# Europeiska unionens L 275/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 275 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången25 oktober 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 275

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången25 oktober 2022

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2036 av den 19 oktober 2022 om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2014/59/EU vad gäller tillsynsbehandlingen av globala systemviktiga institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter och metoder för den indirekta teckningen av instrument som är kvalificerade för att uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2037 av den 19 oktober 2022 om ändring av förordning (EU) 2019/833 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del | 11 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2038 av den 19 oktober 2022 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 vad gäller tillfälliga lättnader från reglerna om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid unionens flygplatser på grund av en epidemiologisk situation eller militär aggression (
  1
  ) | 14 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2039 av den 19 oktober 2022 om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) 2021/1060 vad gäller ytterligare flexibilitet för att hantera konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp Fast (flexibelt stöd till territorier) – Care | 23 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2040 av den 19 oktober 2022 om ändring av förordning (EG) nr 805/2004 vad gäller tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll för att anpassa den till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (
  1
  ) | 30 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2041 av den 19 oktober 2022 om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen | 33 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2036 av den 19 oktober 2022 om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2014/59/EU vad gäller tillsynsbehandlingen av globala systemviktiga institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter och metoder för den indirekta teckningen av instrument som är kvalificerade för att uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (
  1
  )

1

1

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2037 av den 19 oktober 2022 om ändring av förordning (EU) 2019/833 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del

11

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2038 av den 19 oktober 2022 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 vad gäller tillfälliga lättnader från reglerna om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid unionens flygplatser på grund av en epidemiologisk situation eller militär aggression (
  1
  )

1

14

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2039 av den 19 oktober 2022 om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) 2021/1060 vad gäller ytterligare flexibilitet för att hantera konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp Fast (flexibelt stöd till territorier) – Care

23

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2040 av den 19 oktober 2022 om ändring av förordning (EG) nr 805/2004 vad gäller tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll för att anpassa den till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (
  1
  )

1

30

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2041 av den 19 oktober 2022 om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen

33

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2022/2042 av den 24 oktober 2022 om ändring av förordning (EU) nr 1284/2009 om införande av vissa specifika restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea | 48 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2043 av den 24 oktober 2022 om genomförande av förordning (EU) 2015/1755 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi | 50 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2044 av den 18 oktober 2022 om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (Roero [SUB]) | 52 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2045 av den 18 oktober 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chianti Classico [SUB]) | 53 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2022/2046 av den 24 oktober 2022 om ändring av bilagorna till förordning (EU) nr 1408/2013 vad gäller anpassning av dem så att de avspeglar bestämmelserna i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen med dess protokoll om Irland/Nordirland | 55 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2047 av den 24 oktober 2022 om rättelse av genomförandeförordning (EU) 2021/2325 vad gäller erkännandet av vissa kontrollmyndigheter och kontrollorgan med avseende på import av ekologiska produkter till unionen | 57 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2048 av den 24 oktober 2022 om godkännande av L-(+)-mjölksyra som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  ) | 60 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2049 av den 24 oktober 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/2325 vad gäller erkännandet av vissa kontrollmyndigheter och kontrollorgan med avseende på import av ekologiska produkter till unionen | 64 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2050 av den 18 oktober 2022 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike | 70 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2022/2051 av den 24 oktober 2022 om ändring av beslut (Gusp) 2015/1763 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi | 72 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2022/2052 av den 24 oktober 2022 om ändring av beslut 2010/638/Gusp om restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea | 74 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2053 av den 18 oktober 2022 om ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet med titeln European citizens’ initiative for vegan meal i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788
  [delgivet med nr C(2022) 7418] | 75 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2054 av den 21 oktober 2022 om de olösta invändningarna vad gäller villkoren för att bevilja ett godkännande av biocidprodukten Preventol A 12 TK 50 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  (delgivet med nr (2022) 7408)

   (
  1
  ) | 77 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | FN-föreskrift nr 147 – Enhetliga bestämmelser för godkännande av mekaniska kopplingsanordningar för jordbruksfordonskombinationer [2022/2055] | 80 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2022/2042 av den 24 oktober 2022 om ändring av förordning (EU) nr 1284/2009 om införande av vissa specifika restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea

48

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2043 av den 24 oktober 2022 om genomförande av förordning (EU) 2015/1755 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi

50

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2044 av den 18 oktober 2022 om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (Roero [SUB])

52

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2045 av den 18 oktober 2022 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chianti Classico [SUB])

53

*

Kommissionens förordning (EU) 2022/2046 av den 24 oktober 2022 om ändring av bilagorna till förordning (EU) nr 1408/2013 vad gäller anpassning av dem så att de avspeglar bestämmelserna i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen med dess protokoll om Irland/Nordirland

55

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2047 av den 24 oktober 2022 om rättelse av genomförandeförordning (EU) 2021/2325 vad gäller erkännandet av vissa kontrollmyndigheter och kontrollorgan med avseende på import av ekologiska produkter till unionen

57

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2048 av den 24 oktober 2022 om godkännande av L-(+)-mjölksyra som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  )

1

60

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2049 av den 24 oktober 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/2325 vad gäller erkännandet av vissa kontrollmyndigheter och kontrollorgan med avseende på import av ekologiska produkter till unionen

64

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2022/2050 av den 18 oktober 2022 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike

70

*

Rådets beslut (Gusp) 2022/2051 av den 24 oktober 2022 om ändring av beslut (Gusp) 2015/1763 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi

72

*

Rådets beslut (Gusp) 2022/2052 av den 24 oktober 2022 om ändring av beslut 2010/638/Gusp om restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea

74

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2053 av den 18 oktober 2022 om ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet med titeln European citizens’ initiative for vegan meal i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788
  [delgivet med nr C(2022) 7418]

[delgivet med nr C(2022) 7418]

75

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2054 av den 21 oktober 2022 om de olösta invändningarna vad gäller villkoren för att bevilja ett godkännande av biocidprodukten Preventol A 12 TK 50 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  (delgivet med nr (2022) 7408)

   (
  1
  )

(delgivet med nr (2022) 7408)

1

77

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

FN-föreskrift nr 147 – Enhetliga bestämmelser för godkännande av mekaniska kopplingsanordningar för jordbruksfordonskombinationer [2022/2055]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2036

av den 19 oktober 2022

om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2014/59/EU vad gäller tillsynsbehandlingen av globala systemviktiga institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter och metoder för den indirekta teckningen av instrument som är kvalificerade för att uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 (4), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/877 (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/879 (6) ändrade unionens ram för resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag genom ändringarna av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (8) respektive Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (9). Dessa ändringar var nödvändiga för att i unionen genomföra den internationella villkorsförteckningen för total förlustabsorberingskapacitet, offentliggjord av rådet för finansiell stabilitet den 9 november 2015 (TLAC-standarden) för globala systemviktiga banker, inom unionens ramverk hänvisade till som globala systemviktiga institut, och för att förbättra tillämpningen av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (MREL-kravet) för alla banker. Den reviderade unionsramen för resolution av banker bör på ett bättre sätt säkerställa att bankers förlustabsorbering och rekapitalisering sker via privata medel när dessa institut inte längre är ekonomiskt bärkraftiga och därför försätts i resolution. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 (4), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/877 (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/879 (6) ändrade unionens ram för resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag genom ändringarna av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (8) respektive Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (9). Dessa ändringar var nödvändiga för att i unionen genomföra den internationella villkorsförteckningen för total förlustabsorberingskapacitet, offentliggjord av rådet för finansiell stabilitet den 9 november 2015 (TLAC-standarden) för globala systemviktiga banker, inom unionens ramverk hänvisade till som globala systemviktiga institut, och för att förbättra tillämpningen av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (MREL-kravet) för alla banker. Den reviderade unionsramen för resolution av banker bör på ett bättre sätt säkerställa att bankers förlustabsorbering och rekapitalisering sker via privata medel när dessa institut inte längre är ekonomiskt bärkraftiga och därför försätts i resolution.

| (2) | I artikel 12a i förordning (EU) nr 575/2013 föreskrivs att globala systemviktiga institut med en resolutionsstrategi enligt vilken mer än en gruppenhet kan försättas i resolution (resolutionsstrategi med flera ingångspunkter) ska beräkna sitt riskbaserade krav för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt det teoretiska antagandet att endast en enhet i gruppen försätts i resolution, och att förluster och rekapitaliseringsbehov för alla dotterföretag i den gruppen överförs till resolutionsenheten (resolutionsstrategi med en enda ingångspunkt). Ett liknande krav föreskrivs i artikel 45d.4 i direktiv 2014/59/EU med avseende på det ytterligare kravet för kapitalbas och kvalificerade skulder som kan införas av resolutionsmyndigheter enligt punkt 3 i den artikeln. I linje med TLAC-standarden bör alla enheter i tredjeland som är en del av ett globalt systemviktigt institut som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen beaktas i dessa beräkningar. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 12a i förordning (EU) nr 575/2013 föreskrivs att globala systemviktiga institut med en resolutionsstrategi enligt vilken mer än en gruppenhet kan försättas i resolution (resolutionsstrategi med flera ingångspunkter) ska beräkna sitt riskbaserade krav för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt det teoretiska antagandet att endast en enhet i gruppen försätts i resolution, och att förluster och rekapitaliseringsbehov för alla dotterföretag i den gruppen överförs till resolutionsenheten (resolutionsstrategi med en enda ingångspunkt). Ett liknande krav föreskrivs i artikel 45d.4 i direktiv 2014/59/EU med avseende på det ytterligare kravet för kapitalbas och kvalificerade skulder som kan införas av resolutionsmyndigheter enligt punkt 3 i den artikeln. I linje med TLAC-standarden bör alla enheter i tredjeland som är en del av ett globalt systemviktigt institut som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen beaktas i dessa beräkningar.

| (3) | I enlighet med artikel 45h.2 tredje stycket i direktiv 2014/59/EU och enligt TLAC-standarden får summan av beloppen för de faktiska kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder i ett globalt systemviktigt institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter inte vara lägre än beloppet för gruppens teoretiska krav enligt en resolutionsstrategi med en enda ingångspunkt. I syfte att anpassa bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013 till de i direktiv 2014/59/EU och säkerställa att resolutionsmyndigheter alltid agerar i enlighet med det direktivet och beaktar både de krav för kapitalbas och kvalificerade skulder som fastställts i förordning (EU) nr 575/2013 och eventuella ytterligare krav för kapitalbas och kvalificerade skulder som fastställts i enlighet med artikel 45d i direktiv 2014/59/EU, bör artikel 12a i förordning (EU) nr 575/2013 ändras och artikel 92a.3 i den förordningen utgå. Detta bör inte förhindra resolutionsmyndigheter från att dra slutsatsen att eventuella justeringar för att minimera eller eliminera skillnaden mellan beloppet för de faktiska kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder för ett globalt systemviktigt institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter och den gruppens teoretiska krav enligt en resolutionsstrategi med en enda ingångspunkt, när det förstnämnda är högre än det senare, skulle vara olämpliga eller oförenliga med det globala systemviktiga institutets resolutionsstrategi. För att säkerställa överensstämmelse mellan artikel 12a i förordning (EU) nr 575/2013 och artikel 45h.2 i direktiv 2014/59/EU bör den beräkning som avses i artikel 45h.2 i det direktivet också beakta alla enheter i tredjeland som är en del av ett globalt systemviktigt institut och som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 45h.2 tredje stycket i direktiv 2014/59/EU och enligt TLAC-standarden får summan av beloppen för de faktiska kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder i ett globalt systemviktigt institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter inte vara lägre än beloppet för gruppens teoretiska krav enligt en resolutionsstrategi med en enda ingångspunkt. I syfte att anpassa bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013 till de i direktiv 2014/59/EU och säkerställa att resolutionsmyndigheter alltid agerar i enlighet med det direktivet och beaktar både de krav för kapitalbas och kvalificerade skulder som fastställts i förordning (EU) nr 575/2013 och eventuella ytterligare krav för kapitalbas och kvalificerade skulder som fastställts i enlighet med artikel 45d i direktiv 2014/59/EU, bör artikel 12a i förordning (EU) nr 575/2013 ändras och artikel 92a.3 i den förordningen utgå. Detta bör inte förhindra resolutionsmyndigheter från att dra slutsatsen att eventuella justeringar för att minimera eller eliminera skillnaden mellan beloppet för de faktiska kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder för ett globalt systemviktigt institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter och den gruppens teoretiska krav enligt en resolutionsstrategi med en enda ingångspunkt, när det förstnämnda är högre än det senare, skulle vara olämpliga eller oförenliga med det globala systemviktiga institutets resolutionsstrategi. För att säkerställa överensstämmelse mellan artikel 12a i förordning (EU) nr 575/2013 och artikel 45h.2 i direktiv 2014/59/EU bör den beräkning som avses i artikel 45h.2 i det direktivet också beakta alla enheter i tredjeland som är en del av ett globalt systemviktigt institut och som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen.

| (4) | I artikel 92b i förordning (EU) nr 575/2013 fastställs att kravet för kapitalbas och kvalificerade skulder för betydande dotterföretag till icke EU-baserade globala systemviktiga institut som inte är resolutionsenheter bland annat får uppfyllas med kvalificerade skuldinstrument. De kriterier som fastställs i artikel 72b.2 c, k, l och m i förordning (EU) nr 575/2013 förutsätter dock att den emitterande enheten är en resolutionsenhet. Det bör säkerställas att dessa större dotterföretag kan emittera skuldinstrument som uppfyller alla kvalifikationskriterier, såsom ursprungligen avsågs. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 92b i förordning (EU) nr 575/2013 fastställs att kravet för kapitalbas och kvalificerade skulder för betydande dotterföretag till icke EU-baserade globala systemviktiga institut som inte är resolutionsenheter bland annat får uppfyllas med kvalificerade skuldinstrument. De kriterier som fastställs i artikel 72b.2 c, k, l och m i förordning (EU) nr 575/2013 förutsätter dock att den emitterande enheten är en resolutionsenhet. Det bör säkerställas att dessa större dotterföretag kan emittera skuldinstrument som uppfyller alla kvalifikationskriterier, såsom ursprungligen avsågs.

| (5) | I enlighet med artikel 72e.4 första stycket i förordning (EU) nr 575/2013 är det möjligt för resolutionsmyndigheterna att tillåta att ett globalt systemviktigt institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter drar av vissa innehav av instrument avseende kapitalbas och kvalificerade skulder hos dotterföretag som inte tillhör samma resolutionsgrupp, genom avdrag av ett lägre, justerat belopp som fastställs av resolutionsmyndigheten. Enligt artikel 72e.4 andra stycket i den förordningen krävs att skillnaden mellan det justerade beloppet och det ursprungliga beloppet i dessa fall dras av från de berörda dotterföretagens förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet. Enligt TLAC-standarden bör metoden beakta de riskbaserade och icke-riskbaserade kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder i det berörda dotterföretaget. Dessutom bör metoden vara tillämplig på alla dotterföretag i tredjeland som är en del av det globala systemviktiga institutet, så länge dessa dotterföretag omfattas av ett resolutionssystem som enligt den relevanta resolutionsmyndigheten i unionen är rättsligt bindande och genomför internationellt överenskomna standarder, närmare bestämt dokumentet ”Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions” från rådet för finansiell stabilitet (FSB), offentliggjort i oktober 2011, och dess TLAC-standard. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 72e.4 första stycket i förordning (EU) nr 575/2013 är det möjligt för resolutionsmyndigheterna att tillåta att ett globalt systemviktigt institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter drar av vissa innehav av instrument avseende kapitalbas och kvalificerade skulder hos dotterföretag som inte tillhör samma resolutionsgrupp, genom avdrag av ett lägre, justerat belopp som fastställs av resolutionsmyndigheten. Enligt artikel 72e.4 andra stycket i den förordningen krävs att skillnaden mellan det justerade beloppet och det ursprungliga beloppet i dessa fall dras av från de berörda dotterföretagens förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet. Enligt TLAC-standarden bör metoden beakta de riskbaserade och icke-riskbaserade kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder i det berörda dotterföretaget. Dessutom bör metoden vara tillämplig på alla dotterföretag i tredjeland som är en del av det globala systemviktiga institutet, så länge dessa dotterföretag omfattas av ett resolutionssystem som enligt den relevanta resolutionsmyndigheten i unionen är rättsligt bindande och genomför internationellt överenskomna standarder, närmare bestämt dokumentet ”Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions” från rådet för finansiell stabilitet (FSB), offentliggjort i oktober 2011, och dess TLAC-standard.

| (6) | Direktiv (EU) 2019/879 ändrade direktiv 2014/59/EU för att införa specifika regler om indirekt teckning av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav, dvs. av kapitalbas och skulder som uppfyller villkoren i artikel 45f.2 i direktiv 2014/59/EU, inom resolutionsgrupper. För att genomföra dessa regler och för att säkerställa att den indirekta teckningen utförs på ett tillsynsmässigt sunt sätt, fick Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten) (EBA), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (10), i uppdrag, enligt artikel 45f.6 i direktiv 2014/59/EU, att utveckla förslag till tekniska tillsynsstandarder för att fastställa metoder för en indirekt teckning av kvalificerade resurser. Det betonades dock i EBA:s skrivelse till kommissionen av den 25 januari 2021 att det fanns flera inkonsekvenser mellan kraven gällande den delegering som fastställs i direktiv 2014/59/EU och de befintliga tillsynsregler som fastställs i förordning (EU) nr 575/2013, som inte tillåter tillämpning av den tillsynsbehandling som krävs för att uppdraget skulle kunna fullgöras såsom ursprungligen avsågs. Närmare bestämt noterade EBA att det enligt förordning (EU) nr 575/2013 inte är tillåtet att dra av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav och, som en följd av detta, inte heller är tillåtet att tillämpa en lämplig riskvikt i samtliga fall som är av betydelse för uppdraget enligt direktiv 2014/59/EU. Liknande problem konstaterades när det gäller kravet på bruttosoliditetsgrad som fastställs i förordning (EU) nr 575/2013. Mot bakgrund av dessa rättsliga begränsningar bör de metoder som utarbetats av EBA införlivas direkt i förordning (EU) nr 575/2013. Följaktligen bör artikel 45f.6 i direktiv 2014/59/EU utgå. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv (EU) 2019/879 ändrade direktiv 2014/59/EU för att införa specifika regler om indirekt teckning av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav, dvs. av kapitalbas och skulder som uppfyller villkoren i artikel 45f.2 i direktiv 2014/59/EU, inom resolutionsgrupper. För att genomföra dessa regler och för att säkerställa att den indirekta teckningen utförs på ett tillsynsmässigt sunt sätt, fick Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten) (EBA), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (10), i uppdrag, enligt artikel 45f.6 i direktiv 2014/59/EU, att utveckla förslag till tekniska tillsynsstandarder för att fastställa metoder för en indirekt teckning av kvalificerade resurser. Det betonades dock i EBA:s skrivelse till kommissionen av den 25 januari 2021 att det fanns flera inkonsekvenser mellan kraven gällande den delegering som fastställs i direktiv 2014/59/EU och de befintliga tillsynsregler som fastställs i förordning (EU) nr 575/2013, som inte tillåter tillämpning av den tillsynsbehandling som krävs för att uppdraget skulle kunna fullgöras såsom ursprungligen avsågs. Närmare bestämt noterade EBA att det enligt förordning (EU) nr 575/2013 inte är tillåtet att dra av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav och, som en följd av detta, inte heller är tillåtet att tillämpa en lämplig riskvikt i samtliga fall som är av betydelse för uppdraget enligt direktiv 2014/59/EU. Liknande problem konstaterades när det gäller kravet på bruttosoliditetsgrad som fastställs i förordning (EU) nr 575/2013. Mot bakgrund av dessa rättsliga begränsningar bör de metoder som utarbetats av EBA införlivas direkt i förordning (EU) nr 575/2013. Följaktligen bör artikel 45f.6 i direktiv 2014/59/EU utgå.

| (7) | Inom ramen för resolutionsenheters indirekta teckning av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav enligt den reviderade unionsramen för resolution av banker bör förmedlande enheter vara skyldiga att dra av hela innehavet av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav som emitterats av enheter som inte själva är resolutionsenheter och som tillhör samma resolutionsgrupp. Detta säkerställer att de interna förlustabsorberings- och rekapitaliseringsmekanismerna inom en grupp fungerar korrekt och att det undviks att den förmedlande enhetens efterlevnad av dess eget interna MREL-krav leder till dubbelräkning av kvalificerade resurser för interna MREL-krav i dessa enheter. Utan dessa avdrag kan ett korrekt genomförande av den valda resolutionsstrategin äventyras, eftersom den förmedlande enheten skulle kunna förbruka både sin egen förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet och även andra enheters, såvida de inte själva är resolutionsenheter och tillhör samma resolutionsgrupp, innan den förmedlande enheten eller dessa andra enheter når den punkt när de inte längre är bärkraftiga. För att säkerställa att skyldigheten att göra avdrag är anpassad till den omfattning av enheter som kan användas av resolutionsenheten för indirekt teckning av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav, och för att undvika regelarbitrage, bör förmedlande enheter dra av sitt innehav av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav som emitterats av alla enheter som tillhör samma resolutionskoncern och som kan omfattas av efterlevnad av interna MREL-krav, och inte bara det innehav av resurser som emitterats av deras dotterföretag. Samma skyldigheter bör i tillämpliga fall tillämpas vid indirekt emission av resurser som är kvalificerade för efterlevnad av kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder för betydande dotterföretag till icke EU-baserade globala systemviktiga institut enligt artikel 92b i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

Inom ramen för resolutionsenheters indirekta teckning av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav enligt den reviderade unionsramen för resolution av banker bör förmedlande enheter vara skyldiga att dra av hela innehavet av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav som emitterats av enheter som inte själva är resolutionsenheter och som tillhör samma resolutionsgrupp. Detta säkerställer att de interna förlustabsorberings- och rekapitaliseringsmekanismerna inom en grupp fungerar korrekt och att det undviks att den förmedlande enhetens efterlevnad av dess eget interna MREL-krav leder till dubbelräkning av kvalificerade resurser för interna MREL-krav i dessa enheter. Utan dessa avdrag kan ett korrekt genomförande av den valda resolutionsstrategin äventyras, eftersom den förmedlande enheten skulle kunna förbruka både sin egen förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet och även andra enheters, såvida de inte själva är resolutionsenheter och tillhör samma resolutionsgrupp, innan den förmedlande enheten eller dessa andra enheter når den punkt när de inte längre är bärkraftiga. För att säkerställa att skyldigheten att göra avdrag är anpassad till den omfattning av enheter som kan användas av resolutionsenheten för indirekt teckning av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav, och för att undvika regelarbitrage, bör förmedlande enheter dra av sitt innehav av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav som emitterats av alla enheter som tillhör samma resolutionskoncern och som kan omfattas av efterlevnad av interna MREL-krav, och inte bara det innehav av resurser som emitterats av deras dotterföretag. Samma skyldigheter bör i tillämpliga fall tillämpas vid indirekt emission av resurser som är kvalificerade för efterlevnad av kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder för betydande dotterföretag till icke EU-baserade globala systemviktiga institut enligt artikel 92b i förordning (EU) nr 575/2013.

