Ukupan doprinos ulagača temeljnom kapitalu devet subjekata posebne namjene iznosi otprilike [...] EUR. Stopa sudjelovanja ulagača u temeljnom kapitalu subjekata posebne namjene varirat će između 50 % i 55 %. Zajedno s ukupnim kapitalnim izdacima koje će financirati ulagači u iznosu od [...] EUR ukupan doprinos ulagača vlasničkom kapitalu devet subjekata posebne namjene iznosio bi [...] EUR. |
| --- | --- |

(114)

Ukupan doprinos ulagača temeljnom kapitalu devet subjekata posebne namjene iznosi otprilike [...] EUR. Stopa sudjelovanja ulagača u temeljnom kapitalu subjekata posebne namjene varirat će između 50 % i 55 %. Zajedno s ukupnim kapitalnim izdacima koje će financirati ulagači u iznosu od [...] EUR ukupan doprinos ulagača vlasničkom kapitalu devet subjekata posebne namjene iznosio bi [...] EUR.

| (115) | Za projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița nije primljena nijedna ponuda, uglavnom zbog nesigurnosti u pogledu njegova potencijalnog financiranja sredstvima Fonda za modernizaciju, no nekoliko je ponuditelja izrazilo snažan interes, a Rumunjska je najavila da će se postupak podnošenja ponuda za taj projekt ponovno pokrenuti. Rumunjska očekuje da će se projekt podržati sredstvima Fonda za modernizaciju i planira ponovno pokrenuti postupak podnošenja ponuda. Ukupni trošak ulaganja iznosi [...] EUR, a očekuje se da će se sredstvima Fonda za modernizaciju financirati 50 % ukupnog troška ([...] EUR) nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge naknadno odobri Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju. Ako u projektu plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița bude sudjelovao privatni ulagač, očekuje se da će to donijeti dodatnih otprilike [...] EUR doprinosa temeljnom kapitalu povezanih subjekata posebne namjene te dodatnih [...] EUR investicijskih izdataka ulagača. Ostatak će se financirati bankovnim zajmom. Ako ne bude privatnog interesa, ukupni preostali iznos snosit će društvo CE Oltenia, a financirat će se bankovnim zajmom. Budući da je neizvjesno hoće li biti odabran ijedan ponuditelj te hoće li pridonijeti tom projektu, Rumunjska kao vlastiti doprinos ulagača navodi samo doprinos temeljnom kapitalu devet subjekata posebne namjene od [...] EUR. |
| --- | --- |

(115)

Za projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița nije primljena nijedna ponuda, uglavnom zbog nesigurnosti u pogledu njegova potencijalnog financiranja sredstvima Fonda za modernizaciju, no nekoliko je ponuditelja izrazilo snažan interes, a Rumunjska je najavila da će se postupak podnošenja ponuda za taj projekt ponovno pokrenuti. Rumunjska očekuje da će se projekt podržati sredstvima Fonda za modernizaciju i planira ponovno pokrenuti postupak podnošenja ponuda. Ukupni trošak ulaganja iznosi [...] EUR, a očekuje se da će se sredstvima Fonda za modernizaciju financirati 50 % ukupnog troška ([...] EUR) nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge naknadno odobri Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju. Ako u projektu plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița bude sudjelovao privatni ulagač, očekuje se da će to donijeti dodatnih otprilike [...] EUR doprinosa temeljnom kapitalu povezanih subjekata posebne namjene te dodatnih [...] EUR investicijskih izdataka ulagača. Ostatak će se financirati bankovnim zajmom. Ako ne bude privatnog interesa, ukupni preostali iznos snosit će društvo CE Oltenia, a financirat će se bankovnim zajmom. Budući da je neizvjesno hoće li biti odabran ijedan ponuditelj te hoće li pridonijeti tom projektu, Rumunjska kao vlastiti doprinos ulagača navodi samo doprinos temeljnom kapitalu devet subjekata posebne namjene od [...] EUR.

Izdvajanje postrojenja Craiova

Izdvajanje postrojenja Craiova

| (116) | Na temelju plana restrukturiranja kogeneracijska energetska skupina S.E. Craiova II (koja opskrbljuje grad Craiova toplinskom energijom) izdvojila bi se i prebacila općini Craiova. Društvo CE Oltenia jedini je gospodarski subjekt za opskrbu toplinskom energijom u općini Craiova u okrugu Dolj. U kolovozu 2021. glavna skupština dioničara društva CE Oltenia odobrila je (djelomično) izdvajanje postrojenja Craiova II, a provedba transakcije odvija se unutar jasnog vremenskog okvira s datumom zaključenja sredinom svibnja 2022. Izdvajanje bi se u svakom slučaju moglo provesti najkasnije do lipnja 2022. |
| --- | --- |

(116)

Na temelju plana restrukturiranja kogeneracijska energetska skupina S.E. Craiova II (koja opskrbljuje grad Craiova toplinskom energijom) izdvojila bi se i prebacila općini Craiova. Društvo CE Oltenia jedini je gospodarski subjekt za opskrbu toplinskom energijom u općini Craiova u okrugu Dolj. U kolovozu 2021. glavna skupština dioničara društva CE Oltenia odobrila je (djelomično) izdvajanje postrojenja Craiova II, a provedba transakcije odvija se unutar jasnog vremenskog okvira s datumom zaključenja sredinom svibnja 2022. Izdvajanje bi se u svakom slučaju moglo provesti najkasnije do lipnja 2022.

| (117) | Rumunjska smatra da bi se eksternalizacija postrojenja Craiova II trebala smatrati mjerom kojom se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja jer će dovesti do stvaranja održivog konkurenta na tržištu električne energije, s kapacitetom od 120 MW. |
| --- | --- |

(117)

Rumunjska smatra da bi se eksternalizacija postrojenja Craiova II trebala smatrati mjerom kojom se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja jer će dovesti do stvaranja održivog konkurenta na tržištu električne energije, s kapacitetom od 120 MW.

Mjere praćenja poslovanja

Mjere praćenja poslovanja

| (118) | Osim toga, Rumunjska se obvezala da će se korisnik suzdržati od: i. stjecanja udjela u bilo kojem društvu u razdoblju restrukturiranja, osim ako je to neophodno za osiguranje njegove dugoročne održivosti i na temelju odobrenja Komisije te ii. navođenja državne potpore kao konkurentne prednosti pri oglašavanju svojih proizvoda i usluga. |
| --- | --- |

(118)

Osim toga, Rumunjska se obvezala da će se korisnik suzdržati od: i. stjecanja udjela u bilo kojem društvu u razdoblju restrukturiranja, osim ako je to neophodno za osiguranje njegove dugoročne održivosti i na temelju odobrenja Komisije te ii. navođenja državne potpore kao konkurentne prednosti pri oglašavanju svojih proizvoda i usluga.

5.   OCJENA MJERA

OCJENA MJERA

| (119) | Komisija će prvo ocijeniti uključuju li mjere za financiranje plana restrukturiranja društva CE Oltenia, kako su utvrđene u uvodnoj izjavi 27., državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a te, ako uključuju, je li ta potpora zakonita i spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(119)

Komisija će prvo ocijeniti uključuju li mjere za financiranje plana restrukturiranja društva CE Oltenia, kako su utvrđene u uvodnoj izjavi 27., državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a te, ako uključuju, je li ta potpora zakonita i spojiva s unutarnjim tržištem.

5.1.   Postojanje državne potpore

Postojanje državne potpore

| (120) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, „[o]sim ako je Ugovorima drukčije predviđeno, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(120)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, „[o]sim ako je Ugovorima drukčije predviđeno, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (121) | Kako bi se mjera smatrala potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: i. mjera se mora moći pripisati državi i mora se financirati iz državnih sredstava, ii. primatelj mora na temelju nje ostvariti neku prednost, iii. ta prednost mora biti selektivna i iv. mjerom se mora narušavati ili prijetiti da će se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(121)

Kako bi se mjera smatrala potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: i. mjera se mora moći pripisati državi i mora se financirati iz državnih sredstava, ii. primatelj mora na temelju nje ostvariti neku prednost, iii. ta prednost mora biti selektivna i iv. mjerom se mora narušavati ili prijetiti da će se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

5.1.1.   Državna sredstva i pripisivost državi

Državna sredstva i pripisivost državi

| (122) | Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 31. odluke o potpori za sanaciju, Ministarstvo javnih financija trebalo je u korist društva CE Oltenia odobriti zajam u iznosu od 251 milijun EUR, s uplatom na devizni račun društva otvoren u Narodnoj banci Rumunjske u okviru provedbe hitnog pravilnika rumunjske vlade. Stoga se zajam za sanaciju mogao pripisati državi i uključivao je državna sredstva. Kao dio potpore za restrukturiranje, zajam za sanaciju konvertirat će se u bespovratna sredstva, koja će država osigurati iz državnog proračuna. |
| --- | --- |

(122)

Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 31. odluke o potpori za sanaciju, Ministarstvo javnih financija trebalo je u korist društva CE Oltenia odobriti zajam u iznosu od 251 milijun EUR, s uplatom na devizni račun društva otvoren u Narodnoj banci Rumunjske u okviru provedbe hitnog pravilnika rumunjske vlade. Stoga se zajam za sanaciju mogao pripisati državi i uključivao je državna sredstva. Kao dio potpore za restrukturiranje, zajam za sanaciju konvertirat će se u bespovratna sredstva, koja će država osigurati iz državnog proračuna.

| (123) | Kako je utvrđeno u Hitnom pravilniku o uspostavi pravnog okvira za odobravanje državne potpore za restrukturiranje društva CE Oltenia S.A. (nacrt), financiranje bespovratnih sredstava, povećanje kapitala (uvodna izjava 30.) i zajmove osigurat će Ministarstvo javnih financija ili Ministarstvo energetike iz državnog proračuna, dok će državno jamstvo za zajmove izvozno-uvozne banke Rumunjske, EXIMBANK – S.A., (uvodna izjava 29.) isto tako odobriti Ministarstvo javnih financija uime i za račun države. Bespovratna sredstva iz travnja 2021. u iznosu od 241 milijun EUR, koja su već odobrena, uključivala su i sredstva iz državnog proračuna, a odluka o njihovoj dodjeli donesena je na temelju Hitnog vladina pravilnika br. 21/2021, s naknadnim izmjenama i dopunama. |
| --- | --- |

(123)

Kako je utvrđeno u Hitnom pravilniku o uspostavi pravnog okvira za odobravanje državne potpore za restrukturiranje društva CE Oltenia S.A. (nacrt), financiranje bespovratnih sredstava, povećanje kapitala (uvodna izjava 30.) i zajmove osigurat će Ministarstvo javnih financija ili Ministarstvo energetike iz državnog proračuna, dok će državno jamstvo za zajmove izvozno-uvozne banke Rumunjske, EXIMBANK – S.A., (uvodna izjava 29.) isto tako odobriti Ministarstvo javnih financija uime i za račun države. Bespovratna sredstva iz travnja 2021. u iznosu od 241 milijun EUR, koja su već odobrena, uključivala su i sredstva iz državnog proračuna, a odluka o njihovoj dodjeli donesena je na temelju Hitnog vladina pravilnika br. 21/2021, s naknadnim izmjenama i dopunama.

| (124) | Bespovratna sredstva Fonda za modernizaciju (uvodna izjava 27.) uključuju državna sredstva s obzirom na to da se proračun Fonda za modernizaciju djelomično sastoji od dodatnih emisijskih jedinica koje su osigurale odabrane države članice, uključujući Rumunjsku (uvodna izjava 80.). Nadalje, ta se bespovratna sredstva mogu odobriti samo nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju (uvodna izjava 90.). Rumunjska tijela u tom pogledu imaju diskrecijsko pravo pri odabiru prijedloga ulaganja koji se podnose fondu, a nakon što se prenesu, sredstva Fonda za modernizaciju nalaze se pod kontrolom Rumunjske. S obzirom na navedeno financiranje sredstvima Fonda za modernizaciju uključuje državna sredstva, čija se upotreba pripisuje državi. |
| --- | --- |

(124)

Bespovratna sredstva Fonda za modernizaciju (uvodna izjava 27.) uključuju državna sredstva s obzirom na to da se proračun Fonda za modernizaciju djelomično sastoji od dodatnih emisijskih jedinica koje su osigurale odabrane države članice, uključujući Rumunjsku (uvodna izjava 80.). Nadalje, ta se bespovratna sredstva mogu odobriti samo nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju (uvodna izjava 90.). Rumunjska tijela u tom pogledu imaju diskrecijsko pravo pri odabiru prijedloga ulaganja koji se podnose fondu, a nakon što se prenesu, sredstva Fonda za modernizaciju nalaze se pod kontrolom Rumunjske. S obzirom na navedeno financiranje sredstvima Fonda za modernizaciju uključuje državna sredstva, čija se upotreba pripisuje državi.

| (125) | Komisija stoga zaključuje da mjere, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 27., uključuju državna sredstva te da se odluka o dodjeli tih mjera može pripisati državi. |
| --- | --- |

(125)

Komisija stoga zaključuje da mjere, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 27., uključuju državna sredstva te da se odluka o dodjeli tih mjera može pripisati državi.

5.1.2.   Prednost

Prednost

| (126) | Komisija navodi da je Rumunjska prijavila mjere kao državnu potporu. Tom se prijavom Komisiju ne oslobađa od toga da sama provjeri uključuju li mjere državnu potporu i, osobito, ostvaruje li korisnik od njih prednost time što subjekt na tržištu koji je u vlasništvu dionica u situaciji koja je najsličnija situaciji Rumunjske ne bi donio sličnu odluku i dodijelio iste mjere pod istim uvjetima, ostavljajući po strani koristi koje Rumunjska očekuje kao javno tijelo (50). |
| --- | --- |

(126)

Komisija navodi da je Rumunjska prijavila mjere kao državnu potporu. Tom se prijavom Komisiju ne oslobađa od toga da sama provjeri uključuju li mjere državnu potporu i, osobito, ostvaruje li korisnik od njih prednost time što subjekt na tržištu koji je u vlasništvu dionica u situaciji koja je najsličnija situaciji Rumunjske ne bi donio sličnu odluku i dodijelio iste mjere pod istim uvjetima, ostavljajući po strani koristi koje Rumunjska očekuje kao javno tijelo (50).

50

| (127) | Komisija mora ispitati mogu li se mjere smatrati potporom u smislu da korisnik na temelju njih ostvaruje gospodarsku prednost (51). Postojanje takve prednosti može se razaznati iz činjenice da korisnik ne može dobiti dostatan kapital ili se financirati dugom (uvodna izjava 92.) po tržišnim uvjetima bez javne potpore. |
| --- | --- |

(127)

Komisija mora ispitati mogu li se mjere smatrati potporom u smislu da korisnik na temelju njih ostvaruje gospodarsku prednost (51). Postojanje takve prednosti može se razaznati iz činjenice da korisnik ne može dobiti dostatan kapital ili se financirati dugom (uvodna izjava 92.) po tržišnim uvjetima bez javne potpore.

51

| (128) | Mjerama će se društvu CE Oltenia pomoći da financira nastavak poslovanja i provedbu plana restrukturiranja tako što će mu se omogućiti pristup financiranju koje s obzirom na svoju specifičnu situaciju i trenutačne okolnosti nije moglo dobiti na tržištu. Konkretno, velik dio potpore za restrukturiranje čine izravna bespovratna sredstva koja daje država i koja ne bi bila dostupna na tržištu. Iako je društvo CE Oltenia moglo privući određeno tržišno financiranje u obliku doprinosa ulagačâ subjektima posebne namjene (uvodna izjava 90.) te bankovno financiranje (uvodna izjava 92.), to zbog izostanka javnog financiranja neće biti dovoljno za provedbu potrebnog prelaska na plin i obnovljive izvore energije, koji je neophodan za dugoročnu održivost korisnika. U tom je smislu upitno bi li korisnik za nova ulaganja mogao privući jednaka tržišna sredstva bez javnog financiranja subjekata posebne namjene. |
| --- | --- |

(128)

Mjerama će se društvu CE Oltenia pomoći da financira nastavak poslovanja i provedbu plana restrukturiranja tako što će mu se omogućiti pristup financiranju koje s obzirom na svoju specifičnu situaciju i trenutačne okolnosti nije moglo dobiti na tržištu. Konkretno, velik dio potpore za restrukturiranje čine izravna bespovratna sredstva koja daje država i koja ne bi bila dostupna na tržištu. Iako je društvo CE Oltenia moglo privući određeno tržišno financiranje u obliku doprinosa ulagačâ subjektima posebne namjene (uvodna izjava 90.) te bankovno financiranje (uvodna izjava 92.), to zbog izostanka javnog financiranja neće biti dovoljno za provedbu potrebnog prelaska na plin i obnovljive izvore energije, koji je neophodan za dugoročnu održivost korisnika. U tom je smislu upitno bi li korisnik za nova ulaganja mogao privući jednaka tržišna sredstva bez javnog financiranja subjekata posebne namjene.

| (129) | Isto tako, s obzirom na to da će Rumunjska financiranje društva CE Oltenia osigurati primjenom instrumenata povećanja kapitala i jamstava koje bi mogao osigurati i dioničar u istom položaju, ti se instrumenti kombiniraju u jedinstvenoj državnoj intervenciji zajedno s instrumentima bespovratnih sredstava koji nisu dostupni na financijskim tržištima utvrđenima u Hitnom pravilniku o uspostavi pravnog okvira za odobravanje državne potpore za restrukturiranje društva CE Oltenia S.A. (nacrt) i potencijalnim bespovratnim sredstvima Fonda za modernizaciju te s produljenjem zajma za sanaciju koji uključuje potporu. |
| --- | --- |

(129)

Isto tako, s obzirom na to da će Rumunjska financiranje društva CE Oltenia osigurati primjenom instrumenata povećanja kapitala i jamstava koje bi mogao osigurati i dioničar u istom položaju, ti se instrumenti kombiniraju u jedinstvenoj državnoj intervenciji zajedno s instrumentima bespovratnih sredstava koji nisu dostupni na financijskim tržištima utvrđenima u Hitnom pravilniku o uspostavi pravnog okvira za odobravanje državne potpore za restrukturiranje društva CE Oltenia S.A. (nacrt) i potencijalnim bespovratnim sredstvima Fonda za modernizaciju te s produljenjem zajma za sanaciju koji uključuje potporu.

| (130) | Iako ta kombinacija instrumenata općenito osigurava naknadu i moguće pozitivne strane državnog udjela, gubici koji se očekuju na početku razdoblja restrukturiranja čine ukupan povrat nedostatnim da bi se smatrao spojivim s tržištem. Prijavljene mjere dio su jedinstvene državne intervencije: prvo, povećanje temeljnog kapitala, jamstva i bespovratna sredstva koje osigurava država u cijelosti su utvrđeni jedinstvenim pravnim aktom koji se donosi u jednom trenutku, iako se njihova provedba može odvijati i biti raspoređena u različitim vremenskim razmacima. Drugo, povrat ulaganja u dionice ili u jamstva ne može se promatrati odvojeno od neplaćenih i bespovratnih sredstava, čime se samostalne naknade koje bi Rumunjska mogla očekivati od pojedinačnih jamstava i povećanja kapitala smanjuju ispod svakog očekivanja kad je riječ o spojivosti s tržištem. Osim toga, javno se financiranje ne može pripisati ponašanju dioničara koje je spojivo s tržištem jer se jedinstvena intervencija temelji na različitim osnovama koje su strane ulagačima u tržišnom gospodarstvu, kako je opisano u Hitnom pravilniku o uspostavi pravnog okvira za odobravanje državne potpore za restrukturiranje društva CE Oltenia S.A. (nacrt), a ne na prethodnim procjenama dostatnog povrata za državu. Razlozi koje Rumunjska navodi u nacrtu pravilnika uključuju, primjerice, činjenicu da je društvo CE Oltenia najveći gospodarski subjekt u regiji Olteniji, stoga bi posljedice prekida njegove djelatnosti u nedostatku financijskih sredstava potrebnih za restrukturiranje djelatnosti mogli biti povećanje nezaposlenosti, pogoršanje životnih uvjeta u lokalnim zajednicama ili pojava velike vjerojatnosti ozbiljnog poremećaja nacionalnog energetskog sustava te neke znatne socijalne teškoće u zajednicama u toj regiji. |
| --- | --- |

(130)

Iako ta kombinacija instrumenata općenito osigurava naknadu i moguće pozitivne strane državnog udjela, gubici koji se očekuju na početku razdoblja restrukturiranja čine ukupan povrat nedostatnim da bi se smatrao spojivim s tržištem. Prijavljene mjere dio su jedinstvene državne intervencije: prvo, povećanje temeljnog kapitala, jamstva i bespovratna sredstva koje osigurava država u cijelosti su utvrđeni jedinstvenim pravnim aktom koji se donosi u jednom trenutku, iako se njihova provedba može odvijati i biti raspoređena u različitim vremenskim razmacima. Drugo, povrat ulaganja u dionice ili u jamstva ne može se promatrati odvojeno od neplaćenih i bespovratnih sredstava, čime se samostalne naknade koje bi Rumunjska mogla očekivati od pojedinačnih jamstava i povećanja kapitala smanjuju ispod svakog očekivanja kad je riječ o spojivosti s tržištem. Osim toga, javno se financiranje ne može pripisati ponašanju dioničara koje je spojivo s tržištem jer se jedinstvena intervencija temelji na različitim osnovama koje su strane ulagačima u tržišnom gospodarstvu, kako je opisano u Hitnom pravilniku o uspostavi pravnog okvira za odobravanje državne potpore za restrukturiranje društva CE Oltenia S.A. (nacrt), a ne na prethodnim procjenama dostatnog povrata za državu. Razlozi koje Rumunjska navodi u nacrtu pravilnika uključuju, primjerice, činjenicu da je društvo CE Oltenia najveći gospodarski subjekt u regiji Olteniji, stoga bi posljedice prekida njegove djelatnosti u nedostatku financijskih sredstava potrebnih za restrukturiranje djelatnosti mogli biti povećanje nezaposlenosti, pogoršanje životnih uvjeta u lokalnim zajednicama ili pojava velike vjerojatnosti ozbiljnog poremećaja nacionalnog energetskog sustava te neke znatne socijalne teškoće u zajednicama u toj regiji.

| (131) | Komisija stoga zaključuje da se mjerama omogućuje gospodarska prednost društva CE Oltenia u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(131)

Komisija stoga zaključuje da se mjerama omogućuje gospodarska prednost društva CE Oltenia u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

5.1.3.   Selektivnost

Selektivnost

| (132) | Mjere će se dodijeliti isključivo u korist društva CE Oltenia. Kako je naveo Sud (52), ako je u pitanju pojedinačna potpora, utvrđivanje gospodarske prednosti načelno omogućuje pretpostavku da je mjera selektivna. To je tako bez obzira na to postoje li na relevantnim tržištima subjekti koji se nalaze u usporedivoj situaciji. Iako Rumunjska još uvijek može odobriti državnu potporu drugim energetskim subjektima koji su konkurentni društvu CE Oltenia, prijavljene mjere u svakom slučaju nisu dio šire mjere opće gospodarske politike za pružanje iste vrste ad hoc potpore svim poduzećima koja se nalaze u usporedivoj pravnoj i činjeničnoj situaciji s obzirom na cilj mjera i koja su aktivna u energetskom sektoru ili u drugim gospodarskim sektorima, već je ta potpora dostupna samo društvu CE Oltenia. |
| --- | --- |

(132)

Mjere će se dodijeliti isključivo u korist društva CE Oltenia. Kako je naveo Sud (52), ako je u pitanju pojedinačna potpora, utvrđivanje gospodarske prednosti načelno omogućuje pretpostavku da je mjera selektivna. To je tako bez obzira na to postoje li na relevantnim tržištima subjekti koji se nalaze u usporedivoj situaciji. Iako Rumunjska još uvijek može odobriti državnu potporu drugim energetskim subjektima koji su konkurentni društvu CE Oltenia, prijavljene mjere u svakom slučaju nisu dio šire mjere opće gospodarske politike za pružanje iste vrste ad hoc potpore svim poduzećima koja se nalaze u usporedivoj pravnoj i činjeničnoj situaciji s obzirom na cilj mjera i koja su aktivna u energetskom sektoru ili u drugim gospodarskim sektorima, već je ta potpora dostupna samo društvu CE Oltenia.