| (8) | För att säkerställa att avdragssystemet förblir proportionellt bör förmedlande enheter kunna välja den blandning av instrument, bestående av kapitalbas eller kvalificerade skulder, som de använder för att finansiera förvärvet av äganderätten till kvalificerade resurser för interna MREL-krav. Detta skulle göra det möjligt för förmedlande enheter att helt och hållet undvika eventuella kapitalbasrelaterade avdrag så länge de emitterar tillräckligt med kvalificerade skulder. Avdragen bör först tillämpas på de förmedlande enheternas kvalificerade skuldposter. När den förmedlande enheten är skyldig att uppfylla interna MREL-krav enligt direktiv 2014/59/EU på individuell nivå bör avdragen tillämpas på de kvalificerade skulder som uppfyller villkoren i artikel 45f.2 i det direktivet. Om det belopp som ska dras av överstiger beloppet för de förmedlande enheternas kvalificerade skuldposter bör återstående belopp dras av från deras kärnprimärkapital, primärkapitaltillskott och supplementärkapitalposter, med början med supplementärkapitalposter i enlighet med artikel 66 e i förordning (EU) nr 575/2013. I så fall är det viktigt att avdragen som motsvarar det återstående beloppet även tillämpas när kapitalbasen beräknas vid tillämpningen av de krav som fastställs i förordning (EU) nr 575/2013 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (11). Annars kan kapitaltäckningsgraderna för förmedlande enheter som har emitterat kapitalbaser, snarare än kvalificerade skulder, för att finansiera förvärv av äganderätten till kvalificerade resurser för interna MREL-krav vara överskattade. Genom att dessutom fortsätta anpassa behandlingen av innehav av kvalificerade resurser för interna MREL-krav för tillsyns- och resolutionssyften undviks en onödig ökning av komplexiteten, eftersom instituten skulle kunna fortsätta beräkna, rapportera och offentliggöra en enda uppsättning av det totala riskvägda exponeringsbeloppet och det totala exponeringsmåttet i tillsyns- och resolutionssyften. Artikel 49.2 i förordning (EU) nr 575/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att avdragssystemet förblir proportionellt bör förmedlande enheter kunna välja den blandning av instrument, bestående av kapitalbas eller kvalificerade skulder, som de använder för att finansiera förvärvet av äganderätten till kvalificerade resurser för interna MREL-krav. Detta skulle göra det möjligt för förmedlande enheter att helt och hållet undvika eventuella kapitalbasrelaterade avdrag så länge de emitterar tillräckligt med kvalificerade skulder. Avdragen bör först tillämpas på de förmedlande enheternas kvalificerade skuldposter. När den förmedlande enheten är skyldig att uppfylla interna MREL-krav enligt direktiv 2014/59/EU på individuell nivå bör avdragen tillämpas på de kvalificerade skulder som uppfyller villkoren i artikel 45f.2 i det direktivet. Om det belopp som ska dras av överstiger beloppet för de förmedlande enheternas kvalificerade skuldposter bör återstående belopp dras av från deras kärnprimärkapital, primärkapitaltillskott och supplementärkapitalposter, med början med supplementärkapitalposter i enlighet med artikel 66 e i förordning (EU) nr 575/2013. I så fall är det viktigt att avdragen som motsvarar det återstående beloppet även tillämpas när kapitalbasen beräknas vid tillämpningen av de krav som fastställs i förordning (EU) nr 575/2013 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (11). Annars kan kapitaltäckningsgraderna för förmedlande enheter som har emitterat kapitalbaser, snarare än kvalificerade skulder, för att finansiera förvärv av äganderätten till kvalificerade resurser för interna MREL-krav vara överskattade. Genom att dessutom fortsätta anpassa behandlingen av innehav av kvalificerade resurser för interna MREL-krav för tillsyns- och resolutionssyften undviks en onödig ökning av komplexiteten, eftersom instituten skulle kunna fortsätta beräkna, rapportera och offentliggöra en enda uppsättning av det totala riskvägda exponeringsbeloppet och det totala exponeringsmåttet i tillsyns- och resolutionssyften. Artikel 49.2 i förordning (EU) nr 575/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | För att ytterligare stärka avdragssystemets proportionalitet bör systemet inte vara tillämpligt i de undantagsfall där det interna MREL-kravet, enligt artiklarna 45f.1 tredje stycket och 45f.4 i direktiv 2014/59/EU endast tillämpas på gruppnivå när det gäller innehav av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav och som emitteras av enheter som omfattas av konsolideringen. Samma undantag bör tillämpas om det krav för kapitalbas och kvalificerade skulder för betydande dotterföretag till icke EU-baserade globala systemviktiga institut som anges i artikel 92b i förordning (EU) nr 575/2013 uppfylls på gruppnivå i enlighet med artikel 11.3a i den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

För att ytterligare stärka avdragssystemets proportionalitet bör systemet inte vara tillämpligt i de undantagsfall där det interna MREL-kravet, enligt artiklarna 45f.1 tredje stycket och 45f.4 i direktiv 2014/59/EU endast tillämpas på gruppnivå när det gäller innehav av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav och som emitteras av enheter som omfattas av konsolideringen. Samma undantag bör tillämpas om det krav för kapitalbas och kvalificerade skulder för betydande dotterföretag till icke EU-baserade globala systemviktiga institut som anges i artikel 92b i förordning (EU) nr 575/2013 uppfylls på gruppnivå i enlighet med artikel 11.3a i den förordningen.

| (10) | Den indirekta teckningen av instrument som är kvalificerade för interna MREL-krav bör säkerställa att, när ett berört dotterföretag når den tidpunkt då det inte längre är livskraftigt, förluster faktiskt överförs vidare till resolutionsenheten, och det berörda dotterföretaget rekapitaliseras av resolutionsenheten. Den förmedlande enheten bör därmed inte absorbera dessa förluster, utan bör enbart vara ett redskap genom vilket dessa förluster förs vidare till resolutionsenheten. Följaktligen, och för att säkerställa att resultatet av den indirekta teckningen är likvärdigt med resultatet av en fullständig direkt teckning, enligt det uppdrag som fastställs i artikel 45f.6 i direktiv 2014/59/EU i syfte att beräkna det totala riskvägda exponeringsbeloppet för den förmedlande enheten bör riskvikter inte tillämpas på de exponeringar som dras av enligt det nya avdragssystem som införs i artikel 72e i förordning (EU) nr 575/2013. På liknande sätt bör dessa exponeringar undantas från beräkningen av det totala exponeringsmåttet för den förmedlande enheten. Behandlingen som består av att inte tillämpa riskvikter och att utesluta dessa exponeringar från det totala exponeringsmåttet bör strikt begränsas till exponeringar som dras av i enlighet med det nya avdragssystem som införs i artikel 72e i den förordningen för att genomföra metoden med indirekt teckning av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav. |
| --- | --- |

(10)

Den indirekta teckningen av instrument som är kvalificerade för interna MREL-krav bör säkerställa att, när ett berört dotterföretag når den tidpunkt då det inte längre är livskraftigt, förluster faktiskt överförs vidare till resolutionsenheten, och det berörda dotterföretaget rekapitaliseras av resolutionsenheten. Den förmedlande enheten bör därmed inte absorbera dessa förluster, utan bör enbart vara ett redskap genom vilket dessa förluster förs vidare till resolutionsenheten. Följaktligen, och för att säkerställa att resultatet av den indirekta teckningen är likvärdigt med resultatet av en fullständig direkt teckning, enligt det uppdrag som fastställs i artikel 45f.6 i direktiv 2014/59/EU i syfte att beräkna det totala riskvägda exponeringsbeloppet för den förmedlande enheten bör riskvikter inte tillämpas på de exponeringar som dras av enligt det nya avdragssystem som införs i artikel 72e i förordning (EU) nr 575/2013. På liknande sätt bör dessa exponeringar undantas från beräkningen av det totala exponeringsmåttet för den förmedlande enheten. Behandlingen som består av att inte tillämpa riskvikter och att utesluta dessa exponeringar från det totala exponeringsmåttet bör strikt begränsas till exponeringar som dras av i enlighet med det nya avdragssystem som införs i artikel 72e i den förordningen för att genomföra metoden med indirekt teckning av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav.

| (11) | Mallarna för offentliggörande av harmoniserad information om MREL-krav samt om kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder för större dotterföretag till globala systemviktiga institut hemmahörande utanför EU som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/763 (12) bör ändras för att avspegla det nya avdragssystemet för kvalificerade resurser för interna MREL-krav. Mallarna för offentliggörande bör också ändras för att inkludera det totala riskvägda exponeringsbelopp och det totala exponeringsmått som de förmedlande enheterna skulle ha om de inte undantog sådana exponeringar som har dragits av inom ramen för det nya avdragssystemet. |
| --- | --- |

(11)

Mallarna för offentliggörande av harmoniserad information om MREL-krav samt om kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder för större dotterföretag till globala systemviktiga institut hemmahörande utanför EU som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/763 (12) bör ändras för att avspegla det nya avdragssystemet för kvalificerade resurser för interna MREL-krav. Mallarna för offentliggörande bör också ändras för att inkludera det totala riskvägda exponeringsbelopp och det totala exponeringsmått som de förmedlande enheterna skulle ha om de inte undantog sådana exponeringar som har dragits av inom ramen för det nya avdragssystemet.

| (12) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att fullt ut harmonisera tillsynsbehandlingen av förmedlande enheters innehav av kvalificerade resurser för interna MREL-krav i enheter i samma resolutionsgrupp och att på ett målinriktat sätt revidera kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder för globala systemviktiga institut och större dotterföretag till globala systemviktiga institut hemmahörande utanför EU, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att fullt ut harmonisera tillsynsbehandlingen av förmedlande enheters innehav av kvalificerade resurser för interna MREL-krav i enheter i samma resolutionsgrupp och att på ett målinriktat sätt revidera kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder för globala systemviktiga institut och större dotterföretag till globala systemviktiga institut hemmahörande utanför EU, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (13) | För att vederbörligen bedöma eventuella oavsiktliga konsekvenser av den indirekta teckningen av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav, däribland det nya avdragssystemet, och för att säkerställa en proportionerlig behandling av och lika villkor för olika typer av bankgruppstrukturer, bland annat institut som har ett rörelsedrivande bolag mellan holdingbolaget och dess dotterföretag, och för enheter vars resolutionsplan föreskriver att de ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden i händelse av fallissemang, bör kommissionen se över genomförandet av den indirekta teckningen av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav hos de olika typerna av bankgruppsstrukturer så snart som möjligt. Kommissionen bör vederbörligen bedöma möjliga strukturella lösningar på eventuella konstaterade problem, såsom att utöka möjligheten för enheter som inte själva är resolutionsenheter att uppfylla sina MREL-krav på gruppnivå. I det åtföljande lagstiftningsförslag som kommissionen får anta bör datumet för tillämpning av den särskilda behandlingen av den indirekta teckningen av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav vederbörligen beakta, så att den kan genomföras innan artikel 72e.5 i förordning (EU) nr 575/2013 blir tillämplig. Ett sådant lagstiftningsförslag bör helst vara ett särskilt lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

(13)

För att vederbörligen bedöma eventuella oavsiktliga konsekvenser av den indirekta teckningen av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav, däribland det nya avdragssystemet, och för att säkerställa en proportionerlig behandling av och lika villkor för olika typer av bankgruppstrukturer, bland annat institut som har ett rörelsedrivande bolag mellan holdingbolaget och dess dotterföretag, och för enheter vars resolutionsplan föreskriver att de ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden i händelse av fallissemang, bör kommissionen se över genomförandet av den indirekta teckningen av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav hos de olika typerna av bankgruppsstrukturer så snart som möjligt. Kommissionen bör vederbörligen bedöma möjliga strukturella lösningar på eventuella konstaterade problem, såsom att utöka möjligheten för enheter som inte själva är resolutionsenheter att uppfylla sina MREL-krav på gruppnivå. I det åtföljande lagstiftningsförslag som kommissionen får anta bör datumet för tillämpning av den särskilda behandlingen av den indirekta teckningen av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav vederbörligen beakta, så att den kan genomföras innan artikel 72e.5 i förordning (EU) nr 575/2013 blir tillämplig. Ett sådant lagstiftningsförslag bör helst vara ett särskilt lagstiftningsförslag.

| (14) | För att säkerställa att instituten får tillräckligt med tid för att genomföra den särskilda behandlingen av den indirekta teckningen av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav, inbegripet det nya avdragssystemet, och att marknaderna kan absorbera ytterligare emissioner av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav vid behov ska de bestämmelser som fastställer behandlingen bli tillämpliga den 1 januari 2024 i linje med tidsfristen för efterlevnad av MREL-kraven. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa att instituten får tillräckligt med tid för att genomföra den särskilda behandlingen av den indirekta teckningen av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav, inbegripet det nya avdragssystemet, och att marknaderna kan absorbera ytterligare emissioner av resurser som är kvalificerade för interna MREL-krav vid behov ska de bestämmelser som fastställer behandlingen bli tillämpliga den 1 januari 2024 i linje med tidsfristen för efterlevnad av MREL-kraven.

| (15) | Förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2014/59/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2014/59/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) nr 575/2013

Förordning (EU) nr 575/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 4.1 ska följande led läggas till:






  ”130a. | relevant myndighet i tredjeland: myndighet i tredjeland enligt definitionen i artikel 2.1.90 i direktiv 2014/59/EU.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 4.1 ska följande led läggas till:

”130a.

relevant myndighet i tredjeland: myndighet i tredjeland enligt definitionen i artikel 2.1.90 i direktiv 2014/59/EU.”

relevant myndighet i tredjeland

| 2. | Artikel 12a ska ersättas med följande:

  ”Artikel 12a


  Gruppbaserad beräkning för globala systemviktiga institut med flera resolutionsenheter


  Om minst två globala systemviktiga instituts enheter som är en del av samma globala systemviktiga institut är resolutionsenheter eller enheter i tredjeland som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen ska moderinstitutet inom EU för detta globala systemviktiga institut beräkna beloppet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 92a.1 a:






  a) | För varje resolutionsenhet eller enhet i tredjeland som skulle vara en resolutionsenhet om den var etablerad i unionen. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 12a ska ersättas med följande:

”Artikel 12a

Gruppbaserad beräkning för globala systemviktiga institut med flera resolutionsenheter

Om minst två globala systemviktiga instituts enheter som är en del av samma globala systemviktiga institut är resolutionsenheter eller enheter i tredjeland som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen ska moderinstitutet inom EU för detta globala systemviktiga institut beräkna beloppet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 92a.1 a:

a)

För varje resolutionsenhet eller enhet i tredjeland som skulle vara en resolutionsenhet om den var etablerad i unionen.

| b) | För moderinstitutet inom EU som om det utgjorde den enda resolutionsenheten inom det globala systemviktiga institutet. |
| --- | --- |

b)

För moderinstitutet inom EU som om det utgjorde den enda resolutionsenheten inom det globala systemviktiga institutet.

Den beräkning som avses i första stycket b ska göras på grundval av den konsoliderade ställningen för moderinstitutet inom EU.

Resolutionsmyndigheterna ska agera i enlighet med artiklarna 45d.4 och 45h.2 i direktiv 2014/59/EU.”

| 3. | I artikel 49.2 ska följande stycke läggas till:

  ”Denna punkt ska inte tillämpas på de avdrag som anges i artikel 72e.5.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 49.2 ska följande stycke läggas till:

”Denna punkt ska inte tillämpas på de avdrag som anges i artikel 72e.5.”

| 4. | I artikel 72b.2 ska följande stycke läggas till:

  ”Vid tillämpning av artikel 92b ska hänvisningar till resolutionsenheten i första stycket c, k, l och m i denna punkt även förstås som hänvisningar till ett institut som är ett betydande dotterföretag till ett icke EU-baserat globalt systemviktigt institut.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 72b.2 ska följande stycke läggas till:

”Vid tillämpning av artikel 92b ska hänvisningar till resolutionsenheten i första stycket c, k, l och m i denna punkt även förstås som hänvisningar till ett institut som är ett betydande dotterföretag till ett icke EU-baserat globalt systemviktigt institut.”

| 5. | Artikel 72e ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Om ett moderinstitut inom EU eller ett moderinstitut i en medlemsstat som omfattas av artikel 92a har direkta, indirekta eller syntetiska innehav av kapitalbasinstrument eller kvalificerade skuldinstrument i ett eller flera dotterföretag som inte ingår i samma resolutionsgrupp som moderinstitutet, får resolutionsmyndigheten för moderinstitutet, efter att vederbörligen ha beaktat yttrandet från resolutionsmyndigheterna eller relevanta myndigheter i tredjeländer för eventuellt berörda dotterföretag, tillåta att moderinstitutet drar av sådana innehav genom att dra av ett lägre belopp som fastställs av resolutionsmyndigheten för moderinstitutet. Detta justerade belopp ska åtminstone vara likvärdigt med beloppet (m), som beräknas på följande sätt: | mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}} |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Artikel 72e ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Om ett moderinstitut inom EU eller ett moderinstitut i en medlemsstat som omfattas av artikel 92a har direkta, indirekta eller syntetiska innehav av kapitalbasinstrument eller kvalificerade skuldinstrument i ett eller flera dotterföretag som inte ingår i samma resolutionsgrupp som moderinstitutet, får resolutionsmyndigheten för moderinstitutet, efter att vederbörligen ha beaktat yttrandet från resolutionsmyndigheterna eller relevanta myndigheter i tredjeländer för eventuellt berörda dotterföretag, tillåta att moderinstitutet drar av sådana innehav genom att dra av ett lägre belopp som fastställs av resolutionsmyndigheten för moderinstitutet. Detta justerade belopp ska åtminstone vara likvärdigt med beloppet (m), som beräknas på följande sätt:

mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}}

där

| i | = | index som anger dotterföretaget, |
| --- | --- | --- |
| OPi | = | beloppet av kapitalbasinstrument som har emitterats av dotterföretag i och som innehas av moderinstitutet, |
| LPi | = | beloppet av kvalificerade skuldinstrument som har emitterats av dotterföretag i och som innehas av moderinstitutet, |
| β | = | procentuell andel kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument som har emitterats av dotterföretag i och som innehas av moderföretaget, beräknat på följande sätt:



  ; |
| Oi | = | beloppet av kapitalbasen för dotterföretaget i, utan hänsyn till det avdrag som beräknats i enlighet med denna punkt, |
| Li | = | beloppet av kvalificerade skulder hos dotterföretag i, utan hänsyn till det avdrag som beräknats i enlighet med denna punkt, |
| ri | = | den kvot som ska tillämpas på dotterföretag i på resolutionsgruppsnivå i enlighet med artikel 92a.1 a i denna förordning och artikel 45c.3 första stycket a i direktiv 2014/59/EU eller, för dotterföretag i tredjeland, ett likvärdigt resolutionskrav som är tillämpligt på dotterföretag i i det tredjeland där det har sitt huvudkontor, i den mån kravet uppfylls med instrument som skulle anses vara kapitalbas eller kvalificerade skulder enligt denna förordning, |
| aRWAi | = | det totala riskvägda exponeringsbeloppet för det globala systemviktiga institutets enhet i, beräknat i enlighet med artikel 92.3 med beaktande av de justeringar som anges i artikel 12a eller för dotterföretag i tredjeländer, i enlighet med tillämpliga lokala föreskrifter, |
| wi | = | den kvot som ska tillämpas på dotterföretag i på resolutionsgruppsnivå i enlighet med artikel 92a.1 b i denna förordning och artikel 45c.3 första stycket b i direktiv 2014/59/EU eller, för dotterföretag i tredjeland, ett likvärdigt resolutionskrav som är tillämpligt på dotterföretag i i det tredjeland där det har sitt huvudkontor, i den mån kravet uppfylls med instrument som skulle anses vara kapitalbas eller kvalificerade skulder enligt denna förordning, |
| aLREi | = | det totala exponeringsmåttet för det globala systemviktiga institutets enhet i, beräknat i enlighet med artikel 429.4 eller för dotterföretag i tredjeländer, i enlighet med tillämpliga lokala föreskrifter. |

i

=

index som anger dotterföretaget,

OPi

=

beloppet av kapitalbasinstrument som har emitterats av dotterföretag i och som innehas av moderinstitutet,

LPi

=

beloppet av kvalificerade skuldinstrument som har emitterats av dotterföretag i och som innehas av moderinstitutet,

β

=

procentuell andel kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument som har emitterats av dotterföretag i och som innehas av moderföretaget, beräknat på följande sätt:

Formula
  ;

Oi

=

beloppet av kapitalbasen för dotterföretaget i, utan hänsyn till det avdrag som beräknats i enlighet med denna punkt,

Li

=

beloppet av kvalificerade skulder hos dotterföretag i, utan hänsyn till det avdrag som beräknats i enlighet med denna punkt,

ri

=

den kvot som ska tillämpas på dotterföretag i på resolutionsgruppsnivå i enlighet med artikel 92a.1 a i denna förordning och artikel 45c.3 första stycket a i direktiv 2014/59/EU eller, för dotterföretag i tredjeland, ett likvärdigt resolutionskrav som är tillämpligt på dotterföretag i i det tredjeland där det har sitt huvudkontor, i den mån kravet uppfylls med instrument som skulle anses vara kapitalbas eller kvalificerade skulder enligt denna förordning,

aRWAi

=

det totala riskvägda exponeringsbeloppet för det globala systemviktiga institutets enhet i, beräknat i enlighet med artikel 92.3 med beaktande av de justeringar som anges i artikel 12a eller för dotterföretag i tredjeländer, i enlighet med tillämpliga lokala föreskrifter,

wi

=

den kvot som ska tillämpas på dotterföretag i på resolutionsgruppsnivå i enlighet med artikel 92a.1 b i denna förordning och artikel 45c.3 första stycket b i direktiv 2014/59/EU eller, för dotterföretag i tredjeland, ett likvärdigt resolutionskrav som är tillämpligt på dotterföretag i i det tredjeland där det har sitt huvudkontor, i den mån kravet uppfylls med instrument som skulle anses vara kapitalbas eller kvalificerade skulder enligt denna förordning,

aLREi

=

det totala exponeringsmåttet för det globala systemviktiga institutets enhet i, beräknat i enlighet med artikel 429.4 eller för dotterföretag i tredjeländer, i enlighet med tillämpliga lokala föreskrifter.

Om moderinstitutet får dra av det justerade beloppet i enlighet med första stycket ska dotterföretaget dra av mellanskillnaden mellan beloppet för innehav av kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument som avses i första stycket och det justerade beloppet.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:

  ”5.   Institut och enheter som avses i artikel 1.1 b, c och d i direktiv 2014/59/EU ska från kvalificerade skuldposter dra av sina innehav av kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument om samtliga följande villkor är uppfyllda:






  a) | Kapitalbasinstrumenten och de kvalificerade skuldinstrumenten innehas av ett institut eller en enhet som själv inte utgör en resolutionsenhet men som utgör ett dotterföretag till en resolutionsenhet eller till en enhet i ett tredjeland som skulle vara en resolutionsenhet om den var etablerad i unionen. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”5.   Institut och enheter som avses i artikel 1.1 b, c och d i direktiv 2014/59/EU ska från kvalificerade skuldposter dra av sina innehav av kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument om samtliga följande villkor är uppfyllda:

a)

Kapitalbasinstrumenten och de kvalificerade skuldinstrumenten innehas av ett institut eller en enhet som själv inte utgör en resolutionsenhet men som utgör ett dotterföretag till en resolutionsenhet eller till en enhet i ett tredjeland som skulle vara en resolutionsenhet om den var etablerad i unionen.

| b) | Det institut eller den enhet som avses i led a ska uppfylla de krav som fastställs i artikel 92b i denna förordning eller artikel 45f i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

b)

Det institut eller den enhet som avses i led a ska uppfylla de krav som fastställs i artikel 92b i denna förordning eller artikel 45f i direktiv 2014/59/EU.

| c) | De kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument som innehas av det institut eller den enhet som avses i led a emitterades av ett institut eller en enhet som avses i artikel 92b.1 i denna förordning eller i artikel 45f.1 i direktiv 2014/59/EU som själv inte utgör en resolutionsenhet och som tillhör samma resolutionsgrupp som det institut eller den enhet som avses i led a. |
| --- | --- |

c)

De kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument som innehas av det institut eller den enhet som avses i led a emitterades av ett institut eller en enhet som avses i artikel 92b.1 i denna förordning eller i artikel 45f.1 i direktiv 2014/59/EU som själv inte utgör en resolutionsenhet och som tillhör samma resolutionsgrupp som det institut eller den enhet som avses i led a.

Genom undantag från första stycket ska innehav av kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument inte dras av om institutet eller enheten som avses i första stycket a måste uppfylla det krav som avses i första stycket b på gruppnivå och det institut eller den enhet som avses i första stycket c ingår i konsolideringen av det institut eller den enhet som avses i första stycket a i enlighet med del ett avdelning II kapitel 2.

Vid tillämpning av denna punkt ska hänvisningen till kvalificerade skuldposter förstås som en hänvisning till något av följande:

| a) | Kvalificerade skuldposter som beaktats i syfte att uppfylla kraven i artikel 92b. |
| --- | --- |

a)

Kvalificerade skuldposter som beaktats i syfte att uppfylla kraven i artikel 92b.

| b) | Skulder som uppfyller villkoren i artikel 45f.2 a i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

b)

Skulder som uppfyller villkoren i artikel 45f.2 a i direktiv 2014/59/EU.

Vid tillämpning av denna punkt ska hänvisningen till kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument förstås som en hänvisning till något av följande:

| a) | Kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument som uppfyller villkoren i artikel 92b.2 och 92b.3. |
| --- | --- |

a)

Kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument som uppfyller villkoren i artikel 92b.2 och 92b.3.

| b) | Kapitalbas och skulder som uppfyller villkoren i artikel 45f.2 i direktiv 2014/59/EU.” |
| --- | --- |

b)

Kapitalbas och skulder som uppfyller villkoren i artikel 45f.2 i direktiv 2014/59/EU.”

| 6. | I artikel 92a ska punkt 3 utgå. |
| --- | --- |

6.