52

ad hoc

| (133) | Komisija stoga zaključuje da su mjere selektivne u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(133)

Komisija stoga zaključuje da su mjere selektivne u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

5.1.4.   Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (134) | Kad se potporom koju dodijeli država članica ojača položaj pojedinog poduzeća u odnosu na druga konkurentna poduzeća u trgovini unutar Unije, smatra se da je ta potpora imala utjecaja na potonja poduzeća. Dovoljno je da se primatelj potpore natječe s drugim poduzećima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje. U tom smislu činjenica da je gospodarski sektor bio liberaliziran na razini Unije predstavlja element s pomoću kojeg se može odrediti stvarni ili potencijalni utjecaj na tržišno natjecanje te na trgovinu među državama članicama. Društvo CE Oltenia potrošače u Rumunjskoj opskrbljuje električnom te, u manjoj mjeri, toplinskom energijom, a Rumunjska ima elektroenergetske interkonekcije sa susjednim zemljama. Tržište električne energije otvoreno je za tržišno natjecanje u Uniji te za pružanje usluga među državama članicama. |
| --- | --- |

(134)

Kad se potporom koju dodijeli država članica ojača položaj pojedinog poduzeća u odnosu na druga konkurentna poduzeća u trgovini unutar Unije, smatra se da je ta potpora imala utjecaja na potonja poduzeća. Dovoljno je da se primatelj potpore natječe s drugim poduzećima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje. U tom smislu činjenica da je gospodarski sektor bio liberaliziran na razini Unije predstavlja element s pomoću kojeg se može odrediti stvarni ili potencijalni utjecaj na tržišno natjecanje te na trgovinu među državama članicama. Društvo CE Oltenia potrošače u Rumunjskoj opskrbljuje električnom te, u manjoj mjeri, toplinskom energijom, a Rumunjska ima elektroenergetske interkonekcije sa susjednim zemljama. Tržište električne energije otvoreno je za tržišno natjecanje u Uniji te za pružanje usluga među državama članicama.

| (135) | Stoga bi mjere mogle narušiti ili prijete da će narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(135)

Stoga bi mjere mogle narušiti ili prijete da će narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

5.1.5.   Zaključak o postojanju državne potpore

Zaključak o postojanju državne potpore

| (136) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija zaključuje da mjere čine državnu potporu društvu CE Oltenia u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(136)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija zaključuje da mjere čine državnu potporu društvu CE Oltenia u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

5.2.   Zakonitost mjera

Zakonitost mjera

| (137) | Iako je zajam za sanaciju, koji će se sad konvertirati u bespovratna sredstva kako bi se dodatno poduprlo restrukturiranje, dodijeljen zakonito, Rumunjska je Komisiju o planu restrukturiranja društva CE Oltenia obavijestila više od šest mjeseci nakon donošenja odluke o potpori za sanaciju (uvodna izjava 32.) 24. veljače 2020. |
| --- | --- |

(137)

Iako je zajam za sanaciju, koji će se sad konvertirati u bespovratna sredstva kako bi se dodatno poduprlo restrukturiranje, dodijeljen zakonito, Rumunjska je Komisiju o planu restrukturiranja društva CE Oltenia obavijestila više od šest mjeseci nakon donošenja odluke o potpori za sanaciju (uvodna izjava 32.) 24. veljače 2020.

| (138) | Osim toga, Rumunjska je društvu CE Oltenia u ožujku 2021. dodijelila bespovratna sredstva u iznosu od 241 milijun EUR za djelomično pokrivanje njegovih troškova emisijskih jedinica CO2 za 2020. dok je u tijeku bio službeni istražni postupak u pogledu potpore za restrukturiranje tog društva. Ta su bespovratna sredstva dio mjera, odnosno: bespovratna sredstva u iznosu od 1 090 milijuna EUR za djelomično pokrivanje troškova emisijskih jedinica CO2 u razdoblju 2021.–2026. (uvodna izjava 28.). |
| --- | --- |

(138)

Osim toga, Rumunjska je društvu CE Oltenia u ožujku 2021. dodijelila bespovratna sredstva u iznosu od 241 milijun EUR za djelomično pokrivanje njegovih troškova emisijskih jedinica CO2 za 2020. dok je u tijeku bio službeni istražni postupak u pogledu potpore za restrukturiranje tog društva. Ta su bespovratna sredstva dio mjera, odnosno: bespovratna sredstva u iznosu od 1 090 milijuna EUR za djelomično pokrivanje troškova emisijskih jedinica CO2 u razdoblju 2021.–2026. (uvodna izjava 28.).

2

2

| (139) | Prema tome, Rumunjska nije ispunila obvezu mirovanja utvrđenu člankom 108. stavkom 3. UFEU-a te se stoga potpora za restrukturiranje u korist društva CE Oltenia smatra djelomično nezakonitom državnom potporom. |
| --- | --- |

(139)

Prema tome, Rumunjska nije ispunila obvezu mirovanja utvrđenu člankom 108. stavkom 3. UFEU-a te se stoga potpora za restrukturiranje u korist društva CE Oltenia smatra djelomično nezakonitom državnom potporom.

5.3.   Spojivost potpore s unutarnjim tržištem

Spojivost potpore s unutarnjim tržištem

| (140) | U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a potpore za poticanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(140)

U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a potpore za poticanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

| (141) | Stoga, kako bi se mogla smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a, državna potpora mora ispunjavati dva uvjeta: i. mora biti namijenjena za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja te ii. ne smije negativno utjecati na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj je to suprotno zajedničkom interesu. Ta dva uvjeta ne dovode u pitanje činjenicu da se odlukama koje Komisija donese na toj osnovi mora osigurati usklađenost s pravom Unije (53). U okviru prvog uvjeta Komisija ispituje je li potpora namijenjena za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti. U okviru drugog uvjeta Komisija odmjerava pozitivne učinke predložene potpore u odnosu na negativne učinke koje ta potpora može imati na unutarnje tržište (54). |
| --- | --- |

(141)

Stoga, kako bi se mogla smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a, državna potpora mora ispunjavati dva uvjeta: i. mora biti namijenjena za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja te ii. ne smije negativno utjecati na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj je to suprotno zajedničkom interesu. Ta dva uvjeta ne dovode u pitanje činjenicu da se odlukama koje Komisija donese na toj osnovi mora osigurati usklađenost s pravom Unije (53). U okviru prvog uvjeta Komisija ispituje je li potpora namijenjena za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti. U okviru drugog uvjeta Komisija odmjerava pozitivne učinke predložene potpore u odnosu na negativne učinke koje ta potpora može imati na unutarnje tržište (54).

53

54

| (142) | S obzirom na prijavu i na informacije prikupljene za vrijeme službenog istražnog postupka o potpori za restrukturiranje nije utvrđeno da bi potpora za restrukturiranje, njezini uvjeti ili gospodarske djelatnosti koje se olakšavaju tom potporom mogli podrazumijevati kršenje relevantnih odredaba prava Unije. Konkretno, Komisija Rumunjskoj nije poslala obrazloženo mišljenje o mogućem kršenju prava Unije niti je pokrenula službeni postupak u pogledu tog aspekta koji bi bio povezan s ovim predmetom. Komisija isto tako nije zaprimila relevantne pritužbe. |
| --- | --- |

(142)

S obzirom na prijavu i na informacije prikupljene za vrijeme službenog istražnog postupka o potpori za restrukturiranje nije utvrđeno da bi potpora za restrukturiranje, njezini uvjeti ili gospodarske djelatnosti koje se olakšavaju tom potporom mogli podrazumijevati kršenje relevantnih odredaba prava Unije. Konkretno, Komisija Rumunjskoj nije poslala obrazloženo mišljenje o mogućem kršenju prava Unije niti je pokrenula službeni postupak u pogledu tog aspekta koji bi bio povezan s ovim predmetom. Komisija isto tako nije zaprimila relevantne pritužbe.

| (143) | Komisija je od trećih strana (uvodne izjave od 49. do 58.) dobila informacije u kojima se navodi da bi državna potpora, njezini uvjeti ili gospodarske djelatnosti koje se olakšavaju tom potporom mogli biti u suprotnosti s pravom Unije. Konkretno, treće su strane navele da društvo CE Oltenia posljednjih godina nije poštovalo granične vrijednosti emisija (povezane s NOx, SO2, lebdećim česticama itd.). |
| --- | --- |

(143)

Komisija je od trećih strana (uvodne izjave od 49. do 58.) dobila informacije u kojima se navodi da bi državna potpora, njezini uvjeti ili gospodarske djelatnosti koje se olakšavaju tom potporom mogli biti u suprotnosti s pravom Unije. Konkretno, treće su strane navele da društvo CE Oltenia posljednjih godina nije poštovalo granične vrijednosti emisija (povezane s NOx, SO2, lebdećim česticama itd.).

2

| (144) | Komisija smatra da poštovanje primjenjivih emisijskih normi koje spominju treće strane nije neodvojivo povezano ni s potporom i njezinim uvjetima ni s razvojem djelatnosti proizvodnje električne energije koji se podupire potporom. Odgovarajuće tehnologije kontrole i smanjenja onečišćenja poništavaju povezanost između emisija NOx, SO2, lebdećih čestica ili drugih onečišćujućih tvari i proizvodnje električne energije. Komisija stoga smatra da se potporom za restrukturiranje ne podupire djelatnost koja je protivna pravu Unije te da ta potpora nije neodvojivo povezana s mogućim kršenjem drugih odredaba prava Unije. Štoviše, plan restrukturiranja uključuje ulaganja usmjerena na poboljšanje okolišne učinkovitosti postrojenja smanjenjem onečišćujućih tvari (uvodna izjava 77.). S obzirom na dostupne informacije nema naznaka da društvo CE Oltenia krši svoje obveze povezane s relevantnim emisijama NOx, SO2, lebdećih čestica ili drugih onečišćujućih tvari ili druge odredbe o okolišu. |
| --- | --- |

(144)

Komisija smatra da poštovanje primjenjivih emisijskih normi koje spominju treće strane nije neodvojivo povezano ni s potporom i njezinim uvjetima ni s razvojem djelatnosti proizvodnje električne energije koji se podupire potporom. Odgovarajuće tehnologije kontrole i smanjenja onečišćenja poništavaju povezanost između emisija NOx, SO2, lebdećih čestica ili drugih onečišćujućih tvari i proizvodnje električne energije. Komisija stoga smatra da se potporom za restrukturiranje ne podupire djelatnost koja je protivna pravu Unije te da ta potpora nije neodvojivo povezana s mogućim kršenjem drugih odredaba prava Unije. Štoviše, plan restrukturiranja uključuje ulaganja usmjerena na poboljšanje okolišne učinkovitosti postrojenja smanjenjem onečišćujućih tvari (uvodna izjava 77.). S obzirom na dostupne informacije nema naznaka da društvo CE Oltenia krši svoje obveze povezane s relevantnim emisijama NOx, SO2, lebdećih čestica ili drugih onečišćujućih tvari ili druge odredbe o okolišu.

2

2

| (145) | Komisija je nadalje ocijenila tvrdnju da bi potpora za restrukturiranje društva CE Oltenia kojom se pokrivaju troškovi emisijskih jedinica CO2 bila u suprotnosti s načelom „onečišćivač plaća” sadržanim u članku 191. stavku 2. UFEU-a i u Direktivi 2003/87/EZ, kojim se od subjekata zahtijeva da plate za CO2 koji emitiraju (uvodna izjava 57.). Načelo „onečišćivač plaća” utvrđeno je u članku 191. stavku 2. UFEU-a, u skladu s kojim se politika Unije o okolišu, među ostalim načelima, temelji na načelu da bi onečišćivač trebao platiti. |
| --- | --- |

(145)

Komisija je nadalje ocijenila tvrdnju da bi potpora za restrukturiranje društva CE Oltenia kojom se pokrivaju troškovi emisijskih jedinica CO2 bila u suprotnosti s načelom „onečišćivač plaća” sadržanim u članku 191. stavku 2. UFEU-a i u Direktivi 2003/87/EZ, kojim se od subjekata zahtijeva da plate za CO2 koji emitiraju (uvodna izjava 57.). Načelo „onečišćivač plaća” utvrđeno je u članku 191. stavku 2. UFEU-a, u skladu s kojim se politika Unije o okolišu, među ostalim načelima, temelji na načelu da bi onečišćivač trebao platiti.

2

2

| (146) | U preambuli Direktive 2003/87/EZ upućuje se na članak 175. stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (sadašnji članak 192. stavak 1. UFEU-a), u kojem se utvrđuje postupak koji Vijeće slijedi pri odlučivanju o tome koju bi mjeru Unija trebala poduzeti kako bi postigla ciljeve iz članka 174. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (sadašnji članak 191. UFEU-a), koji uz načelo „onečišćivač plaća” uključuje nastojanje da se uzmu u obzir raznolikost situacija u različitim regijama Unije i druga načela. |
| --- | --- |

(146)

U preambuli Direktive 2003/87/EZ upućuje se na članak 175. stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (sadašnji članak 192. stavak 1. UFEU-a), u kojem se utvrđuje postupak koji Vijeće slijedi pri odlučivanju o tome koju bi mjeru Unija trebala poduzeti kako bi postigla ciljeve iz članka 174. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (sadašnji članak 191. UFEU-a), koji uz načelo „onečišćivač plaća” uključuje nastojanje da se uzmu u obzir raznolikost situacija u različitim regijama Unije i druga načela.

| (147) | Tvrdnja trećih strana može se tumačiti kao implikacija da se Direktivom 2003/87/EZ implicitno provodi načelo „onečišćivač plaća” jer se smatra da je CO2 onečišćivač zraka s obzirom na to da njegova koncentracija izaziva ekološke probleme i na to da bi emiteri CO2 obuhvaćeni područjem primjene te direktive nužno trebali snositi troškove emisijskih jedinica CO2. |
| --- | --- |

(147)

Tvrdnja trećih strana može se tumačiti kao implikacija da se Direktivom 2003/87/EZ implicitno provodi načelo „onečišćivač plaća” jer se smatra da je CO2 onečišćivač zraka s obzirom na to da njegova koncentracija izaziva ekološke probleme i na to da bi emiteri CO2 obuhvaćeni područjem primjene te direktive nužno trebali snositi troškove emisijskih jedinica CO2.

2

2

2

| (148) | Tvrdnja se temelji na pretpostavci da se Direktivom 2003/87/EZ implicitno provodi načelo „onečišćivač plaća” i da bi se to načelo trebalo provoditi ne uzimajući u obzir regionalne situacije na koje se isto tako upućuje u članku 174. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (sadašnji članak 191. UFEU-a). Čak i ako je ta pretpostavka točna, trebalo bi napomenuti da načelo „onečišćivač plaća” nije apsolutno i bezuvjetno načelo koje nadjačava sve druge aspekte. Potrebno ga je uskladiti s drugim ciljevima Direktive 2003/87/EZ, čija je glavna svrha ostvarenje cilja zaštite okoliša koji se odnosi na smanjenje emisija iz sektora koje obuhvaća na razinu ispod prethodno dogovorene gornje granice. Komisija napominje da se u ovom slučaju ubrzanim i zajamčenim zatvaranjem elektrana na lignit i njihovom djelomičnom zamjenom postrojenjima na prirodni plin i fotonaponske izvore energije postiže smanjenje emisija koje je relevantno za ostvarivanje okolišnog cilja sustava za trgovanje emisijama. Komisija nadalje napominje da, čak i za poduzetnike koji nisu u teškoćama, postoje mogućnosti potpore kojima se smanjuje signal cijene ugljika, ali dovode do smanjenja emisija i drugih koristi za okoliš, kao što je potpora za nove tehnologije. Komisija isto tako napominje da će društvo CE Oltenia, unatoč činjenici da će dio emisijskih jedinica koje su mu potrebne financirati država, nastaviti plaćati za dio svojih emisijskih jedinica te će na njega stoga i dalje utjecati signal cijene ugljika s obzirom na to da će mu smanjenja emisija i dalje omogućivati uštedu na troškovima ugljika. Čim se korisnik vrati u stanje održivosti, ponovno će snositi puni trošak ugljika. Komisija stoga ne smatra da se davanjem potpore za restrukturiranje društvu CE Oltenia – koja isto tako uključuje privremeno i djelomično financiranje emisijskih jedinica CO2, u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje – krši Direktiva 2003/87/EZ. |
| --- | --- |

(148)

Tvrdnja se temelji na pretpostavci da se Direktivom 2003/87/EZ implicitno provodi načelo „onečišćivač plaća” i da bi se to načelo trebalo provoditi ne uzimajući u obzir regionalne situacije na koje se isto tako upućuje u članku 174. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (sadašnji članak 191. UFEU-a). Čak i ako je ta pretpostavka točna, trebalo bi napomenuti da načelo „onečišćivač plaća” nije apsolutno i bezuvjetno načelo koje nadjačava sve druge aspekte. Potrebno ga je uskladiti s drugim ciljevima Direktive 2003/87/EZ, čija je glavna svrha ostvarenje cilja zaštite okoliša koji se odnosi na smanjenje emisija iz sektora koje obuhvaća na razinu ispod prethodno dogovorene gornje granice. Komisija napominje da se u ovom slučaju ubrzanim i zajamčenim zatvaranjem elektrana na lignit i njihovom djelomičnom zamjenom postrojenjima na prirodni plin i fotonaponske izvore energije postiže smanjenje emisija koje je relevantno za ostvarivanje okolišnog cilja sustava za trgovanje emisijama. Komisija nadalje napominje da, čak i za poduzetnike koji nisu u teškoćama, postoje mogućnosti potpore kojima se smanjuje signal cijene ugljika, ali dovode do smanjenja emisija i drugih koristi za okoliš, kao što je potpora za nove tehnologije. Komisija isto tako napominje da će društvo CE Oltenia, unatoč činjenici da će dio emisijskih jedinica koje su mu potrebne financirati država, nastaviti plaćati za dio svojih emisijskih jedinica te će na njega stoga i dalje utjecati signal cijene ugljika s obzirom na to da će mu smanjenja emisija i dalje omogućivati uštedu na troškovima ugljika. Čim se korisnik vrati u stanje održivosti, ponovno će snositi puni trošak ugljika. Komisija stoga ne smatra da se davanjem potpore za restrukturiranje društvu CE Oltenia – koja isto tako uključuje privremeno i djelomično financiranje emisijskih jedinica CO2, u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje – krši Direktiva 2003/87/EZ.

2

| (149) | Kad je riječ o stajalištu trećih strana da se državnom potporom ne mogu pokrivati troškovi usklađenosti s emisijskim normama, Komisija napominje da je relevantan okvir za ocjenu spojivosti potpore za restrukturiranje prijavljene u korist društva CE Oltenia ocjena na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a u okviru primjene Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, a ne Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju na koje se pozivaju treće strane (uvodna izjava 50.). Potonje smjernice ne primjenjuju se na prijavljenu potporu za restrukturiranje jer je društvo CE Oltenia poduzetnik u teškoćama, a potpora za restrukturiranje nije potpora za zaštitu okoliša ili energiju koja podliježe istoj skupini uvjeta spojivosti (55). Iako državna potpora za usklađivanje s obvezujućim regulatornim standardima ne bi imala učinak poticaja u slučaju potpore za zaštitu okoliša (jer su subjekti dovoljno motivirani za usklađenost s takvim obvezujućim propisima), takva bi potpora mogla biti potrebna kako bi se omogućilo restrukturiranje poduzetnika koji bez te potpore ne bi mogao pokrivati svoje troškove tijekom razdoblja koje je potrebno za provedbu tog restrukturiranja. |
| --- | --- |

(149)

Kad je riječ o stajalištu trećih strana da se državnom potporom ne mogu pokrivati troškovi usklađenosti s emisijskim normama, Komisija napominje da je relevantan okvir za ocjenu spojivosti potpore za restrukturiranje prijavljene u korist društva CE Oltenia ocjena na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a u okviru primjene Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, a ne Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju na koje se pozivaju treće strane (uvodna izjava 50.). Potonje smjernice ne primjenjuju se na prijavljenu potporu za restrukturiranje jer je društvo CE Oltenia poduzetnik u teškoćama, a potpora za restrukturiranje nije potpora za zaštitu okoliša ili energiju koja podliježe istoj skupini uvjeta spojivosti (55). Iako državna potpora za usklađivanje s obvezujućim regulatornim standardima ne bi imala učinak poticaja u slučaju potpore za zaštitu okoliša (jer su subjekti dovoljno motivirani za usklađenost s takvim obvezujućim propisima), takva bi potpora mogla biti potrebna kako bi se omogućilo restrukturiranje poduzetnika koji bez te potpore ne bi mogao pokrivati svoje troškove tijekom razdoblja koje je potrebno za provedbu tog restrukturiranja.

55

| (150) | Potpora za sanaciju i restrukturiranje iz tih smjernica može se iskoristiti za različite vrste troškova kao što su operativni troškovi ili troškovi usklađivanja sa socijalnim obvezama ili obvezama zaštite okoliša, uključujući troškove za pokrivanje kupnje emisijskih jedinica CO2, kao što je to bio slučaj s potporom za sanaciju koja je zakonito dodijeljena društvu CE Oltenia. U praksi, spojiva potpora za sanaciju i usklađivanje namijenjena u druge svrhe osim za plaćanje operativnih troškova emisija CO2 imala bi učinak oslobađanja prihoda koje bi društvo moglo iskoristiti za plaćanje povezanih emisijskih jedinica CO2 s jednakim praktičnim učincima kao što su učinci potpore koja je namijenjena za takve troškove. |
| --- | --- |

(150)

Potpora za sanaciju i restrukturiranje iz tih smjernica može se iskoristiti za različite vrste troškova kao što su operativni troškovi ili troškovi usklađivanja sa socijalnim obvezama ili obvezama zaštite okoliša, uključujući troškove za pokrivanje kupnje emisijskih jedinica CO2, kao što je to bio slučaj s potporom za sanaciju koja je zakonito dodijeljena društvu CE Oltenia. U praksi, spojiva potpora za sanaciju i usklađivanje namijenjena u druge svrhe osim za plaćanje operativnih troškova emisija CO2 imala bi učinak oslobađanja prihoda koje bi društvo moglo iskoristiti za plaćanje povezanih emisijskih jedinica CO2 s jednakim praktičnim učincima kao što su učinci potpore koja je namijenjena za takve troškove.

2

2

2

| (151) | Štoviše, potporom za restrukturiranje poduprijet će se prelazak na goriva koja manje onečišćuju, a posljedica te potpore neće biti nedovoljna motiviranost društva CE Oltenia da poštuje pravila zaštite okoliša. Bez paketa potpore, uključujući njegovu komponentu koja obuhvaća usklađivanje s propisima o zaštiti okoliša, društvo CE Oltenia naglo će izaći s tržišta na način kojim se neće pravilno zaštiti razvoj djelatnosti proizvodnje električne energije u regiji u kojoj se nalazi to društvo. Stoga, s obzirom na njezinu privremenu narav, plan za smanjenje emisija CO2 i regionalnu situaciju, na koju se članak 191. UFEU-a isto tako odnosi, predmetna potpora za restrukturiranje nije u suprotnosti s člankom 191. UFEU-a u pogledu načela „onečišćivač plaća”. |
| --- | --- |

(151)

Štoviše, potporom za restrukturiranje poduprijet će se prelazak na goriva koja manje onečišćuju, a posljedica te potpore neće biti nedovoljna motiviranost društva CE Oltenia da poštuje pravila zaštite okoliša. Bez paketa potpore, uključujući njegovu komponentu koja obuhvaća usklađivanje s propisima o zaštiti okoliša, društvo CE Oltenia naglo će izaći s tržišta na način kojim se neće pravilno zaštiti razvoj djelatnosti proizvodnje električne energije u regiji u kojoj se nalazi to društvo. Stoga, s obzirom na njezinu privremenu narav, plan za smanjenje emisija CO2 i regionalnu situaciju, na koju se članak 191. UFEU-a isto tako odnosi, predmetna potpora za restrukturiranje nije u suprotnosti s člankom 191. UFEU-a u pogledu načela „onečišćivač plaća”.

2

| (152) | Rumunjska smatra da se potpora za restrukturiranje može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(152)

Rumunjska smatra da se potpora za restrukturiranje može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

| (153) | S obzirom na narav i ciljeve predmetne državne potpore te tvrdnje rumunjskih tijela, Komisija će ocijeniti je li planirana potpora za restrukturiranje u skladu s relevantnim odredbama utvrđenima u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje. U tim smjernicama Komisija utvrđuje uvjete prema kojima se državne potpore za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(153)

S obzirom na narav i ciljeve predmetne državne potpore te tvrdnje rumunjskih tijela, Komisija će ocijeniti je li planirana potpora za restrukturiranje u skladu s relevantnim odredbama utvrđenima u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje. U tim smjernicama Komisija utvrđuje uvjete prema kojima se državne potpore za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

| (154) | Komisija provodi test ravnoteže u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a i Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje pri ispitivanju ima li potpora za restrukturiranje negativan učinak na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj je to protivno zajedničkom interesu. Ako korisnik ispunjava uvjete za dobivanje potpore za restrukturiranje, Komisija pri provedbi tog testa uspoređuje pozitivne učinke potpore s negativnim učincima koji proizlaze iz utjecaja državne potpore na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. Komisija pritom uzima u obzir potrebu za državnom intervencijom, primjerenost, proporcionalnost i transparentnost potpore, načelo jednokratne dodjele i mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja utvrđene u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(154)

Komisija provodi test ravnoteže u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a i Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje pri ispitivanju ima li potpora za restrukturiranje negativan učinak na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj je to protivno zajedničkom interesu. Ako korisnik ispunjava uvjete za dobivanje potpore za restrukturiranje, Komisija pri provedbi tog testa uspoređuje pozitivne učinke potpore s negativnim učincima koji proizlaze iz utjecaja državne potpore na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. Komisija pritom uzima u obzir potrebu za državnom intervencijom, primjerenost, proporcionalnost i transparentnost potpore, načelo jednokratne dodjele i mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja utvrđene u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

Prihvatljivost: poduzetnik u teškoćama

Prihvatljivost: poduzetnik u teškoćama

| (155) | Kako bi mogao dobiti potporu za restrukturiranje, korisnik se mora smatrati poduzetnikom u teškoćama, kako je definiran u odjeljku 2.2. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Konkretno, u točki 20. tih smjernica objašnjava se da se smatra da je poduzetnik u teškoćama ako je bez državne intervencije gotovo siguran prestanak njegova poslovanja u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju. To bi bio slučaj ako je ispunjen najmanje jedan od uvjeta opisanih u točki 20. podtočkama od (a) do (d) tih smjernica. |
| --- | --- |

(155)

Kako bi mogao dobiti potporu za restrukturiranje, korisnik se mora smatrati poduzetnikom u teškoćama, kako je definiran u odjeljku 2.2. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Konkretno, u točki 20. tih smjernica objašnjava se da se smatra da je poduzetnik u teškoćama ako je bez državne intervencije gotovo siguran prestanak njegova poslovanja u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju. To bi bio slučaj ako je ispunjen najmanje jedan od uvjeta opisanih u točki 20. podtočkama od (a) do (d) tih smjernica.

| (156) | Kako je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka (56) i odluci o potpori za sanaciju (57), društvo CE Oltenia od 31. prosinca 2019. ispunjava kriterije da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika u skladu s nacionalnim pravom jer je od tog datuma barem 46 njegovih dobavljača moglo zahtijevati otvaranje stečajnog postupka. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 22., društvo CE Oltenia nema kapaciteta za otplatu odobrenog zajma za sanaciju uvećanog za kamate te bi se bez dostavljenog plana restrukturiranja automatski pokrenuo postupak likvidacije. Iz toga proizlazi da društvo CE Oltenia od 2019. ispunjava kriterije da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika u skladu s nacionalnim pravom te da se na temelju točke 20. podtočke (c) Smjernica o potporama za sanaciju i strukturiranje smatra poduzetnikom u teškoćama. |
| --- | --- |

(156)

Kako je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka (56) i odluci o potpori za sanaciju (57), društvo CE Oltenia od 31. prosinca 2019. ispunjava kriterije da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika u skladu s nacionalnim pravom jer je od tog datuma barem 46 njegovih dobavljača moglo zahtijevati otvaranje stečajnog postupka. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 22., društvo CE Oltenia nema kapaciteta za otplatu odobrenog zajma za sanaciju uvećanog za kamate te bi se bez dostavljenog plana restrukturiranja automatski pokrenuo postupak likvidacije. Iz toga proizlazi da društvo CE Oltenia od 2019. ispunjava kriterije da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika u skladu s nacionalnim pravom te da se na temelju točke 20. podtočke (c) Smjernica o potporama za sanaciju i strukturiranje smatra poduzetnikom u teškoćama.