I artikel 92a ska punkt 3 utgå.

| 7. | I artikel 113 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   För att beräkna riskvägda exponeringsbelopp ska riskvikter tillämpas på alla exponeringar, såvida dessa exponeringar inte dras av från kapitalbas eller omfattas av behandlingen enligt artikel 72e.5 första stycket, i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 2. Tillämpning av riskvikter ska bygga på den exponeringsklass som exponeringen hänförs till och, i den omfattning som anges i avsnitt 2, dess kreditkvalitet. Kreditkvaliteten får fastställas genom hänvisning till kreditbedömningar gjorda av externa kreditvärderingsinstitut, eller kreditbedömningar gjorda av exportkreditorgan i enlighet med avsnitt 3.” |
| --- | --- |

7.

I artikel 113 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   För att beräkna riskvägda exponeringsbelopp ska riskvikter tillämpas på alla exponeringar, såvida dessa exponeringar inte dras av från kapitalbas eller omfattas av behandlingen enligt artikel 72e.5 första stycket, i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 2. Tillämpning av riskvikter ska bygga på den exponeringsklass som exponeringen hänförs till och, i den omfattning som anges i avsnitt 2, dess kreditkvalitet. Kreditkvaliteten får fastställas genom hänvisning till kreditbedömningar gjorda av externa kreditvärderingsinstitut, eller kreditbedömningar gjorda av exportkreditorgan i enlighet med avsnitt 3.”

| 8. | I artikel 151 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   De riskvägda exponeringsbeloppen för kreditrisk för exponeringar som tillhör någon av de exponeringsklasser som anges i artikel 147.2 a–e och g ska, såvida dessa exponeringar inte dras av från kapitalbas eller omfattas av behandlingen enligt artikel 72e.5 första stycket, beräknas i enlighet med underavsnitt 2.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 151 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   De riskvägda exponeringsbeloppen för kreditrisk för exponeringar som tillhör någon av de exponeringsklasser som anges i artikel 147.2 a–e och g ska, såvida dessa exponeringar inte dras av från kapitalbas eller omfattas av behandlingen enligt artikel 72e.5 första stycket, beräknas i enlighet med underavsnitt 2.”

| 9. | I artikel 429a.1 ska följande led läggas till:






  ”q) | De exponeringar som omfattas av behandlingen enligt artikel 72e.5 första stycket.” |
| --- | --- | --- |

9.

I artikel 429a.1 ska följande led läggas till:

”q)

De exponeringar som omfattas av behandlingen enligt artikel 72e.5 första stycket.”

| 10. | I del tio avdelning I kapitel 1 avsnitt 3 ska följande underavsnitt införas:

  ”Underavsnitt 3a
  Avdrag från kvalificerade skuldposter

  Artikel 477a
  Avdrag från kvalificerade skuldposter

  1.   Genom undantag från artikel 72e.4 och till och med den 31 december 2024 får resolutionsmyndigheten för ett moderinstitut, efter att vederbörligen ha beaktat yttrandet från resolutionsmyndigheterna eller relevanta myndigheter i ett tredjeland för eventuella berörda dotterföretag, tillåta att det justerade beloppet mi beräknas med hjälp av följande definition av ri och wi:







  ri | = | det totala riskbaserade kapitalkrav som är tillämpligt på dotterföretag i i det tredjeland där det har sitt huvudkontor, i den mån detta krav uppfylls med instrument som skulle betraktas som kapitalbas enligt denna förordning, |
| --- | --- | --- | --- |
| wi | = | det totala icke-riskbaserade primärkapitalkrav som är tillämpligt på dotterföretag i det tredjeland där det har sitt huvudkontor, i den mån detta krav uppfylls med instrument som skulle betraktas som primärkapital enligt denna förordning. |

10.

I del tio avdelning I kapitel 1 avsnitt 3 ska följande underavsnitt införas:

”Underavsnitt 3a

Avdrag från kvalificerade skuldposter

Artikel 477a

Avdrag från kvalificerade skuldposter

1.   Genom undantag från artikel 72e.4 och till och med den 31 december 2024 får resolutionsmyndigheten för ett moderinstitut, efter att vederbörligen ha beaktat yttrandet från resolutionsmyndigheterna eller relevanta myndigheter i ett tredjeland för eventuella berörda dotterföretag, tillåta att det justerade beloppet mi beräknas med hjälp av följande definition av ri och wi:

ri

=

det totala riskbaserade kapitalkrav som är tillämpligt på dotterföretag i i det tredjeland där det har sitt huvudkontor, i den mån detta krav uppfylls med instrument som skulle betraktas som kapitalbas enligt denna förordning,

wi

=

det totala icke-riskbaserade primärkapitalkrav som är tillämpligt på dotterföretag i det tredjeland där det har sitt huvudkontor, i den mån detta krav uppfylls med instrument som skulle betraktas som primärkapital enligt denna förordning.

2.   Resolutionsmyndigheten får bevilja det tillstånd som avses i punkt 1 om dotterföretaget är etablerat i ett tredjeland som ännu inte har infört ett tillämpligt lokalt resolutionssystem om minst ett av följande villkor är uppfyllt:

| a) | Det finns inga nu gällande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för en snabb överföring av tillgångar från dotterföretaget till moderinstitutet. |
| --- | --- |

a)

Det finns inga nu gällande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för en snabb överföring av tillgångar från dotterföretaget till moderinstitutet.

| b) | Den relevanta myndigheten i tredjelandet för dotterföretaget har lämnat ett yttrande till moderinstitutets resolutionsmyndighet om att tillgångar motsvarande det belopp som dotterföretaget ska dra av i enlighet med artikel 72e.4 andra stycket skulle kunna överföras från dotterföretaget till moderinstitutet.” |
| --- | --- |

b)

Den relevanta myndigheten i tredjelandet för dotterföretaget har lämnat ett yttrande till moderinstitutets resolutionsmyndighet om att tillgångar motsvarande det belopp som dotterföretaget ska dra av i enlighet med artikel 72e.4 andra stycket skulle kunna överföras från dotterföretaget till moderinstitutet.”

Artikel 2

Ändringar av direktiv 2014/59/EU

Direktiv 2014/59/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 45d.4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Vid tillämpningen av artikel 45h.2, i de fall där mer än en G-SII-enhet som är en del av samma globala systemviktiga institut utgör resolutionsenheter eller enheter i tredjeland som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen, ska de berörda resolutionsmyndigheterna beräkna det belopp som avses i punkt 3 i den här artikeln






  a) | för varje resolutionsenhet eller enhet i tredjeland som skulle vara en resolutionsenhet om den var etablerad i unionen, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 45d.4 ska ersättas med följande:

”4.   Vid tillämpningen av artikel 45h.2, i de fall där mer än en G-SII-enhet som är en del av samma globala systemviktiga institut utgör resolutionsenheter eller enheter i tredjeland som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen, ska de berörda resolutionsmyndigheterna beräkna det belopp som avses i punkt 3 i den här artikeln

a)

för varje resolutionsenhet eller enhet i tredjeland som skulle vara en resolutionsenhet om den var etablerad i unionen,

| b) | för moderföretaget inom unionen som om den utgjorde den enda resolutionsenheten inom det globala systemviktiga institutet.” |
| --- | --- |

b)

för moderföretaget inom unionen som om den utgjorde den enda resolutionsenheten inom det globala systemviktiga institutet.”

| 2. | Artikel 45f.6 ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 45f.6 ska utgå.

| 3. | Artikel 45h.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   I de fall där mer än en G-SII-enhet som är en del av samma globala systemviktiga institut utgör resolutionsenheter eller enheter i tredjeland som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen, ska de resolutionsmyndigheter som avses i punkt 1 diskutera och, i tillämpliga fall och i överensstämmelse med resolutionsstrategin för det globala systemviktiga institutet, komma överens om att tillämpa artikel 72e i förordning (EU) nr 575/2013 och om eventuella justeringar för att minimera eller eliminera skillnader mellan summan av de belopp som avses i artikel 45d.4 a i detta direktiv och artikel 12a a i förordning (EU) nr 575/2013 för enskilda resolutionsenheter eller för tredjelandsenheter och summan av de belopp som avses i artikel 45d.4 b i detta direktiv och artikel 12a b i förordning (EU) nr 575/2013.
  Sådana justeringar får göras med förbehåll för följande:






  a) | Justeringar får göras för skillnader i beräkningen av de totala riskvägda exponeringsbeloppen mellan de berörda medlemsstaterna eller tredjeländerna genom att justera kravets nivå. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 45h.2 ska ersättas med följande:

”2.   I de fall där mer än en G-SII-enhet som är en del av samma globala systemviktiga institut utgör resolutionsenheter eller enheter i tredjeland som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen, ska de resolutionsmyndigheter som avses i punkt 1 diskutera och, i tillämpliga fall och i överensstämmelse med resolutionsstrategin för det globala systemviktiga institutet, komma överens om att tillämpa artikel 72e i förordning (EU) nr 575/2013 och om eventuella justeringar för att minimera eller eliminera skillnader mellan summan av de belopp som avses i artikel 45d.4 a i detta direktiv och artikel 12a a i förordning (EU) nr 575/2013 för enskilda resolutionsenheter eller för tredjelandsenheter och summan av de belopp som avses i artikel 45d.4 b i detta direktiv och artikel 12a b i förordning (EU) nr 575/2013.

Sådana justeringar får göras med förbehåll för följande:

a)

Justeringar får göras för skillnader i beräkningen av de totala riskvägda exponeringsbeloppen mellan de berörda medlemsstaterna eller tredjeländerna genom att justera kravets nivå.

| b) | Justeringar får inte tillämpas för att eliminera sådana skillnader som beror på exponeringar mellan resolutionsgrupper. |
| --- | --- |

b)

Justeringar får inte tillämpas för att eliminera sådana skillnader som beror på exponeringar mellan resolutionsgrupper.

Summan av de belopp som avses i artikel 45d.4 a i detta direktiv och artikel 12a a i förordning (EU) nr 575/2013 för enskilda resolutionsenheter eller för enheter i tredjeland som skulle vara resolutionsenheter om de var etablerade i unionen får inte vara lägre än summan av de belopp som avses i artikel 45d.4 b i detta direktiv och artikel 12a b i förordning (EU) nr 575/2013.”

| 4. | I artikel 129 ska följande stycke läggas till:

  ”Senast den 31 december 2022 ska kommissionen se över effekterna av indirekt teckning av instrument som är kvalificerade för att uppfylla minimikraven för kapitalbas och kvalificerade skulder på lika villkor för olika typer av bankgruppsstrukturer, inbegripet när grupper har ett rörelsedrivande företag mellan det holdingföretag som identifierats som en resolutionsenhet och dess dotterföretag. Kommissionen ska särskilt göra en bedömning av följande:






  a) | Möjligheten att tillåta enheter som själva inte är resolutionsenheter att uppfylla minimikraven för kapitalbas och kvalificerade skulder på gruppnivå. |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 129 ska följande stycke läggas till:

”Senast den 31 december 2022 ska kommissionen se över effekterna av indirekt teckning av instrument som är kvalificerade för att uppfylla minimikraven för kapitalbas och kvalificerade skulder på lika villkor för olika typer av bankgruppsstrukturer, inbegripet när grupper har ett rörelsedrivande företag mellan det holdingföretag som identifierats som en resolutionsenhet och dess dotterföretag. Kommissionen ska särskilt göra en bedömning av följande:

a)

Möjligheten att tillåta enheter som själva inte är resolutionsenheter att uppfylla minimikraven för kapitalbas och kvalificerade skulder på gruppnivå.

| b) | Behandlingen, enligt reglerna om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder, av enheter vars resolutionsplan föreskriver att de ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden. |
| --- | --- |

b)

Behandlingen, enligt reglerna om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder, av enheter vars resolutionsplan föreskriver att de ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden.

| c) | Lämpligheten av att begränsa de avdrag som krävs enligt artikel 72e.5 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Lämpligheten av att begränsa de avdrag som krävs enligt artikel 72e.5 i förordning (EU) nr 575/2013.

Kommissionen ska överlämna en rapport om detta till Europaparlamentet och rådet. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag, med beaktande av tillämpningsdatumet för artikel 72e.5 i förordning (EU) nr 575/2013.”

Artikel 3

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 15 november 2023 sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 2.1 och 2.3. De ska genast underrätta kommissionen om texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till denna förordning eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av artikel 2.1 och 2.3 i denna förordning.

Artikel 4

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 14 november 2022.

.Artikel 1.3, 1.5 b, 1.7, 1.8 och 1.9 ska dock tillämpas från och med den 1 januari 2024.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 19 oktober 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 122, 17.3.2022, s. 33.

1

(2)  
  EUT C 152, 6.4.2022, s. 111.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 september 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 4 oktober 2022.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 av den 20 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller bruttosoliditetsgrad, stabil nettofinansieringskvot, krav för kapitalbas och kvalificerade skulder, motpartsrisk, marknadsrisk, exponeringar mot centrala motparter, exponeringar mot företag för kollektiva investeringar, stora exponeringar, rapporteringskrav och krav på offentliggörande av information, samt av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 150, 7.6.2019, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/877 av den 20 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet (EUT L 150, 7.6.2019, s. 226).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/879 av den 20 maj 2019 om ändring av direktiv 2014/59/EU vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet och om direktiv 98/26/EG (EUT L 150, 7.6.2019, s. 296).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/763 av den 23 april 2021 om tekniska standarder för genomförande för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU vad gäller tillsynsrapportering och offentliggörande avseende minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (EUT L 168, 12.5.2021, s. 1).

12

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/11

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2037

av den 19 oktober 2022

om ändring av förordning (EU) 2019/833 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/833 (3) antogs i syfte att med unionsrätten införliva de senaste bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo). Den förordningen har senare ändrats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1231 (4), i syfte att med unionsrätten införliva de föreskrifter som antogs av Nafo vid dess årsmöten 2019 och 2020. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/833 (3) antogs i syfte att med unionsrätten införliva de senaste bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo). Den förordningen har senare ändrats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1231 (4), i syfte att med unionsrätten införliva de föreskrifter som antogs av Nafo vid dess årsmöten 2019 och 2020.

| (2) | Vid sitt 43:e årsmöte i september 2021 antog Nafo ett antal rättsligt bindande beslut om bevarande av de fiskeresurser som omfattas av dess behörighet, beträffande behållandet ombord av fångst ur kvoten för ”övriga arter”, hamninspektion av landningar av torsk i sektion 3M och av liten hälleflundra, samt skärpta bestämmelser om övervakning, överträdelser och efterlevnad (Nafo-besluten). |
| --- | --- |

(2)

Vid sitt 43:e årsmöte i september 2021 antog Nafo ett antal rättsligt bindande beslut om bevarande av de fiskeresurser som omfattas av dess behörighet, beträffande behållandet ombord av fångst ur kvoten för ”övriga arter”, hamninspektion av landningar av torsk i sektion 3M och av liten hälleflundra, samt skärpta bestämmelser om övervakning, överträdelser och efterlevnad (Nafo-besluten).

| (3) | Nafo-besluten riktar sig till Nafos avtalsslutande parter, men innehåller också skyldigheter för operatörer. Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter trädde i kraft den 2 december 2021 och är bindande för Nafos samtliga avtalsslutande parter. De delar som inte redan omfattas av unionsrätten måste därför införlivas med denna. |
| --- | --- |

(3)

Nafo-besluten riktar sig till Nafos avtalsslutande parter, men innehåller också skyldigheter för operatörer. Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter trädde i kraft den 2 december 2021 och är bindande för Nafos samtliga avtalsslutande parter. De delar som inte redan omfattas av unionsrätten måste därför införlivas med denna.

| (4) | Förordning (EU) 2019/833 bör därför anpassas så att dessa nya bevarande- och tillämpningsföreskrifter blir tillämpliga på unionsfiskefartyg. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) 2019/833 bör därför anpassas så att dessa nya bevarande- och tillämpningsföreskrifter blir tillämpliga på unionsfiskefartyg.

| (5) | Vissa bestämmelser i bevarande- och tillämpningsföreskrifterna kommer sannolikt att ändras vid Nafos framtida årsmöten på grund av att det införts nya tekniska åtgärder med avseende på ändringar i beståndens biomassa och översyn av områdesbegränsningar för bottenfiske. I syfte att snabbt införliva sådana framtida ändringar av bevarande- och tillämpningsföreskrifterna med unionsrätten, innan fiskesäsongen startar, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på landnings- och inspektionsåtgärder avseende liten hälleflundra och kontrollåtgärder avseende torsk i sektion 3M. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (5). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(5)

Vissa bestämmelser i bevarande- och tillämpningsföreskrifterna kommer sannolikt att ändras vid Nafos framtida årsmöten på grund av att det införts nya tekniska åtgärder med avseende på ändringar i beståndens biomassa och översyn av områdesbegränsningar för bottenfiske. I syfte att snabbt införliva sådana framtida ändringar av bevarande- och tillämpningsföreskrifterna med unionsrätten, innan fiskesäsongen startar, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på landnings- och inspektionsåtgärder avseende liten hälleflundra och kontrollåtgärder avseende torsk i sektion 3M. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (5). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (6) | Förordning (EU) 2019/833 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EU) 2019/833 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) 2019/833

Förordning (EU) 2019/833 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 7.3 ska led d ersättas med följande:






  ”d) | Då ett fiskeförbud gäller (moratorium) eller när den kvot för ’övriga arter’ som öppnats för detta bestånd har fångats: 1 250 kg eller 5 %, beroende på vilken mängd som är störst, för de avtalsslutande parterna efter det att de har anmält att de avser utnyttja kvoten för ’övriga arter’ enligt artikel 6.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 7.3 ska led d ersättas med följande:

”d)

Då ett fiskeförbud gäller (moratorium) eller när den kvot för ’övriga arter’ som öppnats för detta bestånd har fångats: 1 250 kg eller 5 %, beroende på vilken mängd som är störst, för de avtalsslutande parterna efter det att de har anmält att de avser utnyttja kvoten för ’övriga arter’ enligt artikel 6.”

| 2. | I artikel 9a.1 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | Varje medlemsstat ska inspektera minst 50 % av landningarna eller omlastningarna av fångster av torsk från sektion 3M i sina hamnar och utarbeta en inspektionsrapport i det format som anges i bilaga IV.C till bevarande- och tillämpningsföreskrifterna och som det hänvisas till i punkt 9 i bilagan till denna förordning, och skicka den till Nafos sekretariatschef med kopia till kommissionen och EFCA, inom tolv arbetsdagar från den dag då inspektionen slutfördes. Rapporten ska identifiera och innehålla närmare uppgifter om eventuella överträdelser av denna förordning som upptäckts vid hamninspektionen. Den ska inbegripa all relevant information som finns tillgänglig avseende överträdelser som upptäckts till havs under den pågående resan med det inspekterade fiskefartyget.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 9a.1 ska led c ersättas med följande:

”c)

Varje medlemsstat ska inspektera minst 50 % av landningarna eller omlastningarna av fångster av torsk från sektion 3M i sina hamnar och utarbeta en inspektionsrapport i det format som anges i bilaga IV.C till bevarande- och tillämpningsföreskrifterna och som det hänvisas till i punkt 9 i bilagan till denna förordning, och skicka den till Nafos sekretariatschef med kopia till kommissionen och EFCA, inom tolv arbetsdagar från den dag då inspektionen slutfördes. Rapporten ska identifiera och innehålla närmare uppgifter om eventuella överträdelser av denna förordning som upptäckts vid hamninspektionen. Den ska inbegripa all relevant information som finns tillgänglig avseende överträdelser som upptäckts till havs under den pågående resan med det inspekterade fiskefartyget.”

| 3. | I artikel 10.1 ska led e ersättas med följande:






  ”e) | Varje medlemsstat ska inspektera varje landning av liten hälleflundra i sina hamnar, om de kvantiteter av detta bestånd som finns ombord utgör mer än 5 % av de totala fångsterna eller mer än 2 500 kg, och utarbeta en inspektionsrapport i det format som anges i bilaga IV.C till bevarande- och tillämpningsföreskrifterna och som det hänvisas till i punkt 9 i bilagan till denna förordning, och skicka den till Nafos sekretariatschef med kopia till kommissionen och EFCA, inom 14 arbetsdagar från den dag då inspektionen slutfördes. Rapporten ska identifiera och innehålla närmare uppgifter om eventuella överträdelser av denna förordning som upptäckts vid hamninspektionen. Den ska inbegripa all relevant information som finns tillgänglig avseende överträdelser som upptäckts till havs under den pågående resan med det inspekterade fiskefartyget.” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 10.1 ska led e ersättas med följande:

”e)

Varje medlemsstat ska inspektera varje landning av liten hälleflundra i sina hamnar, om de kvantiteter av detta bestånd som finns ombord utgör mer än 5 % av de totala fångsterna eller mer än 2 500 kg, och utarbeta en inspektionsrapport i det format som anges i bilaga IV.C till bevarande- och tillämpningsföreskrifterna och som det hänvisas till i punkt 9 i bilagan till denna förordning, och skicka den till Nafos sekretariatschef med kopia till kommissionen och EFCA, inom 14 arbetsdagar från den dag då inspektionen slutfördes. Rapporten ska identifiera och innehålla närmare uppgifter om eventuella överträdelser av denna förordning som upptäckts vid hamninspektionen. Den ska inbegripa all relevant information som finns tillgänglig avseende överträdelser som upptäckts till havs under den pågående resan med det inspekterade fiskefartyget.”

| 4. | Artikel 29.1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Varje medlemsstat ska senast den 1 november varje år översända följande information till EFCA (med kommissionen i kopia), som ska sörja för att informationen översänds till Nafos sekretariatschef:






  a) | Kontaktuppgifter för den behöriga myndighet som ska fungera som kontaktpunkt för omedelbar underrättelse om överträdelser i regleringsområdet, samt eventuella senare ändringar av dessa uppgifter, minst 15 dagar innan ändringen träder i kraft. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 29.1 ska ersättas med följande:

”1.

Varje medlemsstat ska senast den 1 november varje år översända följande information till EFCA (med kommissionen i kopia), som ska sörja för att informationen översänds till Nafos sekretariatschef:

a)

Kontaktuppgifter för den behöriga myndighet som ska fungera som kontaktpunkt för omedelbar underrättelse om överträdelser i regleringsområdet, samt eventuella senare ändringar av dessa uppgifter, minst 15 dagar innan ändringen träder i kraft.

| b) | Namn på inspektörer och inspektörsaspiranter samt namn på och radioanropssignal och kommunikationskontaktuppgifter för varje inspektionsplattform som avdelats till systemet. Den ska anmäla ändringar av de uppgifter som anmälts, så snart det är möjligt, minst 60 dagar i förväg.” |
| --- | --- |

b)

Namn på inspektörer och inspektörsaspiranter samt namn på och radioanropssignal och kommunikationskontaktuppgifter för varje inspektionsplattform som avdelats till systemet. Den ska anmäla ändringar av de uppgifter som anmälts, så snart det är möjligt, minst 60 dagar i förväg.”

| 5. | I artikel 35.1 ska led g ersättas med följande:






  ”g) | Fiske med en otillåten maskstorlek eller med en rist eller ett galler med otillåtet spaltavstånd, eller utan sorteringsrist eller galler, i strid med artikel 13 eller artikel 14.” |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 35.1 ska led g ersättas med följande:

”g)

Fiske med en otillåten maskstorlek eller med en rist eller ett galler med otillåtet spaltavstånd, eller utan sorteringsrist eller galler, i strid med artikel 13 eller artikel 14.”

| 6. | Artikel 36 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska led d ersättas med följande:






  ”d) | säkerställa att sanktionerna för överträdelser, och i den mån det är möjligt enligt nationell lagstiftning för upprepade allvarliga överträdelser, särskilt de överträdelser som identifieras i artikel 35.3 c iii och iv, är tillräckligt stränga för att effektivt garantera efterlevnad, avskräcka från vidare överträdelser eller en upprepning av överträdelsen och beröva lagöverträdarna de fördelar som härrör från överträdelsen.” |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Artikel 36 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska led d ersättas med följande:

”d)

säkerställa att sanktionerna för överträdelser, och i den mån det är möjligt enligt nationell lagstiftning för upprepade allvarliga överträdelser, särskilt de överträdelser som identifieras i artikel 35.3 c iii och iv, är tillräckligt stränga för att effektivt garantera efterlevnad, avskräcka från vidare överträdelser eller en upprepning av överträdelsen och beröva lagöverträdarna de fördelar som härrör från överträdelsen.”

| b) | I punkt 2 ska följande led läggas till:






  ”e) | Skärpta eller ytterligare rapporteringskrav, till exempel ökad rapporteringsfrekvens eller ytterligare uppgifter som ska rapporteras. |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 ska följande led läggas till:

”e)

Skärpta eller ytterligare rapporteringskrav, till exempel ökad rapporteringsfrekvens eller ytterligare uppgifter som ska rapporteras.

| f) | Skärpta eller ytterligare övervakningskrav, till exempel vad gäller utplacering av en observatör eller en inspektör ombord eller installation av elektronisk fjärrövervakning som genomförs i enlighet med relevanta tekniska specifikationer för fiskefartyg som är verksamma i regleringsområdet.” |
| --- | --- |

f)

Skärpta eller ytterligare övervakningskrav, till exempel vad gäller utplacering av en observatör eller en inspektör ombord eller installation av elektronisk fjärrövervakning som genomförs i enlighet med relevanta tekniska specifikationer för fiskefartyg som är verksamma i regleringsområdet.”

| 7. | Artikel 40.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Medlemsstaten ska till kommissionen skicka kontaktuppgifterna för den behöriga myndigheten, som ska fungera som kontaktpunkt för att ta emot begäranden i enlighet med artikel 39.5 och lämna bekräftelser i enlighet med artikel 39.6. Kommissionen ska översända de uppgifterna till Nafos sekretariatschef.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 40.3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaten ska till kommissionen skicka kontaktuppgifterna för den behöriga myndigheten, som ska fungera som kontaktpunkt för att ta emot begäranden i enlighet med artikel 39.5 och lämna bekräftelser i enlighet med artikel 39.6. Kommissionen ska översända de uppgifterna till Nafos sekretariatschef.”

| 8. | Artikel 50.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led c ska ersättas med följande:






  ”c) | förfarandena avseende fartyg med en total fångst ombord på mer än 50 ton levande vikt som inträder i regleringsområdet för att fiska efter liten hälleflundra, när det gäller innehållet i anmälningar som föreskrivs i artikel 10.2 a och b, de villkor för inledande av fiske som föreskrivs i artikel 10.2 d samt de bestämmelser om landning och inspektion beträffande liten hälleflundra som föreskrivs i artikel 10.1 e,”. |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Artikel 50.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Led c ska ersättas med följande:

”c)

förfarandena avseende fartyg med en total fångst ombord på mer än 50 ton levande vikt som inträder i regleringsområdet för att fiska efter liten hälleflundra, när det gäller innehållet i anmälningar som föreskrivs i artikel 10.2 a och b, de villkor för inledande av fiske som föreskrivs i artikel 10.2 d samt de bestämmelser om landning och inspektion beträffande liten hälleflundra som föreskrivs i artikel 10.1 e,”.

| b) | Följande led ska läggas till:






  ”l) | kontrollåtgärderna avseende torsk i sektion 3M enligt vad som föreskrivs i artikel 9a.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led ska läggas till:

”l)

kontrollåtgärderna avseende torsk i sektion 3M enligt vad som föreskrivs i artikel 9a.”