56

57

| (157) | U skladu s točkom 21. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje potpora za restrukturiranje ne može se dodijeliti novoosnovanom poduzeću. Korisnik u ovom slučaju, odnosno društvo CE Oltenia, nije novoosnovano poduzeće za potrebe Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje jer je osnovano 2011. (vidjeti uvodnu izjavu 7.), dakle prije više od tri godine. |
| --- | --- |

(157)

U skladu s točkom 21. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje potpora za restrukturiranje ne može se dodijeliti novoosnovanom poduzeću. Korisnik u ovom slučaju, odnosno društvo CE Oltenia, nije novoosnovano poduzeće za potrebe Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje jer je osnovano 2011. (vidjeti uvodnu izjavu 7.), dakle prije više od tri godine.

| (158) | U skladu s točkom 22. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje potpora za restrukturiranje u pravilu se ne može dodijeliti društvu koje pripada većoj poslovnoj grupaciji ili ga je preuzela takva grupacija, osim ako se može dokazati da su teškoće društva unutarnje naravi i nisu rezultat arbitrarnog prijenosa troškova unutar grupe te da su teškoće preteške da bi ih grupacija mogla sama riješiti. |
| --- | --- |

(158)

U skladu s točkom 22. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje potpora za restrukturiranje u pravilu se ne može dodijeliti društvu koje pripada većoj poslovnoj grupaciji ili ga je preuzela takva grupacija, osim ako se može dokazati da su teškoće društva unutarnje naravi i nisu rezultat arbitrarnog prijenosa troškova unutar grupe te da su teškoće preteške da bi ih grupacija mogla sama riješiti.

| (159) | Teškoće društva CE Oltenia uglavnom proizlaze iz njegova poslovnog modela i goriva utrošenog za proizvodnju električne energije u konkurentskom okruženju rumunjskog tržišta električne energije (uvodne izjave od 23. do 26.). Društvo CE Oltenia ne pripada većoj poslovnoj grupaciji, a država ima isključivu kontrolu nad njim preko Ministarstva energetike (uvodna izjava 7.), stoga je riječ o javnom poduzeću nad kojim država ima isključivu kontrolu na temelju svojeg vlasništva i financijskog sudjelovanja (58). Budući da država ima isključivu kontrolu nad tim društvom, iz toga proizlazi da bi se u ovom slučaju svaka financijska potpora države koja se dodjeljuje društvu CE Oltenia radi pomoći pri rješavanju njegovih teškoća smatrala potporom, osim ako se provodi u skladu s tržišnim uvjetima. Stoga se, iako su teškoće društva CE Oltenia unutarnje naravi, ne postavlja pitanje jesu li one rezultat arbitrarnog prijenosa troškova unutar grupacije ni jesu li preteške da bi ih grupacija mogla sama riješiti. |
| --- | --- |

(159)

Teškoće društva CE Oltenia uglavnom proizlaze iz njegova poslovnog modela i goriva utrošenog za proizvodnju električne energije u konkurentskom okruženju rumunjskog tržišta električne energije (uvodne izjave od 23. do 26.). Društvo CE Oltenia ne pripada većoj poslovnoj grupaciji, a država ima isključivu kontrolu nad njim preko Ministarstva energetike (uvodna izjava 7.), stoga je riječ o javnom poduzeću nad kojim država ima isključivu kontrolu na temelju svojeg vlasništva i financijskog sudjelovanja (58). Budući da država ima isključivu kontrolu nad tim društvom, iz toga proizlazi da bi se u ovom slučaju svaka financijska potpora države koja se dodjeljuje društvu CE Oltenia radi pomoći pri rješavanju njegovih teškoća smatrala potporom, osim ako se provodi u skladu s tržišnim uvjetima. Stoga se, iako su teškoće društva CE Oltenia unutarnje naravi, ne postavlja pitanje jesu li one rezultat arbitrarnog prijenosa troškova unutar grupacije ni jesu li preteške da bi ih grupacija mogla sama riješiti.

58

| (160) | Na temelju navedenoga Komisija zaključuje da je društvo CE Oltenia poduzetnik u teškoćama te da ispunjava uvjete za potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(160)

Na temelju navedenoga Komisija zaključuje da je društvo CE Oltenia poduzetnik u teškoćama te da ispunjava uvjete za potporu za restrukturiranje.

5.3.1.   Potpora olakšava razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja

Potpora olakšava razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja

| (161) | Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, da bi se državna potpora smatrala spojivom s unutarnjim tržištem, njome se mora olakšavati razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja. |
| --- | --- |

(161)

Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, da bi se državna potpora smatrala spojivom s unutarnjim tržištem, njome se mora olakšavati razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja.

| (162) | U tom pogledu, kako bi pokazale da se potporom za restrukturiranje nastoji olakšati razvoj takvih djelatnosti ili područja, države članice koje dodjeljuju takvu potporu moraju dokazati da se njome nastoje spriječiti socijalni problemi ili otkloniti tržišni nedostatak. U konkretnom kontekstu potpore za restrukturiranje Komisija napominje da je, kako se navodi u točki 43. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, izlazak s tržišta u biti važan za širi proces rasta produktivnosti, stoga samo sprečavanje izlaska poduzetnika s tržišta nije dovoljno opravdanje za dodjelu državne potpore. S druge strane, potpore za sanaciju i restrukturiranje ubrajaju se među vrste državnih potpora kojima se najviše narušava tržišno natjecanje jer se upliću u proces izlaska s tržišta. Međutim, u određenim situacijama restrukturiranje poduzetnika u teškoćama može pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti ili područja, među ostalim i izvan konkretnih djelatnosti kojima se bavi korisnik. To bi se dogodilo ako bi u nedostatku takve potpore neuspjeh korisnika doveo do situacija tržišnog nedostatka ili socijalnih problema i kočio razvoj gospodarskih djelatnosti i/ili područja na koja bi negativno utjecale takve situacije. Nepotpun popis takvih situacija naveden je u točki 44. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(162)

U tom pogledu, kako bi pokazale da se potporom za restrukturiranje nastoji olakšati razvoj takvih djelatnosti ili područja, države članice koje dodjeljuju takvu potporu moraju dokazati da se njome nastoje spriječiti socijalni problemi ili otkloniti tržišni nedostatak. U konkretnom kontekstu potpore za restrukturiranje Komisija napominje da je, kako se navodi u točki 43. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, izlazak s tržišta u biti važan za širi proces rasta produktivnosti, stoga samo sprečavanje izlaska poduzetnika s tržišta nije dovoljno opravdanje za dodjelu državne potpore. S druge strane, potpore za sanaciju i restrukturiranje ubrajaju se među vrste državnih potpora kojima se najviše narušava tržišno natjecanje jer se upliću u proces izlaska s tržišta. Međutim, u određenim situacijama restrukturiranje poduzetnika u teškoćama može pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti ili područja, među ostalim i izvan konkretnih djelatnosti kojima se bavi korisnik. To bi se dogodilo ako bi u nedostatku takve potpore neuspjeh korisnika doveo do situacija tržišnog nedostatka ili socijalnih problema i kočio razvoj gospodarskih djelatnosti i/ili područja na koja bi negativno utjecale takve situacije. Nepotpun popis takvih situacija naveden je u točki 44. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

| (163) | Takve se situacije pojavljuju, među ostalim, ako se korisnik čiji se neuspjeh nastoji spriječiti dodjelom potpore nalazi u regiji (na razini NUTS 2) u kojoj je stopa nezaposlenosti veća od nacionalnog prosjeka, postojana i popraćena teškoćama u otvaranju novih radnih mjesta ili ako korisnik ima važnu sustavnu ulogu u određenoj regiji ili sektoru, a njegov izlazak iz te regije ili tog sektora imao bi potencijalne negativne posljedice (točka 44. podtočke (a) i (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). Budući da se potporom korisniku omogućuje da nastavi s poslovanjem, njome se sprečava takav tržišni nedostatak ili socijalni problemi. Međutim, kad je riječ o potpori za restrukturiranje, to vrijedi samo ako se njome korisniku omogućuje da samostalno sudjeluje u tržišnom natjecanju, što se može osigurati jedino ako se potpora temelji na provedbi plana restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila dugoročna održivost korisnika. |
| --- | --- |

(163)

Takve se situacije pojavljuju, među ostalim, ako se korisnik čiji se neuspjeh nastoji spriječiti dodjelom potpore nalazi u regiji (na razini NUTS 2) u kojoj je stopa nezaposlenosti veća od nacionalnog prosjeka, postojana i popraćena teškoćama u otvaranju novih radnih mjesta ili ako korisnik ima važnu sustavnu ulogu u određenoj regiji ili sektoru, a njegov izlazak iz te regije ili tog sektora imao bi potencijalne negativne posljedice (točka 44. podtočke (a) i (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). Budući da se potporom korisniku omogućuje da nastavi s poslovanjem, njome se sprečava takav tržišni nedostatak ili socijalni problemi. Međutim, kad je riječ o potpori za restrukturiranje, to vrijedi samo ako se njome korisniku omogućuje da samostalno sudjeluje u tržišnom natjecanju, što se može osigurati jedino ako se potpora temelji na provedbi plana restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila dugoročna održivost korisnika.

| (164) | Stoga će Komisija najprije ocijeniti je li potpora predviđena radi sprečavanja tržišnog nedostatka ili socijalnih problema (odjeljak 5.3.1.1.) i je li popraćena planom restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila dugoročna održivost korisnika (odjeljak 5.3.1.2.). |
| --- | --- |

(164)

Stoga će Komisija najprije ocijeniti je li potpora predviđena radi sprečavanja tržišnog nedostatka ili socijalnih problema (odjeljak 5.3.1.1.) i je li popraćena planom restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila dugoročna održivost korisnika (odjeljak 5.3.1.2.).

5.3.1.1.   Sprečavanje socijalnih problema ili tržišnog nedostatka koje doprinosi razvoju gospodarske djelatnosti ili gospodarskog područja

Sprečavanje socijalnih problema ili tržišnog nedostatka koje doprinosi razvoju gospodarske djelatnosti ili gospodarskog područja

| (165) | U situacijama u kojima sanacija poduzetnika u teškoćama može pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti ili područja, u točki 44. podtočkama (a) i (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje navode se slučajevi u kojima je stopa nezaposlenosti u regiji u kojoj je korisnik aktivan veća od nacionalnog prosjeka, postojana i popraćena teškoćama u otvaranju novih radnih mjesta u predmetnoj regiji (točka 44. podtočka (a) druga alineja Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje) ili u kojima je potpora namijenjena izbjegavanju rizika od otežavanja gospodarskog rasta zbog neuspjeha poduzetnika koji ima važnu sustavnu ulogu u predmetnom sektoru ili regiji (točka 44. podtočka (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). |
| --- | --- |

(165)

U situacijama u kojima sanacija poduzetnika u teškoćama može pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti ili područja, u točki 44. podtočkama (a) i (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje navode se slučajevi u kojima je stopa nezaposlenosti u regiji u kojoj je korisnik aktivan veća od nacionalnog prosjeka, postojana i popraćena teškoćama u otvaranju novih radnih mjesta u predmetnoj regiji (točka 44. podtočka (a) druga alineja Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje) ili u kojima je potpora namijenjena izbjegavanju rizika od otežavanja gospodarskog rasta zbog neuspjeha poduzetnika koji ima važnu sustavnu ulogu u predmetnom sektoru ili regiji (točka 44. podtočka (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje).

Stopa nezaposlenosti u regiji u kojoj je korisnik aktivan

Stopa nezaposlenosti u regiji u kojoj je korisnik aktivan

| (166) | Rumunjska u tom pogledu upućuje na okolnosti koje se spominju u točki 44. podtočki (a) drugoj alineji Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, tj. tvrdi da je korisnik aktivan u regiji (na razini NUTS 2) u kojoj je stopa nezaposlenosti veća od nacionalnog prosjeka, postojana i popraćena teškoćama u otvaranju novih radnih mjesta. Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da se potporom za restrukturiranje nastoje spriječiti socijalni problemi u okolnostima koje se navode u točki 44. podtočki (a) drugoj alineji Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje (59). Treće strane koje su tijekom postupka dostavile primjedbe nisu dovele u pitanje taj zaključak. |
| --- | --- |

(166)

Rumunjska u tom pogledu upućuje na okolnosti koje se spominju u točki 44. podtočki (a) drugoj alineji Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, tj. tvrdi da je korisnik aktivan u regiji (na razini NUTS 2) u kojoj je stopa nezaposlenosti veća od nacionalnog prosjeka, postojana i popraćena teškoćama u otvaranju novih radnih mjesta. Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da se potporom za restrukturiranje nastoje spriječiti socijalni problemi u okolnostima koje se navode u točki 44. podtočki (a) drugoj alineji Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje (59). Treće strane koje su tijekom postupka dostavile primjedbe nisu dovele u pitanje taj zaključak.

59

| (167) | Stopa nezaposlenosti u Jugozapadnoj Olteniji postojano je veća od nacionalnog prosjeka barem od 2015. Naime, stopa nezaposlenosti u Jugozapadnoj Olteniji u razdoblju 2015.–2020. kretala se između 8,2 % i 5,5 %, dok se prosječna nacionalna stopa u istom razdoblju kretala između 5 % i 3,4 %, pri čemu je stopa nezaposlenosti u Jugozapadnoj Olteniji uvijek bila veća od nacionalnog prosjeka (uvodna izjava 8.). Društvo CE Oltenia u tom pogledu zapošljava osoblje u djelatnostima vađenja lignita i proizvodnje električne energije, a nagli izlazak društva s tržišta svakako bi značio da te osobe zbog svojih stručnih vještina ne bi mogle pronaći primjereno zaposlenje u regiji jer u njoj nema alternativnih djelatnosti rudarstva ili proizvodnje električne energije. Ta je nezaposlenost bila popraćena teškoćama u otvaranju novih radnih mjesta u regiji, kako je vidljivo iz Teritorijalnog plana za pravednu tranziciju okruga Gorj (uvodna izjava 9.). |
| --- | --- |

(167)

Stopa nezaposlenosti u Jugozapadnoj Olteniji postojano je veća od nacionalnog prosjeka barem od 2015. Naime, stopa nezaposlenosti u Jugozapadnoj Olteniji u razdoblju 2015.–2020. kretala se između 8,2 % i 5,5 %, dok se prosječna nacionalna stopa u istom razdoblju kretala između 5 % i 3,4 %, pri čemu je stopa nezaposlenosti u Jugozapadnoj Olteniji uvijek bila veća od nacionalnog prosjeka (uvodna izjava 8.). Društvo CE Oltenia u tom pogledu zapošljava osoblje u djelatnostima vađenja lignita i proizvodnje električne energije, a nagli izlazak društva s tržišta svakako bi značio da te osobe zbog svojih stručnih vještina ne bi mogle pronaći primjereno zaposlenje u regiji jer u njoj nema alternativnih djelatnosti rudarstva ili proizvodnje električne energije. Ta je nezaposlenost bila popraćena teškoćama u otvaranju novih radnih mjesta u regiji, kako je vidljivo iz Teritorijalnog plana za pravednu tranziciju okruga Gorj (uvodna izjava 9.).

| (168) | Komisija stoga smatra da su prisutne okolnosti iz točke 44. podtočke (a) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(168)

Komisija stoga smatra da su prisutne okolnosti iz točke 44. podtočke (a) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

Potporom se podupire poduzetnik sa sustavnom ulogom u regiji Jugozapadna Oltenia

Potporom se podupire poduzetnik sa sustavnom ulogom u regiji Jugozapadna Oltenia

| (169) | Potporom se ujedno nastoji izbjeći rizik od izlaska s tržišta poduzetnika sa sustavnom ulogom u smislu točke 44. podtočke (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(169)

Potporom se ujedno nastoji izbjeći rizik od izlaska s tržišta poduzetnika sa sustavnom ulogom u smislu točke 44. podtočke (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

| (170) | Društvo CE Oltenia treći je najveći proizvođač električne energije u Rumunjskoj sa znatnim udjelom instaliranog proizvodnog kapaciteta (uvodna izjava 11.). Rumunjska je iznijela argument da bi se u slučaju izlaska društva CE Oltenia s tržišta mogao pojaviti rizik od ugrožavanja sigurnosti opskrbe električnom energijom u Rumunjskoj (vidjeti uvodnu izjavu 61.). Iako Rumunjska nije dostavila procjenu adekvatnosti resursa u skladu s metodologijom iz članka 24. Uredbe (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća (60) o unutarnjem tržištu električne energije, Komisija ne može isključiti potencijalne negativne posljedice za opskrbu energijom na regionalnoj razini u Jugozapadnoj Olteniji, u kojoj se nalaze elektrane. Nagli prestanak rada elektrana koje isporučuju električnu, a u slučaju Craiove i toplinsku energiju, ili nagli prestanak iskopavanja mogao bi barem privremeno uzrokovati dodatne troškove za društva i kućanstva pri nastojanju da osiguraju stabilnu opskrbu energijom na regionalnoj razini. Istodobno, Komisija smatra da nije potrebno zauzeti stajalište o argumentu sigurnosti opskrbe na rumunjskom nacionalnom tržištu, uzetom kao cjelina u ovom kontekstu. |
| --- | --- |

(170)

Društvo CE Oltenia treći je najveći proizvođač električne energije u Rumunjskoj sa znatnim udjelom instaliranog proizvodnog kapaciteta (uvodna izjava 11.). Rumunjska je iznijela argument da bi se u slučaju izlaska društva CE Oltenia s tržišta mogao pojaviti rizik od ugrožavanja sigurnosti opskrbe električnom energijom u Rumunjskoj (vidjeti uvodnu izjavu 61.). Iako Rumunjska nije dostavila procjenu adekvatnosti resursa u skladu s metodologijom iz članka 24. Uredbe (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća (60) o unutarnjem tržištu električne energije, Komisija ne može isključiti potencijalne negativne posljedice za opskrbu energijom na regionalnoj razini u Jugozapadnoj Olteniji, u kojoj se nalaze elektrane. Nagli prestanak rada elektrana koje isporučuju električnu, a u slučaju Craiove i toplinsku energiju, ili nagli prestanak iskopavanja mogao bi barem privremeno uzrokovati dodatne troškove za društva i kućanstva pri nastojanju da osiguraju stabilnu opskrbu energijom na regionalnoj razini. Istodobno, Komisija smatra da nije potrebno zauzeti stajalište o argumentu sigurnosti opskrbe na rumunjskom nacionalnom tržištu, uzetom kao cjelina u ovom kontekstu.

60

| (171) | Potencijalne negativne posljedice, osim onih koje se odnose na ulogu društva CE Oltenia kao dobavljača energije u regiji, uključuju negativan učinak prelijevanja na gospodarsku djelatnost i stanje u regiji, a osobito u okrugu Gorj. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., društvo CE Oltenia ima poslovne veze s oko 120 društava u okrugu Gorj, koja zajednički čine oko 50 % gospodarstva okruga u smislu ukupnog godišnjeg prometa ostvarenog 2019. Kad bi društvo CE Oltenia izašlo s tržišta, vjerojatno bi se smanjile gospodarske aktivnosti i gospodarska vrijednost u regiji, a osobito u okrugu Gorj. |
| --- | --- |

(171)

Potencijalne negativne posljedice, osim onih koje se odnose na ulogu društva CE Oltenia kao dobavljača energije u regiji, uključuju negativan učinak prelijevanja na gospodarsku djelatnost i stanje u regiji, a osobito u okrugu Gorj. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., društvo CE Oltenia ima poslovne veze s oko 120 društava u okrugu Gorj, koja zajednički čine oko 50 % gospodarstva okruga u smislu ukupnog godišnjeg prometa ostvarenog 2019. Kad bi društvo CE Oltenia izašlo s tržišta, vjerojatno bi se smanjile gospodarske aktivnosti i gospodarska vrijednost u regiji, a osobito u okrugu Gorj.

| (172) | Osim toga, s otprilike 12 268 zaposlenika društvo CE Oltenia važan je poslodavac u regiji Jugozapadna Oltenia (uvodna izjava 7.). Zatvaranje korisnika uzrokovalo bi izravan gubitak više od 12 000 radnih mjesta, ali i gubitak znatnog broja neizravnih radnih mjesta s obzirom na velik broj trenutačnih partnera u lancu vrijednosti. Vjerojatni stečaj s kojim bi se društvo CE Oltenia suočilo bez potpore za restrukturiranje stoga bi imao znatne negativne učinke prelijevanja na gospodarstvo regije i šire. |
| --- | --- |

(172)

Osim toga, s otprilike 12 268 zaposlenika društvo CE Oltenia važan je poslodavac u regiji Jugozapadna Oltenia (uvodna izjava 7.). Zatvaranje korisnika uzrokovalo bi izravan gubitak više od 12 000 radnih mjesta, ali i gubitak znatnog broja neizravnih radnih mjesta s obzirom na velik broj trenutačnih partnera u lancu vrijednosti. Vjerojatni stečaj s kojim bi se društvo CE Oltenia suočilo bez potpore za restrukturiranje stoga bi imao znatne negativne učinke prelijevanja na gospodarstvo regije i šire.

| (173) | Komisija stoga smatra da korisnik nesumnjivo ima ključnu sustavnu ulogu na regionalnoj razini kad je riječ o razvoju njegove proizvodnje i opskrbe koju osigurava, ali i o razvoju širih gospodarskih djelatnosti koje se oslanjaju na takvu opskrbu, kako je navedeno u točki 44. podtočki (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(173)

Komisija stoga smatra da korisnik nesumnjivo ima ključnu sustavnu ulogu na regionalnoj razini kad je riječ o razvoju njegove proizvodnje i opskrbe koju osigurava, ali i o razvoju širih gospodarskih djelatnosti koje se oslanjaju na takvu opskrbu, kako je navedeno u točki 44. podtočki (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

Zaključak o sprečavanju socijalnih problema ili tržišnog nedostatka

Zaključak o sprečavanju socijalnih problema ili tržišnog nedostatka

| (174) | Iako se Rumunjska pozvala i na okolnosti iz točke 44. podtočaka (b) i (g) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, Komisija smatra da su zahtjevi iz tih točaka ispunjeni te stoga nije potrebno ocjenjivati argumente Rumunjske koji se odnose na njih. Potrebno je isto tako napomenuti da Komisija u odluci o pokretanju postupka nije izrazila sumnje u pogledu ispunjavanja tog kriterija spojivosti niti su joj treće strane poslale primjedbe o neusklađenosti s tim uvjetom. |
| --- | --- |

(174)

Iako se Rumunjska pozvala i na okolnosti iz točke 44. podtočaka (b) i (g) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, Komisija smatra da su zahtjevi iz tih točaka ispunjeni te stoga nije potrebno ocjenjivati argumente Rumunjske koji se odnose na njih. Potrebno je isto tako napomenuti da Komisija u odluci o pokretanju postupka nije izrazila sumnje u pogledu ispunjavanja tog kriterija spojivosti niti su joj treće strane poslale primjedbe o neusklađenosti s tim uvjetom.

| (175) | S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da se potporom pridonosi razvoju gospodarske djelatnosti proizvodnje električne energije i razvoju regije Jugozapadna Oltenia. Potporom se sprečava izlazak poduzetnika koji je aktivan u regiji Jugozapadna Oltenia, u kojoj je stopa nezaposlenosti veća od nacionalnog prosjeka, postojana i popraćena teškoćama u otvaranju novih radnih mjesta te se njome nadalje sprečavaju potencijalne negativne posljedice izlaska poduzetnika koji ima važnu sustavnu ulogu u rumunjskom sektoru proizvodnje energije (točka 44. podtočke (a) i (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). |
| --- | --- |

(175)

S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da se potporom pridonosi razvoju gospodarske djelatnosti proizvodnje električne energije i razvoju regije Jugozapadna Oltenia. Potporom se sprečava izlazak poduzetnika koji je aktivan u regiji Jugozapadna Oltenia, u kojoj je stopa nezaposlenosti veća od nacionalnog prosjeka, postojana i popraćena teškoćama u otvaranju novih radnih mjesta te se njome nadalje sprečavaju potencijalne negativne posljedice izlaska poduzetnika koji ima važnu sustavnu ulogu u rumunjskom sektoru proizvodnje energije (točka 44. podtočke (a) i (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje).

5.3.1.2.   Plan restrukturiranja i ponovna uspostava dugoročne održivosti

Plan restrukturiranja i ponovna uspostava dugoročne održivosti

| (176) | Na temelju točke 46. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje dodjela potpore za restrukturiranje mora se uvjetovati provedbom plana restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost korisnika. Otklanjanje uzroka koji su doveli do teškoća korisnika olakšavanjem ponovne uspostave njegove dugoročne održivosti, nužan je uvjet da bi potpora za restrukturiranje pridonijela razvoju gospodarskih djelatnosti i područja u kojima korisnik djeluje. |
| --- | --- |

(176)

Na temelju točke 46. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje dodjela potpore za restrukturiranje mora se uvjetovati provedbom plana restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost korisnika. Otklanjanje uzroka koji su doveli do teškoća korisnika olakšavanjem ponovne uspostave njegove dugoročne održivosti, nužan je uvjet da bi potpora za restrukturiranje pridonijela razvoju gospodarskih djelatnosti i područja u kojima korisnik djeluje.

| (177) | Na temelju točaka od 45. do 48. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje potpora za restrukturiranje trebala bi se dodijeliti samo kako bi se podržao realističan, koherentan i dalekosežan plan restrukturiranja, čije mjere moraju biti osmišljene za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti u razumnom roku, isključujući svaku daljnju potporu osim one kojom se podupire korisnikov plan restrukturiranja. U planu restrukturiranja moraju se opisati uzroci teškoća korisnika i njegove slabosti te navesti kako će se predloženim mjerama restrukturiranja ukloniti temeljni problemi korisnika. |
| --- | --- |

(177)

Na temelju točaka od 45. do 48. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje potpora za restrukturiranje trebala bi se dodijeliti samo kako bi se podržao realističan, koherentan i dalekosežan plan restrukturiranja, čije mjere moraju biti osmišljene za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti u razumnom roku, isključujući svaku daljnju potporu osim one kojom se podupire korisnikov plan restrukturiranja. U planu restrukturiranja moraju se opisati uzroci teškoća korisnika i njegove slabosti te navesti kako će se predloženim mjerama restrukturiranja ukloniti temeljni problemi korisnika.

| (178) | Rezultati restrukturiranja moraju se dokazati u nizu scenarija, posebice tako da se utvrde parametri uspješnosti i glavni predvidivi čimbenici rizika. Ponovna uspostava održivosti korisnika mora dovesti do primjerenog povrata uloženog kapitala nakon pokrivanja troškova, bez oslanjanja na optimistične pretpostavke o čimbenicima kao što su varijacije u cijeni ili potražnji. Dugoročna održivost postiže se kad poduzetnik može osigurati primjereni planirani povrat kapitala nakon što pokrije sve svoje troškove, uključujući deprecijaciju i financijske naknade, te kad može samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju. |
| --- | --- |

(178)

Rezultati restrukturiranja moraju se dokazati u nizu scenarija, posebice tako da se utvrde parametri uspješnosti i glavni predvidivi čimbenici rizika. Ponovna uspostava održivosti korisnika mora dovesti do primjerenog povrata uloženog kapitala nakon pokrivanja troškova, bez oslanjanja na optimistične pretpostavke o čimbenicima kao što su varijacije u cijeni ili potražnji. Dugoročna održivost postiže se kad poduzetnik može osigurati primjereni planirani povrat kapitala nakon što pokrije sve svoje troškove, uključujući deprecijaciju i financijske naknade, te kad može samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju.

| (179) | Revidirani plan restrukturiranja društva CE Oltenia osmišljen je radi uklanjanja teškoća koje je korisnik utvrdio nakon temeljite procjene uzroka svojih financijskih teškoća (vidjeti uvodne izjave od 22. do 26.) te s namjerom da korisnik ponovno postane održiv. Šestogodišnji plan, koji obuhvaća razdoblje 2021.–2026., ne traje nerazumno dugo, s obzirom na to da: [...]. |
| --- | --- |

(179)

Revidirani plan restrukturiranja društva CE Oltenia osmišljen je radi uklanjanja teškoća koje je korisnik utvrdio nakon temeljite procjene uzroka svojih financijskih teškoća (vidjeti uvodne izjave od 22. do 26.) te s namjerom da korisnik ponovno postane održiv. Šestogodišnji plan, koji obuhvaća razdoblje 2021.–2026., ne traje nerazumno dugo, s obzirom na to da: [...].

| (180) | U sljedećem će odjeljku Komisija najprije ocijeniti vjerodostojnost pretpostavki na kojima se temelji korisnikov plan restrukturiranja, a zatim i dokaze o ponovnoj uspostavi održivosti korisnika po završetku provedbe tog plana. |
| --- | --- |

(180)

U sljedećem će odjeljku Komisija najprije ocijeniti vjerodostojnost pretpostavki na kojima se temelji korisnikov plan restrukturiranja, a zatim i dokaze o ponovnoj uspostavi održivosti korisnika po završetku provedbe tog plana.

Ocjena pretpostavki na kojima se temelje financijske projekcije

Ocjena pretpostavki na kojima se temelje financijske projekcije

| (181) | Komisija je pažljivo razmotrila ključne pretpostavke na kojima se temelje financijske prognoze revidiranog plana restrukturiranja koji je dostavila Rumunjska. |
| --- | --- |

(181)

Komisija je pažljivo razmotrila ključne pretpostavke na kojima se temelje financijske prognoze revidiranog plana restrukturiranja koji je dostavila Rumunjska.

| (182) | Kad je riječ o vjerodostojnosti pretpostavki na kojima se temelje projekcije prihoda, Komisija ističe da će se ukupan proizvodni kapacitet društva CE Oltenia postupno smanjivati s [...] u 2021. na [...] u 2025. te na [...] u 2026. (uvodna izjava 97.), pri čemu će prihodi u istom razdoblju slijediti sličan trend (tablica 3.). Ukupan proizvodni kapacitet smanjit će se za [...] % u razdoblju 2021.–2025., dok će se prihodi u istom razdoblju smanjiti za [...] %. Dva su razloga za sporiji pad prihoda u usporedbi sa smanjenjem kapaciteta: s jedne strane uzrok je povećanje prosječne cijene električne energije za [...] % u razdoblju 2021.–2026., a s druge strane društvo CE Oltenia zamijenit će dio prodaje električne energije koja se trenutačno odvija na manje unosnom tržištu OPCOM-a prodajom na unosnijem tržištu dan unaprijed za vršno opterećenje (uvodna izjava 99.). |
| --- | --- |

(182)

Kad je riječ o vjerodostojnosti pretpostavki na kojima se temelje projekcije prihoda, Komisija ističe da će se ukupan proizvodni kapacitet društva CE Oltenia postupno smanjivati s [...] u 2021. na [...] u 2025. te na [...] u 2026. (uvodna izjava 97.), pri čemu će prihodi u istom razdoblju slijediti sličan trend (tablica 3.). Ukupan proizvodni kapacitet smanjit će se za [...] % u razdoblju 2021.–2025., dok će se prihodi u istom razdoblju smanjiti za [...] %. Dva su razloga za sporiji pad prihoda u usporedbi sa smanjenjem kapaciteta: s jedne strane uzrok je povećanje prosječne cijene električne energije za [...] % u razdoblju 2021.–2026., a s druge strane društvo CE Oltenia zamijenit će dio prodaje električne energije koja se trenutačno odvija na manje unosnom tržištu OPCOM-a prodajom na unosnijem tržištu dan unaprijed za vršno opterećenje (uvodna izjava 99.).

| (183) | Nadalje, u projekcijama se odražavaju prihodi od hidroelektrane počevši od 2023., fotonaponskih parkova počevši od 2024. i plinskih postrojenja počevši od 2025. U predviđanju prihoda uzima se u obzir postupno smanjenje proizvodnje na bazi lignita te njegov položaj rezerve u stanju pripravnosti 2026. (uvodna izjava 97.). |
| --- | --- |

(183)

Nadalje, u projekcijama se odražavaju prihodi od hidroelektrane počevši od 2023., fotonaponskih parkova počevši od 2024. i plinskih postrojenja počevši od 2025. U predviđanju prihoda uzima se u obzir postupno smanjenje proizvodnje na bazi lignita te njegov položaj rezerve u stanju pripravnosti 2026. (uvodna izjava 97.).

| (184) | Projekcije odražavaju nagli pad prihoda od više od [...] % 2026., a [...] i plinske instalacije bit će u funkciji samo šest mjeseci te godine (uvodna izjava 98.). Ukupni kapacitet društva CE Oltenia 2025. bit će [...], dok će 2027., uzimajući u obzir puni kapacitet plinskih postrojenja, dosegnuti [...], što je povećanje ukupnog kapaciteta od [...] % u razdoblju 2025.–2027. Uzlazni trend potvrđuju prihodi, koji bi u istom razdoblju trebali zabilježiti jednako povećanje (uvodna izjava 98.). |
| --- | --- |

(184)

Projekcije odražavaju nagli pad prihoda od više od [...] % 2026., a [...] i plinske instalacije bit će u funkciji samo šest mjeseci te godine (uvodna izjava 98.). Ukupni kapacitet društva CE Oltenia 2025. bit će [...], dok će 2027., uzimajući u obzir puni kapacitet plinskih postrojenja, dosegnuti [...], što je povećanje ukupnog kapaciteta od [...] % u razdoblju 2025.–2027. Uzlazni trend potvrđuju prihodi, koji bi u istom razdoblju trebali zabilježiti jednako povećanje (uvodna izjava 98.).

| (185) | Osim toga, društvo CE Oltenia u svojim je projekcijama prihoda uzelo u obzir druge važne čimbenike kao što su prosječni faktor opterećenja, tehnološke pretpostavke i obujam prodaje električne energije po tržišnom segmentu (uvodna izjava 96.). Komisija stoga smatra da su projekcije prihoda korisnika razumne. |
| --- | --- |

(185)

Osim toga, društvo CE Oltenia u svojim je projekcijama prihoda uzelo u obzir druge važne čimbenike kao što su prosječni faktor opterećenja, tehnološke pretpostavke i obujam prodaje električne energije po tržišnom segmentu (uvodna izjava 96.). Komisija stoga smatra da su projekcije prihoda korisnika razumne.

| (186) | Kad je riječ o troškovima emisijskih jedinica CO2, trebalo bi istaknuti da se početni plan restrukturiranja, u odnosu na koji je Komisija pokrenula formalni istražni postupak, temeljio na nižim procjenama cijena emisijskih jedinica CO2 (61). Taj je plan izrađen na temelju cijena emisijskih jedinica CO2 u rasponu od 25,3 EUR/tona do 31,2 EUR/tona za razdoblje 2020.–2030., iako je cijena već 24. siječnja 2021. dosegnula 33 EUR/tona (uvodna izjava 45.). Revidirani plan restrukturiranja iz lipnja 2021. temeljio se na cijenama između 44 i 63 EUR/tona za razdoblje 2021.–2026. (uvodna izjava 100.). U dugoročnoj perspektivi u okviru koje će se plan ocjenjivati projekcije cijena emisijskih jedinica CO2 za 2026. više su za 57 % od prosječnih cijena za razdoblje 2017.–2021. Komisija stoga smatra da su te projekcije razumne. Ako se cijene emisijskih jedinica CO2 dodatno povećaju, Komisija smatra da to neće utjecati na održivost društva CE Oltenia jer će društvo to povećanje moći proslijediti svojim klijentima kroz više cijene električne energije (uvodna izjava 102.), kao što je potvrđeno u dostavljenoj analizi osjetljivosti (uvodne izjave 101. i 191.). |
| --- | --- |

(186)

Kad je riječ o troškovima emisijskih jedinica CO2, trebalo bi istaknuti da se početni plan restrukturiranja, u odnosu na koji je Komisija pokrenula formalni istražni postupak, temeljio na nižim procjenama cijena emisijskih jedinica CO2 (61). Taj je plan izrađen na temelju cijena emisijskih jedinica CO2 u rasponu od 25,3 EUR/tona do 31,2 EUR/tona za razdoblje 2020.–2030., iako je cijena već 24. siječnja 2021. dosegnula 33 EUR/tona (uvodna izjava 45.). Revidirani plan restrukturiranja iz lipnja 2021. temeljio se na cijenama između 44 i 63 EUR/tona za razdoblje 2021.–2026. (uvodna izjava 100.). U dugoročnoj perspektivi u okviru koje će se plan ocjenjivati projekcije cijena emisijskih jedinica CO2 za 2026. više su za 57 % od prosječnih cijena za razdoblje 2017.–2021. Komisija stoga smatra da su te projekcije razumne. Ako se cijene emisijskih jedinica CO2 dodatno povećaju, Komisija smatra da to neće utjecati na održivost društva CE Oltenia jer će društvo to povećanje moći proslijediti svojim klijentima kroz više cijene električne energije (uvodna izjava 102.), kao što je potvrđeno u dostavljenoj analizi osjetljivosti (uvodne izjave 101. i 191.).

2

2

61

2

2

2

| (187) | Kad je riječ o projekcijama troškova rada, Komisija ističe da korisnik namjerava postupno smanjiti broj svojih zaposlenika zbog zatvaranja energetskih skupina za lignit, što će se postići otpuštanjima i prijevremenim umirovljenjima (uvodna izjava 73). Trošak osoblja [...] u razdoblju 2021.–2025. (uvodna izjava 103.), koji odgovara smanjenju broja zaposlenika za više od [...] % u istom razdoblju. Komisija stoga smatra da su te projekcije vjerodostojne. |
| --- | --- |

(187)

Kad je riječ o projekcijama troškova rada, Komisija ističe da korisnik namjerava postupno smanjiti broj svojih zaposlenika zbog zatvaranja energetskih skupina za lignit, što će se postići otpuštanjima i prijevremenim umirovljenjima (uvodna izjava 73). Trošak osoblja [...] u razdoblju 2021.–2025. (uvodna izjava 103.), koji odgovara smanjenju broja zaposlenika za više od [...] % u istom razdoblju. Komisija stoga smatra da su te projekcije vjerodostojne.

Ocjena ponovne uspostave održivosti korisnika

Ocjena ponovne uspostave održivosti korisnika

| (188) | Nakon što je utvrdila vjerodostojnost pretpostavki na kojima se temelje financijske projekcije, Komisija će ocijeniti može li na temelju tih projekcija korisnik ponovno uspostaviti održivost do završetka plana restrukturiranja. Točnije, Komisija će provjeriti očekuje li korisnik da će do kraja 2026. ostvariti dovoljnu stopu povrata od svojeg poslovanja i hoće li moći samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju. |
| --- | --- |

(188)

Nakon što je utvrdila vjerodostojnost pretpostavki na kojima se temelje financijske projekcije, Komisija će ocijeniti može li na temelju tih projekcija korisnik ponovno uspostaviti održivost do završetka plana restrukturiranja. Točnije, Komisija će provjeriti očekuje li korisnik da će do kraja 2026. ostvariti dovoljnu stopu povrata od svojeg poslovanja i hoće li moći samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju.

| (189) | Na temelju osnovnog scenarija (tablica 3.) društvo CE Oltenia u prvim će godinama provedbe plana restrukturiranja bilježiti negativan EBITDA, uglavnom zbog visokih troškova emisijskih jedinica CO2. Međutim, društvo će počevši od 2021. moći pokrivati sve svoje operativne troškove i troškove deprecijacije (uz iznimku 2022.), što je vidljivo iz pozitivne neto dobiti. Na kraju razdoblja restrukturiranja, što se podudara sa stavljanjem elektrana na lignit izvan pogona, EBITDA će postati pozitivan i dodatno će se poboljšati u razdoblju nakon restrukturiranja (uvodna izjava 104.). |
| --- | --- |

(189)

Na temelju osnovnog scenarija (tablica 3.) društvo CE Oltenia u prvim će godinama provedbe plana restrukturiranja bilježiti negativan EBITDA, uglavnom zbog visokih troškova emisijskih jedinica CO2. Međutim, društvo će počevši od 2021. moći pokrivati sve svoje operativne troškove i troškove deprecijacije (uz iznimku 2022.), što je vidljivo iz pozitivne neto dobiti. Na kraju razdoblja restrukturiranja, što se podudara sa stavljanjem elektrana na lignit izvan pogona, EBITDA će postati pozitivan i dodatno će se poboljšati u razdoblju nakon restrukturiranja (uvodna izjava 104.).

2

| (190) | Kratkoročnu profitabilnost društva CE Oltenia otežavaju visoke cijene emisijskih jedinica CO2, no projekcije dugoročno ukazuju na povrat na kapital u rasponu od [...] % do [...] % u razdoblju 2025.–2026., tj. znatno iznad troška vlasničkog kapitala tog društva od [...] % (uvodna izjava 105.). ROCE je do 2026. i dalje nizak zbog nedavnih troškova ulaganja u nova postrojenja koji još nisu amortizirani. Stoga očekivani povrat ide u prilog argumentu da bi se planom restrukturiranja osigurala dugoročna održivost korisnika. |
| --- | --- |

(190)

Kratkoročnu profitabilnost društva CE Oltenia otežavaju visoke cijene emisijskih jedinica CO2, no projekcije dugoročno ukazuju na povrat na kapital u rasponu od [...] % do [...] % u razdoblju 2025.–2026., tj. znatno iznad troška vlasničkog kapitala tog društva od [...] % (uvodna izjava 105.). ROCE je do 2026. i dalje nizak zbog nedavnih troškova ulaganja u nova postrojenja koji još nisu amortizirani. Stoga očekivani povrat ide u prilog argumentu da bi se planom restrukturiranja osigurala dugoročna održivost korisnika.

2

| (191) | U dostavljenoj analizi osjetljivosti rumunjska su tijela obračunala cijene emisijskih jedinica CO2, koje su bliže trenutačnim cijenama (uvodna izjava 186.), i uzela u obzir više cijene električne energije. Rumunjska je u analizi osjetljivosti dostavila projekcije na temelju cijene od [...] EUR (uvodna izjava 101.). Valja istaknuti da su cijene emisijskih jedinica CO2 u prosincu 2021. iznosile [...] EUR (uvodna izjava 25.). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 101., [...] % ukupnih očekivanih prihoda u razdoblju restrukturiranja ostvaruje se na temelju ugovora s varijabilnim cijenama, što će Rumunjskoj omogućiti da u potpunosti iskoristi prednosti povećanja cijena električne energije počevši od lipnja 2022., kad istječe većina ugovora s fiksnom cijenom. To potvrđuje tvrdnju Rumunjske da se veći troškovi emisijskih jedinica CO2 mogu ublažiti višim cijenama električne energije te da neće ozbiljnije ugroziti dugoročnu profitabilnost korisnika (uvodna izjava 102.). |
| --- | --- |

(191)

U dostavljenoj analizi osjetljivosti rumunjska su tijela obračunala cijene emisijskih jedinica CO2, koje su bliže trenutačnim cijenama (uvodna izjava 186.), i uzela u obzir više cijene električne energije. Rumunjska je u analizi osjetljivosti dostavila projekcije na temelju cijene od [...] EUR (uvodna izjava 101.). Valja istaknuti da su cijene emisijskih jedinica CO2 u prosincu 2021. iznosile [...] EUR (uvodna izjava 25.). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 101., [...] % ukupnih očekivanih prihoda u razdoblju restrukturiranja ostvaruje se na temelju ugovora s varijabilnim cijenama, što će Rumunjskoj omogućiti da u potpunosti iskoristi prednosti povećanja cijena električne energije počevši od lipnja 2022., kad istječe većina ugovora s fiksnom cijenom. To potvrđuje tvrdnju Rumunjske da se veći troškovi emisijskih jedinica CO2 mogu ublažiti višim cijenama električne energije te da neće ozbiljnije ugroziti dugoročnu profitabilnost korisnika (uvodna izjava 102.).

2

2

2

| (192) | Osim toga, čak i ako se uzmu u obzir ažurirani podaci koji odražavaju veće troškove emisijskih jedinica CO2, društvo CE Oltenia do 2026. moći će u potpunosti pokrivati sve svoje operativne troškove i troškove amortizacije. Štoviše, očekuje se da će korisnik do 2026. ostvariti solidne omjere duga i vlasničkog kapitala [...] te EBITDA koeficijenta pokrića kamata [...] (uvodna izjava 106.). To pokazuje sposobnost društva CE Oltenia da podmiri svoje kratkoročne i dugoročne obveze, što je znak da će korisnik dugoročno moći poslovati bez dodatne potpore. |
| --- | --- |

(192)

Osim toga, čak i ako se uzmu u obzir ažurirani podaci koji odražavaju veće troškove emisijskih jedinica CO2, društvo CE Oltenia do 2026. moći će u potpunosti pokrivati sve svoje operativne troškove i troškove amortizacije. Štoviše, očekuje se da će korisnik do 2026. ostvariti solidne omjere duga i vlasničkog kapitala [...] te EBITDA koeficijenta pokrića kamata [...] (uvodna izjava 106.). To pokazuje sposobnost društva CE Oltenia da podmiri svoje kratkoročne i dugoročne obveze, što je znak da će korisnik dugoročno moći poslovati bez dodatne potpore.

2

| (193) | U skladu s točkom 50. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje rumunjska tijela izradila su pesimistični scenarij (vidjeti uvodnu izjavu 106.) kako bi se vidio učinak na financijske rezultate društva. Scenarij se temelji na više nepovoljnih pretpostavki: i. smanjenje cijena električne energije za 5 %, ii. povećanje troškova nabave plina za 5 % te iii. povećanje troška emisijskih jedinica CO2 za 5 %. U tom scenariju društvo na kraju 2026. može očekivati pozitivnu neto dobit i povrat na kapital koji je nešto veći od 3 %. Štoviše, dva pokazatelja zaduženosti (uvodna izjava 106.) i dalje će biti čvrsta kako bi se omogućio pristup dodatnom tržišnom financiranju (zajam) po tržišnim uvjetima, ako se za tim ukaže potreba. Ti pokazatelji pokazuju da bi društvo CE Oltenia u pesimističnom scenariju 2026. i dalje moglo pokrivati sve svoje troškove, uključujući deprecijaciju i podmirivanje svojih dužničkih obveza te opstati na tržištu bez potrebe za dodatnom potporom za restrukturiranje po završetku provedbe plana restrukturiranja. |
| --- | --- |

(193)

U skladu s točkom 50. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje rumunjska tijela izradila su pesimistični scenarij (vidjeti uvodnu izjavu 106.) kako bi se vidio učinak na financijske rezultate društva. Scenarij se temelji na više nepovoljnih pretpostavki: i. smanjenje cijena električne energije za 5 %, ii. povećanje troškova nabave plina za 5 % te iii. povećanje troška emisijskih jedinica CO2 za 5 %. U tom scenariju društvo na kraju 2026. može očekivati pozitivnu neto dobit i povrat na kapital koji je nešto veći od 3 %. Štoviše, dva pokazatelja zaduženosti (uvodna izjava 106.) i dalje će biti čvrsta kako bi se omogućio pristup dodatnom tržišnom financiranju (zajam) po tržišnim uvjetima, ako se za tim ukaže potreba. Ti pokazatelji pokazuju da bi društvo CE Oltenia u pesimističnom scenariju 2026. i dalje moglo pokrivati sve svoje troškove, uključujući deprecijaciju i podmirivanje svojih dužničkih obveza te opstati na tržištu bez potrebe za dodatnom potporom za restrukturiranje po završetku provedbe plana restrukturiranja.

2

| (194) | S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da je predloženi plan restrukturiranja izvediv, koherentan i dalekosežan te da se njime u razumnom roku može ponovno uspostaviti dugoročna održivost društva CE Oltenia, uzimajući u obzir specifičnosti njegova poslovanja i vrijeme potrebno za provedbu i iskorištavanje prednosti planiranih ulaganja. Na temelju toga te s obzirom na trajanje i sadržaj plana restrukturiranja i tržište na kojem djeluje društvo CE Oltenia primjereno je da se Rumunjska pobrine da društvo CE Oltenia pravodobno i djelotvorno provede mjere uključene u plan restrukturiranja kao uvjet za spojivost potpore. Rumunjska ili društvo CE Oltenia treba poduzeti sve mjere potrebne za uklanjanje mogućih odstupanja od financijske putanje i projekcija na kojima se temelji plan restrukturiranja. |
| --- | --- |

(194)

S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da je predloženi plan restrukturiranja izvediv, koherentan i dalekosežan te da se njime u razumnom roku može ponovno uspostaviti dugoročna održivost društva CE Oltenia, uzimajući u obzir specifičnosti njegova poslovanja i vrijeme potrebno za provedbu i iskorištavanje prednosti planiranih ulaganja. Na temelju toga te s obzirom na trajanje i sadržaj plana restrukturiranja i tržište na kojem djeluje društvo CE Oltenia primjereno je da se Rumunjska pobrine da društvo CE Oltenia pravodobno i djelotvorno provede mjere uključene u plan restrukturiranja kao uvjet za spojivost potpore. Rumunjska ili društvo CE Oltenia treba poduzeti sve mjere potrebne za uklanjanje mogućih odstupanja od financijske putanje i projekcija na kojima se temelji plan restrukturiranja.