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 19 oktober 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 290, 29.7.2022, s. 149.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 september 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 4 oktober 2022.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/833 av den 20 maj 2019 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del, om ändring av förordning (EU) 2016/1627 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2115/2005 och (EG) nr 1386/2007 (EUT L 141, 28.5.2019, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1231 av den 14 juli 2021 om ändring av förordning (EU) 2019/833 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (EUT L 274, 30.7.2021, s. 32).

4

(5)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

5

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/14

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2038

av den 19 oktober 2022

om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 vad gäller tillfälliga lättnader från reglerna om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid unionens flygplatser på grund av en epidemiologisk situation eller militär aggression

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EEG) nr 95/93 (3) har ändrats flera gånger sedan covid-19-krisen inleddes, eftersom kravet i den förordningen att utnyttja minst 80 % av en serie av ankomst- och avgångstider för att behålla rätten till samma serie av ankomst- och avgångstider under nästa motsvarande tidtabellsperiod blev ohållbart för lufttrafikföretagen mot bakgrund av kraftigt minskade flygtrafiknivåer. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EEG) nr 95/93 (3) har ändrats flera gånger sedan covid-19-krisen inleddes, eftersom kravet i den förordningen att utnyttja minst 80 % av en serie av ankomst- och avgångstider för att behålla rätten till samma serie av ankomst- och avgångstider under nästa motsvarande tidtabellsperiod blev ohållbart för lufttrafikföretagen mot bakgrund av kraftigt minskade flygtrafiknivåer.

| (2) | Uppgifter som offentliggjorts av Eurocontrol, som är funktionen för nätverksförvaltning för flygtrafiknätet inom det gemensamma europeiska luftrummet, visar att flygtrafiken har återhämtat sig kraftigt sedan början av tidtabellsperioden för sommaren 2022 och att flygtrafiken i början av tidtabellsperioden för vintern 2022/2023 enligt den grundläggande prognosen förväntas uppgå till cirka 90 % av 2019 års nivåer. Dessa siffror motiverar en återgång till kravet på 80 % för utnyttjande av ankomst- och avgångstider som en allmän regel för tidtabellsperioden för sommaren 2023, kompletterat med särskilda lättnader i utnyttjandet av ankomst- och avgångstider i fall där det är motiverat att inte utnyttja ankomst- och avgångstider. |
| --- | --- |

(2)

Uppgifter som offentliggjorts av Eurocontrol, som är funktionen för nätverksförvaltning för flygtrafiknätet inom det gemensamma europeiska luftrummet, visar att flygtrafiken har återhämtat sig kraftigt sedan början av tidtabellsperioden för sommaren 2022 och att flygtrafiken i början av tidtabellsperioden för vintern 2022/2023 enligt den grundläggande prognosen förväntas uppgå till cirka 90 % av 2019 års nivåer. Dessa siffror motiverar en återgång till kravet på 80 % för utnyttjande av ankomst- och avgångstider som en allmän regel för tidtabellsperioden för sommaren 2023, kompletterat med särskilda lättnader i utnyttjandet av ankomst- och avgångstider i fall där det är motiverat att inte utnyttja ankomst- och avgångstider.

| (3) | På grund av covid-19-krisen är dock situationen inom luftfartssektorn fortfarande mycket osäker. Liksom i slutet av 2021 kan nya covid-19-varianter uppstå och orsaka plötsliga reaktioner från både nationella myndigheter och konsumenter som i sin tur kan påverka flygtrafiken negativt. Dessutom är vissa långdistansmarknader fortsatt påverkade av sanitära åtgärder som allvarligt hämmar trafiken. |
| --- | --- |

(3)

På grund av covid-19-krisen är dock situationen inom luftfartssektorn fortfarande mycket osäker. Liksom i slutet av 2021 kan nya covid-19-varianter uppstå och orsaka plötsliga reaktioner från både nationella myndigheter och konsumenter som i sin tur kan påverka flygtrafiken negativt. Dessutom är vissa långdistansmarknader fortsatt påverkade av sanitära åtgärder som allvarligt hämmar trafiken.

| (4) | Rysslands anfallskrig mot Ukraina påverkar också flygtrafiken och lufttrafikföretagens förmåga att utnyttja sina ankomst- och avgångstider eftersom EU-lufttrafikföretag är förhindrade från att flyga in i Belarus, Rysslands och Ukrainas luftrum. |
| --- | --- |

(4)

Rysslands anfallskrig mot Ukraina påverkar också flygtrafiken och lufttrafikföretagens förmåga att utnyttja sina ankomst- och avgångstider eftersom EU-lufttrafikföretag är förhindrade från att flyga in i Belarus, Rysslands och Ukrainas luftrum.

| (5) | Reserestriktioner som införs av stater av sanitära skäl och omöjligheten att flyga in i luftrummet i det som har blivit en krigszon ligger utanför lufttrafikföretagens kontroll. Dessa omständigheter kan leda till att de frivilligt eller obligatoriskt ställer in sin lufttrafik eller anpassar tidtabellerna. Frivilligt inställd lufttrafik i synnerhet skyddar lufttrafikföretagens ekonomi, och gör samtidigt att den negativa miljöpåverkan som följer av flygningar endast i syfte att behålla ankomst-och avgångstiderna kan undvikas. |
| --- | --- |

(5)

Reserestriktioner som införs av stater av sanitära skäl och omöjligheten att flyga in i luftrummet i det som har blivit en krigszon ligger utanför lufttrafikföretagens kontroll. Dessa omständigheter kan leda till att de frivilligt eller obligatoriskt ställer in sin lufttrafik eller anpassar tidtabellerna. Frivilligt inställd lufttrafik i synnerhet skyddar lufttrafikföretagens ekonomi, och gör samtidigt att den negativa miljöpåverkan som följer av flygningar endast i syfte att behålla ankomst-och avgångstiderna kan undvikas.

| (6) | Under dessa omständigheter bör lufttrafikföretag som inte använder sina ankomst- och avgångstider i enlighet med den nyttjandegrad för ankomst- och avgångstider som anges i förordning (EEG) nr 95/93 inte automatiskt förlora det företräde avseende de serier av ankomst- och avgångstider som anges i artiklarna 8.2 och 10.2 i den förordningen som de annars skulle kunna ha. I den här förordningen bör det fastställas särskilda regler för detta ändamål. |
| --- | --- |

(6)

Under dessa omständigheter bör lufttrafikföretag som inte använder sina ankomst- och avgångstider i enlighet med den nyttjandegrad för ankomst- och avgångstider som anges i förordning (EEG) nr 95/93 inte automatiskt förlora det företräde avseende de serier av ankomst- och avgångstider som anges i artiklarna 8.2 och 10.2 i den förordningen som de annars skulle kunna ha. I den här förordningen bör det fastställas särskilda regler för detta ändamål.

| (7) | Samtidigt är det viktigt att påminna om målen i förordning (EEG) nr 95/93, nämligen att säkerställa en effektiv användning av flygplatskapaciteten och att säkerställa rättvis tillgång för alla lufttrafikföretag till begränsad flygplatskapacitet och därigenom främja konkurrensen. Anpassningen av de ordinarie kraven för nyttjande av ankomst- och avgångstider genom en lägre nyttjandegrad eller utökade motiverade undantag för uteblivet utnyttjande bör vara strikt begränsad till situationer där lättnader av kraven avseende ankomst- och avgångstider är nödvändiga och bör inte leda till orättvisa konkurrensfördelar för de lufttrafikföretag som innehar historiska ankomst- och avgångstider. |
| --- | --- |

(7)

Samtidigt är det viktigt att påminna om målen i förordning (EEG) nr 95/93, nämligen att säkerställa en effektiv användning av flygplatskapaciteten och att säkerställa rättvis tillgång för alla lufttrafikföretag till begränsad flygplatskapacitet och därigenom främja konkurrensen. Anpassningen av de ordinarie kraven för nyttjande av ankomst- och avgångstider genom en lägre nyttjandegrad eller utökade motiverade undantag för uteblivet utnyttjande bör vara strikt begränsad till situationer där lättnader av kraven avseende ankomst- och avgångstider är nödvändiga och bör inte leda till orättvisa konkurrensfördelar för de lufttrafikföretag som innehar historiska ankomst- och avgångstider.

| (8) | I synnerhet är det nödvändigt att säkerställa att lufttrafikföretag som är beredda att tillhandahålla tjänster får möjlighet att nyttja outnyttjad kapacitet och att de har utsikter att bibehålla sådana ankomst- och avgångstider på lång sikt. Detta bör ge lufttrafikföretagen fortsatta incitament att utnyttja flygplatskapaciteten, vilket i sin tur skulle gynna konsumenternas förbindelsemöjligheter. |
| --- | --- |

(8)

I synnerhet är det nödvändigt att säkerställa att lufttrafikföretag som är beredda att tillhandahålla tjänster får möjlighet att nyttja outnyttjad kapacitet och att de har utsikter att bibehålla sådana ankomst- och avgångstider på lång sikt. Detta bör ge lufttrafikföretagen fortsatta incitament att utnyttja flygplatskapaciteten, vilket i sin tur skulle gynna konsumenternas förbindelsemöjligheter.

| (9) | Det är därför nödvändigt att, i enlighet med dessa principer och för en begränsad period, fastställa på vilka villkor lufttrafikföretag fortsätter att ha rätt till serier av ankomst- och avgångstider enligt artiklarna 8.2 och 10.2 i förordning (EEG) nr 95/93, och att fastställa krav för berörda lufttrafikföretag att frigöra outnyttjad kapacitet. Perioden bör löpa från och med den 30 oktober 2022 till och med den 28 oktober 2023 i linje med Eurocontrols återhämtningsprognos. |
| --- | --- |

(9)

Det är därför nödvändigt att, i enlighet med dessa principer och för en begränsad period, fastställa på vilka villkor lufttrafikföretag fortsätter att ha rätt till serier av ankomst- och avgångstider enligt artiklarna 8.2 och 10.2 i förordning (EEG) nr 95/93, och att fastställa krav för berörda lufttrafikföretag att frigöra outnyttjad kapacitet. Perioden bör löpa från och med den 30 oktober 2022 till och med den 28 oktober 2023 i linje med Eurocontrols återhämtningsprognos.

| (10) | Under den perioden bör begreppet nytillträdande lufttrafikföretag även fortsättningsvis definieras brett för att öka antalet lufttrafikföretag som omfattas och därmed ge fler lufttrafikföretag möjlighet att etablera och utvidga sin verksamhet. |
| --- | --- |

(10)

Under den perioden bör begreppet nytillträdande lufttrafikföretag även fortsättningsvis definieras brett för att öka antalet lufttrafikföretag som omfattas och därmed ge fler lufttrafikföretag möjlighet att etablera och utvidga sin verksamhet.

| (11) | Från och med den 30 oktober 2022 till och med den 28 oktober 2023 bör man i systemet för fördelning av ankomst- och avgångstider fortsätta att beakta de insatser som görs av lufttrafikföretag som har genomfört flygningar med ankomst- och avgångstider som ingår i en serie som ett annat lufttrafikföretag har rätt till enligt artiklarna 8.2 och 10.2 i förordning (EEG) nr 95/93, men som har gjorts tillgängliga för samordnaren av ankomst- och avgångstider för tillfällig omfördelning. Lufttrafikföretag som har utnyttjat minst fem ankomst- och avgångstider i en serie bör därför prioriteras vid tilldelningen av denna serie under nästa motsvarande tidtabellsperiod, förutsatt att det finns tillgänglig flygplatskapacitet. |
| --- | --- |

(11)

Från och med den 30 oktober 2022 till och med den 28 oktober 2023 bör man i systemet för fördelning av ankomst- och avgångstider fortsätta att beakta de insatser som görs av lufttrafikföretag som har genomfört flygningar med ankomst- och avgångstider som ingår i en serie som ett annat lufttrafikföretag har rätt till enligt artiklarna 8.2 och 10.2 i förordning (EEG) nr 95/93, men som har gjorts tillgängliga för samordnaren av ankomst- och avgångstider för tillfällig omfördelning. Lufttrafikföretag som har utnyttjat minst fem ankomst- och avgångstider i en serie bör därför prioriteras vid tilldelningen av denna serie under nästa motsvarande tidtabellsperiod, förutsatt att det finns tillgänglig flygplatskapacitet.

| (12) | För att hantera effekterna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och för att stödja återhämtningen av förbindelsemöjligheterna mellan unionen och Ukraina är det nödvändigt att förlänga den period under vilken operatörer kan åberopa det skäl som anges i artikel 10.4 a i förordning (EEG) nr 95/93 för att motivera att serien av ankomst- och avgångstider inte används för flyglinjerna mellan unionen och Ukraina. |
| --- | --- |

(12)

För att hantera effekterna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och för att stödja återhämtningen av förbindelsemöjligheterna mellan unionen och Ukraina är det nödvändigt att förlänga den period under vilken operatörer kan åberopa det skäl som anges i artikel 10.4 a i förordning (EEG) nr 95/93 för att motivera att serien av ankomst- och avgångstider inte används för flyglinjerna mellan unionen och Ukraina.

| (13) | Utan att det påverkar medlemsstaternas skyldighet att följa unionsrätten, särskilt reglerna i fördragen och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 (4), kan de negativa konsekvenserna för passagerares förbindelsemöjligheter, orsakade av eventuella restriktioner som antas av offentliga myndigheter i medlemsstater eller tredjeländer för att hantera epidemiologiska situationer, naturkatastrofer eller politisk oro, såsom uppror, upplopp eller allvarliga störningar av den allmänna ordningen, inte tillskrivas lufttrafikföretagen, och bör mildras om dessa åtgärder avsevärt påverkar genomförbarheten i fråga om eller möjligheten till resor eller efterfrågan på de berörda flyglinjerna. Mildrande åtgärder bör säkerställa att lufttrafikföretag inte bestraffas för underlåtenhet att använda ankomst- och avgångstider om detta orsakas av sådana restriktioner. |
| --- | --- |

(13)

Utan att det påverkar medlemsstaternas skyldighet att följa unionsrätten, särskilt reglerna i fördragen och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 (4), kan de negativa konsekvenserna för passagerares förbindelsemöjligheter, orsakade av eventuella restriktioner som antas av offentliga myndigheter i medlemsstater eller tredjeländer för att hantera epidemiologiska situationer, naturkatastrofer eller politisk oro, såsom uppror, upplopp eller allvarliga störningar av den allmänna ordningen, inte tillskrivas lufttrafikföretagen, och bör mildras om dessa åtgärder avsevärt påverkar genomförbarheten i fråga om eller möjligheten till resor eller efterfrågan på de berörda flyglinjerna. Mildrande åtgärder bör säkerställa att lufttrafikföretag inte bestraffas för underlåtenhet att använda ankomst- och avgångstider om detta orsakas av sådana restriktioner.

| (14) | För att minska risken för snedvridning av konkurrensen och säkerställa ett effektivt utnyttjande av flygplatskapaciteten bör särskilda lättnader avseende konsekvenserna av införandet av dessa restriktioner ha begränsad varaktighet och omfattning för att säkerställa att effekten av de mildrande åtgärderna begränsas till den period för vilken de var motiverade. Ankomst- och avgångstider som omfattas av åtgärder för att mildra effekterna av restriktioner bör anses ha använts i enlighet med förordning (EEG) nr 95/93. |
| --- | --- |

(14)

För att minska risken för snedvridning av konkurrensen och säkerställa ett effektivt utnyttjande av flygplatskapaciteten bör särskilda lättnader avseende konsekvenserna av införandet av dessa restriktioner ha begränsad varaktighet och omfattning för att säkerställa att effekten av de mildrande åtgärderna begränsas till den period för vilken de var motiverade. Ankomst- och avgångstider som omfattas av åtgärder för att mildra effekterna av restriktioner bör anses ha använts i enlighet med förordning (EEG) nr 95/93.

| (15) | Det är nödvändigt att klargöra att bestämmelserna om motiverade undantag i fråga om utebliven användning av ankomst- och avgångstider inte är tillämpliga på lufttrafikföretag som är föremål för restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 29 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) eller artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), eller på lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen och som förtecknas i bilaga A eller B till kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 (5). För att säkerställa en effektiv tillämpning av dessa åtgärder bör även de lufttrafikföretag som redan är föremål för sådana restriktiva åtgärder som är i kraft den dag då denna förordning träder i kraft undantas från möjligheten att åberopa bestämmelserna om motiverade undantag i fråga om utebliven användning av ankomst- och avgångstider. |
| --- | --- |

(15)

Det är nödvändigt att klargöra att bestämmelserna om motiverade undantag i fråga om utebliven användning av ankomst- och avgångstider inte är tillämpliga på lufttrafikföretag som är föremål för restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 29 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) eller artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), eller på lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen och som förtecknas i bilaga A eller B till kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 (5). För att säkerställa en effektiv tillämpning av dessa åtgärder bör även de lufttrafikföretag som redan är föremål för sådana restriktiva åtgärder som är i kraft den dag då denna förordning träder i kraft undantas från möjligheten att åberopa bestämmelserna om motiverade undantag i fråga om utebliven användning av ankomst- och avgångstider.

| (16) | Samarbetet mellan samordnarna bör stärkas för att säkerställa ett enhetligt genomförande av förordning (EEG) nr 95/93 i hela unionen. |
| --- | --- |

(16)

Samarbetet mellan samordnarna bör stärkas för att säkerställa ett enhetligt genomförande av förordning (EEG) nr 95/93 i hela unionen.

| (17) | Samordnarna bör utbyta bästa praxis för genomförandet av förordning (EEG) nr 95/93, inbegripet genom EUACA (den europeiska sammanslutningen av samordnare för flygplatser). EUACA uppmanas att fortsätta utfärda riktlinjer för att säkerställa ett enhetligt genomförande av unionens regler, särskilt när det gäller bestämmelsen om åtgärder för att mildra restriktionerna. Huruvida begränsningen tillämpas eller inte är dessutom viktig information för lufttrafikföretagen när de planerar sina tidtabeller. Därför är det nödvändigt att säkerställa öppen kommunikation från samordnarna. |
| --- | --- |

(17)

Samordnarna bör utbyta bästa praxis för genomförandet av förordning (EEG) nr 95/93, inbegripet genom EUACA (den europeiska sammanslutningen av samordnare för flygplatser). EUACA uppmanas att fortsätta utfärda riktlinjer för att säkerställa ett enhetligt genomförande av unionens regler, särskilt när det gäller bestämmelsen om åtgärder för att mildra restriktionerna. Huruvida begränsningen tillämpas eller inte är dessutom viktig information för lufttrafikföretagen när de planerar sina tidtabeller. Därför är det nödvändigt att säkerställa öppen kommunikation från samordnarna.

| (18) | Samtidigt som åtgärderna för att mildra restriktionerna bör tolkas strikt, eftersom de utgör ett undantag från de normala kraven för användning av ankomst- och avgångstider, bör det i vissa fall vara möjligt att kräva gemensamma åtgärder från samtliga samordnare för att säkerställa lika villkor i hela unionen. På vissa villkor och på grundval av ett enhälligt beslut bör samordnarna kunna tillämpa den bestämmelsen på alla ankomst- och avgångstider som innehas vid samordnade flygplatser. |
| --- | --- |

(18)

Samtidigt som åtgärderna för att mildra restriktionerna bör tolkas strikt, eftersom de utgör ett undantag från de normala kraven för användning av ankomst- och avgångstider, bör det i vissa fall vara möjligt att kräva gemensamma åtgärder från samtliga samordnare för att säkerställa lika villkor i hela unionen. På vissa villkor och på grundval av ett enhälligt beslut bör samordnarna kunna tillämpa den bestämmelsen på alla ankomst- och avgångstider som innehas vid samordnade flygplatser.

| (19) | Precisionen på trafikprognoser för tidtabellsperioden för vintern 2022/23 påverkas negativt av osäkerhet kring hur olika kriser utvecklas, särskilt situationen i Ukraina och covid-19-krisen. Därför bör lufttrafikföretag, i den utsträckning som krävs, inte behöva uppfylla kraven på att utnyttja ankomst- och avgångstider för att få behålla rätten till samma ankomst- och avgångstider under nästa motsvarande tidtabellsperiod. Detta skulle göra det möjligt för lufttrafikföretagen att tillhandahålla fler tjänster när omständigheterna medger detta, med sikte på att tillämpa de ordinarie reglerna för utnyttjande av ankomst- och avgångstider från och med tidtabellsperioden för sommaren 2023, med förbehåll för de anpassningar som kommissionen gör under särskilda omständigheter som svar på vissa utmaningar för lufttransportsektorn. |
| --- | --- |

(19)

Precisionen på trafikprognoser för tidtabellsperioden för vintern 2022/23 påverkas negativt av osäkerhet kring hur olika kriser utvecklas, särskilt situationen i Ukraina och covid-19-krisen. Därför bör lufttrafikföretag, i den utsträckning som krävs, inte behöva uppfylla kraven på att utnyttja ankomst- och avgångstider för att få behålla rätten till samma ankomst- och avgångstider under nästa motsvarande tidtabellsperiod. Detta skulle göra det möjligt för lufttrafikföretagen att tillhandahålla fler tjänster när omständigheterna medger detta, med sikte på att tillämpa de ordinarie reglerna för utnyttjande av ankomst- och avgångstider från och med tidtabellsperioden för sommaren 2023, med förbehåll för de anpassningar som kommissionen gör under särskilda omständigheter som svar på vissa utmaningar för lufttransportsektorn.

| (20) | I syfte att hantera effekterna av covid-19-krisen eller av andra epidemiologiska situationer och de direkta förödande effekterna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina på flygtrafiken och för att stödja förbindelsemöjligheterna till eller från Ukraina, och i syfte att där så är strikt nödvändigt och motiverat, reagera flexibelt på de utmaningar som lufttransportsektorn står inför till följd av detta, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen vad gäller att inom ett visst intervall ändra procentvärdena för minimiutnyttjandegraden i linje med Eurocontrols återhämtningsprognos för en tidtabellsperiod som infaller under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 och vad gäller att inom ett visst intervall ändra procentvärdena för minimiutnyttjandegraden för flyglinjerna mellan unionen och Ukraina för en tidtabellsperiod som infaller under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (6). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(20)

I syfte att hantera effekterna av covid-19-krisen eller av andra epidemiologiska situationer och de direkta förödande effekterna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina på flygtrafiken och för att stödja förbindelsemöjligheterna till eller från Ukraina, och i syfte att där så är strikt nödvändigt och motiverat, reagera flexibelt på de utmaningar som lufttransportsektorn står inför till följd av detta, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen vad gäller att inom ett visst intervall ändra procentvärdena för minimiutnyttjandegraden i linje med Eurocontrols återhämtningsprognos för en tidtabellsperiod som infaller under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 och vad gäller att inom ett visst intervall ändra procentvärdena för minimiutnyttjandegraden för flyglinjerna mellan unionen och Ukraina för en tidtabellsperiod som infaller under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (6). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (21) | Flygplatser, leverantörer av flygplatstjänster och lufttrafikföretag behöver ha information om den tillgängliga kapaciteten för att kunna planera på lämpligt sätt. Lufttrafikföretagen bör fortsätta att, så snart som möjligt och senast tre veckor före den planerade driftsdagen, ställa ankomst- och avgångstider som de inte tänker utnyttja till samordnarens förfogande för eventuell omfördelning till andra lufttrafikföretag. Om lufttrafikföretag upprepade gånger underlåter att uppfylla detta krav bör de inte gynnas av några sänkta krav på utnyttjandegrader för ankomst- och avgångstider. |
| --- | --- |

(21)

Flygplatser, leverantörer av flygplatstjänster och lufttrafikföretag behöver ha information om den tillgängliga kapaciteten för att kunna planera på lämpligt sätt. Lufttrafikföretagen bör fortsätta att, så snart som möjligt och senast tre veckor före den planerade driftsdagen, ställa ankomst- och avgångstider som de inte tänker utnyttja till samordnarens förfogande för eventuell omfördelning till andra lufttrafikföretag. Om lufttrafikföretag upprepade gånger underlåter att uppfylla detta krav bör de inte gynnas av några sänkta krav på utnyttjandegrader för ankomst- och avgångstider.

| (22) | Om en samordnare är förvissad om att ett lufttrafikföretag har upphört med sin verksamhet på en flygplats bör samordnaren dra tillbaka ankomst- och avgångstiderna från lufttrafikföretaget och placera dem i reserven för omfördelning till andra lufttrafikföretag. |
| --- | --- |

(22)

Om en samordnare är förvissad om att ett lufttrafikföretag har upphört med sin verksamhet på en flygplats bör samordnaren dra tillbaka ankomst- och avgångstiderna från lufttrafikföretaget och placera dem i reserven för omfördelning till andra lufttrafikföretag.

| (23) | Förbudet för lufttrafikföretag att flyga in i unionens luftrum genom tillämpning av restriktiva åtgärder som antagits i enlighet med artikel 29 i EU-fördraget eller artikel 215 i EUF-fördraget eller ett verksamhetsförbud enligt förordning (EG) nr 474/2006 skulle kunna leda till omotiverad blockering av ankomst- och avgångstider vid unionens flygplatser. Även om ankomst- och avgångstider som tidigare utnyttjats av sådana lufttrafikföretag kan omfördelas från fall till fall under tidtabellsperioden ger detta inte tillräcklig uppmuntran till ett effektivt utnyttjande av ankomst- och avgångstider som gör det möjligt för flygbolagen att öka konkurrensen och förbindelsemöjligheterna på lång sikt, till förmån för konsumenterna. Ankomst- och avgångstiderna bör därför omedelbart dras tillbaka från de berörda lufttrafikföretagen. |
| --- | --- |

(23)

Förbudet för lufttrafikföretag att flyga in i unionens luftrum genom tillämpning av restriktiva åtgärder som antagits i enlighet med artikel 29 i EU-fördraget eller artikel 215 i EUF-fördraget eller ett verksamhetsförbud enligt förordning (EG) nr 474/2006 skulle kunna leda till omotiverad blockering av ankomst- och avgångstider vid unionens flygplatser. Även om ankomst- och avgångstider som tidigare utnyttjats av sådana lufttrafikföretag kan omfördelas från fall till fall under tidtabellsperioden ger detta inte tillräcklig uppmuntran till ett effektivt utnyttjande av ankomst- och avgångstider som gör det möjligt för flygbolagen att öka konkurrensen och förbindelsemöjligheterna på lång sikt, till förmån för konsumenterna. Ankomst- och avgångstiderna bör därför omedelbart dras tillbaka från de berörda lufttrafikföretagen.

| (24) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att fastställa särskilda regler och lättnader från de allmänna kraven för utnyttjande av ankomst- och avgångstider under en begränsad tidsperiod för att mildra effekterna av en epidemiologisk kris och Rysslands anfallskrig mot Ukraina på flygtrafiken, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att fastställa särskilda regler och lättnader från de allmänna kraven för utnyttjande av ankomst- och avgångstider under en begränsad tidsperiod för att mildra effekterna av en epidemiologisk kris och Rysslands anfallskrig mot Ukraina på flygtrafiken, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (25) | Med beaktande av den brådska som följer av de extraordinära förhållandena i samband med covid-19-krisen och Rysslands anfallskrig mot Ukraina anses det lämpligt att åberopa det undantag från tidsfristen på åtta veckor som föreskrivs i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

(25)

Med beaktande av den brådska som följer av de extraordinära förhållandena i samband med covid-19-krisen och Rysslands anfallskrig mot Ukraina anses det lämpligt att åberopa det undantag från tidsfristen på åtta veckor som föreskrivs i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| (26) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska kunna genomföras så snart som möjligt, bör den av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(26)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska kunna genomföras så snart som möjligt, bör den av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 95/93 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led ba ska de inledande orden ersättas med följande:

  ”under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 avses med ’nytillträdande lufttrafikföretag’:”. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

I led ba ska de inledande orden ersättas med följande:

”under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 avses med ’nytillträdande lufttrafikföretag’:”.

| b) | I led f ska led i ersättas med följande:

  ”
  ’lufttrafikföretag’: ett lufttransportföretag som innehar giltig operativ licens eller motsvarande senast den 31 januari för följande tidtabellsperiod för sommaren eller den 31 augusti för följande tidtabellsperiod för vintern. Vid tillämpningen av artiklarna 4, 8, 8a, 10 och 10a ska även flygbolag som bedriver affärsflygverksamhet betraktas som lufttrafikföretag, om dessa följer en tidtabell; vid tillämpningen av artiklarna 7 och 14 ska även alla civila luftfartygsoperatörer betraktas som lufttrafikföretag.” |
| --- | --- |

b)

I led f ska led i ersättas med följande:

”
  ’lufttrafikföretag’: ett lufttransportföretag som innehar giltig operativ licens eller motsvarande senast den 31 januari för följande tidtabellsperiod för sommaren eller den 31 augusti för följande tidtabellsperiod för vintern. Vid tillämpningen av artiklarna 4, 8, 8a, 10 och 10a ska även flygbolag som bedriver affärsflygverksamhet betraktas som lufttrafikföretag, om dessa följer en tidtabell; vid tillämpningen av artiklarna 7 och 14 ska även alla civila luftfartygsoperatörer betraktas som lufttrafikföretag.”

| 2. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 första stycket ska inledningen ersättas med följande:

  ”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 7, 8a, 9, 10.1 och 14 ska punkt 1 i den här artikeln inte tillämpas när följande villkor är uppfyllda:”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 första stycket ska inledningen ersättas med följande:

”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 7, 8a, 9, 10.1 och 14 ska punkt 1 i den här artikeln inte tillämpas när följande villkor är uppfyllda:”.

| b) | I punkt 2a ska första stycket ersättas med följande:

  ”2a.   Under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 och förutsatt att flygplatsen har tillgänglig kapacitet ska en serie ankomst- och avgångstider som återlämnats till ankomst- och avgångstidsreserven i enlighet med punkt 1 i den här artikeln i slutet av tidtabellsperioden (referenstidtabellsperioden) på begäran för nästa motsvarande tidtabellsperiod tilldelas ett lufttrafikföretag som har utnyttjat minst fem ankomst- och avgångstider i serien i fråga efter tillämpning av artikel 10a.7 under referenstidtabellsperioden.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2a ska första stycket ersättas med följande:

”2a.   Under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 och förutsatt att flygplatsen har tillgänglig kapacitet ska en serie ankomst- och avgångstider som återlämnats till ankomst- och avgångstidsreserven i enlighet med punkt 1 i den här artikeln i slutet av tidtabellsperioden (referenstidtabellsperioden) på begäran för nästa motsvarande tidtabellsperiod tilldelas ett lufttrafikföretag som har utnyttjat minst fem ankomst- och avgångstider i serien i fråga efter tillämpning av artikel 10a.7 under referenstidtabellsperioden.”

| c) | Punkt 6a ska ersättas med följande:

  ”6a.   Under den period då samordningsparametrarna för covid-19 är tillämpliga, och för att möjliggöra en korrekt tillämpning av dessa samordningsparametrar får samordnaren, efter att ha hört det berörda lufttrafikföretaget, ändra tidpunkten för begärda eller tilldelade ankomst- och avgångstider som faller inom perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 eller annullera dem. I detta sammanhang ska samordnaren beakta de ytterligare regler och riktlinjer som avses i punkt 5, på de villkor som anges där.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 6a ska ersättas med följande:

”6a.   Under den period då samordningsparametrarna för covid-19 är tillämpliga, och för att möjliggöra en korrekt tillämpning av dessa samordningsparametrar får samordnaren, efter att ha hört det berörda lufttrafikföretaget, ändra tidpunkten för begärda eller tilldelade ankomst- och avgångstider som faller inom perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 eller annullera dem. I detta sammanhang ska samordnaren beakta de ytterligare regler och riktlinjer som avses i punkt 5, på de villkor som anges där.”

| 3. | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2a ska utgå. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2a ska utgå.

| b) | Punkt 4 ska ändras på följande sätt:






  i) | Första stycket ska ändras på följande sätt:






  — | Led d ska ersättas med följande:






  ”d) | Rättsliga förfaranden om tillämpningen av artikel 9 i denna förordning på flyglinjer som i enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) nr 2408/92 ska omfattas av allmän trafikplikt, till följd av att trafiken temporärt ställs in på dessa linjer.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ändras på följande sätt:

i)

Första stycket ska ändras på följande sätt:

—

Led d ska ersättas med följande:

”d)

Rättsliga förfaranden om tillämpningen av artikel 9 i denna förordning på flyglinjer som i enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) nr 2408/92 ska omfattas av allmän trafikplikt, till följd av att trafiken temporärt ställs in på dessa linjer.”

| — | Led e ska utgå. |
| --- | --- |

—

Led e ska utgå.

| ii) | Andra, tredje, fjärde och femte styckena ska utgå. |
| --- | --- |

ii)

Andra, tredje, fjärde och femte styckena ska utgå.

| iii) | Följande stycke ska läggas till:

  ”Om effekterna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och förstörelsen av kritisk infrastruktur påverkar förmågan att tillhandahålla lufttrafik och upprätthålla efterfrågan på lufttrafik ska samordnarna tillämpa första stycket led a på flyglinjerna mellan unionen och Ukraina under den tid som luftrummet är stängt eller den tid flygplatsen är stängd, beroende på vad som inträffar senast, och en ytterligare period på 16 veckor. Samordnaren ska underrätta kommissionen om startdatum och slutdatum för 16-veckorsperioden.” |
| --- | --- |

iii)

Följande stycke ska läggas till:

”Om effekterna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och förstörelsen av kritisk infrastruktur påverkar förmågan att tillhandahålla lufttrafik och upprätthålla efterfrågan på lufttrafik ska samordnarna tillämpa första stycket led a på flyglinjerna mellan unionen och Ukraina under den tid som luftrummet är stängt eller den tid flygplatsen är stängd, beroende på vad som inträffar senast, och en ytterligare period på 16 veckor. Samordnaren ska underrätta kommissionen om startdatum och slutdatum för 16-veckorsperioden.”

| c) | Följande punkter ska införas:

  ”4a.   Under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 kan det dessutom även vara motiverat att inte utnyttja en ankomst- eller avgångstid om offentliga myndigheter inför restriktioner i syfte att hantera en allvarlig epidemiologisk situation, en naturkatastrof eller politisk oro vid någon av ändpunkterna för en flyglinje vars ankomst- eller avgångstid utnyttjades eller skulle utnyttjas, under förutsättning att dessa restriktioner avsevärt påverkar möjligheten till eller efterfrågan på resor, och att restriktionerna på de berörda flyglinjerna leder till något av följande:






  a) | En partiell eller fullständig stängning av gränsen, flygplatsen eller luftrummet under en väsentlig del av den relevanta tidtabellsperioden. |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkter ska införas:

”4a.   Under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 kan det dessutom även vara motiverat att inte utnyttja en ankomst- eller avgångstid om offentliga myndigheter inför restriktioner i syfte att hantera en allvarlig epidemiologisk situation, en naturkatastrof eller politisk oro vid någon av ändpunkterna för en flyglinje vars ankomst- eller avgångstid utnyttjades eller skulle utnyttjas, under förutsättning att dessa restriktioner avsevärt påverkar möjligheten till eller efterfrågan på resor, och att restriktionerna på de berörda flyglinjerna leder till något av följande:

a)

En partiell eller fullständig stängning av gränsen, flygplatsen eller luftrummet under en väsentlig del av den relevanta tidtabellsperioden.

| b) | Ett allvarligt hinder för passagerarnas möjlighet att resa med något lufttrafikföretag på denna direktförbindelse under en väsentlig del av den relevanta tidtabellsperioden, till exempel om hindret är kopplat till någon av följande orsaker:






  — | Reserestriktioner på grund av nationalitet eller bosättningsort, förbud mot alla resor som inte är nödvändiga eller förbud mot flygningar från eller till vissa länder eller geografiska områden. |
| --- | --- | --- |

b)

Ett allvarligt hinder för passagerarnas möjlighet att resa med något lufttrafikföretag på denna direktförbindelse under en väsentlig del av den relevanta tidtabellsperioden, till exempel om hindret är kopplat till någon av följande orsaker:

—

Reserestriktioner på grund av nationalitet eller bosättningsort, förbud mot alla resor som inte är nödvändiga eller förbud mot flygningar från eller till vissa länder eller geografiska områden.

| — | Begränsningar av rörligheten, eller karantäns- eller isoleringsåtgärder, inom det land eller den region där destinationsflygplatsen är belägen (inklusive mellanliggande destinationer), såvida inte karantän kan undvikas genom ett negativt test, bevis på tillfrisknande eller bevis på vaccinering som erkänns av unionen. |
| --- | --- |

—

Begränsningar av rörligheten, eller karantäns- eller isoleringsåtgärder, inom det land eller den region där destinationsflygplatsen är belägen (inklusive mellanliggande destinationer), såvida inte karantän kan undvikas genom ett negativt test, bevis på tillfrisknande eller bevis på vaccinering som erkänns av unionen.

| — | Restriktioner på tillgången till tjänster som är väsentliga för att direkt stödja tillhandahållandet av lufttrafik, inklusive stängning av besöksnäring och offentliga tjänster, inbegripet i fråga om transporter, vilket leder till en allvarlig nedgång i efterfrågan vid någon av flyglinjens ändpunkter. |
| --- | --- |

—

Restriktioner på tillgången till tjänster som är väsentliga för att direkt stödja tillhandahållandet av lufttrafik, inklusive stängning av besöksnäring och offentliga tjänster, inbegripet i fråga om transporter, vilket leder till en allvarlig nedgång i efterfrågan vid någon av flyglinjens ändpunkter.

| — | Begränsningar av antalet passagerare per flygning och antalet flygningar per lufttrafikföretag, vilket leder till en allvarlig nedgång i efterfrågan vid någon av flyglinjens ändpunkter. |
| --- | --- |

—

Begränsningar av antalet passagerare per flygning och antalet flygningar per lufttrafikföretag, vilket leder till en allvarlig nedgång i efterfrågan vid någon av flyglinjens ändpunkter.

| c) | Begränsningar av flygbesättningens rörlighet och som avsevärt hindrar tillhandahållandet av lufttrafik till eller från de flygplatser som trafikeras, inbegripet plötsliga inreseförbud eller att besättningar oväntat blir strandade på grund av karantänåtgärder, såvida inte karantän kan undvikas genom ett negativt test, bevis på tillfrisknande eller bevis på vaccinering som erkänns av unionen. |
| --- | --- |

c)

Begränsningar av flygbesättningens rörlighet och som avsevärt hindrar tillhandahållandet av lufttrafik till eller från de flygplatser som trafikeras, inbegripet plötsliga inreseförbud eller att besättningar oväntat blir strandade på grund av karantänåtgärder, såvida inte karantän kan undvikas genom ett negativt test, bevis på tillfrisknande eller bevis på vaccinering som erkänns av unionen.

Denna punkt ska tillämpas för den period då de restriktioner som avses i första stycket tillämpas och för ytterligare maximalt sex veckor, om inte annat följer av tredje och fjärde styckena. Om dessa restriktioner upphör att tillämpas mindre än sex veckor före utgången av en tidtabellsperiod ska dock denna punkt tillämpas på återstoden av sexveckorsperioden endast om ankomst- och avgångstiderna under den efterföljande tidtabellsperioden utnyttjas för samma flyglinjer.

Denna punkt ska endast tillämpas på ankomst- och avgångstider som utnyttjas för flyglinjer för vilka de redan utnyttjades före offentliggörandet av de restriktioner som avses i första stycket.

Denna punkt ska upphöra att tillämpas om det lufttrafikföretag som använder ankomst- och avgångstiderna i fråga överför dem till en flyglinje som inte påverkas av de restriktioner som avses i första stycket.

När en majoritet av medlemsstaterna, som företräder minst 50 % av unionens befolkning, tillämpar restriktioner som avses i första stycket, vilka avsevärt påverkar möjligheten till eller efterfrågan på resor, och leder till någon av de situationer som avses i första stycket a-c, får varje samordnare, till följd av ett enhälligt beslut av samordnarna på alla flygplatser samordnade på gemenskapsnivå att inte utnyttja ankomst- eller avgångstider är allmänt berättigat, och efter att ha underrättat kommissionen och medlemsstaterna, tillämpa denna punkt på alla ankomst- och avgångstider som innehas vid sådana flygplatser så länge gällande restriktioner tillämpas och i ytterligare maximalt sex veckor, förutsatt att dessa restriktioner påverkar ett betydande antal flyglinjer till eller från en flygplats i gemenskapen, och på så vis i stor utsträckning gör flygtrafiken i unionen olönsam eller leder till ojämlika konkurrensvillkor.

4b.   Om det är motiverat att inte utnyttja en ankomst- eller avgångstid på grund av de restriktioner som avses i punkt 4 eller 4a ska samordnarna betrakta ankomst- eller avgångstiden som utnyttjad inom den berörda serien av ankomst- eller avgångstider.

4c.   Lufttrafikföretag vars verksamhet hindras av restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 29 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) eller artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), inbegripet de som är i kraft den 26 oktober 2022 och lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen och som förtecknas i bilaga A eller B till kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 (*1) ska inte vara berättigade till att åberopa en motivering till att inte utnyttja ankomst- och avgångstider enligt punkterna 4 och 4a i den här artikeln.

Om sådana lufttrafikföretag har tillstånd att använda luftfartyg som hyrts in med besättning (wet lease) från ett lufttrafikföretag vars verksamhet inte hindras av sådana restriktiva åtgärder och som inte omfattas av ett sådant verksamhetsförbud, får de dock genom undantag från första stycket åberopa en motivering till att inte utnyttja ankomst- och avgångstider enligt punkterna 4 och 4a, förutsatt att de säkerhetsbestämmelser som är tillämpliga i unionen följs.

4d.   Samordnarna ska regelbundet utbyta bästa praxis om genomförandet av punkterna 4 och 4a i syfte att säkerställa en enhetlig och konsekvent tillämpning i hela unionen.

Samordnarna ska offentliggöra och regelbundet uppdatera förteckningen över destinationer för vilka punkterna 4 och 4a är tillämpliga.

(*1)  Kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 av den 22 mars 2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 84, 23.3.2006, s. 14).”
  "

*1

| d) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   På begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ ska kommissionen granska hur samordnaren på en flygplats som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde tillämpar punkterna 4 och 4a.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   På begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ ska kommissionen granska hur samordnaren på en flygplats som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde tillämpar punkterna 4 och 4a.”

| 4. | Artikel 10a ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Artikel 10a
  Fördelning av ankomst- och avgångstider som svar på vissa krissituationer”. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 10a ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Artikel 10a

Fördelning av ankomst- och avgångstider som svar på vissa krissituationer”.

| b) | Punkterna 1, 2 och 4 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkterna 1, 2 och 4 ska utgå.

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Under perioden 30 oktober 2022–25 mars 2023 och vid tillämpning av artiklarna 8.2, 10.2, 10.4 och 14.6, första stycket, ska det lufttrafikföretag, om det på ett för samordnaren tillfredsställande sätt visar att det har utnyttjat serien av ankomst- och avgångstider enligt samordnarens anvisningar minst 75 % av tiden under den tidtabellsperiod för vilken serien beviljades, ha rätt till samma serie av ankomst- och avgångstider för nästa motsvarande tidtabellsperiod.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Under perioden 30 oktober 2022–25 mars 2023 och vid tillämpning av artiklarna 8.2, 10.2, 10.4 och 14.6, första stycket, ska det lufttrafikföretag, om det på ett för samordnaren tillfredsställande sätt visar att det har utnyttjat serien av ankomst- och avgångstider enligt samordnarens anvisningar minst 75 % av tiden under den tidtabellsperiod för vilken serien beviljades, ha rätt till samma serie av ankomst- och avgångstider för nästa motsvarande tidtabellsperiod.”

| d) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Om uppgifter som offentliggjorts av Eurocontrol tydligt visar att den veckovisa flygtrafiken under en period på två på varandra följande veckor har sjunkit till under 80 % av 2019 års nivåer för motsvarande veckor på grund av covid-19-krisen eller andra epidemiologiska situationer eller som en direkt effekt av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, och att minskningen av flygtrafiken jämfört med nivån under motsvarande period 2019, på grundval av Eurocontrols trafikprognoser, sannolikt kommer att kvarstå, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 12a för att ändra de procentvärden som anges i punkt 3 i den här artikeln och i artiklarna 8.2, 10.2, 10.4 och artikel 14.6 första stycket inom ett intervall mellan 0 % och 70 % för en tidtabellsperiod som infaller mellan den 30 oktober 2022 och den 28 oktober 2023. Det procentvärde som tillämpas ska stå i proportion till nivån på Eurocontrols prognoser om flygtrafik.
  När kommissionen antar dessa delegerade akter ska den beakta samtliga följande faktorer:






  a) | Uppgifter som offentliggjorts av Eurocontrol om trafiknivåer och trafikprognoser. |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Om uppgifter som offentliggjorts av Eurocontrol tydligt visar att den veckovisa flygtrafiken under en period på två på varandra följande veckor har sjunkit till under 80 % av 2019 års nivåer för motsvarande veckor på grund av covid-19-krisen eller andra epidemiologiska situationer eller som en direkt effekt av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, och att minskningen av flygtrafiken jämfört med nivån under motsvarande period 2019, på grundval av Eurocontrols trafikprognoser, sannolikt kommer att kvarstå, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 12a för att ändra de procentvärden som anges i punkt 3 i den här artikeln och i artiklarna 8.2, 10.2, 10.4 och artikel 14.6 första stycket inom ett intervall mellan 0 % och 70 % för en tidtabellsperiod som infaller mellan den 30 oktober 2022 och den 28 oktober 2023. Det procentvärde som tillämpas ska stå i proportion till nivån på Eurocontrols prognoser om flygtrafik.

När kommissionen antar dessa delegerade akter ska den beakta samtliga följande faktorer:

a)

Uppgifter som offentliggjorts av Eurocontrol om trafiknivåer och trafikprognoser.

| b) | Indikatorer rörande efterfrågan på lufttransport av passagerare och gods, inbegripet trender i fråga om förbokningar, flygbolagens planerade tidtabeller, flottstorlek, utnyttjande av flottan och beläggningsfaktorer. |
| --- | --- |

b)

Indikatorer rörande efterfrågan på lufttransport av passagerare och gods, inbegripet trender i fråga om förbokningar, flygbolagens planerade tidtabeller, flottstorlek, utnyttjande av flottan och beläggningsfaktorer.

| c) | Åtgärder som vidtas av offentliga myndigheter i samband med covid-19-krisen eller andra epidemiologiska situationer och som har en betydande effekt på flygtrafiknivåerna till eller från flygplatser i unionen, påtvingade omdirigeringar på grund av stängningar av luftrummet eller förbud för EU-lufttrafikföretag att flyga in i ett tredjelands luftrum, med beaktande av råd från Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet i dess informationsbulletin om konfliktzoner. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder som vidtas av offentliga myndigheter i samband med covid-19-krisen eller andra epidemiologiska situationer och som har en betydande effekt på flygtrafiknivåerna till eller från flygplatser i unionen, påtvingade omdirigeringar på grund av stängningar av luftrummet eller förbud för EU-lufttrafikföretag att flyga in i ett tredjelands luftrum, med beaktande av råd från Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet i dess informationsbulletin om konfliktzoner.

| d) | Uppgifter från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och Världshälsoorganisationen om covid-19 eller andra epidemiologiska situationer som kännetecknas av en hög grad av smittsamhet som sannolikt kommer att orsaka en allvarlig nedgång i flygtrafiken. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och Världshälsoorganisationen om covid-19 eller andra epidemiologiska situationer som kännetecknas av en hög grad av smittsamhet som sannolikt kommer att orsaka en allvarlig nedgång i flygtrafiken.