5.3.2.   Pozitivni učinci potpore na razvoj gospodarskih djelatnosti ili gospodarskih područja nadmašuju negativne učinke, u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i nepovoljnih učinaka na trgovinu

Pozitivni učinci potpore na razvoj gospodarskih djelatnosti ili gospodarskih područja nadmašuju negativne učinke, u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i nepovoljnih učinaka na trgovinu

| (195) | Kako bi se ocijenilo utječe li potpora neopravdano na tržišno natjecanje i trgovinske uvjete, potrebno je ispitati nužnost, primjerenost i proporcionalnost potpore te osigurati transparentnost. Ujedno je potrebno preispitati učinke potpore na tržišno natjecanje i trgovinu te procijeniti njezine pozitivne učinke na razvoj gospodarskih djelatnosti i područja kojima bi trebala pridonijeti, kao i druge pozitivne učinke te potpore, u odnosu na negativne učinke na unutarnje tržište. |
| --- | --- |

(195)

Kako bi se ocijenilo utječe li potpora neopravdano na tržišno natjecanje i trgovinske uvjete, potrebno je ispitati nužnost, primjerenost i proporcionalnost potpore te osigurati transparentnost. Ujedno je potrebno preispitati učinke potpore na tržišno natjecanje i trgovinu te procijeniti njezine pozitivne učinke na razvoj gospodarskih djelatnosti i područja kojima bi trebala pridonijeti, kao i druge pozitivne učinke te potpore, u odnosu na negativne učinke na unutarnje tržište.

5.3.2.1.   Nužnost potpore

Nužnost potpore

| (196) | Na temelju točke 53. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje države članice koje namjeravaju dodijeliti potporu za restrukturiranje moraju dostaviti usporedbu s vjerodostojnim alternativnim scenarijem koji ne uključuje državnu potporu te dokazati da se razvoj gospodarskih djelatnosti ili područja koji se nastoji ostvariti potporom iz odjeljka 3.1.1. tih smjernica ne bi ostvario ili bi se ostvario u manjoj mjeri. |
| --- | --- |

(196)

Na temelju točke 53. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje države članice koje namjeravaju dodijeliti potporu za restrukturiranje moraju dostaviti usporedbu s vjerodostojnim alternativnim scenarijem koji ne uključuje državnu potporu te dokazati da se razvoj gospodarskih djelatnosti ili područja koji se nastoji ostvariti potporom iz odjeljka 3.1.1. tih smjernica ne bi ostvario ili bi se ostvario u manjoj mjeri.

| (197) | Potporom za restrukturiranje nastoji se spriječiti prestanak poslovanja društva CE Oltenia te tako izbjeći tržišni nedostatak i socijalne probleme koji bi onemogućili razvoj usluga proizvodnje električne energije u Rumunjskoj. Taj se cilj ostvaruje provedbom plana restrukturiranja koji se djelomično financira potporom za restrukturiranje, čime se sprečavaju stečaj i prestanak poslovanja do kojih bi sigurno došlo bez te potpore. Plan restrukturiranja pokazuje da je za rješavanje financijskih teškoća korisnika potrebno uzeti u obzir probleme s likvidnošću i solventnošću. Kratkoročno gledano, društvo CE Oltenia ne može ispuniti svoje obveze povezane s nastankom troškova zaštite okoliša ili imati pristup financijskim tržištima, uz iznimku svojih budućih projekata koji su strukturirani kao subjekti posebne namjene sa suulagačima i koji se planiraju sufinancirati potporom. Dugoročno gledano, s obzirom na akumulirane gubitke u iznosu od otprilike 345 milijuna EUR, koji će se bez potpore nastaviti dulje vrijeme, društvo CE Oltenia ne može ispuniti svoje financijske obveze. Valja podsjetiti na to da društvo CE Oltenia već ispunjava, barem od 31. prosinca 2019., kriterije da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika (vidjeti uvodnu izjavu 22.). Stoga bi bez potpore za restrukturiranje njegov izlazak s tržišta bio neizbježan. Stoga je potpora za restrukturiranje potrebna za uspješan završetak plana restrukturiranja, čijom se provedbom pak nastoji olakšati razvoj usluga proizvodnje električne energije u Rumunjskoj i u regiji Jugozapadna Oltenia. |
| --- | --- |

(197)

Potporom za restrukturiranje nastoji se spriječiti prestanak poslovanja društva CE Oltenia te tako izbjeći tržišni nedostatak i socijalne probleme koji bi onemogućili razvoj usluga proizvodnje električne energije u Rumunjskoj. Taj se cilj ostvaruje provedbom plana restrukturiranja koji se djelomično financira potporom za restrukturiranje, čime se sprečavaju stečaj i prestanak poslovanja do kojih bi sigurno došlo bez te potpore. Plan restrukturiranja pokazuje da je za rješavanje financijskih teškoća korisnika potrebno uzeti u obzir probleme s likvidnošću i solventnošću. Kratkoročno gledano, društvo CE Oltenia ne može ispuniti svoje obveze povezane s nastankom troškova zaštite okoliša ili imati pristup financijskim tržištima, uz iznimku svojih budućih projekata koji su strukturirani kao subjekti posebne namjene sa suulagačima i koji se planiraju sufinancirati potporom. Dugoročno gledano, s obzirom na akumulirane gubitke u iznosu od otprilike 345 milijuna EUR, koji će se bez potpore nastaviti dulje vrijeme, društvo CE Oltenia ne može ispuniti svoje financijske obveze. Valja podsjetiti na to da društvo CE Oltenia već ispunjava, barem od 31. prosinca 2019., kriterije da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika (vidjeti uvodnu izjavu 22.). Stoga bi bez potpore za restrukturiranje njegov izlazak s tržišta bio neizbježan. Stoga je potpora za restrukturiranje potrebna za uspješan završetak plana restrukturiranja, čijom se provedbom pak nastoji olakšati razvoj usluga proizvodnje električne energije u Rumunjskoj i u regiji Jugozapadna Oltenia.

5.3.2.2.   Primjerenost potpore

Primjerenost potpore

| (198) | Potpora za restrukturiranje neće se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako se mjerama kojima se u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje omogućuje ostvarivanje istog cilja; potpora se mora propisno nadoknaditi, a odabrani instrumenti moraju biti primjereni za problem solventnosti ili likvidnosti koji nastoje riješiti (62). |
| --- | --- |

(198)

Potpora za restrukturiranje neće se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako se mjerama kojima se u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje omogućuje ostvarivanje istog cilja; potpora se mora propisno nadoknaditi, a odabrani instrumenti moraju biti primjereni za problem solventnosti ili likvidnosti koji nastoje riješiti (62).

62

| (199) | Potpora za restrukturiranje ima oblik bespovratnih sredstava, državnog jamstva za zajam, dokapitalizacije te konverzije zajma u bespovratna sredstva (uvodna izjava 27.). |
| --- | --- |

(199)

Potpora za restrukturiranje ima oblik bespovratnih sredstava, državnog jamstva za zajam, dokapitalizacije te konverzije zajma u bespovratna sredstva (uvodna izjava 27.).

| (200) | Kako je opisano u uvodnoj izjavi 79., Rumunjska smatra da će troškovi restrukturiranja za koje se očekuje da će nastati u razdoblju 2021.–2026. iznositi 3,94 milijarde EUR. Od tog iznosa otprilike 1,76 milijardi EUR osigurala bi država (uključujući zajam za sanaciju u iznosu od 251 milijun EUR koji će se konvertirati u bespovratna sredstva kako bi se smanjili preneseni gubici, dokapitalizaciju u iznosu od 226 milijuna EUR, državno jamstvo za zajam u iznosu od 195,8 milijuna EUR i bespovratna sredstva u iznosu od 1 090 milijuna EUR) (63), dok bi bespovratna sredstva za nova ulaganja u iznosu od 895,3 milijuna EUR osigurala iz Fonda za modernizaciju nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili, prema potrebi, Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju. |
| --- | --- |

(200)

Kako je opisano u uvodnoj izjavi 79., Rumunjska smatra da će troškovi restrukturiranja za koje se očekuje da će nastati u razdoblju 2021.–2026. iznositi 3,94 milijarde EUR. Od tog iznosa otprilike 1,76 milijardi EUR osigurala bi država (uključujući zajam za sanaciju u iznosu od 251 milijun EUR koji će se konvertirati u bespovratna sredstva kako bi se smanjili preneseni gubici, dokapitalizaciju u iznosu od 226 milijuna EUR, državno jamstvo za zajam u iznosu od 195,8 milijuna EUR i bespovratna sredstva u iznosu od 1 090 milijuna EUR) (63), dok bi bespovratna sredstva za nova ulaganja u iznosu od 895,3 milijuna EUR osigurala iz Fonda za modernizaciju nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili, prema potrebi, Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju.

63

| (201) | Naknada za državnu potporu realizirat će se kroz očekivanu pozitivnu neto dobit, čime će se povećati vrijednost udjela države u društvu CE Oltenia (otprilike 95 % nakon povećanja temeljnog kapitala), te kroz prodaju najmanje 20 % udjela države u društvu CE Oltenia. Naime, kao rezultat smanjenja temeljnog kapitala i dokapitalizacije koja slijedi udio države u društvu CE Oltenia povećat će se s trenutačnih 77,15 % na otprilike 95 % (uvodne izjave 93. i 94.). Ta dokapitalizacija, koja nije bila dio početne prijave, omogućit će državi da oduzme svaku prednost koju stvori društvo CE Oltenia bez obzira na to što se dio potpore korisniku dodjeljuje putem izravnih bespovratnih sredstava. S obzirom na novu strukturu dioničara 95 % vlasničkog udjela državi će u biti omogućiti da ostvari korist i naknadu za potporu u obliku dokapitalizacije društva CE Oltenia, izravnih bespovratnih sredstava ili jamstva jer povećanje neto dobiti društva CE Oltenia zbog niske naknade za financijske instrumente ili izostanka takve naknade u usporedbi s financiranjem po tržišnim uvjetima povećava vrijednost udjela. |
| --- | --- |

(201)

Naknada za državnu potporu realizirat će se kroz očekivanu pozitivnu neto dobit, čime će se povećati vrijednost udjela države u društvu CE Oltenia (otprilike 95 % nakon povećanja temeljnog kapitala), te kroz prodaju najmanje 20 % udjela države u društvu CE Oltenia. Naime, kao rezultat smanjenja temeljnog kapitala i dokapitalizacije koja slijedi udio države u društvu CE Oltenia povećat će se s trenutačnih 77,15 % na otprilike 95 % (uvodne izjave 93. i 94.). Ta dokapitalizacija, koja nije bila dio početne prijave, omogućit će državi da oduzme svaku prednost koju stvori društvo CE Oltenia bez obzira na to što se dio potpore korisniku dodjeljuje putem izravnih bespovratnih sredstava. S obzirom na novu strukturu dioničara 95 % vlasničkog udjela državi će u biti omogućiti da ostvari korist i naknadu za potporu u obliku dokapitalizacije društva CE Oltenia, izravnih bespovratnih sredstava ili jamstva jer povećanje neto dobiti društva CE Oltenia zbog niske naknade za financijske instrumente ili izostanka takve naknade u usporedbi s financiranjem po tržišnim uvjetima povećava vrijednost udjela.

| (202) | Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81., rumunjska tijela obvezala su se da će prodati dostatnu količinu dionica rumunjske države u društvu CE Oltenia, odnosno najmanje 20 % prava vlasništva, prije završetka razdoblja restrukturiranja 2026. Rumunjska je dostavila analizu vrednovanja prema kojoj je okvirna tržišna vrijednost 20 % udjela države u vlasničkom kapitalu društva CE Oltenia na dan 31. prosinca 2026. procijenjena na [...] EUR na temelju osnovnog scenarija ili [...] EUR na temelju alternativnog scenarija (uvodna izjava 84.). Nakon provedbe, okvirni iznos od [...] EUR činit će ex post naknadu države za potporu u korist društva CE Oltenia. Stoga, iako se Rumunjska čvrsto obvezala da će prodati najmanje 20 % prava vlasništva, nije se obvezala da će za takvu prodaju postići konkretnu minimalnu cijenu, već je umjesto toga dostavila okvirni raspon. Komisija iznos od [...] EUR uzima kao konzervativnu procjenu za potrebe izračunavanja ex post naknade države. Prodajom po tržišnim uvjetima smanjuje se iznos ex post potpore. Takva ex post naknada države može se smatrati primjerenom te je za planiranu potporu za restrukturiranje utvrđena primjerena naknada. |
| --- | --- |

(202)

Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81., rumunjska tijela obvezala su se da će prodati dostatnu količinu dionica rumunjske države u društvu CE Oltenia, odnosno najmanje 20 % prava vlasništva, prije završetka razdoblja restrukturiranja 2026. Rumunjska je dostavila analizu vrednovanja prema kojoj je okvirna tržišna vrijednost 20 % udjela države u vlasničkom kapitalu društva CE Oltenia na dan 31. prosinca 2026. procijenjena na [...] EUR na temelju osnovnog scenarija ili [...] EUR na temelju alternativnog scenarija (uvodna izjava 84.). Nakon provedbe, okvirni iznos od [...] EUR činit će ex post naknadu države za potporu u korist društva CE Oltenia. Stoga, iako se Rumunjska čvrsto obvezala da će prodati najmanje 20 % prava vlasništva, nije se obvezala da će za takvu prodaju postići konkretnu minimalnu cijenu, već je umjesto toga dostavila okvirni raspon. Komisija iznos od [...] EUR uzima kao konzervativnu procjenu za potrebe izračunavanja ex post naknade države. Prodajom po tržišnim uvjetima smanjuje se iznos ex post potpore. Takva ex post naknada države može se smatrati primjerenom te je za planiranu potporu za restrukturiranje utvrđena primjerena naknada.

ex post

ex post

ex post

ex post

| (203) | Osim toga, u skladu s točkom 58. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, odabrani instrumenti moraju biti primjereni za problem solventnosti ili likvidnosti koji nastoje riješiti. Potpora za restrukturiranje ima oblik raznih instrumenata (bespovratna sredstva, državno jamstvo za zajam za potporu likvidnosti te dokapitalizacija za potporu vlasničkom kapitalu) koji društvu CE Oltenia osiguravaju potrebno financiranje vlasničkim kapitalom kako bi se ojačala njegova solventnost i bilančna pozicija te ujedno poduprla potrebna ulaganja kako bi se u temelju izmijenila kombinacija goriva i pokrili troškovi emisijskih jedinica CO2 dok nova sredstva za proizvodnju energije ne budu u potpunosti funkcionalna. U tom kontekstu Komisija smatra da se odabranim instrumentima rješavaju i problemi likvidnosti i problemi solventnosti korisnika. |
| --- | --- |

(203)

Osim toga, u skladu s točkom 58. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, odabrani instrumenti moraju biti primjereni za problem solventnosti ili likvidnosti koji nastoje riješiti. Potpora za restrukturiranje ima oblik raznih instrumenata (bespovratna sredstva, državno jamstvo za zajam za potporu likvidnosti te dokapitalizacija za potporu vlasničkom kapitalu) koji društvu CE Oltenia osiguravaju potrebno financiranje vlasničkim kapitalom kako bi se ojačala njegova solventnost i bilančna pozicija te ujedno poduprla potrebna ulaganja kako bi se u temelju izmijenila kombinacija goriva i pokrili troškovi emisijskih jedinica CO2 dok nova sredstva za proizvodnju energije ne budu u potpunosti funkcionalna. U tom kontekstu Komisija smatra da se odabranim instrumentima rješavaju i problemi likvidnosti i problemi solventnosti korisnika.

2

| (204) | U tim okolnostima Komisija smatra da je potpora za restrukturiranje primjerena. |
| --- | --- |

(204)

U tim okolnostima Komisija smatra da je potpora za restrukturiranje primjerena.

5.3.2.3.   Proporcionalnost, vlastiti doprinos i raspodjela tereta

Proporcionalnost, vlastiti doprinos i raspodjela tereta

| (205) | Na temelju točke 38. podtočke (e) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje potpora ne smije premašiti najmanji iznos potreban za ostvarenje cilja te potpore. Iznos i intenzitet potpore za restrukturiranje moraju biti strogo ograničeni na najmanju razinu potrebnu za provedbu restrukturiranja, uzimajući u obzir postojeća financijska sredstava korisnika, njegovih dioničara ili poslovne grupacije kojoj pripada (točka 61. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). Mora se osobito osigurati dostatna razina vlastitog doprinosa troškovima restrukturiranja i, ako se državna potpora daje u obliku kojim se poboljšava pozicija vlasničkog kapitala korisnika, raspodjele tereta. Pri ocjenjivanju tih zahtjeva u obzir se uzima svaka potpora za sanaciju koja je prethodno dodijeljena. |
| --- | --- |

(205)

Na temelju točke 38. podtočke (e) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje potpora ne smije premašiti najmanji iznos potreban za ostvarenje cilja te potpore. Iznos i intenzitet potpore za restrukturiranje moraju biti strogo ograničeni na najmanju razinu potrebnu za provedbu restrukturiranja, uzimajući u obzir postojeća financijska sredstava korisnika, njegovih dioničara ili poslovne grupacije kojoj pripada (točka 61. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). Mora se osobito osigurati dostatna razina vlastitog doprinosa troškovima restrukturiranja i, ako se državna potpora daje u obliku kojim se poboljšava pozicija vlasničkog kapitala korisnika, raspodjele tereta. Pri ocjenjivanju tih zahtjeva u obzir se uzima svaka potpora za sanaciju koja je prethodno dodijeljena.

| (206) | Vlastiti doprinos korisnika planu restrukturiranja mora biti stvaran i konkretan te bi obično trebao biti sličan dodijeljenoj potpori u smislu učinka na poziciju solventnosti ili likvidnosti korisnika. Na temelju točke 63. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija bi trebala ocijeniti jesu li razni izvori vlastitog doprinosa stvarni i uključuju li potporu. U skladu s točkom 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija obično smatra vlastiti doprinos prikladnim ako iznosi najmanje 50% troškova restrukturiranja. |
| --- | --- |

(206)

Vlastiti doprinos korisnika planu restrukturiranja mora biti stvaran i konkretan te bi obično trebao biti sličan dodijeljenoj potpori u smislu učinka na poziciju solventnosti ili likvidnosti korisnika. Na temelju točke 63. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija bi trebala ocijeniti jesu li razni izvori vlastitog doprinosa stvarni i uključuju li potporu. U skladu s točkom 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija obično smatra vlastiti doprinos prikladnim ako iznosi najmanje 50% troškova restrukturiranja.

| (207) | Komisija treba provjeriti uključuju li razni izvori sredstava za financiranje plana restrukturiranja, opisani u uvodnim izjavama od 79. do 91., potporu i jesu li stvarni, tj. je li u dovoljnoj mjeri sigurno da će se ostvariti za vrijeme provedbe plana restrukturiranja, ne uključujući očekivanu buduću dobit. |
| --- | --- |

(207)

Komisija treba provjeriti uključuju li razni izvori sredstava za financiranje plana restrukturiranja, opisani u uvodnim izjavama od 79. do 91., potporu i jesu li stvarni, tj. je li u dovoljnoj mjeri sigurno da će se ostvariti za vrijeme provedbe plana restrukturiranja, ne uključujući očekivanu buduću dobit.

| (208) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81., ulaganja u plinske turbine s kombiniranim ciklusom i fotonaponska postrojenja mogu se djelomično financirati sredstvima Fonda za modernizaciju nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili, prema potrebi, Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju. Bespovratna sredstva iz Fonda za modernizaciju čine državnu potporu (vidjeti uvodnu izjavu 124.) i stoga se ubrajaju u iznos potpore i ne smatraju se izvorom vlastitog doprinosa. |
| --- | --- |

(208)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81., ulaganja u plinske turbine s kombiniranim ciklusom i fotonaponska postrojenja mogu se djelomično financirati sredstvima Fonda za modernizaciju nakon što Rumunjska podnese odgovarajuće prijedloge ulaganja te nakon što te prijedloge odobri Europska investicijska banka ili, prema potrebi, Odbor za ulaganja Fonda za modernizaciju. Bespovratna sredstva iz Fonda za modernizaciju čine državnu potporu (vidjeti uvodnu izjavu 124.) i stoga se ubrajaju u iznos potpore i ne smatraju se izvorom vlastitog doprinosa.

| (209) | Glavni izvor vlastitog doprinosa društva CE Oltenia prihodi su od prodaje električne energije. Očekivani ukupni prihodi od prodaje u razdoblju 2021.–2025. iznose 1 275 milijuna EUR. Iako se u točki 63. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje navodi da se očekivanje budućih prihoda ne može smatrati dovoljno sigurnim i stvarnim vlastitim doprinosom podupiranju čistih ulaganja i drugih troškova, potrebno je ipak uzeti u obzir da je od iznosa od otprilike 1 275 milijuna EUR već unovčeno 574 milijuna EUR (vidjeti uvodnu izjavu 87.). Stoga od ukupnog iznosa prihoda od prodaje koji društvo CE Oltenia smatra vlastitim doprinosom Komisija kao stvaran i konkretan vlastiti doprinos prihvaća samo unovčeni iznos od 574 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(209)

Glavni izvor vlastitog doprinosa društva CE Oltenia prihodi su od prodaje električne energije. Očekivani ukupni prihodi od prodaje u razdoblju 2021.–2025. iznose 1 275 milijuna EUR. Iako se u točki 63. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje navodi da se očekivanje budućih prihoda ne može smatrati dovoljno sigurnim i stvarnim vlastitim doprinosom podupiranju čistih ulaganja i drugih troškova, potrebno je ipak uzeti u obzir da je od iznosa od otprilike 1 275 milijuna EUR već unovčeno 574 milijuna EUR (vidjeti uvodnu izjavu 87.). Stoga od ukupnog iznosa prihoda od prodaje koji društvo CE Oltenia smatra vlastitim doprinosom Komisija kao stvaran i konkretan vlastiti doprinos prihvaća samo unovčeni iznos od 574 milijuna EUR.

| (210) | Kako bi se olakšalo postupno ukidanje upotrebe lignita, društvo CE Oltenia obvezalo se da će ulagati u fotonaponske i plinske energetske projekte. Ti će se projekti financirati i. bankovnim zajmovima, ii. sredstvima privatnih ulagača te iii. doprinosom u naravi društva CE Oltenia. |
| --- | --- |

(210)

Kako bi se olakšalo postupno ukidanje upotrebe lignita, društvo CE Oltenia obvezalo se da će ulagati u fotonaponske i plinske energetske projekte. Ti će se projekti financirati i. bankovnim zajmovima, ii. sredstvima privatnih ulagača te iii. doprinosom u naravi društva CE Oltenia.

| (211) | Kad je riječ o bankovnom financiranju, društvo CE Oltenia primilo je okvirne glavne uvjete u ukupnom iznosu od [...] EUR, koje su potpisale financijske institucije koje iskazuju interes za sudjelovanje u projektima povezanima s obnovljivim izvorima energije i plinom (uvodna izjava 92.). Iako glavni uvjeti ne predstavljaju ni obvezujuću obvezu bankovnog financiranja ni potpisane financijske ugovore, pokazuju ozbiljan interes banaka za sudjelovanje u financiranju tih projekata. Štoviše, iznos financiranja za čije osiguravanje su te banke iskazale interes daleko je veći od [...] EUR koliko Rumunjska namjerava povući iz bankovnih zajmova. U tim okolnostima Komisija je uvjerena da je dovoljno vjerojatno da će se bankovno financiranje ostvariti. Komisija stoga može konzervativno prihvatiti iznos do [...] EUR kao stvarni vlastiti doprinos koji će se osigurati bankovnim zajmovima. |
| --- | --- |

(211)

Kad je riječ o bankovnom financiranju, društvo CE Oltenia primilo je okvirne glavne uvjete u ukupnom iznosu od [...] EUR, koje su potpisale financijske institucije koje iskazuju interes za sudjelovanje u projektima povezanima s obnovljivim izvorima energije i plinom (uvodna izjava 92.). Iako glavni uvjeti ne predstavljaju ni obvezujuću obvezu bankovnog financiranja ni potpisane financijske ugovore, pokazuju ozbiljan interes banaka za sudjelovanje u financiranju tih projekata. Štoviše, iznos financiranja za čije osiguravanje su te banke iskazale interes daleko je veći od [...] EUR koliko Rumunjska namjerava povući iz bankovnih zajmova. U tim okolnostima Komisija je uvjerena da je dovoljno vjerojatno da će se bankovno financiranje ostvariti. Komisija stoga može konzervativno prihvatiti iznos do [...] EUR kao stvarni vlastiti doprinos koji će se osigurati bankovnim zajmovima.

| (212) | Nadalje, obveze privatnih ulagača, koji su odabrani u natječajnom postupku, iznose do [...] EUR (uvodna izjava 90.). To su obvezujuće ponude koje su dostavili odabrani tržišni ulagači te se stoga mogu smatrati dovoljno sigurnim izvorom vlastitog doprinosa. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 115., nijedna obvezujuća ponuda nije dostavljena za projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița. Uzimajući u obzir činjenicu da Rumunjska planira provesti projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița s privatnim sudjelovanjem ili bez njega, Komisija smatra da se ukupan iznos vlastitog doprinosa od [...] EUR, koji se društvo obvezalo osigurati s pomoću banaka i privatnih ulagača, neće promijeniti bez obzira na ishod ponovnog pokretanja natječaja za projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița. Stoga, iako bi se u slučaju zaprimanja obvezujuće ponude za taj projekt mogao povećati vlastiti doprinos privatnih ulagača, to ne utječe na procjenu vlastitog doprinosa. Komisija stoga smatra da je iznos od [...] EUR vlastitog doprinosa koji će osigurati treće strane (privatni ulagači ([...] EUR) i financijske institucije ([...] EUR)) stvaran i konkretan te da uključuje sve izvore vlastitog financiranja te stoga iznos od [...] EUR predstavlja nova financijska sredstva. |
| --- | --- |

(212)

Nadalje, obveze privatnih ulagača, koji su odabrani u natječajnom postupku, iznose do [...] EUR (uvodna izjava 90.). To su obvezujuće ponude koje su dostavili odabrani tržišni ulagači te se stoga mogu smatrati dovoljno sigurnim izvorom vlastitog doprinosa. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 115., nijedna obvezujuća ponuda nije dostavljena za projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița. Uzimajući u obzir činjenicu da Rumunjska planira provesti projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița s privatnim sudjelovanjem ili bez njega, Komisija smatra da se ukupan iznos vlastitog doprinosa od [...] EUR, koji se društvo obvezalo osigurati s pomoću banaka i privatnih ulagača, neće promijeniti bez obzira na ishod ponovnog pokretanja natječaja za projekt plinske turbine s kombiniranim ciklusom Ișalnița. Stoga, iako bi se u slučaju zaprimanja obvezujuće ponude za taj projekt mogao povećati vlastiti doprinos privatnih ulagača, to ne utječe na procjenu vlastitog doprinosa. Komisija stoga smatra da je iznos od [...] EUR vlastitog doprinosa koji će osigurati treće strane (privatni ulagači ([...] EUR) i financijske institucije ([...] EUR)) stvaran i konkretan te da uključuje sve izvore vlastitog financiranja te stoga iznos od [...] EUR predstavlja nova financijska sredstva.

| (213) | Društvo CE Oltenia pridonijet će kapitalu subjekata posebne namjene zemljištem i raznom drugom imovinom ukupne fer vrijednosti od 104 milijuna EUR. Taj su iznos potvrdili društvo PwC i (odabrani) ulagači u projekte subjekata posebne namjene (uvodna izjava 91.) te se stoga smatra stvarnim vlastitim doprinosom. |
| --- | --- |

(213)

Društvo CE Oltenia pridonijet će kapitalu subjekata posebne namjene zemljištem i raznom drugom imovinom ukupne fer vrijednosti od 104 milijuna EUR. Taj su iznos potvrdili društvo PwC i (odabrani) ulagači u projekte subjekata posebne namjene (uvodna izjava 91.) te se stoga smatra stvarnim vlastitim doprinosom.

| (214) | S obzirom na navedeno ukupan iznos koji se može smatrati stvarnim i konkretnim doprinosom korisnika je 1 278 milijuna EUR, što je jednako otprilike 32 % troškova restrukturiranja od 3,94 milijarde EUR, dakle manje od 50 %. |
| --- | --- |

(214)

S obzirom na navedeno ukupan iznos koji se može smatrati stvarnim i konkretnim doprinosom korisnika je 1 278 milijuna EUR, što je jednako otprilike 32 % troškova restrukturiranja od 3,94 milijarde EUR, dakle manje od 50 %.

| (215) | Međutim, ako to zahtijevaju posebne okolnosti u potpomognutim područjima, kako je opisano u članku 107. stavku 3. točki (a) UFEU-a, primjerice ako se korisnik zbog svojeg položaja u potpomognutom području suočava s posebnim teškoćama pri prikupljanju novog tržišnog financiranja, Komisija može prihvatiti doprinos koji je manji od 50 % troškova restrukturiranja (točka 98. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). Društvo CE Oltenia nalazi se u regiji Jugozapadna Oltenia, koja je potpomognuto područje iz članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a (64). |
| --- | --- |

(215)

Međutim, ako to zahtijevaju posebne okolnosti u potpomognutim područjima, kako je opisano u članku 107. stavku 3. točki (a) UFEU-a, primjerice ako se korisnik zbog svojeg položaja u potpomognutom području suočava s posebnim teškoćama pri prikupljanju novog tržišnog financiranja, Komisija može prihvatiti doprinos koji je manji od 50 % troškova restrukturiranja (točka 98. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). Društvo CE Oltenia nalazi se u regiji Jugozapadna Oltenia, koja je potpomognuto područje iz članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a (64).