För att lufttrafikföretagen ska kunna utarbeta tidtabeller före tidtabellsperioden ska kommissionen sträva efter att anta dessa delegerade akter enligt denna punkt före tidtabellsperiodens början, för att göra det möjligt för lufttrafikföretag att planera sina flygtidtabeller. Kommissionen får anta sådana akter under tidtabellsperioden vid oförutsedda händelser.”

| e) | Följande punkt ska införas:

  ”5a.   Om kommissionen konstaterar att förstörelsen av infrastruktur och inverkan på levnadsvillkoren till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina innebär att det gradvisa återupptagandet av flygtrafiken mellan Ukraina och unionen kräver en lägre utnyttjandegrad för flyglinjer till och från Ukraina bemyndigas kommissionen att anta delegerade akter i enlighet med artikel 12a för att ändra de procentvärden som fastställs i punkt 3 i den här artikeln och i artiklarna 8.2, 10.2, 10.4 och artikel 14.6 första stycket inom ett intervall på mellan 0 % och 70 % för ankomst- och avgångstider som utnyttjas på flyglinjer till eller från Ukraina för en tidtabellsperiod som infaller mellan den 30 oktober 2022 och den 28 oktober 2023.
  När kommissionen antar dessa delegerade akter ska den beakta samtliga följande faktorer:






  a) | Uppgifter som offentliggjorts av Eurocontrol om trafiknivåer och trafikprognoser för flyglinjer mellan unionen och Ukraina. |
| --- | --- | --- |

e)

Följande punkt ska införas:

”5a.   Om kommissionen konstaterar att förstörelsen av infrastruktur och inverkan på levnadsvillkoren till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina innebär att det gradvisa återupptagandet av flygtrafiken mellan Ukraina och unionen kräver en lägre utnyttjandegrad för flyglinjer till och från Ukraina bemyndigas kommissionen att anta delegerade akter i enlighet med artikel 12a för att ändra de procentvärden som fastställs i punkt 3 i den här artikeln och i artiklarna 8.2, 10.2, 10.4 och artikel 14.6 första stycket inom ett intervall på mellan 0 % och 70 % för ankomst- och avgångstider som utnyttjas på flyglinjer till eller från Ukraina för en tidtabellsperiod som infaller mellan den 30 oktober 2022 och den 28 oktober 2023.

När kommissionen antar dessa delegerade akter ska den beakta samtliga följande faktorer:

a)

Uppgifter som offentliggjorts av Eurocontrol om trafiknivåer och trafikprognoser för flyglinjer mellan unionen och Ukraina.

| b) | Indikatorer rörande efterfrågan på lufttransport av passagerare och gods, inbegripet trender i fråga om förbokningar och flygbolagens planerade tidtabeller. |
| --- | --- |

b)

Indikatorer rörande efterfrågan på lufttransport av passagerare och gods, inbegripet trender i fråga om förbokningar och flygbolagens planerade tidtabeller.

| c) | Påtvingade omdirigeringar på grund av stängningar av luftrummet eller förbud för EU-lufttrafikföretag att flyga in i ett tredjelands luftrum, med beaktande av råd från Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet i dess informationsbulletin om konfliktzoner.” |
| --- | --- |

c)

Påtvingade omdirigeringar på grund av stängningar av luftrummet eller förbud för EU-lufttrafikföretag att flyga in i ett tredjelands luftrum, med beaktande av råd från Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet i dess informationsbulletin om konfliktzoner.”

| f) | Punkterna 6 och 7 ska ersättas med följande:

  ”6.   Om covid-19-krisen, andra epidemiologiska situationer eller direkta konsekvenser av Rysslands anfallskrig mot Ukraina har långvariga effekter och om det föreligger tvingande skäl till skyndsamhet, ska det förfarande som anges i artikel 12b tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln.


  7.   Under en period då lättnader från reglerna om ankomst- och avgångstider tillämpas enligt punkterna 3, 5 eller 5a i denna artikel ska lufttrafikföretagen senast tre veckor före den planerade driftsdagen göra ankomst- och avgångstider som de inte avser att använda tillgängliga för samordnaren för omfördelning till andra lufttrafikföretag. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.4 och 10.4a ska, om ett lufttrafikföretag underlåter att ställa fler än tre ankomst- och avgångstider i en serie till samordnarens förfogande i enlighet med denna punkt, det lufttrafikföretaget ha rätt till hela serien av ankomst- och avgångstider under nästa motsvarande tidtabellsperiod endast om hela serien av ankomst- och avgångstider har utnyttjats, eller om hela serien av ankomst- och avgångstider ska anses ha utnyttjats i enlighet med artikel 10.4b, av lufttrafikföretaget under minst 80 % av tiden, oavsett om artikel 8.2 och artikel 10.2 har ändrats genom den delegerade akt som avses i den här artikeln.” |
| --- | --- |

f)

Punkterna 6 och 7 ska ersättas med följande:

”6.   Om covid-19-krisen, andra epidemiologiska situationer eller direkta konsekvenser av Rysslands anfallskrig mot Ukraina har långvariga effekter och om det föreligger tvingande skäl till skyndsamhet, ska det förfarande som anges i artikel 12b tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln.

7.   Under en period då lättnader från reglerna om ankomst- och avgångstider tillämpas enligt punkterna 3, 5 eller 5a i denna artikel ska lufttrafikföretagen senast tre veckor före den planerade driftsdagen göra ankomst- och avgångstider som de inte avser att använda tillgängliga för samordnaren för omfördelning till andra lufttrafikföretag. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.4 och 10.4a ska, om ett lufttrafikföretag underlåter att ställa fler än tre ankomst- och avgångstider i en serie till samordnarens förfogande i enlighet med denna punkt, det lufttrafikföretaget ha rätt till hela serien av ankomst- och avgångstider under nästa motsvarande tidtabellsperiod endast om hela serien av ankomst- och avgångstider har utnyttjats, eller om hela serien av ankomst- och avgångstider ska anses ha utnyttjats i enlighet med artikel 10.4b, av lufttrafikföretaget under minst 80 % av tiden, oavsett om artikel 8.2 och artikel 10.2 har ändrats genom den delegerade akt som avses i den här artikeln.”

| 5. | Artikel 11.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av rätt att överklaga beslut enligt nationell rätt ska klagomål rörande tillämpningen av artiklarna 7.2, 8, 8a, 10, 10a.7, 14.1–14.4 och 14.6 lämnas till samordningskommittén. Kommittén ska behandla ärendet inom en månad från det att klagomålet lämnades in, och om möjligt lägga fram förslag för samordnaren om hur problemet kan lösas. Om någon lösning inte står att finna får den ansvariga medlemsstaten inom ytterligare två månader föreskriva att en branschorganisation för lufttrafikföretag eller flygplatser eller annan tredje part medlar i ärendet.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 11.1 ska ersättas med följande:

”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av rätt att överklaga beslut enligt nationell rätt ska klagomål rörande tillämpningen av artiklarna 7.2, 8, 8a, 10, 10a.7, 14.1–14.4 och 14.6 lämnas till samordningskommittén. Kommittén ska behandla ärendet inom en månad från det att klagomålet lämnades in, och om möjligt lägga fram förslag för samordnaren om hur problemet kan lösas. Om någon lösning inte står att finna får den ansvariga medlemsstaten inom ytterligare två månader föreskriva att en branschorganisation för lufttrafikföretag eller flygplatser eller annan tredje part medlar i ärendet.”

| 6. | Artikel 12a.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 10a ges till kommissionen till och med den 28 oktober 2023.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 12a.2 ska ersättas med följande:

”2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 10a ges till kommissionen till och med den 28 oktober 2023.”

| 7. | Artikel 14.6 ska ersättas med följande:

  ”6.   Om ett lufttrafikföretag inte kan uppnå den nyttjandegrad på 80 % som krävs enligt artikel 8.2, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.4 och 10.4a, kan samordnaren, efter att ha hört lufttrafikföretaget, besluta att dra tillbaka den serie av ankomst- och avgångstider det är fråga om under återstående tidtabellsperiod och placera tiderna i reserven.
  Om inga ankomst- och avgångstider har nyttjats efter en tid som motsvarar 20 % av seriens giltighetsperiod, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.4 och 10.4a, ska samordnaren, efter att ha hört lufttrafikföretaget, placera serien i reserven för återstoden av tidtabellsperioden.
  När en samordnare, under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023, på grundval av information som samordnaren förfogar över fastställer att ett lufttrafikföretag har upphört med sin verksamhet vid en flygplats och inte längre kan utnyttja de ankomst- och avgångstider som det har tilldelats, ska samordnaren dra tillbaka serien av ankomst- och avgångstider i fråga från lufttrafikföretaget under återstoden av tidtabellsperioden och placera dem i reserven, efter att ha hört lufttrafikföretaget i fråga.
  När en samordnare, under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 och på grundval av information som samordnaren har tillgång till, fastställer att ett lufttrafikföretag som omfattas av restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 29 i EU-fördraget eller artikel 215 i EUF-fördraget, inklusive de som är i kraft den 26 oktober 2022 eller ett lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen och som förtecknas i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006 inte kan utnyttja ankomst- och avgångstider under en betydande del av tidtabellsperioden, ska samordnaren, efter att ha hört det berörda lufttrafikföretaget, dra tillbaka serien av ankomst- och avgångstider i fråga från det lufttrafikföretaget för återstoden av tidtabellsperioden och placera dem i reserven.
  Om ett lufttrafikföretag har belagts med verksamhetsförbud i unionen och är förtecknat i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006, och har tillstånd att använda luftfartyg som hyrts in med besättning (wet lease) från ett lufttrafikföretag vars verksamhet inte hindras av sådana restriktiva åtgärder och som inte omfattas av ett sådant verksamhetsförbud, ska fjärde stycket i denna punkt dock inte tillämpas på det lufttrafikföretagets ankomst- och avgångstider, förutsatt att de säkerhetsregler som gäller i unionen följs.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 14.6 ska ersättas med följande:

”6.   Om ett lufttrafikföretag inte kan uppnå den nyttjandegrad på 80 % som krävs enligt artikel 8.2, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.4 och 10.4a, kan samordnaren, efter att ha hört lufttrafikföretaget, besluta att dra tillbaka den serie av ankomst- och avgångstider det är fråga om under återstående tidtabellsperiod och placera tiderna i reserven.

Om inga ankomst- och avgångstider har nyttjats efter en tid som motsvarar 20 % av seriens giltighetsperiod, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.4 och 10.4a, ska samordnaren, efter att ha hört lufttrafikföretaget, placera serien i reserven för återstoden av tidtabellsperioden.

När en samordnare, under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023, på grundval av information som samordnaren förfogar över fastställer att ett lufttrafikföretag har upphört med sin verksamhet vid en flygplats och inte längre kan utnyttja de ankomst- och avgångstider som det har tilldelats, ska samordnaren dra tillbaka serien av ankomst- och avgångstider i fråga från lufttrafikföretaget under återstoden av tidtabellsperioden och placera dem i reserven, efter att ha hört lufttrafikföretaget i fråga.

När en samordnare, under perioden 30 oktober 2022–28 oktober 2023 och på grundval av information som samordnaren har tillgång till, fastställer att ett lufttrafikföretag som omfattas av restriktiva åtgärder som antagits enligt artikel 29 i EU-fördraget eller artikel 215 i EUF-fördraget, inklusive de som är i kraft den 26 oktober 2022 eller ett lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen och som förtecknas i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006 inte kan utnyttja ankomst- och avgångstider under en betydande del av tidtabellsperioden, ska samordnaren, efter att ha hört det berörda lufttrafikföretaget, dra tillbaka serien av ankomst- och avgångstider i fråga från det lufttrafikföretaget för återstoden av tidtabellsperioden och placera dem i reserven.

Om ett lufttrafikföretag har belagts med verksamhetsförbud i unionen och är förtecknat i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006, och har tillstånd att använda luftfartyg som hyrts in med besättning (wet lease) från ett lufttrafikföretag vars verksamhet inte hindras av sådana restriktiva åtgärder och som inte omfattas av ett sådant verksamhetsförbud, ska fjärde stycket i denna punkt dock inte tillämpas på det lufttrafikföretagets ankomst- och avgångstider, förutsatt att de säkerhetsregler som gäller i unionen följs.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 19 oktober 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 22 september 2022 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 oktober 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 13 oktober 2022.

2

(3)  Rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (EGT L 14, 22.1.1993, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (EUT L 293, 31.10.2008, s. 3).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 av den 22 mars 2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 84, 23.3.2006, s. 14).

5

(6)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

6

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/23

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2039

av den 19 oktober 2022

om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) 2021/1060 vad gäller ytterligare flexibilitet för att hantera konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp Fast (flexibelt stöd till territorier) – Care

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 177,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Medlemsstaterna, och i synnerhet Europeiska unionens centrala och östra regioner, har drabbats hårt av konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp på Ukraina, vid en tidpunkt då medlemsstaternas ekonomier fortfarande håller på att återhämta sig från covid-19-pandemins effekter. Samtidigt som många medlemsstater står inför en kontinuerlig tillströmning av personer på flykt undan det ryska angreppet påverkas de också av brist på arbetskraft, svårigheter i leveranskedjan och stigande priser och energikostnader. Dels skapar detta utmaningar för de offentliga budgetarna, dels försenar det avsevärt genomförandet av investeringar. Sådana omständigheter har skapat en exceptionell situation som måste hanteras med specifika, välriktade åtgärder för att inte kräva ändringar av den fleråriga budgetramens årliga tak för åtaganden och betalningar som anges bilaga I till rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (2) samt för att undvika att motverka ekonomins pågående gröna, digitala och resilienta återhämtning. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterna, och i synnerhet Europeiska unionens centrala och östra regioner, har drabbats hårt av konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp på Ukraina, vid en tidpunkt då medlemsstaternas ekonomier fortfarande håller på att återhämta sig från covid-19-pandemins effekter. Samtidigt som många medlemsstater står inför en kontinuerlig tillströmning av personer på flykt undan det ryska angreppet påverkas de också av brist på arbetskraft, svårigheter i leveranskedjan och stigande priser och energikostnader. Dels skapar detta utmaningar för de offentliga budgetarna, dels försenar det avsevärt genomförandet av investeringar. Sådana omständigheter har skapat en exceptionell situation som måste hanteras med specifika, välriktade åtgärder för att inte kräva ändringar av den fleråriga budgetramens årliga tak för åtaganden och betalningar som anges bilaga I till rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (2) samt för att undvika att motverka ekonomins pågående gröna, digitala och resilienta återhämtning.

| (2) | I syfte minska den ökande bördan på de nationella budgetarna gjordes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/562 (3) ett antal riktade ändringar av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1303/2013 (4) och (EU) nr 223/2014 (5) för att göra det lättare för medlemsstaterna att använda sina återstående anslag från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF) och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) inom den fleråriga budgetramen 2014–2020 samt att använda React-EU-medel för att så effektivt och snabbt som möjligt hantera de migrationsutmaningar som Ryska federationens militära angrepp orsakat. |
| --- | --- |

(2)

I syfte minska den ökande bördan på de nationella budgetarna gjordes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/562 (3) ett antal riktade ändringar av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1303/2013 (4) och (EU) nr 223/2014 (5) för att göra det lättare för medlemsstaterna att använda sina återstående anslag från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF) och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) inom den fleråriga budgetramen 2014–2020 samt att använda React-EU-medel för att så effektivt och snabbt som möjligt hantera de migrationsutmaningar som Ryska federationens militära angrepp orsakat.

| (3) | Dessutom skapade Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/613 (6) ytterligare möjligheter att snabbt mobilisera resurser för att kompensera medlemsstaternas omedelbara budgetkostnader och fastställde en enhetskostnad för att underlätta finansiering av grundläggande behov och stöd till personer på flykt undan det ryska angreppet som har beviljats tillfälligt skydd. |
| --- | --- |

(3)

Dessutom skapade Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/613 (6) ytterligare möjligheter att snabbt mobilisera resurser för att kompensera medlemsstaternas omedelbara budgetkostnader och fastställde en enhetskostnad för att underlätta finansiering av grundläggande behov och stöd till personer på flykt undan det ryska angreppet som har beviljats tillfälligt skydd.

| (4) | Medlemsstaterna bör dock beviljas ytterligare undantag för att göra det möjligt för dem att koncentrera sig på de åtgärder som krävs för att hantera den unika socioekonomiska situationen, med tanke på att den ryska invasionen är så omfattande, särskilt när det gäller insatser för att hantera migrationsutmaningarna till följd av Ryska federationens militära angrepp. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna bör dock beviljas ytterligare undantag för att göra det möjligt för dem att koncentrera sig på de åtgärder som krävs för att hantera den unika socioekonomiska situationen, med tanke på att den ryska invasionen är så omfattande, särskilt när det gäller insatser för att hantera migrationsutmaningarna till följd av Ryska federationens militära angrepp.

| (5) | Med tanke på de ytterligare påfrestningar på de offentliga budgetarna som orsakas av Ryska federationens militära angrepp bör den flexibilitet i användningen av Eruf och ESF som föreskrivs i artikel 98.4 i förordning (EU) nr 1303/2013 för sådana insatser utvidgas till att även omfatta Sammanhållningsfonden, så att dess medel också kan användas för att stödja insatser som faller inom tillämpningsområdet för Eruf eller ESF i enlighet med de regler som gäller för dessa fonder. Dessutom är det lämpligt att utvidga de förenklade övervakningskraven enligt artikel 98.4 i förordning (EU) nr 1303/2013 till att omfatta insatser som stöds av ESF och som avser migrationsutmaningar, om insatserna planeras inom ett insatsområde som endast inriktas på dessa utmaningar. Vidare bör det införas en möjlighet att låta prioriteringar som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare, inbegripet de som är avsedda för insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av det ryska angreppet, omfattas av en medfinansieringsgrad på upp till 100 % under båda programperioderna, i syfte att hjälpa medlemsstaterna att hantera fördrivna personer både nu och i framtiden. På samma sätt bör beloppet för enhetskostnaden för att underlätta finansieringen av grundläggande behov och stöd till flyktingar höjas och tillämpningstiden förlängas. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på de ytterligare påfrestningar på de offentliga budgetarna som orsakas av Ryska federationens militära angrepp bör den flexibilitet i användningen av Eruf och ESF som föreskrivs i artikel 98.4 i förordning (EU) nr 1303/2013 för sådana insatser utvidgas till att även omfatta Sammanhållningsfonden, så att dess medel också kan användas för att stödja insatser som faller inom tillämpningsområdet för Eruf eller ESF i enlighet med de regler som gäller för dessa fonder. Dessutom är det lämpligt att utvidga de förenklade övervakningskraven enligt artikel 98.4 i förordning (EU) nr 1303/2013 till att omfatta insatser som stöds av ESF och som avser migrationsutmaningar, om insatserna planeras inom ett insatsområde som endast inriktas på dessa utmaningar. Vidare bör det införas en möjlighet att låta prioriteringar som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare, inbegripet de som är avsedda för insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av det ryska angreppet, omfattas av en medfinansieringsgrad på upp till 100 % under båda programperioderna, i syfte att hjälpa medlemsstaterna att hantera fördrivna personer både nu och i framtiden. På samma sätt bör beloppet för enhetskostnaden för att underlätta finansieringen av grundläggande behov och stöd till flyktingar höjas och tillämpningstiden förlängas.

| (6) | Dessutom har fastställandet av startdatumet för stödberättigande den 24 februari 2022 för insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp inte visat sig vara tillräckligt för att säkerställa att alla relevanta insatser som tar itu med dessa utmaningar kan stödjas av fonderna. Det är därför lämpligt att undantagsvis tillåta att sådana insatser väljs ut före godkännandet av en relaterad programändring och att låta utgifterna vara stödberättigande för insatser som fysiskt slutförs eller genomförs fullt ut, bland annat genom att flexibiliteten utvidgas till att omfatta insatser som får stöd från Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) för att hantera konsekvenserna för fiskeri- och vattenbrukssektorn till följd av det ryska angreppet. Med tanke på den begränsade finansiering som finns tillgänglig i de mest drabbade regionerna bör det dessutom vara möjligt att stödja sådana insatser utanför programområdets gränser i en viss medlemsstat, med tanke på att situationen med personer som flyr undan det ryska angreppet och rör sig inom och mellan medlemsstater utgör en utmaning för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen som helhet. Sådana insatser bör därför vara stödberättigande oavsett var de genomförs i en viss medlemsstat, eftersom deras lokalisering trots allt inte är ett avgörande kriterium när de omedelbara behoven tillgodoses. |
| --- | --- |

(6)

Dessutom har fastställandet av startdatumet för stödberättigande den 24 februari 2022 för insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp inte visat sig vara tillräckligt för att säkerställa att alla relevanta insatser som tar itu med dessa utmaningar kan stödjas av fonderna. Det är därför lämpligt att undantagsvis tillåta att sådana insatser väljs ut före godkännandet av en relaterad programändring och att låta utgifterna vara stödberättigande för insatser som fysiskt slutförs eller genomförs fullt ut, bland annat genom att flexibiliteten utvidgas till att omfatta insatser som får stöd från Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) för att hantera konsekvenserna för fiskeri- och vattenbrukssektorn till följd av det ryska angreppet. Med tanke på den begränsade finansiering som finns tillgänglig i de mest drabbade regionerna bör det dessutom vara möjligt att stödja sådana insatser utanför programområdets gränser i en viss medlemsstat, med tanke på att situationen med personer som flyr undan det ryska angreppet och rör sig inom och mellan medlemsstater utgör en utmaning för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen som helhet. Sådana insatser bör därför vara stödberättigande oavsett var de genomförs i en viss medlemsstat, eftersom deras lokalisering trots allt inte är ett avgörande kriterium när de omedelbara behoven tillgodoses.

| (7) | Med tanke på att den börda som ligger på lokala myndigheter och civilsamhällesorganisationer som är verksamma i lokalsamhällen när det gäller att ta itu med migrationsutmaningarna till följd av Ryska federationens militära angrepp är hög, bör en lägsta stödnivå på 30 % avsättas för sådana organ inom ramen för de resurser som används för att stödja insatser inom Eruf eller ESF i enlighet med artikel 98.4 första och andra styckena i förordning (EU) nr 1303/2013. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på att den börda som ligger på lokala myndigheter och civilsamhällesorganisationer som är verksamma i lokalsamhällen när det gäller att ta itu med migrationsutmaningarna till följd av Ryska federationens militära angrepp är hög, bör en lägsta stödnivå på 30 % avsättas för sådana organ inom ramen för de resurser som används för att stödja insatser inom Eruf eller ESF i enlighet med artikel 98.4 första och andra styckena i förordning (EU) nr 1303/2013.

| (8) | För att minska den administrativa bördan på medlemsstaterna och ta hänsyn till de föränderliga behoven och efterlevnaden av de finansiella anslagen i ett operativt program, bör kravet under programperioden 2014–2020 på en formell ändring av program när det gäller överföringar mellan tematiska mål inom en prioritering för samma fond och regionkategori tas bort. |
| --- | --- |

(8)

För att minska den administrativa bördan på medlemsstaterna och ta hänsyn till de föränderliga behoven och efterlevnaden av de finansiella anslagen i ett operativt program, bör kravet under programperioden 2014–2020 på en formell ändring av program när det gäller överföringar mellan tematiska mål inom en prioritering för samma fond och regionkategori tas bort.

| (9) | För att optimera användningen av anslagen för 2014–2020 i samband med avslutandet av program under programperioden 2014–2020 bör taket för flexibilitet mellan prioriteringarna vid beräkningen av slutsaldot av bidraget från fonderna höjas. |
| --- | --- |

(9)

För att optimera användningen av anslagen för 2014–2020 i samband med avslutandet av program under programperioden 2014–2020 bör taket för flexibilitet mellan prioriteringarna vid beräkningen av slutsaldot av bidraget från fonderna höjas.

| (10) | För att hantera den unika situationen bör det också föreskrivas en viss flexibilitet i den rättsliga ram som styr programmen under programperioden 2021–2027. Återigen, för att minska belastningen på de nationella budgetarna bör förfinansieringsbetalningarna för program inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt ökas. Med tanke på de utmaningar som fördrivningen av personer innebär och de integrerade insatser som krävs av medlemsstaterna bör, om en medlemsstat inom ramen för ett av sina sammanhållningsprogram 2021–2027 prioriterar insatser för att stödja insatser som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare, en medfinansieringsgrad på 100 % för den prioriteringen vara möjlig till och med den 30 juni 2024, förutsatt att en lämplig stödnivå riktas till lokala myndigheter och civilsamhällesorganisationer som är verksamma i lokalsamhällen och att det totala belopp som planerats för sådana prioriteringar i en medlemsstat inte överstiger 5 % av det ursprungliga nationella anslaget från Eruf och Europeiska socialfonden plus (ESF+). Detta påverkar inte medlemsstaternas möjlighet att planera ytterligare belopp för sådana prioriteringar med sedvanliga medfinansieringsgrader. Med tanke på de avbrott i slutet av programperioden 2014–2020 som Ryska federationens militära angrepp orsakade, och som kommer utöver pandemins långvariga konsekvenser för projektgenomförandet och fortsatta störningar i värdekedjorna, bör ytterligare flexibilitet också ges för att möjliggöra direkt beviljande av stöd och slutförande av insatser för vilka genomförandet hade påbörjats i enlighet med lagstiftningsramen för 2014–2020 före datumet för lagstiftningsförslaget till den här förordningen, även om sådana insatser inte skulle omfattas av tillämpningsområdet för den fond som berörs under programperioden 2021–2027, med undantag för fall där fonderna användes enligt artikel 98.4 första och andra styckena i förordning (EU) nr 1303/2013. För att säkerställa att sådana insatser kan hänföras till interventionstyper bör bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (7) anpassas i enlighet med detta. Stöd till sådana insatser bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter att uppfylla kraven på tematisk koncentration och klimatbidragsmålen. |
| --- | --- |

(10)

För att hantera den unika situationen bör det också föreskrivas en viss flexibilitet i den rättsliga ram som styr programmen under programperioden 2021–2027. Återigen, för att minska belastningen på de nationella budgetarna bör förfinansieringsbetalningarna för program inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt ökas. Med tanke på de utmaningar som fördrivningen av personer innebär och de integrerade insatser som krävs av medlemsstaterna bör, om en medlemsstat inom ramen för ett av sina sammanhållningsprogram 2021–2027 prioriterar insatser för att stödja insatser som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare, en medfinansieringsgrad på 100 % för den prioriteringen vara möjlig till och med den 30 juni 2024, förutsatt att en lämplig stödnivå riktas till lokala myndigheter och civilsamhällesorganisationer som är verksamma i lokalsamhällen och att det totala belopp som planerats för sådana prioriteringar i en medlemsstat inte överstiger 5 % av det ursprungliga nationella anslaget från Eruf och Europeiska socialfonden plus (ESF+). Detta påverkar inte medlemsstaternas möjlighet att planera ytterligare belopp för sådana prioriteringar med sedvanliga medfinansieringsgrader. Med tanke på de avbrott i slutet av programperioden 2014–2020 som Ryska federationens militära angrepp orsakade, och som kommer utöver pandemins långvariga konsekvenser för projektgenomförandet och fortsatta störningar i värdekedjorna, bör ytterligare flexibilitet också ges för att möjliggöra direkt beviljande av stöd och slutförande av insatser för vilka genomförandet hade påbörjats i enlighet med lagstiftningsramen för 2014–2020 före datumet för lagstiftningsförslaget till den här förordningen, även om sådana insatser inte skulle omfattas av tillämpningsområdet för den fond som berörs under programperioden 2021–2027, med undantag för fall där fonderna användes enligt artikel 98.4 första och andra styckena i förordning (EU) nr 1303/2013. För att säkerställa att sådana insatser kan hänföras till interventionstyper bör bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (7) anpassas i enlighet med detta. Stöd till sådana insatser bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter att uppfylla kraven på tematisk koncentration och klimatbidragsmålen.

| (11) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att hjälpa medlemsstaterna att hantera de utmaningar som det innebär när exceptionellt många människor anländer efter att ha flytt undan Ryska federationens militära angrepp mot Ukraina och för att stödja medlemsstaternas fortsatta arbete för en resilient ekonomisk återhämtning från covid-19-pandemin, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att hjälpa medlemsstaterna att hantera de utmaningar som det innebär när exceptionellt många människor anländer efter att ha flytt undan Ryska federationens militära angrepp mot Ukraina och för att stödja medlemsstaternas fortsatta arbete för en resilient ekonomisk återhämtning från covid-19-pandemin, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (12) | Förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) 2021/1060 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) 2021/1060 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | Med tanke på behovet av att snabbt stödja de offentliga budgetarna i syfte att bevara medlemsstaternas kapacitet att upprätthålla den ekonomiska återhämtningen samt möjliggöra snabb planering av etappindelningen av verksamheten under programperioden 2021–2027, bör denna förordning av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på behovet av att snabbt stödja de offentliga budgetarna i syfte att bevara medlemsstaternas kapacitet att upprätthålla den ekonomiska återhämtningen samt möjliggöra snabb planering av etappindelningen av verksamheten under programperioden 2021–2027, bör denna förordning av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) nr 1303/2013

Förordning (EU) nr 1303/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 30 ska följande punkter läggas till:

  ”6.   Med avvikelse från vad som sägs i punkterna 1 och 2 får medlemsstaten, för program som får stöd från Eruf, ESF eller Sammanhållningsfonden, överföra anslag mellan olika tematiska mål inom samma prioritering för samma fond och regionkategori inom samma program.
  Sådana överföringar ska anses vara av mindre betydelse och ska inte kräva något beslut av kommissionen om ändring av programmet. De överföringarna ska inte desto mindre uppfylla alla lagstadgade krav och godkännas av övervakningskommittén i förväg. Medlemsstaten ska anmäla de reviderade finansiella tabellerna till kommissionen.


  7.   Med avvikelse från vad som sägs i punkterna 1 och 2 ska tillämpningen av en medfinansieringsgrad på upp till 100 % enligt artikel 120.9 på ett insatsområde som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare och som har inrättats inom ett program, inbegripet sådana som är avsedda för insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp, inte kräva ett beslut av kommissionen om ändring av programmet. Ändringen ska godkännas av övervakningskommittén i förväg. Medlemsstaten ska anmäla de reviderade finansiella tabellerna till kommissionen.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 30 ska följande punkter läggas till:

”6.   Med avvikelse från vad som sägs i punkterna 1 och 2 får medlemsstaten, för program som får stöd från Eruf, ESF eller Sammanhållningsfonden, överföra anslag mellan olika tematiska mål inom samma prioritering för samma fond och regionkategori inom samma program.

Sådana överföringar ska anses vara av mindre betydelse och ska inte kräva något beslut av kommissionen om ändring av programmet. De överföringarna ska inte desto mindre uppfylla alla lagstadgade krav och godkännas av övervakningskommittén i förväg. Medlemsstaten ska anmäla de reviderade finansiella tabellerna till kommissionen.

7.   Med avvikelse från vad som sägs i punkterna 1 och 2 ska tillämpningen av en medfinansieringsgrad på upp till 100 % enligt artikel 120.9 på ett insatsområde som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare och som har inrättats inom ett program, inbegripet sådana som är avsedda för insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp, inte kräva ett beslut av kommissionen om ändring av programmet. Ändringen ska godkännas av övervakningskommittén i förväg. Medlemsstaten ska anmäla de reviderade finansiella tabellerna till kommissionen.”

| 2. | I artikel 65 ska följande punkt införas:

  ”10a.   Punkt 6 ska inte tillämpas på insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp.
  Punkt 6 ska inte heller tillämpas på insatser som får stöd från EHFF och som hanterar det angreppets konsekvenser för fiskeri- och vattenbrukssektorn.
  Med avvikelse från vad som sägs i artikel 125.3 b får sådana insatser väljas ut för stöd från Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden eller EHFF innan det ändrade programmet godkänns.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 65 ska följande punkt införas:

”10a.   Punkt 6 ska inte tillämpas på insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp.

Punkt 6 ska inte heller tillämpas på insatser som får stöd från EHFF och som hanterar det angreppets konsekvenser för fiskeri- och vattenbrukssektorn.

Med avvikelse från vad som sägs i artikel 125.3 b får sådana insatser väljas ut för stöd från Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden eller EHFF innan det ändrade programmet godkänns.”

| 3. | I artikel 68c ska första stycket ersättas med följande:

  ”Med avseende på genomförandet av insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp får medlemsstaterna i de utgifter som deklareras i betalningsansökningarna inkludera en enhetskostnad kopplad till grundläggande behov och stöd för personer som beviljats tillfälligt skydd eller annat tillräckligt skydd enligt nationell rätt i enlighet med rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 (*1) och rådets direktiv 2001/55/EG (*2). Denna enhetskostnad ska vara 100 EUR per vecka för varje hel vecka eller del av vecka som en person befinner sig i den berörda medlemsstaten. Enhetskostnaden får användas i högst 26 veckor, räknat från dagen för personens ankomst till unionen.

  (*1)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1)."


  (*2)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).”
  " |
| --- | --- |

3.

I artikel 68c ska första stycket ersättas med följande:

”Med avseende på genomförandet av insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp får medlemsstaterna i de utgifter som deklareras i betalningsansökningarna inkludera en enhetskostnad kopplad till grundläggande behov och stöd för personer som beviljats tillfälligt skydd eller annat tillräckligt skydd enligt nationell rätt i enlighet med rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 (*1) och rådets direktiv 2001/55/EG (*2). Denna enhetskostnad ska vara 100 EUR per vecka för varje hel vecka eller del av vecka som en person befinner sig i den berörda medlemsstaten. Enhetskostnaden får användas i högst 26 veckor, räknat från dagen för personens ankomst till unionen.

*1

*2

(*1)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1)."

*1

(*2)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).”
  "

*2

| 4. | I artikel 70.2 ska följande stycke läggas till:

  ”Om insatser som får stöd från Eruf, ESF eller Sammanhållningsfonden för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp genomförs utanför programområdet men inom medlemsstaten, ska endast led d i första stycket tillämpas.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 70.2 ska följande stycke läggas till:

”Om insatser som får stöd från Eruf, ESF eller Sammanhållningsfonden för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp genomförs utanför programområdet men inom medlemsstaten, ska endast led d i första stycket tillämpas.”

| 5. | Artikel 70.4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Punkterna 1, 2 och 3 ska inte tillämpas på programmen inom målet Europeiskt territoriellt samarbete. Punkterna 2 och 3 ska inte tillämpas på insatser som får stöd från ESF, med undantag för punkt 2 fjärde stycket.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 70.4 ska ersättas med följande:

”4.   Punkterna 1, 2 och 3 ska inte tillämpas på programmen inom målet Europeiskt territoriellt samarbete. Punkterna 2 och 3 ska inte tillämpas på insatser som får stöd från ESF, med undantag för punkt 2 fjärde stycket.”

| 6. | Artikel 96.10 ska ersättas med följande:

  ”10.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30.5, 30.6 och 30.7 ska kommissionen genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av alla delar, inbegripet eventuella framtida ändringar, av det operativa program som omfattas av denna artikel, utom de som omfattas av punkt 2 första stycket b vi, c v och e och punkterna 4, 5, 6 a och c och 7, för vilka medlemsstaterna förblir ansvariga.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 96.10 ska ersättas med följande:

”10.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30.5, 30.6 och 30.7 ska kommissionen genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av alla delar, inbegripet eventuella framtida ändringar, av det operativa program som omfattas av denna artikel, utom de som omfattas av punkt 2 första stycket b vi, c v och e och punkterna 4, 5, 6 a och c och 7, för vilka medlemsstaterna förblir ansvariga.”

| 7. | Artikel 98.4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande stycke ska införas efter första stycket:

  ”Dessutom får sådana insatser också finansieras av Sammanhållningsfonden på grundval av bestämmelser som är tillämpliga på antingen Eruf eller ESF.” |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 98.4 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande stycke ska införas efter första stycket:

”Dessutom får sådana insatser också finansieras av Sammanhållningsfonden på grundval av bestämmelser som är tillämpliga på antingen Eruf eller ESF.”

| b) | Följande stycke ska läggas till efter andra stycket:

  ”Om den möjlighet som anges i första och andra styckena utnyttjas för ett särskilt insatsområde, ska minst 30 % av anslaget för det insatsområdet tilldelas insatser där stödmottagare är lokala myndigheter eller civilsamhällesorganisationer som är verksamma i lokalsamhällen, eller bådadera. Medlemsstaterna ska rapportera om uppfyllandet av detta villkor i den slutliga genomföranderapport som krävs enligt artikel 50.1 och artikel 111. Om detta villkor inte är uppfyllt ska ersättningen från kommissionen inom det berörda insatsområdet minskas proportionellt för att säkerställa att detta villkor är uppfyllt vid beräkningen av det slutsaldo som ska betalas till programmet.” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska läggas till efter andra stycket:

”Om den möjlighet som anges i första och andra styckena utnyttjas för ett särskilt insatsområde, ska minst 30 % av anslaget för det insatsområdet tilldelas insatser där stödmottagare är lokala myndigheter eller civilsamhällesorganisationer som är verksamma i lokalsamhällen, eller bådadera. Medlemsstaterna ska rapportera om uppfyllandet av detta villkor i den slutliga genomföranderapport som krävs enligt artikel 50.1 och artikel 111. Om detta villkor inte är uppfyllt ska ersättningen från kommissionen inom det berörda insatsområdet minskas proportionellt för att säkerställa att detta villkor är uppfyllt vid beräkningen av det slutsaldo som ska betalas till programmet.”

| c) | Tredje stycket ska ersättas med följande:

  ”Om det krävs att uppgifter om deltagare rapporteras för insatser inom det insatsområde som avses i tredje stycket, ska dessa uppgifter baseras på välgrundade uppskattningar och begränsas till det totala antalet personer som får stöd och antalet barn under 18 år. Samma rapporteringskrav ska också gälla för andra insatsområden som får stöd från ESF och som endast stöder insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp.” |
| --- | --- |

c)

Tredje stycket ska ersättas med följande:

”Om det krävs att uppgifter om deltagare rapporteras för insatser inom det insatsområde som avses i tredje stycket, ska dessa uppgifter baseras på välgrundade uppskattningar och begränsas till det totala antalet personer som får stöd och antalet barn under 18 år. Samma rapporteringskrav ska också gälla för andra insatsområden som får stöd från ESF och som endast stöder insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp.”

| 8. | I artikel 120 ska följande punkt läggas till:

  ”9.   Ett separat insatsområde som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare med en medfinansieringsgrad på upp till 100 % får inrättas inom ett operativt program. Ett sådant insatsområde får helt och hållet ägnas åt insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp, inbegripet det särskilda insatsområde som avses i artikel 98.4 tredje stycket.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 120 ska följande punkt läggas till:

”9.   Ett separat insatsområde som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare med en medfinansieringsgrad på upp till 100 % får inrättas inom ett operativt program. Ett sådant insatsområde får helt och hållet ägnas åt insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp, inbegripet det särskilda insatsområde som avses i artikel 98.4 tredje stycket.”

| 9. | I artikel 130.3 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Med avvikelse från vad som sägs i punkt 2 får bidraget från fonderna eller EHFF genom slutliga utbetalningar för varje prioritering per fond och per regionkategori under det sista räkenskapsåret inte överstiga bidraget från fonderna eller EHFF med mer än 15 % för varje prioritering per fond och per regionkategori, enligt vad som fastställts i kommissionens beslut om godkännande av det operativa programmet.” |
| --- | --- |

9.

I artikel 130.3 ska första stycket ersättas med följande:

”Med avvikelse från vad som sägs i punkt 2 får bidraget från fonderna eller EHFF genom slutliga utbetalningar för varje prioritering per fond och per regionkategori under det sista räkenskapsåret inte överstiga bidraget från fonderna eller EHFF med mer än 15 % för varje prioritering per fond och per regionkategori, enligt vad som fastställts i kommissionens beslut om godkännande av det operativa programmet.”

Artikel 2

Ändringar av förordning (EU) 2021/1060

Förordning (EU) 2021/1060 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 90.2 ska följande stycke läggas till:

  ”En ytterligare förfinansiering på 0,5 % ska betalas ut 2022 omedelbart efter det att denna förordning har trätt i kraft och en ytterligare förfinansiering på 0,5 % ska betalas ut 2023 för program som får stöd från Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt. Om ett program antas efter den 31 december 2022 ska delbetalningen för 2022 betalas ut det år då programmet antas.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 90.2 ska följande stycke läggas till:

”En ytterligare förfinansiering på 0,5 % ska betalas ut 2022 omedelbart efter det att denna förordning har trätt i kraft och en ytterligare förfinansiering på 0,5 % ska betalas ut 2023 för program som får stöd från Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt. Om ett program antas efter den 31 december 2022 ska delbetalningen för 2022 betalas ut det år då programmet antas.”

| 2. | I artikel 90.5 ska första stycket ersättas med följande:

  ”5.   Det belopp som betalats ut som förfinansiering för åren 2021 och 2022, med undantag för den ytterligare förfinansiering som avses i punkt 2 tredje stycket i denna artikel, ska räknas av i kommissionens räkenskaper varje år. Alla andra belopp som betalas ut som förfinansiering ska räknas av i kommissionens räkenskaper senast under det sista räkenskapsåret i enlighet med artikel 100.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 90.5 ska första stycket ersättas med följande:

”5.   Det belopp som betalats ut som förfinansiering för åren 2021 och 2022, med undantag för den ytterligare förfinansiering som avses i punkt 2 tredje stycket i denna artikel, ska räknas av i kommissionens räkenskaper varje år. Alla andra belopp som betalas ut som förfinansiering ska räknas av i kommissionens räkenskaper senast under det sista räkenskapsåret i enlighet med artikel 100.”

| 3. | I artikel 112 ska följande punkt läggas till:

  ”7.   Om en separat prioritering fastställs inom ett program för att stödja insatser som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare, ska en medfinansieringsgrad på 100 % tillämpas på utgifter som deklarerats i betalningsansökningar fram till slutet av det räkenskapsår som slutar den 30 juni 2024. Efter det datumet ska den medfinansieringsgrad som anges i programmet i enlighet med de högsta medfinansieringsgrader som förtecknas i punkterna 3 och 4 tillämpas.
  Det totala belopp som planerats för sådana prioriteringar i en medlemsstat får inte överstiga 5 % av det ursprungliga nationella anslaget från Eruf och ESF+ sammantaget.
  Kommissionen ska se över medfinansieringsgraden senast den 30 juni 2024.
  Minst 30 % av anslaget för en sådan separat prioritering ska tilldelas insatser som har stödmottagare som är lokala myndigheter eller organisationer i det civila samhället som är verksamma i lokalsamhällen. Medlemsstaterna ska rapportera om uppfyllandet av detta villkor i den slutliga prestationsrapport som krävs enligt artikel 43. Om detta villkor inte är uppfyllt ska ersättningen från kommissionen för den berörda prioriteringen minskas proportionellt för att säkerställa att detta villkor är uppfyllt vid beräkningen av det slutsaldo som ska betalas till programmet.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 112 ska följande punkt läggas till:

”7.   Om en separat prioritering fastställs inom ett program för att stödja insatser som främjar den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare, ska en medfinansieringsgrad på 100 % tillämpas på utgifter som deklarerats i betalningsansökningar fram till slutet av det räkenskapsår som slutar den 30 juni 2024. Efter det datumet ska den medfinansieringsgrad som anges i programmet i enlighet med de högsta medfinansieringsgrader som förtecknas i punkterna 3 och 4 tillämpas.

Det totala belopp som planerats för sådana prioriteringar i en medlemsstat får inte överstiga 5 % av det ursprungliga nationella anslaget från Eruf och ESF+ sammantaget.

Kommissionen ska se över medfinansieringsgraden senast den 30 juni 2024.

Minst 30 % av anslaget för en sådan separat prioritering ska tilldelas insatser som har stödmottagare som är lokala myndigheter eller organisationer i det civila samhället som är verksamma i lokalsamhällen. Medlemsstaterna ska rapportera om uppfyllandet av detta villkor i den slutliga prestationsrapport som krävs enligt artikel 43. Om detta villkor inte är uppfyllt ska ersättningen från kommissionen för den berörda prioriteringen minskas proportionellt för att säkerställa att detta villkor är uppfyllt vid beräkningen av det slutsaldo som ska betalas till programmet.”

| 4. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 118a
  Villkor för insatser som genomförs i etapper och som valdes ut för stöd före den 29 juni 2022 enligt förordning (EU) nr 1303/2013

  1.   Utan hinder av artikel 118 ska en insats med en totalkostnad på mer än 1 000 000 EUR som valdes ut för stöd och inleddes före den 29 juni 2022 enligt förordning (EU) nr 1303/2013 och Europarlamentet och rådets fondspecifika förordningar (EU) nr 1301/2013 (*3), (EU) nr 1304/2013 (*4), (EU) nr 1300/2013 (*5), (EU) nr 1299/2013 (*6) samt (EU) nr 508/2014 (*7) anses vara stödberättigande enligt den här förordningen och motsvarande fondspecifika förordningar för programperioden 2021–2027.
  Genom undantag från artikel 73.1 och 73.2 får den förvaltande myndigheten besluta att direkt bevilja stöd till en sådan insats i enlighet med den här förordningen, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:






  a) | Insatsen omfattar två etapper som går att identifiera ur ekonomisk synvinkel, med separata verifieringskedjor. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 118a

Villkor för insatser som genomförs i etapper och som valdes ut för stöd före den 29 juni 2022 enligt förordning (EU) nr 1303/2013

1.   Utan hinder av artikel 118 ska en insats med en totalkostnad på mer än 1 000 000 EUR som valdes ut för stöd och inleddes före den 29 juni 2022 enligt förordning (EU) nr 1303/2013 och Europarlamentet och rådets fondspecifika förordningar (EU) nr 1301/2013 (*3), (EU) nr 1304/2013 (*4), (EU) nr 1300/2013 (*5), (EU) nr 1299/2013 (*6) samt (EU) nr 508/2014 (*7) anses vara stödberättigande enligt den här förordningen och motsvarande fondspecifika förordningar för programperioden 2021–2027.

Genom undantag från artikel 73.1 och 73.2 får den förvaltande myndigheten besluta att direkt bevilja stöd till en sådan insats i enlighet med den här förordningen, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

a)

Insatsen omfattar två etapper som går att identifiera ur ekonomisk synvinkel, med separata verifieringskedjor.

| b) | Insatsen ingår i åtgärder som planerats inom ramen för ett relevant specifikt mål och hänförs till en interventionstyp i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

b)

Insatsen ingår i åtgärder som planerats inom ramen för ett relevant specifikt mål och hänförs till en interventionstyp i enlighet med bilaga I.

| c) | Utgifter som ingår i en betalningsansökan som gäller den första etappen ingår inte i någon betalningsansökan som gäller den andra etappen. |
| --- | --- |

c)

Utgifter som ingår i en betalningsansökan som gäller den första etappen ingår inte i någon betalningsansökan som gäller den andra etappen.

| d) | Medlemsstaten förbinder sig att under programperioden slutföra och göra den andra och slutliga etappen operativ i den slutliga genomföranderapporten, eller när det gäller Europeiska havs- och fiskerifonden, i den sista årliga genomföranderapporten, som lämnas in i enlighet med artikel 141 i förordning (EU) nr 1303/2013. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaten förbinder sig att under programperioden slutföra och göra den andra och slutliga etappen operativ i den slutliga genomföranderapporten, eller när det gäller Europeiska havs- och fiskerifonden, i den sista årliga genomföranderapporten, som lämnas in i enlighet med artikel 141 i förordning (EU) nr 1303/2013.

2.   Denna artikel ska inte tillämpas på insatser för att hantera migrationsutmaningar till följd av Ryska federationens militära angrepp och som stöds genom utnyttjande av möjligheten i artikel 98.4 första och andra styckena i förordning (EU) nr 1303/2013.

(*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1080/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 289)."

*3

(*4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 470)."

*4

(*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 281)."

*5

(*6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (EUT L 347, 20.12.2013, s. 259)."

*6

(*7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).”
  "

*7

| 5. | I bilaga I ska följande rader läggas till i slutet av tabell 1:








  INTERVENTIONSOMRÅDE (3) | Koefficient för beräkning av stödet till klimatförändringsmålen | Koefficient för beräkning av stödet till miljömålen |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Andra koder för insatser som genomförs i etapper enligt artikel 118a |
| 183 | Hantering av hushållsavfall: deponi | 0  % | 100  % |
| 184 | Lagring och överföring av el | 100  % | 40  % |
| 185 | Naturgas: lagring, överföring och distribution | 0  % | 0  % |
| 186 | Flygplatser | 0  % | 0  % |
| 187 | Produktiva investeringar i stora företag kopplade till en koldioxidsnål ekonomi | 40  % | 0  %”. |

5.