64

| (216) | Osim toga, u skladu s točkom 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija može prihvatiti doprinos koji je manji od 50 % troškova restrukturiranja u iznimnim okolnostima i u slučajevima posebnih teškoća. Ako je iznos tog doprinosa i dalje znatan, država članica mora dokazati te okolnosti i slučajeve. |
| --- | --- |

(216)

Osim toga, u skladu s točkom 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija može prihvatiti doprinos koji je manji od 50 % troškova restrukturiranja u iznimnim okolnostima i u slučajevima posebnih teškoća. Ako je iznos tog doprinosa i dalje znatan, država članica mora dokazati te okolnosti i slučajeve.

| (217) | U trenutačnim okolnostima nakon pandemije bolesti COVID-19 Komisija smatra da bi, u slučaju društva CE Oltenia i slijedeći smjernice iz Privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19 od 19. ožujka 2020., moglo biti opravdano da se vlastiti doprinos zadrži ispod praga od 50 % troškova restrukturiranja sve dok je i dalje znatan i uključuje dodatna nova sredstva po tržišnim uvjetima (65). |
| --- | --- |

(217)

U trenutačnim okolnostima nakon pandemije bolesti COVID-19 Komisija smatra da bi, u slučaju društva CE Oltenia i slijedeći smjernice iz Privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19 od 19. ožujka 2020., moglo biti opravdano da se vlastiti doprinos zadrži ispod praga od 50 % troškova restrukturiranja sve dok je i dalje znatan i uključuje dodatna nova sredstva po tržišnim uvjetima (65).

65

| (218) | Komisija priznaje da su pandemija bolesti COVID-19 i mjere kojima je se nastojalo ublažiti uzrokovale iznimne okolnosti za korisnika, u kontekstu ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu u smislu članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a. U tom kontekstu i od 2020. djelatnost društva CE Oltenia bila je pogođena pandemijom na strani ponude i na strani potražnje (vidjeti uvodnu izjavu 19.). Pandemija bolesti COVID-19 uzrokovala je zatvaranje većine tržišta financiranja duga ili njihovo ograničavanje kad je riječ o određenim sektorima, a financijske su institucije općenito smanjile svoje kreditne limite. |
| --- | --- |

(218)

Komisija priznaje da su pandemija bolesti COVID-19 i mjere kojima je se nastojalo ublažiti uzrokovale iznimne okolnosti za korisnika, u kontekstu ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu u smislu članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a. U tom kontekstu i od 2020. djelatnost društva CE Oltenia bila je pogođena pandemijom na strani ponude i na strani potražnje (vidjeti uvodnu izjavu 19.). Pandemija bolesti COVID-19 uzrokovala je zatvaranje većine tržišta financiranja duga ili njihovo ograničavanje kad je riječ o određenim sektorima, a financijske su institucije općenito smanjile svoje kreditne limite.

| (219) | Budući da vlastiti doprinos iznosi 32 % troškova restrukturiranja i da polovinu tog doprinosa čine nova sredstva te uzimajući u obzir da se korisnik nalazi u potpomognutom području u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a i iznimne okolnosti koje je uzrokovao ozbiljni poremećaj gospodarstva u smislu članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a, Komisija zaključuje da je u ovom slučaju prihvatljiv iznos doprinosa koji je manji od 50 %. |
| --- | --- |

(219)

Budući da vlastiti doprinos iznosi 32 % troškova restrukturiranja i da polovinu tog doprinosa čine nova sredstva te uzimajući u obzir da se korisnik nalazi u potpomognutom području u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a i iznimne okolnosti koje je uzrokovao ozbiljni poremećaj gospodarstva u smislu članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a, Komisija zaključuje da je u ovom slučaju prihvatljiv iznos doprinosa koji je manji od 50 %.

| (220) | U skladu s točkama od 65. do 67. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje učinak državne potpore dodijeljene u obliku kojim se jača vlasnički kapital korisnika može biti da se dioničari i podređeni vjerovnici štite od posljedica vlastitog odabira u pogledu ulaganja u korisnika, čime se može stvoriti moralni hazard i narušiti tržišna disciplina. Potpora za pokrivanje gubitaka trebala bi se stoga dodjeljivati samo pod uvjetima koji uključuju prikladnu raspodjelu tereta postojećih ulagača, a državna intervencija trebala bi se provesti tek nakon što se podmire svi gubici te se pripišu postojećim dioničarima i podređenim vjerovnicima. Prikladna raspodjela tereta znači i da bi se svaka državna potpora kojom se jača vlasnički kapital korisnika trebala dodjeljivati pod uvjetima kojima se državi osigurava razuman udio u budućoj dobiti u pogledu vrijednosti korisnika, uzimajući u obzir iznos državne dokapitalizacije u usporedbi s preostalim iznosom vlasničkog kapitala društva nakon što se podmire gubici. |
| --- | --- |

(220)

U skladu s točkama od 65. do 67. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje učinak državne potpore dodijeljene u obliku kojim se jača vlasnički kapital korisnika može biti da se dioničari i podređeni vjerovnici štite od posljedica vlastitog odabira u pogledu ulaganja u korisnika, čime se može stvoriti moralni hazard i narušiti tržišna disciplina. Potpora za pokrivanje gubitaka trebala bi se stoga dodjeljivati samo pod uvjetima koji uključuju prikladnu raspodjelu tereta postojećih ulagača, a državna intervencija trebala bi se provesti tek nakon što se podmire svi gubici te se pripišu postojećim dioničarima i podređenim vjerovnicima. Prikladna raspodjela tereta znači i da bi se svaka državna potpora kojom se jača vlasnički kapital korisnika trebala dodjeljivati pod uvjetima kojima se državi osigurava razuman udio u budućoj dobiti u pogledu vrijednosti korisnika, uzimajući u obzir iznos državne dokapitalizacije u usporedbi s preostalim iznosom vlasničkog kapitala društva nakon što se podmire gubici.

| (221) | Potporom za restrukturiranje ne potiče se moralni hazard ili prekomjerno preuzimanje rizika koje koristi ili dioničarima ili vjerovnicima. Doista, rumunjska država, koja je sad pružatelj potpore, nadzirala je i, kao većinski dioničar, donosila sve strateške i poslovne odluke društva CE Oltenia, dok se istodobno poslovanje društva nije financiralo podređenim dugom ili hibridnim financiranjem (kojim se apsorbiraju gubici) koje bi se vjerojatno djelomično otpisalo u skladu sa zahtjevima raspodjele tereta iz Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. U tom kontekstu raspodjela tereta društva Fondul Proprietatea ostvarit će se djelomičnom apsorpcijom gubitaka, a zatim povećanjem kapitala. Prvo će se preneseni gubitak društva CE Oltenia od otprilike 251 milijun EUR (1 217 milijuna RON), tj. dio gubitka prenesenog 31. prosinca 2020. od otprilike 345 milijuna EUR (1 710 milijuna RON) apsorbirati smanjenjem kapitala (uvodna izjava 93.). Nakon toga slijedi povećanje temeljnog kapitala koje provodi država u iznosu do [...] EUR, čime će se smanjiti sudjelovanje društva Fondul Proprietatea u društvu CE Oltenia s [...] % na otprilike [...] % (uvodna izjava 94.). U tom pogledu, društvo Fondul Proprietatea pridonosi restrukturiranju apsorpcijom gubitaka svojeg udjela i primjerenim smanjenjem svojeg sudjelovanja, smanjujući time potrebu za državnom potporom i moralni hazard. |
| --- | --- |

(221)

Potporom za restrukturiranje ne potiče se moralni hazard ili prekomjerno preuzimanje rizika koje koristi ili dioničarima ili vjerovnicima. Doista, rumunjska država, koja je sad pružatelj potpore, nadzirala je i, kao većinski dioničar, donosila sve strateške i poslovne odluke društva CE Oltenia, dok se istodobno poslovanje društva nije financiralo podređenim dugom ili hibridnim financiranjem (kojim se apsorbiraju gubici) koje bi se vjerojatno djelomično otpisalo u skladu sa zahtjevima raspodjele tereta iz Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. U tom kontekstu raspodjela tereta društva Fondul Proprietatea ostvarit će se djelomičnom apsorpcijom gubitaka, a zatim povećanjem kapitala. Prvo će se preneseni gubitak društva CE Oltenia od otprilike 251 milijun EUR (1 217 milijuna RON), tj. dio gubitka prenesenog 31. prosinca 2020. od otprilike 345 milijuna EUR (1 710 milijuna RON) apsorbirati smanjenjem kapitala (uvodna izjava 93.). Nakon toga slijedi povećanje temeljnog kapitala koje provodi država u iznosu do [...] EUR, čime će se smanjiti sudjelovanje društva Fondul Proprietatea u društvu CE Oltenia s [...] % na otprilike [...] % (uvodna izjava 94.). U tom pogledu, društvo Fondul Proprietatea pridonosi restrukturiranju apsorpcijom gubitaka svojeg udjela i primjerenim smanjenjem svojeg sudjelovanja, smanjujući time potrebu za državnom potporom i moralni hazard.

| (222) | Komisija stoga zaključuje da je potpora za restrukturiranje proporcionalna i da uključuje primjerenu raspodjelu tereta. |
| --- | --- |

(222)

Komisija stoga zaključuje da je potpora za restrukturiranje proporcionalna i da uključuje primjerenu raspodjelu tereta.

5.3.2.4.   Načelo jednokratne dodjele i ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja

Načelo jednokratne dodjele i ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja

| (223) | Kako bi se negativni učinci potpore ograničili radi izbjegavanja neopravdanih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu te kako bi ukupna bilanca bila pozitivna (66), potpora se mora dodjeljivati poduzetnicima u teškoćama u skladu s načelom jednokratne dodjele kojim se takva potpora ograničava na razdoblje od deset godina. |
| --- | --- |

(223)

Kako bi se negativni učinci potpore ograničili radi izbjegavanja neopravdanih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu te kako bi ukupna bilanca bila pozitivna (66), potpora se mora dodjeljivati poduzetnicima u teškoćama u skladu s načelom jednokratne dodjele kojim se takva potpora ograničava na razdoblje od deset godina.

66

| (224) | Komisija omogućuje dodjeljivanje potpore za restrukturiranje samo za jedan postupak restrukturiranja i pod uvjetom, prema potrebi, da je od prethodne dodjele potpore za restrukturiranje ili od završetka odnosno prekida plana restrukturiranja prošlo više od deset godina (67). Komisija dopušta iznimke od tog pravila ako se potpora za restrukturiranje dodjeljuje nakon potpore za sanaciju kao dio jedinstvenog postupka restrukturiranja (68). |
| --- | --- |

(224)

Komisija omogućuje dodjeljivanje potpore za restrukturiranje samo za jedan postupak restrukturiranja i pod uvjetom, prema potrebi, da je od prethodne dodjele potpore za restrukturiranje ili od završetka odnosno prekida plana restrukturiranja prošlo više od deset godina (67). Komisija dopušta iznimke od tog pravila ako se potpora za restrukturiranje dodjeljuje nakon potpore za sanaciju kao dio jedinstvenog postupka restrukturiranja (68).

67

68

| (225) | Potpora za restrukturiranje društva CE Oltenia dodjeljuje se samo za jedan postupak restrukturiranja. Društvu CE Oltenia, uključujući društva kćeri pod njegovom kontrolom, u posljednjih deset godina nije dodijeljena potpora za sanaciju ili restrukturiranje, osim već dodijeljenih mjera koje se spominju u uvodnim izjavama 28. i 31. i koje čine dio potpore za restrukturiranje koja se ocjenjuje. Postoji kontinuitet i s potporom za restrukturiranje koja je odobrena u veljači 2020. i dodijeljena na šest mjeseci u okviru jedinstvenog postupka restrukturiranja. Stoga se poštuje načelo jednokratne dodjele. |
| --- | --- |

(225)

Potpora za restrukturiranje društva CE Oltenia dodjeljuje se samo za jedan postupak restrukturiranja. Društvu CE Oltenia, uključujući društva kćeri pod njegovom kontrolom, u posljednjih deset godina nije dodijeljena potpora za sanaciju ili restrukturiranje, osim već dodijeljenih mjera koje se spominju u uvodnim izjavama 28. i 31. i koje čine dio potpore za restrukturiranje koja se ocjenjuje. Postoji kontinuitet i s potporom za restrukturiranje koja je odobrena u veljači 2020. i dodijeljena na šest mjeseci u okviru jedinstvenog postupka restrukturiranja. Stoga se poštuje načelo jednokratne dodjele.

| (226) | Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 107., Rumunjska predlaže sljedeće mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja: i. ukidanje energetskih skupina ili zatvaranje rudarskih jama, ii. osnivanje subjekata posebne namjene za nova ulaganja te iii. eksternalizacija prijenosom kogeneracijske energetske skupine S.E. Craiova II na općinu. |
| --- | --- |

(226)

Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 107., Rumunjska predlaže sljedeće mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja: i. ukidanje energetskih skupina ili zatvaranje rudarskih jama, ii. osnivanje subjekata posebne namjene za nova ulaganja te iii. eksternalizacija prijenosom kogeneracijske energetske skupine S.E. Craiova II na općinu.

| (227) | Kad je riječ o mjerama utvrđenima u točkama i. i iii. uvodne izjave 226., Komisija smatra da se te mjere ne mogu prihvatiti kao mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja. Naime, predloženo zatvaranje energetskih skupina ili rudarskih jama koje ostvaruju slabe rezultate u svakom je slučaju neizbježno, s obzirom na to da nisu održive (vidjeti uvodnu izjavu 108.), a skupina S.E. Craiova II, koja uglavnom proizvodi toplinsku energiju za Craiovu, ostvaruje gubitke i nema očekivanih prihoda od prijenosa. |
| --- | --- |

(227)

Kad je riječ o mjerama utvrđenima u točkama i. i iii. uvodne izjave 226., Komisija smatra da se te mjere ne mogu prihvatiti kao mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja. Naime, predloženo zatvaranje energetskih skupina ili rudarskih jama koje ostvaruju slabe rezultate u svakom je slučaju neizbježno, s obzirom na to da nisu održive (vidjeti uvodnu izjavu 108.), a skupina S.E. Craiova II, koja uglavnom proizvodi toplinsku energiju za Craiovu, ostvaruje gubitke i nema očekivanih prihoda od prijenosa.

| (228) | Kad je riječ o mjeri utvrđenoj u točki ii. uvodne izjave 226., osnivanje subjekata posebne namjene za nova ulaganja značit će da će se uz sudjelovanje društva CE Oltenia u tim subjektima koje je u rasponu od 45 % do 50 %, neto dostupni kapacitet društva CE Oltenia (na temelju novih projekata koji se odnose na prirodni plin i obnovljive izvore energije) smanjiti s [...] na otprilike [...] (uvodna izjava 72.). Tako će nastati neto dostupni kapacitet od otprilike [...] koji će biti dostupan tržišnim konkurentima koji sudjeluju u subjektima posebne namjene. Tom će se mjerom tako smanjiti neto dostupni kapacitet korisnika i otvoriti znatan kapacitet za njegove konkurente. |
| --- | --- |

(228)

Kad je riječ o mjeri utvrđenoj u točki ii. uvodne izjave 226., osnivanje subjekata posebne namjene za nova ulaganja značit će da će se uz sudjelovanje društva CE Oltenia u tim subjektima koje je u rasponu od 45 % do 50 %, neto dostupni kapacitet društva CE Oltenia (na temelju novih projekata koji se odnose na prirodni plin i obnovljive izvore energije) smanjiti s [...] na otprilike [...] (uvodna izjava 72.). Tako će nastati neto dostupni kapacitet od otprilike [...] koji će biti dostupan tržišnim konkurentima koji sudjeluju u subjektima posebne namjene. Tom će se mjerom tako smanjiti neto dostupni kapacitet korisnika i otvoriti znatan kapacitet za njegove konkurente.

| (229) | Kad je riječ o mjerama praćenja poslovanja, Rumunjska se obvezuje na one iz točke 84. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, konkretno: i. da društvo CE Oltenia neće stjecati udjele u bilo kojem društvu u razdoblju restrukturiranja, osim ako je to nužno za osiguranje njegove dugoročne održivosti i na temelju odobrenja Komisije te ii. da će se društvo CE Oltenia suzdržati od navođenja državne potpore kao konkurentne prednosti pri oglašavanju svojih proizvoda i usluga (uvodna izjava 118.). U skladu s točkom 83. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje tim će se mjerama osigurati da se potpora koristi samo za financiranje ponovne uspostave dugoročne održivosti i da se ne zlouporabljuje tako da se njome produljuju ozbiljni i trajni poremećaji tržišta ili da se korisniku pruža zaštita od zdrave konkurencije. |
| --- | --- |

(229)

Kad je riječ o mjerama praćenja poslovanja, Rumunjska se obvezuje na one iz točke 84. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, konkretno: i. da društvo CE Oltenia neće stjecati udjele u bilo kojem društvu u razdoblju restrukturiranja, osim ako je to nužno za osiguranje njegove dugoročne održivosti i na temelju odobrenja Komisije te ii. da će se društvo CE Oltenia suzdržati od navođenja državne potpore kao konkurentne prednosti pri oglašavanju svojih proizvoda i usluga (uvodna izjava 118.). U skladu s točkom 83. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje tim će se mjerama osigurati da se potpora koristi samo za financiranje ponovne uspostave dugoročne održivosti i da se ne zlouporabljuje tako da se njome produljuju ozbiljni i trajni poremećaji tržišta ili da se korisniku pruža zaštita od zdrave konkurencije.

| (230) | Komisija stoga smatra da su mjere za smanjenje narušavanja tržišnog natjecanja primjerene za smanjenje negativnih učinaka potpore za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(230)

Komisija stoga smatra da su mjere za smanjenje narušavanja tržišnog natjecanja primjerene za smanjenje negativnih učinaka potpore za restrukturiranje.

5.3.2.5.   Transparentnost i izvješćivanje

Transparentnost i izvješćivanje

| (231) | U skladu s točkom 38. podtočkom (g) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje države članice, Komisija, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o dodijeljenim potporama. U tu su se svrhu rumunjska tijela obvezala da će primijeniti odredbe o transparentnosti utvrđene u točki 96. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje objavljivanjem relevantnih informacija na internetskoj stranici www.ajutordestat.ro. |
| --- | --- |

(231)

U skladu s točkom 38. podtočkom (g) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje države članice, Komisija, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o dodijeljenim potporama. U tu su se svrhu rumunjska tijela obvezala da će primijeniti odredbe o transparentnosti utvrđene u točki 96. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje objavljivanjem relevantnih informacija na internetskoj stranici www.ajutordestat.ro.

| (232) | Komisija smatra da Rumunjska treba dostavljati redovita izvješća o provedbi plana restrukturiranja svakih šest mjeseci od datuma donošenja ove Odluke do završetka razdoblja restrukturiranja. U tim će se izvješćima konkretno navesti datumi stvarne isplate financijskih sredstava na koja se obvezala država i vlastitog doprinosa, sva odstupanja od financijskih ili operativnih putanja plana restrukturiranja, kontrole troškova, smanjenja troškova i zarade koji se postižu mjerama restrukturiranja te, prema potrebi, korektivne mjere koje su Rumunjska ili korisnik predvidjeli ili poduzeli. |
| --- | --- |

(232)

Komisija smatra da Rumunjska treba dostavljati redovita izvješća o provedbi plana restrukturiranja svakih šest mjeseci od datuma donošenja ove Odluke do završetka razdoblja restrukturiranja. U tim će se izvješćima konkretno navesti datumi stvarne isplate financijskih sredstava na koja se obvezala država i vlastitog doprinosa, sva odstupanja od financijskih ili operativnih putanja plana restrukturiranja, kontrole troškova, smanjenja troškova i zarade koji se postižu mjerama restrukturiranja te, prema potrebi, korektivne mjere koje su Rumunjska ili korisnik predvidjeli ili poduzeli.

5.3.2.6.   Uravnoteženje pozitivnih i negativnih učinaka

Uravnoteženje pozitivnih i negativnih učinaka

| (233) | Pažljivo osmišljenom mjerom državne potpore mora se osigurati da je ukupna bilanca učinaka mjere pozitivna, izbjegavanjem učinka na trgovinske uvjete koji je negativan u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(233)

Pažljivo osmišljenom mjerom državne potpore mora se osigurati da je ukupna bilanca učinaka mjere pozitivna, izbjegavanjem učinka na trgovinske uvjete koji je negativan u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

| (234) | U Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija je utvrdila kriterije koje ispituje pri ocjenjivanju spojivosti potpore za restrukturiranje s unutarnjim tržištem, osiguravajući da razvoj predmetne gospodarske djelatnosti ne utječe negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Kako je objašnjeno u pododjeljcima 5.3.2.1., 5.3.2.2. i 5.3.2.3., potpora za restrukturiranje je nužna, primjerena i razmjerna. Nadalje, postoje dostatni zaštitni mehanizmi za smanjivanje narušavanja tržišnog natjecanja na najmanju moguću mjeru (pododjeljak 5.3.2.4.), uključujući transparentnost (pododjeljak 5.3.2.5.). |
| --- | --- |

(234)

U Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija je utvrdila kriterije koje ispituje pri ocjenjivanju spojivosti potpore za restrukturiranje s unutarnjim tržištem, osiguravajući da razvoj predmetne gospodarske djelatnosti ne utječe negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Kako je objašnjeno u pododjeljcima 5.3.2.1., 5.3.2.2. i 5.3.2.3., potpora za restrukturiranje je nužna, primjerena i razmjerna. Nadalje, postoje dostatni zaštitni mehanizmi za smanjivanje narušavanja tržišnog natjecanja na najmanju moguću mjeru (pododjeljak 5.3.2.4.), uključujući transparentnost (pododjeljak 5.3.2.5.).

| (235) | Predloženim mjerama za tržišno natjecanje, s ukupnim smanjenjem proizvodnog kapaciteta društva CE Oltenia, smanjit će se prisutnost društva CE Oltenia na tržištu na kojem će to društvo i dalje biti aktivno nakon restrukturiranja, što će dovesti do određenog stupnja otvaranja tržišta. |
| --- | --- |

(235)

Predloženim mjerama za tržišno natjecanje, s ukupnim smanjenjem proizvodnog kapaciteta društva CE Oltenia, smanjit će se prisutnost društva CE Oltenia na tržištu na kojem će to društvo i dalje biti aktivno nakon restrukturiranja, što će dovesti do određenog stupnja otvaranja tržišta.

| (236) | S obzirom na navedeno Komisija smatra da su mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom primjerene za smanjenje negativnih učinaka potpore za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(236)

S obzirom na navedeno Komisija smatra da su mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom primjerene za smanjenje negativnih učinaka potpore za restrukturiranje.

| (237) | Prema tome, pozitivni učinak potpore za restrukturiranje na razvoj gospodarske djelatnosti i predmetnog gospodarskog područja nadmašuje potencijalne negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu, koji stoga ne trpe negativan utjecaj u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(237)

Prema tome, pozitivni učinak potpore za restrukturiranje na razvoj gospodarske djelatnosti i predmetnog gospodarskog područja nadmašuje potencijalne negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu, koji stoga ne trpe negativan utjecaj u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

5.4.   Zaključak o spojivosti

Zaključak o spojivosti

| (238) | Na temelju članka 9. stavka 6. Uredbe (EU) 2015/1589, odluke o okončanju službenog istražnog postupka moraju se donijeti čim se otklone sumnje u pogledu spojivosti prijavljene mjere s načelima unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(238)

Na temelju članka 9. stavka 6. Uredbe (EU) 2015/1589, odluke o okončanju službenog istražnog postupka moraju se donijeti čim se otklone sumnje u pogledu spojivosti prijavljene mjere s načelima unutarnjeg tržišta.

| (239) | Na temelju navedenog Komisija zaključuje da, premda su otklonjene njezine sumnje iz odluke o pokretanju postupka, potpora za restrukturiranje ima ograničene negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu, osobito s obzirom na mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja, čiju bi provedbu Rumunjska trebala osigurati. Prema tome, pozitivni učinci potpore za restrukturiranje na razvoj djelatnosti proizvodnje energije i regije Jugozapadna Oltenia, pod uvjetom da Rumunjska osigura provedbu plana restrukturiranja (69), nadmašuju preostale negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu, koji stoga ne trpe negativan utjecaj u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Obveze koje je navela Rumunjska trebale bi se stoga utvrditi kao uvjeti za spojivost potpore. |
| --- | --- |

(239)

Na temelju navedenog Komisija zaključuje da, premda su otklonjene njezine sumnje iz odluke o pokretanju postupka, potpora za restrukturiranje ima ograničene negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu, osobito s obzirom na mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja, čiju bi provedbu Rumunjska trebala osigurati. Prema tome, pozitivni učinci potpore za restrukturiranje na razvoj djelatnosti proizvodnje energije i regije Jugozapadna Oltenia, pod uvjetom da Rumunjska osigura provedbu plana restrukturiranja (69), nadmašuju preostale negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu, koji stoga ne trpe negativan utjecaj u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Obveze koje je navela Rumunjska trebale bi se stoga utvrditi kao uvjeti za spojivost potpore.

69

| (240) | U svojoj ocjeni, uzimajući u obzir primjedbe trećih strana i Rumunjske te izmjene plana restrukturiranja i prateće potpore za restrukturiranje koje su uvedene kako bi se uklonile izražene sumnje, Komisija zaključuje da je potpora za restrukturiranje u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a jer se njome olakšava razvoj djelatnosti proizvodnje električne energije i regije Jugozapadna Oltenia te se ne narušava tržišno natjecanje i trgovina među državama članicama u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(240)

U svojoj ocjeni, uzimajući u obzir primjedbe trećih strana i Rumunjske te izmjene plana restrukturiranja i prateće potpore za restrukturiranje koje su uvedene kako bi se uklonile izražene sumnje, Komisija zaključuje da je potpora za restrukturiranje u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a jer se njome olakšava razvoj djelatnosti proizvodnje električne energije i regije Jugozapadna Oltenia te se ne narušava tržišno natjecanje i trgovina među državama članicama u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

| (241) | Na kraju, Komisija smatra da bi Rumunjska trebala dostavljati redovita izvješća o provedbi plana restrukturiranja svakih šest mjeseci do završetka razdoblja restrukturiranja. U tim će se izvješćima konkretno navoditi datumi isplate financijskih sredstava na koja se obvezala Rumunjska i vlastitog doprinosa korisnika, sva odstupanja od financijskih ili operativnih putanja plana restrukturiranja u smislu prihoda, kontrole troškova i smanjenja troškova koja proizlaze iz mjera restrukturiranja i zarade te, prema potrebi, korektivne mjere koje su Rumunjska ili korisnik predvidjeli ili poduzeli. |
| --- | --- |

(241)

Na kraju, Komisija smatra da bi Rumunjska trebala dostavljati redovita izvješća o provedbi plana restrukturiranja svakih šest mjeseci do završetka razdoblja restrukturiranja. U tim će se izvješćima konkretno navoditi datumi isplate financijskih sredstava na koja se obvezala Rumunjska i vlastitog doprinosa korisnika, sva odstupanja od financijskih ili operativnih putanja plana restrukturiranja u smislu prihoda, kontrole troškova i smanjenja troškova koja proizlaze iz mjera restrukturiranja i zarade te, prema potrebi, korektivne mjere koje su Rumunjska ili korisnik predvidjeli ili poduzeli.

6.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (242) | Komisija utvrđuje da je Rumunjska nezakonito provela dio predmetne potpore kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a. Međutim, Komisija zaključuje da je potpora za restrukturiranje spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a, |
| --- | --- |

(242)

Komisija utvrđuje da je Rumunjska nezakonito provela dio predmetne potpore kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a. Međutim, Komisija zaključuje da je potpora za restrukturiranje spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Potpora za restrukturiranje društva Complexul Energetic Oltenia S.A. („CE Oltenia”) u iznosu od 2 658,1 milijuna EUR, koja se dodjeljuje u obliku bespovratnih sredstava, državnog jamstva za zajam, dokapitalizacije te konverzije zajma u bespovratna sredstva, i koju je Rumunjska djelomično provela, spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, podložno uvjetima utvrđenima u članku 2.

Članak 2.

1.   Rumunjska bi trebala osigurati da društvo CE Oltenia, u okviru rokova iz revidiranog plana restrukturiranja ili, prema potrebi, najkasnije do završetka razdoblja restrukturiranja, u potpunosti provede mjere uključene u plan restrukturiranja te povezane mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja, kako slijedi:

| (a) | zatvaranje ili privremeno očuvanje kao rezerve svih proizvodnih kapaciteta na lignit i pokretanje novih proizvodnih kapaciteta u razdoblju 2023.–2026., ne dovodeći u pitanje stavljanje kapaciteta izvan pogona kako je predviđeno Nacionalnim planom za oporavak i otpornost Rumunjske; kapaciteti koje će Rumunjska u konačnici staviti izvan pogona kapaciteti su odobreni na temelju Nacionalnog plana za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

(a)

zatvaranje ili privremeno očuvanje kao rezerve svih proizvodnih kapaciteta na lignit i pokretanje novih proizvodnih kapaciteta u razdoblju 2023.–2026., ne dovodeći u pitanje stavljanje kapaciteta izvan pogona kako je predviđeno Nacionalnim planom za oporavak i otpornost Rumunjske; kapaciteti koje će Rumunjska u konačnici staviti izvan pogona kapaciteti su odobreni na temelju Nacionalnog plana za oporavak i otpornost;

| (b) | postupno smanjenje broja zaposlenika; |
| --- | --- |

(b)

postupno smanjenje broja zaposlenika;

| (c) | postupno smanjenje emisija CO2 u kombinaciji s ulaganjima radi smanjenja drugih emisija koje su štetne za okoliš; |
| --- | --- |

(c)

postupno smanjenje emisija CO2 u kombinaciji s ulaganjima radi smanjenja drugih emisija koje su štetne za okoliš;

| (d) | smanjenje temeljnog kapitala i naknadna provedba povećanja temeljnog kapitala; |
| --- | --- |

(d)

smanjenje temeljnog kapitala i naknadna provedba povećanja temeljnog kapitala;

| (e) | osnivanje subjekata posebne namjene kao zajedničkih pothvata sa suulagačima; |
| --- | --- |

(e)

osnivanje subjekata posebne namjene kao zajedničkih pothvata sa suulagačima;

| (f) | potpisivanje financijskih sporazuma s bankama; |
| --- | --- |

(f)

potpisivanje financijskih sporazuma s bankama;

| (g) | izdvajanje postrojenja Craiova; |
| --- | --- |

(g)

izdvajanje postrojenja Craiova;

| (h) | osnivanje posebnog društva kćeri društva CE Oltenia, koje će obuhvaćati postojeće jedinice pogonjene lignitom i upravljati tim jedinicama i povezanom imovinom društva CE Oltenia koja nije predviđena za prelazak na plin ili obnovljive izvore energije. |
| --- | --- |

(h)

osnivanje posebnog društva kćeri društva CE Oltenia, koje će obuhvaćati postojeće jedinice pogonjene lignitom i upravljati tim jedinicama i povezanom imovinom društva CE Oltenia koja nije predviđena za prelazak na plin ili obnovljive izvore energije.

(2)   Rumunjska će do 31. prosinca 2026. prodati najmanje 20 % svojeg udjela u društvu CE Oltenia.

(3)   Rumunjska bi trebala Komisiji dostavljati redovita izvješća o provedbi plana restrukturiranja svakih šest mjeseci od datuma donošenja ove Odluke do završetka razdoblja restrukturiranja 31. prosinca 2026. U tim bi se izvješćima trebali konkretno navesti datumi stvarne isplate financijskih sredstava na koja se obvezala država i vlastitog doprinosa korisnika, ispunjenje uvjeta iz ove Odluke, sva odstupanja od financijskih ili operativnih putanja plana restrukturiranja, kontrole troškova, smanjenja troškova i zarade koja se postižu mjerama restrukturiranja te korektivne mjere koje su predvidjeli ili poduzeli Rumunjska ili, prema potrebi, korisnik.

Članak 3.

Rumunjska obavješćuje Komisiju o mjerama poduzetima za usklađivanje s ovom Odlukom u roku od dva mjeseca nakon dostave ove Odluke.

Članak 4.

Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. siječnja 2022.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 94, 19.3.2021., str. 10.

1

(2)  Ta je komunikacija započela 29. lipnja 2020., kad je Rumunjska unaprijed dostavila nacrt plana restrukturiranja te mu priložila e-poruke, videokonferencijske i telekonferencijske tehničke rasprave te preliminarne povratne informacije o nacrtu plana restrukturiranja koje su nastale do prijave.

2

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  Uredba br. 1 o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL 17, 6.10.1958., str. 385/58.).

4

(5)  U dopisu od 29. prosinca 2021.

5

(6)  Društvo Fondul Proprietatea osnovano je na temelju Zakona 247 donesenog 22. srpnja 2005. kako bi se obeštetile osobe kojima je nasilno oduzeta imovina u bivšem režimu te su mu inicijalno dodijeljene dionice raznih društava. Vlasnička struktura društva Fondul Proprietatea prema postotku glasačkih prava na dan 31. prosinca 2021. podijeljena je između rumunjskih institucionalnih dioničara (40,58 %), rumunjskih privatnih osoba (21,84 %), društva Bank of New York Mellon (18,2 %), nerumunjskih institucionalnih ulagača (15,76 %), nerumunjskih privatnih osoba (3,51 %) i Ministarstva javnih financija (0,11 %).

6

(7)  Podaci zavoda Institutul national de statistica dostupni su na http://statistici.insse.ro:8077/tempo-online/#/pages/tables/insse-table.

7

Institutul national de statistica

(8)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tgs00010/default/table?lang=en

8

(9)  Teritorijalni plan za pravednu tranziciju okruga Gorj izradili su vanjski konzultanti koji pomažu lokalnim tijelima. Okrug Gorj najviše je pogođen smanjenjem ekološkog otiska društva CE Oltenia (od cijele regije).

9

(10)  Lignit je vrsta fosilnog goriva, odnosno sedimentna stijena nastala od prirodno komprimiranog treseta, sa sadržajem ugljika u rasponu od 60 do 70 posto. Vađenje lignita i ugljena ima različite oznake u okviru klasifikacije ekonomskih djelatnosti (NACE), odnosno NACE oznake 0510 (ugljen) i 0520 (lignit).

10

(11)  Podaci za razdoblje siječanj–ožujak 2021.: Izvješće ANRE-a, prvo tromjesečje 2021., https://www.anre.ro/en/press/newsletter/2021-1st-quarter-newsletter.

11

(12)  OPCOM je na zahtjev Ministarstva energetike 2020. proveo „Analizu učinka zatvaranja društva CE Oltenia na cijene povezane s tržištem za dan unaprijed, tržištem uravnoteženja i centraliziranim tržištem za bilateralne ugovore za razdoblje 2019.–2030.”.

12

(13)  OPCOM je rumunjski operator na tržištu električne energije i plina koji upravlja tržištima električne energije, kao što su tržište za dan unaprijed, unutardnevno tržište, organizirani okvir za konkurentno trgovanje bilateralnim ugovorima na temelju proširenog natječaja i kontinuiranih pregovora te tržište uravnoteženja.

13

(*1)  Povjerljivi podaci.

*1

(14)  Vidjeti izvješće Međunarodne agencije za energiju Covid-19 impact on electricity (Utjecaj bolesti COVID-19 na električnu energiju): https://www.iea.org/reports/covid-19-impact-on-electricity.

14

Covid-19 impact on electricity

(15)  Tečaj koji se primjenjivao na odluku o potpori za sanaciju iz bilješke 17. bio je 1 RON = 0,20904 EUR na dan 29. siječnja 2020.

15

(16)  Povećanje cijene emisijske jedinice CO2 sa 7 EUR po emisijskoj jedinici u prosincu 2017. na 20 EUR po emisijskoj jedinici 2018. te na više od 27 EUR po emisijskoj jedinici 2019.

16

2

(17)  Odluka Komisije od 24. veljače 2020. C(2020) 1068 final u predmetu SA.56250 (2020/N) – Rumunjska – Potpora za sanaciju u korist društva Complexul Energetic Oltenia SA (SL C 112, 3.4.2020., str. 1.) („odluka o potpori za sanaciju”).

17

(18)  
  SL C 249, 31.7.2014., str. 1.

18

(19)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.) („Direktiva 2003/87/EZ”).

19

(20)  https://tradingeconomics.com/commodity/carbon

20

(21)  Fond za modernizaciju je poseban program financiranja Unije za potporu Bugarskoj, Hrvatskoj, Češkoj, Estoniji, Mađarskoj, Latviji, Litvi, Poljskoj, Rumunjskoj i Slovačkoj pri njihovu prelasku na klimatsku neutralnost, podupiranjem ulaganja u modernizaciju energetskih sustava i poboljšanje energetske učinkovitosti. Osnovan je Direktivom 2003/87/EZ.

21

(22)  Tečaj koji se primjenjivao na ovu odluku iznosio je 1 RON = 0,2020 EUR na dan 21. prosinca 2021.

22

(23)  Uvodna izjava 45. odluke o pokretanju postupka.

23

(24)  Uvodne izjave od 47. do 49. odluke o pokretanju postupka.

24

(25)  Uvodna izjava 53. odluke o pokretanju postupka.

25

(26)  Uvodna izjava 50. odluke o pokretanju postupka.

26

(27)  Uvodna izjava 52. odluke o pokretanju postupka.

27

(28)  Uvodne izjave od 56. do 60. odluke o pokretanju postupka.

28

(29)  Uvodna izjava 63. odluke o pokretanju postupka.

29

(30)  Uvodna izjava 64. odluke o pokretanju postupka.

30

(31)  Uvodna izjava 65. odluke o pokretanju postupka.

31

(32)  Uvodna izjava 66. odluke o pokretanju postupka.

32

(33)  EEB je svoje primjedbe dostavio 15. travnja 2021.

33

(34)  Bankwatch Romania i ClientEarth svoje su primjedbe dostavili 15. travnja 2021.

34

(35)  Greenpeace je svoje primjedbe dostavio 19. travnja 2021.

35

(36)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

36

(37)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

37

(38)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.–2020. (SL C 200, 28.6.2014., str. 1.).

38

(39)  To se posebno odnosi na (ne)usklađenost sa zaključcima o najboljim raspoloživim tehnikama za velike uređaje za loženje donesenima na temelju Direktive o industrijskim emisijama. Kako tvrdi EEB, rumunjska vlada osigurala je vremenski ograničena odstupanja u pogledu razina NOx.

39

x

(40)  Presuda Suda od 22. rujna 2020., Austrija protiv Komisije, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, točke 20., 44.–45., 100. i 119.

40

Austrija protiv Komisije

(41)  Podnesak Rumunjske od 8. ožujka 2021.

41

(42)  Provedbena odluka Vijeća od 3. studenoga 2021. o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Rumunjske (još nije objavljena).

42

(43)  Rumunjska je 24. siječnja 2022. ponovno potvrdila obveze u skladu s Nacionalnim planom za oporavak i otpornost u pogledu stavljanja izvan pogona kapaciteta za proizvodnju električne energije na bazi ugljena (lignit i kameni ugljen) te istaknula da će provedbene mjere, kao i raspored postupnog ukidanja i ozelenjivanja, biti dio zakona o dekarbonizaciji koji će biti dovršen u drugom tromjesečju 2022., kako je predviđeno planom.

43

(44)  Na temelju Odluke rumunjske vlade br. 780/2006 o trgovanju emisijama stakleničkih plinova.

44

(45)  Proračun Fonda za modernizaciju sastoji se od: i. prihoda od dražbi 2 % ukupnih emisijskih jedinica za razdoblje 2021.–2030. u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) i ii. dodatnih emisijskih jedinica odabranih država članica (Češka, Hrvatska, Litva, Rumunjska i Slovačka).

45

(46)  Skupina bi uključivala [...].

46

(47)  Skupina bi uključivala [...].

47

(48)  [...] 9. prosinca 2021. potpisala je okvirne glavne uvjete za financiranje dvaju projekata plinske turbine s kombiniranim ciklusom. [...] 10. prosinca 2021. potpisala je okvirne glavne uvjete za financiranje osam fotonaponskih parkova.

48

(*2)  Razdoblje restrukturiranja traje od 2021. do 2026. Podaci za razdoblje nakon restrukturiranja (za 2027. i 2028.) uključeni su u tablicu isključivo radi ilustracije.

*2

(49)  [...].

49

(50)  Presuda Suda od 20. rujna 2017., Komisija protiv Frucona Košice, C-300/16 P, ECLI:EU:C:2017:706, točka 59.; presuda Suda od 5. lipnja 2012., Komisija protiv Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, točke 78., 79. i 103.

50

Komisija protiv Frucona Košice

Komisija protiv Électricité de France (EDF)

(51)  Presuda Suda od 11. srpnja 1996., SFEI i drugi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60.; presuda Suda od 29. travnja 1999., Španjolska protiv Komisije, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

51

SFEI i drugi

Španjolska protiv Komisije

(52)  Presuda Suda od 4. lipnja 2015., Komisija protiv MOL-a, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, točka 60.

52

Komisija protiv MOL-a

(53)  Presuda Suda od 22. rujna 2020., Austrija protiv Komisije, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, točke od 18. do 20.

53

Austrija protiv Komisije

(54)  Presuda Suda od 22. rujna 2020., Austrija protiv Komisije, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, točka 19.

54

Austrija protiv Komisije

(55)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.–2020., točka 16., na temelju koje se potpore za zaštitu okoliša i energiju ne smiju dodjeljivati poduzetnicima u teškoćama, kako su za potrebe ovih Smjernica definirani primjenjivim Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama.

55

(56)  Uvodna izjava 40. odluke o pokretanju postupka.

56

(57)  Uvodne izjave 17. i 33. odluke o potpori za sanaciju.

57

(58)  Vidjeti članak 2. točku (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća, SL L 318, 17.11.2006., str. 17.

58

(59)  Uvodna izjava 41. odluke o pokretanju postupka.

59

(60)  Uredba (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (SL L 158, 14.6.2019., str. 54.).

60

(61)  Odluka o pokretanju postupka, uvodna izjava 59. i bilješka 17.

61

(62)  Odluka o pokretanju postupka, uvodna izjava 59. i bilješka 17.

62

Točka 38. podtočka (c) i točke 54. i 58. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

(63)  To uključuje bespovratna sredstva u iznosu od 241 milijun EUR koja država dodjeljuje za kupnju emisijskih jedinica CO2 za 2020., a koja su već dodijeljena te su dio paketa prijavljene potpore za restrukturiranje.

63

2

(64)  Vidjeti Odluku Komisije od 20. prosinca 2021. u predmetu SA.100199 (2021/N) – Karta regionalnih potpora za Rumunjsku (1. siječnja 2022.–31. prosinca 2027.), još nije objavljena.

64

(65)  Komunikacija Komisije „Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19” (SL C 91I, 20.3.2020., str. 1.), kako je izmijenjena komunikacijama Komisije C(2020) 2215 (SL C 112I, 4.4.2020., str. 1.), C(2020) 3156 (SL C 164, 13.5.2020., str. 3.), C(2020) 4509 (SL C 218, 2.7.2020., str. 3.), C(2020) 7127 (SL C 340I, 13.10.2020., str. 1.), C(2021) 564 (SL C 34, 1.2.2021., str. 6.) i C(2021) 8442 (SL C 473, 24.11.2021., str. 1.), točke 3. i 14.a.

65

(66)  Točka 38. podtočka (f) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

66

(67)  Točke 70. i 71. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

67

(68)  Točka 72. podtočka (a) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

68

(69)  Točka 122. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

69

---

| 10.10.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 263/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 263/59

---

ODLUKA (EU) 2022/1921 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 29. rujna 2022.

o metodologiji za izračun sankcija za navodne povrede statističkih izvještajnih zahtjeva (ESB/2022/32)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 132. stavak 3.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. i članak 34.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2532/98 od 23. studenoga 1998. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (1), a posebno njezin članak 6. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (2), a posebno njezin članak 7.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 Europska središnja banka (ESB) može izreći sankcije izvještajnim jedinicama zbog neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 Europska središnja banka (ESB) može izreći sankcije izvještajnim jedinicama zbog neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva.

| (2) | Člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 2532/98 predviđeno je da se pri odlučivanju o tome hoće li izreći sankciju i pri određivanju odgovarajuće sankcije ESB mora rukovoditi načelom proporcionalnosti. Osim toga, u članku 2. stavku 3. te Uredbe navodi se netaksativan popis okolnosti koje ESB mora uzeti u obzir, prema potrebi, u određenom slučaju. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 2532/98 predviđeno je da se pri odlučivanju o tome hoće li izreći sankciju i pri određivanju odgovarajuće sankcije ESB mora rukovoditi načelom proporcionalnosti. Osim toga, u članku 2. stavku 3. te Uredbe navodi se netaksativan popis okolnosti koje ESB mora uzeti u obzir, prema potrebi, u određenom slučaju.

| (3) | Uredbom Europske središnje banke (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) (3) utvrđuje se postupak za podnošenje prijedloga istražne jedinice ESB-a ili nadležne nacionalne središnje banke Izvršnom odboru ESB-a u svrhu utvrđivanja je li izvještajna jedinica počinila navodnu povredu i određivanja predloženog iznosa sankcije koja će se izreći te se omogućuje pojednostavnjeni postupak radi utvrđivanja povrede za sankcioniranje manjih povreda. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom Europske središnje banke (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) (3) utvrđuje se postupak za podnošenje prijedloga istražne jedinice ESB-a ili nadležne nacionalne središnje banke Izvršnom odboru ESB-a u svrhu utvrđivanja je li izvještajna jedinica počinila navodnu povredu i određivanja predloženog iznosa sankcije koja će se izreći te se omogućuje pojednostavnjeni postupak radi utvrđivanja povrede za sankcioniranje manjih povreda.

| (4) | Radi jednakog postupanja prema izvještajnim jedinicama, [i u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) 2022/1917 Europske središnje banke (ESB/2022/31) (4), ESB bi trebao utvrditi metodologiju koje bi se nadležne središnje banke Eurosustava trebale pridržavati pri izračunu predloženog iznosa sankcije. Izračun bi trebalo napraviti u dvije faze. Prvo, izračunava se osnovni iznos na temelju kvantitativnih aspekata navodne povrede i drugo, uzimaju se u obzir druge relevantne okolnosti i informacije, na osnovi kojih se osnovni iznos može prilagoditi. |
| --- | --- |

(4)

Radi jednakog postupanja prema izvještajnim jedinicama, [i u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) 2022/1917 Europske središnje banke (ESB/2022/31) (4), ESB bi trebao utvrditi metodologiju koje bi se nadležne središnje banke Eurosustava trebale pridržavati pri izračunu predloženog iznosa sankcije. Izračun bi trebalo napraviti u dvije faze. Prvo, izračunava se osnovni iznos na temelju kvantitativnih aspekata navodne povrede i drugo, uzimaju se u obzir druge relevantne okolnosti i informacije, na osnovi kojih se osnovni iznos može prilagoditi.

| (5) | Iz tog razloga te kako bi se osigurala transparentnost i nepristranost u donošenju odluka ESB-a pri izricanju sankcija izvještajnim jedinicama, ta bi metodologija trebala detaljno odrediti kvantitativne aspekte koji se koriste pri izračunu osnovnog iznosa. Osim toga, ta bi metodologija trebala dati smjernice u vezi s okolnostima i informacijama koje bi nadležna središnja banka Eurosustava trebala uzeti u obzir pri izračunu predloženog iznosa sankcije, prema potrebi. |
| --- | --- |

(5)

Iz tog razloga te kako bi se osigurala transparentnost i nepristranost u donošenju odluka ESB-a pri izricanju sankcija izvještajnim jedinicama, ta bi metodologija trebala detaljno odrediti kvantitativne aspekte koji se koriste pri izračunu osnovnog iznosa. Osim toga, ta bi metodologija trebala dati smjernice u vezi s okolnostima i informacijama koje bi nadležna središnja banka Eurosustava trebala uzeti u obzir pri izračunu predloženog iznosa sankcije, prema potrebi.

| (6) | Iako bi se općenito za utvrđivanje gospodarske veličine izvještajne jedinice koja ne ispunjava statističke izvještajne zahtjeve trebala koristiti njezina ukupna imovina, pri utvrđivanju gospodarske veličine izvještajne jedinice koja ne ispunjava određene vrste izvještajnih zahtjeva, na primjer o statistici platnog prometa iz Uredbe (EU) br. 1409/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/43) (5) i o vrijednosnim papirima nad kojima postoji skrbništvo iz Uredbe (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke (ESB/2012/24) (6), prikladniji pokazatelji njezine gospodarske veličine za potrebe izračuna osnovnog iznosa su ukupan broj njezinih klijenata, ukupna vrijednost njezinih platnih transakcija ili ukupna vrijednost vrijednosnih papira deponiranih kod skrbnika. U tu svrhu, također je primjereno da se gospodarska veličina izvještajne jedinice koja ne ispunjava statističke izvještajne zahtjeve uzme u obzir razmjerno gospodarskoj veličini referentne izvještajne populacije kada je u pitanju statistike tržišta novca iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/48) (7) ili, u bilo kojem drugom slučaju, razmjerno gospodarskoj veličini relevantne stvarne izvještajne populacije. |
| --- | --- |

(6)

Iako bi se općenito za utvrđivanje gospodarske veličine izvještajne jedinice koja ne ispunjava statističke izvještajne zahtjeve trebala koristiti njezina ukupna imovina, pri utvrđivanju gospodarske veličine izvještajne jedinice koja ne ispunjava određene vrste izvještajnih zahtjeva, na primjer o statistici platnog prometa iz Uredbe (EU) br. 1409/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/43) (5) i o vrijednosnim papirima nad kojima postoji skrbništvo iz Uredbe (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke (ESB/2012/24) (6), prikladniji pokazatelji njezine gospodarske veličine za potrebe izračuna osnovnog iznosa su ukupan broj njezinih klijenata, ukupna vrijednost njezinih platnih transakcija ili ukupna vrijednost vrijednosnih papira deponiranih kod skrbnika. U tu svrhu, također je primjereno da se gospodarska veličina izvještajne jedinice koja ne ispunjava statističke izvještajne zahtjeve uzme u obzir razmjerno gospodarskoj veličini referentne izvještajne populacije kada je u pitanju statistike tržišta novca iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/48) (7) ili, u bilo kojem drugom slučaju, razmjerno gospodarskoj veličini relevantne stvarne izvještajne populacije.

| (7) | Za potrebe redovnog sastavljanja statistike tržišta novca u skladu s Uredbom (EU) br. 1333/2014, greške u podatcima o neosiguranim segmentima tržišta koje nisu ispravljene prije roka za prijenos koji je odredio ESB ili NSB, mogu se sankcionirati jer je ključno primiti pravovremene, točne i potpune statističke podatke o neosiguranom segmentu koji su u skladu s visokim standardima cjelovitosti podataka za ispunjavanje zadaća ESB-a u području monetarne politike. Iz tog razloga i kako bi se osigurala usklađenost s primjenom Uredbe (EU) 2022/1917 (ESB/2022/31), prikladno je i primjereno za središnje banke Eurosustava da primjenjuju ovu Odluku tri mjeseca nakon notifikacije u slučaju neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48). |
| --- | --- |

(7)

Za potrebe redovnog sastavljanja statistike tržišta novca u skladu s Uredbom (EU) br. 1333/2014, greške u podatcima o neosiguranim segmentima tržišta koje nisu ispravljene prije roka za prijenos koji je odredio ESB ili NSB, mogu se sankcionirati jer je ključno primiti pravovremene, točne i potpune statističke podatke o neosiguranom segmentu koji su u skladu s visokim standardima cjelovitosti podataka za ispunjavanje zadaća ESB-a u području monetarne politike. Iz tog razloga i kako bi se osigurala usklađenost s primjenom Uredbe (EU) 2022/1917 (ESB/2022/31), prikladno je i primjereno za središnje banke Eurosustava da primjenjuju ovu Odluku tri mjeseca nakon notifikacije u slučaju neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48).

| (8) | Kako bi se osigurala dosljedna primjena usklađenih pravila, nacionalne središnje banke i ESB trebali bi se uskladiti s ovom Odlukom od datuma koji je isti kao i relevantni datum primjene Uredbe (EU) 2022/1917 (ESB/2022/31). |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osigurala dosljedna primjena usklađenih pravila, nacionalne središnje banke i ESB trebali bi se uskladiti s ovom Odlukom od datuma koji je isti kao i relevantni datum primjene Uredbe (EU) 2022/1917 (ESB/2022/31).

| (9) | Međutim, kako bi se osigurao kontinuitet i jasnoća, primjereno je propisati da bi nadležne nacionalne središnje banke i ESB trebali nastaviti poštovati zahtjeve iz Odluke ESB/2010/10 (8) u slučajevima navodnih povreda koje nastanu prije relevantnog datuma primjene ove Odluke, uključujući slučajeve ponovljene neusklađenosti kada jedan ili više slučajeva neusklađenosti nastane prije i nakon relevantnog datuma primjene ove Odluke. |
| --- | --- |

(9)

Međutim, kako bi se osigurao kontinuitet i jasnoća, primjereno je propisati da bi nadležne nacionalne središnje banke i ESB trebali nastaviti poštovati zahtjeve iz Odluke ESB/2010/10 (8) u slučajevima navodnih povreda koje nastanu prije relevantnog datuma primjene ove Odluke, uključujući slučajeve ponovljene neusklađenosti kada jedan ili više slučajeva neusklađenosti nastane prije i nakon relevantnog datuma primjene ove Odluke.

| (10) | Načela koja je ESB poštovao pri izračunu sankcija iz referentnog razdoblja prosinac 2004. za zahtjeve za mjesečno izvješćivanje i iz četvrtog tromjesečja 2004. za zahtjeve za tromjesečno izvješćivanje za povrede statističkih izvještajnih zahtjeva u vezi s bilancom zbog neispunjavanja minimalnih standarda utvrđenih u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 2423/2001 Europske središnje banke (ESB/2001/13) (9) navedena su u Obavijesti Europske središnje banke o izricanju sankcija za povrede statističkih izvještajnih zahtjeva u vezi s bilancom (10). U interesu pravne sigurnosti primjereno je povući tu Obavijest, |
| --- | --- |

(10)

Načela koja je ESB poštovao pri izračunu sankcija iz referentnog razdoblja prosinac 2004. za zahtjeve za mjesečno izvješćivanje i iz četvrtog tromjesečja 2004. za zahtjeve za tromjesečno izvješćivanje za povrede statističkih izvještajnih zahtjeva u vezi s bilancom zbog neispunjavanja minimalnih standarda utvrđenih u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 2423/2001 Europske središnje banke (ESB/2001/13) (9) navedena su u Obavijesti Europske središnje banke o izricanju sankcija za povrede statističkih izvještajnih zahtjeva u vezi s bilancom (10). U interesu pravne sigurnosti primjereno je povući tu Obavijest,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Odlukom utvrđuje metodologija za određivanje odgovarajućeg predloženog iznosa sankcije koju će ESB izreći izvještajnoj jedinici na koju se primjenjuju statistički izvještajni zahtjevima i koja ne ispunjava te zahtjeve.

2.   Metodologija se primjenjuje na izračun predloženog iznosa sankcije za jednu ili više navodnih povreda u vezi s kojima je pokrenut postupak radi utvrđivanja povrede u skladu s člankom 8. stavcima 1. i 3. Uredbe (EU) 2022/1917 (ESB/2022/31).

3.   Ova Odluka ne sprečava Izvršni odbor ESB-a da primijeni svoje diskrecijsko pravo za izricanje sankcije koju smatra primjerenom u skladu s člankom 7.a stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4).

Članak 2.

Definicije

1.   Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EU) 2022/1917 (ESB/2022/31).

2.   Primjenjuju se i sljedeće definicije:

| 1. | „rok ESB-a” znači datum i sat koji je odredio ESB za primanje statističkih podataka od nacionalnih središnjih banaka ili, u slučaju izravnog izvješćivanja, od izvještajnih jedinica u skladu sa statističkim uredbama ili odlukama koje je donio ESB; |
| --- | --- |

1.

„rok ESB-a” znači datum i sat koji je odredio ESB za primanje statističkih podataka od nacionalnih središnjih banaka ili, u slučaju izravnog izvješćivanja, od izvještajnih jedinica u skladu sa statističkim uredbama ili odlukama koje je donio ESB;

| 2. | „rok NSB-a” znači datum i sat koji je odredila nacionalna središnja banka za primanje statističkih podataka od izvještajnih jedinica u svrhu usklađivanja sa statističkim uredbama ili odlukama koje je donio ESB. |
| --- | --- |

2.

„rok NSB-a” znači datum i sat koji je odredila nacionalna središnja banka za primanje statističkih podataka od izvještajnih jedinica u svrhu usklađivanja sa statističkim uredbama ili odlukama koje je donio ESB.

Članak 3.

Izračun predloženih sankcija

1.   Predložene sankcije u slučaju kumulativne navodne povrede iz članka 8. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) 2022/1917 (ESB/2022/31) ili u slučaju navodne povrede iz članka 8. stavka 3. Uredbe (EU) 2022/1917 (ESB/2022/31) izračunavaju se u skladu sa sljedećim postupkom:

| (a) | prvo nadležna središnja banka Eurosustava izračunava osnovni iznos na temelju kvantitativnih aspekata navodne povrede, uključujući, prema potrebi:






  i. | gospodarsku veličinu izvještajne jedinice; |
| --- | --- | --- |

(a)

prvo nadležna središnja banka Eurosustava izračunava osnovni iznos na temelju kvantitativnih aspekata navodne povrede, uključujući, prema potrebi:

i.

gospodarsku veličinu izvještajne jedinice;

| ii. | učestalost povrede; |
| --- | --- |

ii.

učestalost povrede;

| iii. | trajanje povrede; |
| --- | --- |

iii.

trajanje povrede;

| iv. | veličinu odstupanja između točnih i netočnih statističkih podataka; |
| --- | --- |

iv.

veličinu odstupanja između točnih i netočnih statističkih podataka;

| (b) | zatim se uzimaju u obzir relevantne okolnosti iz članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 2532/98 koje nisu navedene u točki (a) ovog stavka, kao i sve druge relevantne informacije zbog kojih se može zahtijevati prilagodba osnovnog iznosa izračunanog u skladu s točkom (a). |
| --- | --- |

(b)

zatim se uzimaju u obzir relevantne okolnosti iz članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 2532/98 koje nisu navedene u točki (a) ovog stavka, kao i sve druge relevantne informacije zbog kojih se može zahtijevati prilagodba osnovnog iznosa izračunanog u skladu s točkom (a).

2.   Predložene sankcije u slučaju teške povrede dužnosti iz članka 8. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2022/1917 (ESB/2022/31) izračunavaju se u skladu sa sljedećim postupkom:

| (a) | prvo nadležna središnja banka Eurosustava utvrđuje osnovni iznos primjenom maksimalnih novčanih kazni iz članka 7. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98 prilagođen s obzirom na gospodarsku veličinu izvještajne jedinice; |
| --- | --- |

(a)

prvo nadležna središnja banka Eurosustava utvrđuje osnovni iznos primjenom maksimalnih novčanih kazni iz članka 7. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98 prilagođen s obzirom na gospodarsku veličinu izvještajne jedinice;

| (b) | zatim se uzimaju u obzir sve relevantne okolnosti iz članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 2532/98 i sve druge relevantne informacije zbog kojih se može zahtijevati prilagodba osnovnog iznosa utvrđenog u skladu s točkom (a). |
| --- | --- |

(b)

zatim se uzimaju u obzir sve relevantne okolnosti iz članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 2532/98 i sve druge relevantne informacije zbog kojih se može zahtijevati prilagodba osnovnog iznosa utvrđenog u skladu s točkom (a).

3.   Prilagodba iz stavka 1. točke (b) ograničena je na najviše jednu trećinu osnovnog iznosa iz stavka 1. točke (a). Prilagodba iz stavka 2. točke (b) ograničena je na prilagodbu prema dolje za najviše jednu trećinu osnovnog iznosa iz stavka 2. točke (a).

4.   Ako se navodna povreda odnosi na dostavljanje statističkih podataka koji su netočni, nepotpuni ili su u obliku koji nije u skladu s izvještajnim zahtjevima, ESB neće izreći sankcije ako su pogreške zanemarive ili ako je izvještajna jedinica ispravila pogreške koje nisu zanemarive u skladu s politikom i postupcima ESB-a za ispravke. To se ne primjenjuje u sljedećim slučajevima:

| (a) | radi se o sustavnom ili namjernom propustu da se dostave točni ili potpuni statistički podatci ili |
| --- | --- |

(a)

radi se o sustavnom ili namjernom propustu da se dostave točni ili potpuni statistički podatci ili

| (b) | radi se o povredi izvještajnih zahtjeva koji se odnose na neosigurani segment u skladu s Uredbom (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48). |
| --- | --- |

(b)

radi se o povredi izvještajnih zahtjeva koji se odnose na neosigurani segment u skladu s Uredbom (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48).

5.   Pri izračunu sankcija u skladu sa stavcima 1. i 2., nadležne središnje banke Eurosustava ne smiju premašiti maksimalne novčane kazne određene u članku 7. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98.

6.   Kad nadležni NSB dostavlja prijedlog Izvršnom odboru ESB-a u skladu s člankom 7.a Uredbe (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4), mora dovoljno detaljno opisati način na koji je izračunao predloženi iznos sankcije koju će ESB izreći, uključujući je li uzeo u obzir čimbenike relevantne za izračun osnovnog iznosa ili prilagodbu osnovnog iznosa u skladu s člankom 4. odnosno člankom 5.

7.   Ako je uzet u obzir čimbenik relevantan za izračun osnovnog iznosa ili za prilagodbu osnovnog iznosa u skladu s člankom 4. odnosno 5., ESB o tome izvješćuje izvještajnu jedinicu. Pri izricanju sankcije, ESB izvješćuje izvještajnu jedinicu o načinu na koji je izračunao sankciju, uključujući je li uzeo u obzir bilo koji čimbenik relevantan za izračun osnovnog iznosa ili prilagodbu osnovnog iznosa u skladu s člankom 4. odnosno 5.

8.   Ako povreda statističkih izvještajnih zahtijeva uključuje i povrede odredbi o minimalnim pričuvama i na temelju toga se izriče sankcija u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2531/98 (11), ne izriču se dodatne sankcije u odnosu na povrede statističkih izvještajnih zahtjeva.

Članak 4.

Izračun osnovnog iznosa

1.   Kad nadležna središnja banka Eurosustava izračunava osnovni iznos, kvantitativni aspekti navodne povrede koji su temelj za izračun iz članka 3. stavka 1. i gospodarska veličina koja je temelj za izračun iz članka 3. stavka 2. utvrđuju se, prema potrebi, u skladu s ovim člankom.

2.   Gospodarska veličina izvještajne jedinice određuje se:

| (a) | u slučaju neispunjavanja izvještajnih zahtjeva o statistici platnog prometa iz Uredbe (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43) prema ukupnom broju klijenata samo ako se radi o uslugama pružanja informacija o računu, inače prema ukupnoj vrijednosti platnih transakcija izvještajne jedinice koju je zadnju prijavila na datum navodne povrede u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju neispunjavanja izvještajnih zahtjeva o statistici platnog prometa iz Uredbe (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43) prema ukupnom broju klijenata samo ako se radi o uslugama pružanja informacija o računu, inače prema ukupnoj vrijednosti platnih transakcija izvještajne jedinice koju je zadnju prijavila na datum navodne povrede u skladu s tom Uredbom;

| (b) | u slučaju neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva o vrijednosnim papirima nad kojima postoji skrbništvo iz Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) u odnosu na ukupnu vrijednost vrijednosnih papira deponiranih kod skrbnika koju je taj skrbnik posljednju dostavio na datum navodne povrede u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva o vrijednosnim papirima nad kojima postoji skrbništvo iz Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) u odnosu na ukupnu vrijednost vrijednosnih papira deponiranih kod skrbnika koju je taj skrbnik posljednju dostavio na datum navodne povrede u skladu s tom Uredbom;

| (c) | u slučaju neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva osim onih iz točaka (a) i (b), prema iznosu ukupne imovine izvještajne jedinice utvrđenom na temelju statističkih podataka o bilanci izvještajne jedinice koju je ona posljednju dostavila na datum navodne povrede u skladu s primjenjivim uredbama ESB-a. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva osim onih iz točaka (a) i (b), prema iznosu ukupne imovine izvještajne jedinice utvrđenom na temelju statističkih podataka o bilanci izvještajne jedinice koju je ona posljednju dostavila na datum navodne povrede u skladu s primjenjivim uredbama ESB-a.

Međutim, ako na dan navodne povrede, relevantna izvještajna jedinica nije ispunila svoju obvezu dostave statističkih podataka koji su potrebni za utvrđivanje njezine gospodarske veličine, nadležna središnja banka Eurosustava će umjesto toga utvrditi gospodarsku veličinu korištenjem statističkih podataka koji su posljednji dostavljeni toj nadležnoj središnjoj banci Eurosustava ili koji su joj na drugi način dostupni.

3.   U svrhu utvrđivanja gospodarske veličine izvještajne jedinice, nadležna središnja banka Eurosustava uzima u obzir njezinu gospodarsku veličinu kao udio ukupne gospodarske veličine:

| (a) | svih izvještajnih jedinica u odgovarajućoj referentnoj izvještajnoj populaciji, u slučaju izvješćivanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48); |
| --- | --- |

(a)

svih izvještajnih jedinica u odgovarajućoj referentnoj izvještajnoj populaciji, u slučaju izvješćivanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48);

| (b) | svih izvještajnih jedinica u odgovarajućoj stvarnoj izvještajnoj populaciji, u svim drugim slučajevima. |
| --- | --- |

(b)

svih izvještajnih jedinica u odgovarajućoj stvarnoj izvještajnoj populaciji, u svim drugim slučajevima.

4.   Učestalost navodnih povreda određuje se s obzirom na broj navodnih povreda do kojih je došlo u razdoblju neusklađenosti na koje se odnosi postupak radi utvrđivanja povrede.

5.   Kada se navodna povreda odnosi na nedostavljanje statističkih podataka ESB-u ili nadležnom NSB-u do odgovarajućeg roka, kako je opisano u primjenjivoj uredbi ili odluci ESB-a, trajanje navodne povrede određuje se s obzirom na:

| (a) | ukupan broj radnih dana kašnjenja u dostavljanju statističkih podataka nakon roka ESB-a, u slučaju izravnog izvješćivanja; |
| --- | --- |

(a)

ukupan broj radnih dana kašnjenja u dostavljanju statističkih podataka nakon roka ESB-a, u slučaju izravnog izvješćivanja;

| (b) | ukupan broj radnih dana kašnjenja u dostavljanju statističkih podataka nakon roka NSB-a koji obuhvaća i. broj radnih dana prije roka ESB-a i ii. broj radnih dana nakon roka ESB-a, u svim ostalim slučajevima. |
| --- | --- |

(b)

ukupan broj radnih dana kašnjenja u dostavljanju statističkih podataka nakon roka NSB-a koji obuhvaća i. broj radnih dana prije roka ESB-a i ii. broj radnih dana nakon roka ESB-a, u svim ostalim slučajevima.

6.   Kada se navodna povreda odnosi na dostavljanje podataka koji su netočni, nepotpuni ili nisu u obliku koji je zahtijevan kako je opisano u primjenjivoj uredbi ili odluci ESB-a, veličina odstupanja određuje se upućivanjem na razliku u apsolutnoj vrijednosti između netočnih statističkih podataka i točnih statističkih podataka.

Članak 5.

Prilagodba osnovnog iznosa

Kada nadležna središnja banka Eurosustava uzima u obzir okolnosti i sve druge relevantne informacije iz članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 2. točke (b), ona uzima u obzir, prema potrebi:

| (a) | dobru vjeru i stupanj otvorenosti izvještajne jedinice u tumačenju i ispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva, među ostalim upućivanjem na okolnosti u kojima je utvrđena navodna povreda, na primjer je li to bilo putem dobrovoljne obavijesti izvještajne jedinice ili kao rezultat istražne radnje; |
| --- | --- |

(a)

dobru vjeru i stupanj otvorenosti izvještajne jedinice u tumačenju i ispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva, među ostalim upućivanjem na okolnosti u kojima je utvrđena navodna povreda, na primjer je li to bilo putem dobrovoljne obavijesti izvještajne jedinice ili kao rezultat istražne radnje;

| (b) | stupanj pažnje i spremnost na suradnju koju pokazuje izvještajna jedinica, uključujući upućivanje na ponašanje izvještajne jedinice, kao što je njezino sudjelovanje ili pomoć u svim postupcima radi utvrđivanja povrede ili bilo kojem postupku nadležne središnje banke Eurosustava, a koja se odnosi na osiguravanje usklađenosti sa statističkim izvještajnim zahtjevima te njezinu spremnost da ispravi navodnu povredu; |
| --- | --- |

(b)

stupanj pažnje i spremnost na suradnju koju pokazuje izvještajna jedinica, uključujući upućivanje na ponašanje izvještajne jedinice, kao što je njezino sudjelovanje ili pomoć u svim postupcima radi utvrđivanja povrede ili bilo kojem postupku nadležne središnje banke Eurosustava, a koja se odnosi na osiguravanje usklađenosti sa statističkim izvještajnim zahtjevima te njezinu spremnost da ispravi navodnu povredu;

| (c) | ozbiljnost učinaka povrede, uključujući upućivanje na posljedice navodne povrede kao što je učinak koji navodna povreda ima na relevantne statističke rezultate ili na upotrebu statističkih podataka za zadaće Europskog sustava središnjih banaka u skladu s Ugovorom ili bilo kakav štetan učinak na treće strane; |
| --- | --- |

(c)

ozbiljnost učinaka povrede, uključujući upućivanje na posljedice navodne povrede kao što je učinak koji navodna povreda ima na relevantne statističke rezultate ili na upotrebu statističkih podataka za zadaće Europskog sustava središnjih banaka u skladu s Ugovorom ili bilo kakav štetan učinak na treće strane;

| (d) | ponavljanje povrede, uključujući upućivanje na svako neispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva od strane izvještajne jedinice na ponovljenoj osnovi izvan razdoblja neusklađenosti na koje se odnosi navodna povreda, a koje nije bilo predmet drugog postupka radi utvrđivanja povrede. |
| --- | --- |

(d)

ponavljanje povrede, uključujući upućivanje na svako neispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva od strane izvještajne jedinice na ponovljenoj osnovi izvan razdoblja neusklađenosti na koje se odnosi navodna povreda, a koje nije bilo predmet drugog postupka radi utvrđivanja povrede.

Članak 6.

Preispitivanje

Upravno vijeće će preispitati primjenu i provedbu ove Odluke najkasnije pet godina nakon datuma njezina stupanja na snagu, a nakon toga svake tri godine te procijeniti treba li ju izmijeniti.

Članak 7.

Prijelazna odredba

Ova se Odluka ne primjenjuje na navodne povrede koje su nastale prije relevantnog datuma primjene ove Odluke kako je utvrđen u članku 9. U skladu s člankom 13. Uredbe (EU) 2022/1917 (ESB/2022/31), Odluka ESB/2010/10 i dalje se primjenjuje na te navodne povrede, uključujući u slučajevima ponovljene neusklađenosti iz članka 3. stavka 2. točke (b) te Odluke, ako je jedan ili više slučajeva neusklađenosti nastao prije i nakon relevantnog datuma primjene ove Oduke kako je utvrđen u članku 9.

Članak 8.

Posebna primjena za povrede statističkog izvještavanja o tržištu novca

U slučajevima navodnih povreda Uredbe (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48), nadležne nacionalne središnje banke i ESB postupaju u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Odluci od 31. siječnja 2023.

Članak 9.

Stupanje na snagu

1.   Ova Odluka stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviješteni adresati.

2.   Primjenjuje se od 30. travnja 2024., osim članka 8. koji se primjenjuje od 31. siječnja 2023.

Članak 10.

Adresati

Ova je Odluka upućena svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 29. rujna 2022.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 4.

1

(2)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

2

(3)  Uredba Europske središnje banke (EZ) br. 2157/1999 od 23. rujna 1999. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/1999/4) (SL L 264, 12.10.1999., str. 21.).

3

(4)  Uredba (EU) 2022/1917 Europske središnje banke od 29. rujna 2022. o postupcima radi utvrđivanja povreda u slučajevima neispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva i stavljanju izvan snage Odluke ESB/2010/10 (ESB/2022/31) (vidjeti stranicu 6. ovoga Službenog lista).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1409/2013 Europske središnje banke od 28. studenoga 2013. o statistici platnog prometa (ESB/2013/43) (SL L 352, 24.12.2013., str. 18.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke od 17. listopada 2012. o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2012/24) (SL L 305, 1.11.2012., str. 6.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 1333/2014 Europske središnje banke od 26. studenoga 2014. o statistici tržišta novca (ESB/2014/48) (SL L 359, 16.12.2014., str. 97.).

7

(8)  Odluka ESB/2010/10 Europske središnje banke od 19. kolovoza 2010. o neispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva (SL L 226, 28.8.2010., str. 48.).

8

(9)  Uredba (EZ) br. 2423/2001 Europske središnje banke od 22. studenoga 2001. o konsolidiranoj bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2001/13) (SL L 333, 17.12.2001., str. 1.).

9

(10)  
  SL C 195, 31.7.2004., str. 8.

10

(11)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2531/98 od 23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama od strane Europske središnje banke (SL L 318, 27.11.1998., str. 1.).

11

---