I bilaga I ska följande rader läggas till i slutet av tabell 1:

INTERVENTIONSOMRÅDE (3)

(3)

Koefficient för beräkning av stödet till klimatförändringsmålen

Koefficient för beräkning av stödet till miljömålen

”Andra koder för insatser som genomförs i etapper enligt artikel 118a

183

Hantering av hushållsavfall: deponi

0  %

100  %

184

Lagring och överföring av el

100  %

40  %

185

Naturgas: lagring, överföring och distribution

0  %

0  %

186

Flygplatser

0  %

0  %

187

Produktiva investeringar i stora företag kopplade till en koldioxidsnål ekonomi

40  %

0  %”.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg 19 oktober 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 oktober 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 13 oktober 2022.

1

(2)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/562 av den 6 april 2022 om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (EUT L 109, 8.4.2022, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 av den 11 mars 2014 om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (EUT L 72, 12.3.2014, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/613 av den 12 april 2022 om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller ökad förfinansiering med React-EU-medel och fastställandet av en enhetskostnad (EUT L 115, 13.4.2022, s. 38).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

7

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/30

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2040

av den 19 oktober 2022

om ändring av förordning (EG) nr 805/2004 vad gäller tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll för att anpassa den till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 81.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Lissabonfördraget ändrade den rättsliga ramen för de befogenheter som lagstiftaren tilldelar kommissionen genom att det införs en åtskillnad mellan å ena sidan befogenheter som delegeras till kommissionen så att den kan anta icke-lagstiftningsakter med allmän giltighet som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt (delegerade akter) och å andra sidan befogenheter som tilldelas kommissionen så att den kan anta akter för att säkerställa enhetliga villkor för genomförande av unionens rättsligt bindande akter (genomförandeakter). |
| --- | --- |

(1)

Lissabonfördraget ändrade den rättsliga ramen för de befogenheter som lagstiftaren tilldelar kommissionen genom att det införs en åtskillnad mellan å ena sidan befogenheter som delegeras till kommissionen så att den kan anta icke-lagstiftningsakter med allmän giltighet som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt (delegerade akter) och å andra sidan befogenheter som tilldelas kommissionen så att den kan anta akter för att säkerställa enhetliga villkor för genomförande av unionens rättsligt bindande akter (genomförandeakter).

| (2) | Genom lagstiftningsakter som antogs före Lissabonfördragets ikraftträdande tilldelas kommissionen befogenheter att anta åtgärder enligt det föreskrivande förfarande med kontroll som införs genom artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG (2). |
| --- | --- |

(2)

Genom lagstiftningsakter som antogs före Lissabonfördragets ikraftträdande tilldelas kommissionen befogenheter att anta åtgärder enligt det föreskrivande förfarande med kontroll som införs genom artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG (2).

| (3) | Tidigare förslag beträffande anpassning av lagstiftning som hänvisar till det föreskrivande förfarandet med kontroll till den rättsliga ram som infördes i och med Lissabonfördraget drogs tillbaka (3) på grund av att de interinstitutionella förhandlingarna inte ledde till resultat. |
| --- | --- |

(3)

Tidigare förslag beträffande anpassning av lagstiftning som hänvisar till det föreskrivande förfarandet med kontroll till den rättsliga ram som infördes i och med Lissabonfördraget drogs tillbaka (3) på grund av att de interinstitutionella förhandlingarna inte ledde till resultat.

| (4) | I det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (4) enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen om en ny ram för delegerade akter och erkände behovet av att anpassa all befintlig lagstiftning till den rättsliga ram som infördes i och med Lissabonfördraget. I synnerhet var de eniga om behovet av att prioritera en snabb anpassning av alla grundläggande akter som fortfarande innehåller hänvisningar till det föreskrivande förfarandet med kontroll. Kommissionen åtog sig att utarbeta ett förslag till denna anpassning före 2016 års slut. |
| --- | --- |

(4)

I det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (4) enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen om en ny ram för delegerade akter och erkände behovet av att anpassa all befintlig lagstiftning till den rättsliga ram som infördes i och med Lissabonfördraget. I synnerhet var de eniga om behovet av att prioritera en snabb anpassning av alla grundläggande akter som fortfarande innehåller hänvisningar till det föreskrivande förfarandet med kontroll. Kommissionen åtog sig att utarbeta ett förslag till denna anpassning före 2016 års slut.

| (5) | I kommissionens befogenhet att ändra standardformulären i bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 805/2004 (5) föreskrivs att det föreskrivande förfarandet med kontroll ska tillämpas. Eftersom denna befogenhet uppfyller kriterierna i artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör den anpassas till den bestämmelsen. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens befogenhet att ändra standardformulären i bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 805/2004 (5) föreskrivs att det föreskrivande förfarandet med kontroll ska tillämpas. Eftersom denna befogenhet uppfyller kriterierna i artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör den anpassas till den bestämmelsen.

| (6) | I syfte att uppdatera förordning (EG) nr 805/2004, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen så att den kan ändra bilagorna till den förordningen i syfte att uppdatera standardformulären. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att uppdatera förordning (EG) nr 805/2004, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen så att den kan ändra bilagorna till den förordningen i syfte att uppdatera standardformulären. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (7) | Denna förordning bör inte påverka pågående förfaranden där en kommitté redan har yttrat sig i enlighet med artikel 5a i beslut 1999/468/EG före denna förordnings ikraftträdande. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning bör inte påverka pågående förfaranden där en kommitté redan har yttrat sig i enlighet med artikel 5a i beslut 1999/468/EG före denna förordnings ikraftträdande.

| (8) | I enlighet med artiklarna 3 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och EUF-fördraget, har Irland meddelat att det önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artiklarna 3 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och EUF-fördraget, har Irland meddelat att det önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning.

| (9) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark.

| (10) | Förordning (EG) nr 805/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 805/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EG) nr 805/2004

Förordning (EG) nr 805/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 31 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 31
  Ändringar av bilagorna
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a med avseende på ändring av bilagorna i syfte att uppdatera standardformulären.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 31 ska ersättas med följande:

”Artikel 31

Ändringar av bilagorna

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a med avseende på ändring av bilagorna i syfte att uppdatera standardformulären.”

| 2. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 31a
  Utövande av delegeringen

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.


  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 31 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 26 oktober 2022. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.


  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 31 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.


  4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (*1).


  5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.


  6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 31 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.



  (*1)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 31a

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 31 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 26 oktober 2022. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 31 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (*1).

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 31 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

(*1)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*1

| 3. | Artikel 32 ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Artikel 32 ska utgå.

Artikel 2

Pågående förfaranden

Denna förordning ska inte påverka pågående förfaranden där en kommitté redan har yttrat sig i enlighet med artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Strasbourg den 19 oktober 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 april 2019 (EUT C 158, 30.4.2021, s. 832) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 28 juni 2022 (EUT C 280, 21.7.2022, s. 14). Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 oktober 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT)].

1

(2)  Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23).

2

(3)  
  EUT C 80, 7.3.2015, s. 17.

3

(4)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 805/2004 av den 21 april 2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar (EUT L 143, 30.4.2004, s. 15).

5

---

DIREKTIV

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/33

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2022/2041

av den 19 oktober 2022

om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 153.2 b, jämförd med artikel 153.1 b,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) är unionens mål bland annat att främja folkens välfärd och att verka för en hållbar utveckling i Europa som bygger på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft i syfte att säkerställa full sysselsättning och sociala framsteg, en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö och samtidigt främja social rättvisa och jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligt artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen bland annat beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd och kampen mot social utestängning. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) är unionens mål bland annat att främja folkens välfärd och att verka för en hållbar utveckling i Europa som bygger på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft i syfte att säkerställa full sysselsättning och sociala framsteg, en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö och samtidigt främja social rättvisa och jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligt artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen bland annat beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd och kampen mot social utestängning.

| (2) | Enligt artikel 151 i EUF-fördraget ska unionens och medlemsstaternas mål, under beaktande av sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan (den sociala stadgan), vara bland annat att främja sysselsättningen, förbättra levnads- och arbetsvillkoren för att möjliggöra en harmonisering av dessa villkor, samtidigt som förbättringarna bibehålls, och att åstadkomma ett fullgott socialt skydd och en dialog mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 151 i EUF-fördraget ska unionens och medlemsstaternas mål, under beaktande av sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan (den sociala stadgan), vara bland annat att främja sysselsättningen, förbättra levnads- och arbetsvillkoren för att möjliggöra en harmonisering av dessa villkor, samtidigt som förbättringarna bibehålls, och att åstadkomma ett fullgott socialt skydd och en dialog mellan arbetsmarknadens parter.

| (3) | Enligt artikel 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4) (stadgan) har varje arbetstagare rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden. Enligt artikel 27 i stadgan har arbetstagare rätt till information och samråd. Enligt artikel 28 i stadgan har arbetstagare och arbetsgivare, eller deras respektive organisationer, i enlighet med unionsrätten samt nationell lagstiftning och praxis, rätt att förhandla och ingå kollektivavtal på lämpliga nivåer. I artikel 23 i stadgan föreskrivs rätten till jämställdhet mellan kvinnor och män på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4) (stadgan) har varje arbetstagare rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden. Enligt artikel 27 i stadgan har arbetstagare rätt till information och samråd. Enligt artikel 28 i stadgan har arbetstagare och arbetsgivare, eller deras respektive organisationer, i enlighet med unionsrätten samt nationell lagstiftning och praxis, rätt att förhandla och ingå kollektivavtal på lämpliga nivåer. I artikel 23 i stadgan föreskrivs rätten till jämställdhet mellan kvinnor och män på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön.

| (4) | Enligt den sociala stadgan har alla arbetstagare rätt till skäliga arbetsvillkor. Vidare erkänns alla arbetstagares rätt till skälig ersättning som är tillräcklig för att bereda dem och deras familjer en skälig levnadsstandard. Där erkänns även den roll som fritt ingångna kollektivavtal och författningsreglerade metoder för fastställande av minimilöner spelar för att säkerställa ett effektivt utövande av denna rättighet samt alla arbetstagares och arbetsgivares rätt att organisera sig i lokala, nationella och internationella organisationer för att skydda sina ekonomiska och sociala intressen och rätten att förhandla kollektivt. |
| --- | --- |

(4)

Enligt den sociala stadgan har alla arbetstagare rätt till skäliga arbetsvillkor. Vidare erkänns alla arbetstagares rätt till skälig ersättning som är tillräcklig för att bereda dem och deras familjer en skälig levnadsstandard. Där erkänns även den roll som fritt ingångna kollektivavtal och författningsreglerade metoder för fastställande av minimilöner spelar för att säkerställa ett effektivt utövande av denna rättighet samt alla arbetstagares och arbetsgivares rätt att organisera sig i lokala, nationella och internationella organisationer för att skydda sina ekonomiska och sociala intressen och rätten att förhandla kollektivt.

| (5) | I kapitel II i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (pelaren), som proklamerades i Göteborg den 17 november 2017, fastställs ett antal principer som ska tjäna som vägledning för att säkerställa rättvisa arbetsvillkor. Princip nr 6 i pelaren bekräftar återigen arbetstagares rätt till en rättvis lön som tillåter en skälig levnadsstandard. Vidare anges att tillräckliga minimilöner ska säkerställas, så att arbetstagaren med familj kan tillgodose sina behov med hänsyn till nationella ekonomiska och sociala förhållanden, samtidigt som tillgången till sysselsättning och incitament att söka arbete upprätthålls. Dessutom sägs att fattigdom bland förvärvsarbetande ska förhindras och att all lönesättning ska vara öppen och förutsägbar i enlighet med nationell praxis och med respekt för arbetsmarknadens parters autonomi. I princip nr 8 i pelaren föreskrivs att arbetsmarknadens parter ska höras om utformningen och genomförandet av den ekonomiska politiken och sysselsättnings- och socialpolitiken enligt nationell praxis och att de ska uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras autonomi och rätt till kollektiva åtgärder respekteras. |
| --- | --- |

(5)

I kapitel II i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (pelaren), som proklamerades i Göteborg den 17 november 2017, fastställs ett antal principer som ska tjäna som vägledning för att säkerställa rättvisa arbetsvillkor. Princip nr 6 i pelaren bekräftar återigen arbetstagares rätt till en rättvis lön som tillåter en skälig levnadsstandard. Vidare anges att tillräckliga minimilöner ska säkerställas, så att arbetstagaren med familj kan tillgodose sina behov med hänsyn till nationella ekonomiska och sociala förhållanden, samtidigt som tillgången till sysselsättning och incitament att söka arbete upprätthålls. Dessutom sägs att fattigdom bland förvärvsarbetande ska förhindras och att all lönesättning ska vara öppen och förutsägbar i enlighet med nationell praxis och med respekt för arbetsmarknadens parters autonomi. I princip nr 8 i pelaren föreskrivs att arbetsmarknadens parter ska höras om utformningen och genomförandet av den ekonomiska politiken och sysselsättnings- och socialpolitiken enligt nationell praxis och att de ska uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras autonomi och rätt till kollektiva åtgärder respekteras.

| (6) | I riktlinje 5 i bilagan till rådets beslut (EU) 2020/1512 (5) uppmanas de medlemsstater som har nationella mekanismer för att fastställa lagstadgade minimilöner att se till att arbetsmarknadens parter verkligen medverkar i lönesättningen, för att sätta rättvisa löner som möjliggör en rimlig levnadsstandard, samtidigt som särskild hänsyn tas till låg- och medelinkomsttagare för en konvergens uppåt. I den riktlinjen uppmanas också medlemsstaterna att främja social dialog och kollektivavtalsförhandlingar vad gäller lönesättning. Dessutom uppmanas medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att säkerställa att alla arbetstagare, genom att dra nytta av kollektivavtal eller skäliga lagstadgade minimilöner med beaktande av hur lönerna påverkar konkurrenskraften, sysselsättningen och fattigdomen bland förvärvsarbetande och med respekt för nationell praxis, har skäliga och rättvisa löner. Enligt kommissionens meddelande av den 17 september 2020 med titeln Årlig strategi för hållbar tillväxt 2021 bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att säkerställa rättvisa arbetsvillkor. I kommissionens meddelande av den 17 december 2019 med titeln Årlig strategi för hållbar tillväxt 2020 erinras dessutom om att det mot bakgrund av de växande sociala klyftorna är viktigt att se till att alla arbetstagare får en skälig lön. Landsspecifika rekommendationer inom minimilönområdet har utfärdats till ett antal medlemsstater i syfte att förbättra sättandet och uppdateringen av minimilönerna. |
| --- | --- |

(6)

I riktlinje 5 i bilagan till rådets beslut (EU) 2020/1512 (5) uppmanas de medlemsstater som har nationella mekanismer för att fastställa lagstadgade minimilöner att se till att arbetsmarknadens parter verkligen medverkar i lönesättningen, för att sätta rättvisa löner som möjliggör en rimlig levnadsstandard, samtidigt som särskild hänsyn tas till låg- och medelinkomsttagare för en konvergens uppåt. I den riktlinjen uppmanas också medlemsstaterna att främja social dialog och kollektivavtalsförhandlingar vad gäller lönesättning. Dessutom uppmanas medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att säkerställa att alla arbetstagare, genom att dra nytta av kollektivavtal eller skäliga lagstadgade minimilöner med beaktande av hur lönerna påverkar konkurrenskraften, sysselsättningen och fattigdomen bland förvärvsarbetande och med respekt för nationell praxis, har skäliga och rättvisa löner. Enligt kommissionens meddelande av den 17 september 2020 med titeln Årlig strategi för hållbar tillväxt 2021 bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att säkerställa rättvisa arbetsvillkor. I kommissionens meddelande av den 17 december 2019 med titeln Årlig strategi för hållbar tillväxt 2020 erinras dessutom om att det mot bakgrund av de växande sociala klyftorna är viktigt att se till att alla arbetstagare får en skälig lön. Landsspecifika rekommendationer inom minimilönområdet har utfärdats till ett antal medlemsstater i syfte att förbättra sättandet och uppdateringen av minimilönerna.

| (7) | Bättre levnads- och arbetsvillkor, inbegripet genom tillräckliga minimilöner, gynnar arbetstagare och företag i unionen samt samhället och ekonomin i stort och är en förutsättning för en rättvis, inkluderande och hållbar tillväxt. Att ta itu med stora skillnader i minimilöneskyddets täckning och tillräcklighet bidrar till att öka rättvisan på arbetsmarknaden i unionen, förebygga och minska lönemässig och social ojämlikhet och främja ekonomiska och sociala framsteg och uppåtgående konvergens. Konkurrensen på den inre marknaden bör bygga på hög social standard, inbegripet ett starkt arbetstagarskydd och arbetstillfällen av hög kvalitet, liksom på innovation och produktivitetsförbättringar, samtidigt som lika spelregler säkerställs. |
| --- | --- |

(7)

Bättre levnads- och arbetsvillkor, inbegripet genom tillräckliga minimilöner, gynnar arbetstagare och företag i unionen samt samhället och ekonomin i stort och är en förutsättning för en rättvis, inkluderande och hållbar tillväxt. Att ta itu med stora skillnader i minimilöneskyddets täckning och tillräcklighet bidrar till att öka rättvisan på arbetsmarknaden i unionen, förebygga och minska lönemässig och social ojämlikhet och främja ekonomiska och sociala framsteg och uppåtgående konvergens. Konkurrensen på den inre marknaden bör bygga på hög social standard, inbegripet ett starkt arbetstagarskydd och arbetstillfällen av hög kvalitet, liksom på innovation och produktivitetsförbättringar, samtidigt som lika spelregler säkerställs.

| (8) | När minimilönerna fastställs på lämpliga nivåer som föreskrivs i nationell rätt eller som följer av kollektivavtal, skyddar detta inkomsterna för arbetstagarna, särskilt de mindre gynnade, och bidrar till att säkerställa en skälig levnadsstandard i enlighet med vad som eftersträvas i Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention om minimilöner nr 131 (1970). Minimilöner som ger en skälig levnadsstandard, och alltså uppnår en skälighetsgräns kan bidra till att minska fattigdomen på nationell nivå och till att upprätthålla inhemsk efterfrågan och köpkraft, stärka incitamenten att arbeta, minska ojämlikheten i fråga om lön, löneskillnaderna mellan könen och fattigdomen bland förvärvsarbetande och begränsa inkomstbortfallet under konjunkturnedgångar. |
| --- | --- |

(8)

När minimilönerna fastställs på lämpliga nivåer som föreskrivs i nationell rätt eller som följer av kollektivavtal, skyddar detta inkomsterna för arbetstagarna, särskilt de mindre gynnade, och bidrar till att säkerställa en skälig levnadsstandard i enlighet med vad som eftersträvas i Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention om minimilöner nr 131 (1970). Minimilöner som ger en skälig levnadsstandard, och alltså uppnår en skälighetsgräns kan bidra till att minska fattigdomen på nationell nivå och till att upprätthålla inhemsk efterfrågan och köpkraft, stärka incitamenten att arbeta, minska ojämlikheten i fråga om lön, löneskillnaderna mellan könen och fattigdomen bland förvärvsarbetande och begränsa inkomstbortfallet under konjunkturnedgångar.

| (9) | Fattigdomen bland förvärvsarbetande i unionen har ökat det senaste årtiondet, och fler arbetstagare upplever fattigdom. Vid konjunkturnedgångar är tillräckliga minimilöner särskilt viktiga för att skydda lågavlönade arbetstagare, som är mer sårbara för konsekvenserna av sådana nedgångar, och väsentliga för att stödja en hållbar och inkluderande ekonomisk återhämtning för alla, som bör leda till en ökning av sysselsättning av hög kvalitet. För att säkerställa en hållbar återhämtning är det av vital betydelse med välmående företag, särskilt mikro- och småföretag. Mot bakgrund av covid-19-pandemins konsekvenser är det viktigt att bedöma lönernas tillräcklighet inom låglönesektorer, som under krisen har visat sig vara väsentliga och ha ett stort socialt värde. |
| --- | --- |

(9)

Fattigdomen bland förvärvsarbetande i unionen har ökat det senaste årtiondet, och fler arbetstagare upplever fattigdom. Vid konjunkturnedgångar är tillräckliga minimilöner särskilt viktiga för att skydda lågavlönade arbetstagare, som är mer sårbara för konsekvenserna av sådana nedgångar, och väsentliga för att stödja en hållbar och inkluderande ekonomisk återhämtning för alla, som bör leda till en ökning av sysselsättning av hög kvalitet. För att säkerställa en hållbar återhämtning är det av vital betydelse med välmående företag, särskilt mikro- och småföretag. Mot bakgrund av covid-19-pandemins konsekvenser är det viktigt att bedöma lönernas tillräcklighet inom låglönesektorer, som under krisen har visat sig vara väsentliga och ha ett stort socialt värde.

| (10) | Sannolikheten för att kvinnor, yngre arbetstagare, migrerande arbetstagare, ensamstående föräldrar, lågutbildade arbetstagare, personer med funktionsnedsättning och framför allt personer som utsätts för flera former av diskriminering är minimilöntagare eller lågavlönade arbetstagare fortfarande större än för andra grupper. Eftersom kvinnor är överrepresenterade i låglöneyrken bidrar en förbättring av minimilönernas tillräcklighet till jämställdhet genom att minska skillnaderna i lön och pension mellan kvinnor och män och lyfta kvinnor och deras familjer ur fattigdom och bidrar till hållbar ekonomisk tillväxt i unionen. |
| --- | --- |

(10)

Sannolikheten för att kvinnor, yngre arbetstagare, migrerande arbetstagare, ensamstående föräldrar, lågutbildade arbetstagare, personer med funktionsnedsättning och framför allt personer som utsätts för flera former av diskriminering är minimilöntagare eller lågavlönade arbetstagare fortfarande större än för andra grupper. Eftersom kvinnor är överrepresenterade i låglöneyrken bidrar en förbättring av minimilönernas tillräcklighet till jämställdhet genom att minska skillnaderna i lön och pension mellan kvinnor och män och lyfta kvinnor och deras familjer ur fattigdom och bidrar till hållbar ekonomisk tillväxt i unionen.

| (11) | Den kris som orsakades av covid-19-pandemin har betydande inverkan på tjänstesektorn, på mikro- och småföretag, som har höga andelar lågavlönade arbetstagare och minimilöntagare. Minimilöner är därför också viktiga med tanke på de strukturtendenser som omformar arbetsmarknaderna och som i allt högre grad kännetecknas av en hög andel otrygga och atypiska arbetsformer, ofta med arbetstagare i deltids-, säsongs-, plattforms- och bemanningsarbete. Dessa tendenser har i många fall lett till ökad polarisering på arbetsmarknaden i form av en allt större andel lågavlönade och lågkvalificerade yrken och sektorer i de flesta medlemsstater, samt till större ojämlikhet i fråga om lön i vissa av dem. Det är svårare för arbetstagare med atypiska anställningar att organisera sig och förhandla om kollektivavtal. |
| --- | --- |

(11)

Den kris som orsakades av covid-19-pandemin har betydande inverkan på tjänstesektorn, på mikro- och småföretag, som har höga andelar lågavlönade arbetstagare och minimilöntagare. Minimilöner är därför också viktiga med tanke på de strukturtendenser som omformar arbetsmarknaderna och som i allt högre grad kännetecknas av en hög andel otrygga och atypiska arbetsformer, ofta med arbetstagare i deltids-, säsongs-, plattforms- och bemanningsarbete. Dessa tendenser har i många fall lett till ökad polarisering på arbetsmarknaden i form av en allt större andel lågavlönade och lågkvalificerade yrken och sektorer i de flesta medlemsstater, samt till större ojämlikhet i fråga om lön i vissa av dem. Det är svårare för arbetstagare med atypiska anställningar att organisera sig och förhandla om kollektivavtal.

| (12) | Även om det finns ett minimilöneskydd i alla medlemsstater, härrör det i vissa medlemsstater från lagstiftning eller andra författningar och kollektivavtal, medan det i andra härrör uteslutande från kollektivavtal. De olika nationella traditionerna i medlemsstaterna bör respekteras. |
| --- | --- |

(12)

Även om det finns ett minimilöneskydd i alla medlemsstater, härrör det i vissa medlemsstater från lagstiftning eller andra författningar och kollektivavtal, medan det i andra härrör uteslutande från kollektivavtal. De olika nationella traditionerna i medlemsstaterna bör respekteras.

| (13) | Det minimilöneskydd som följer av kollektivavtal för lågavlönade yrken är tillräckligt och ger därför en skälig levnadsstandard i de flesta fall och har visat sig vara ett effektivt sätt att minska fattigdomen bland förvärvsarbetande. I flera medlemsstater är de lagstadgade minimilönerna i regel låga jämfört med andra löner i ekonomin. I nio medlemsstater utgjorde den lagstadgade minimilönen 2018 inte en tillräcklig inkomst för att en ensamstående minimilöntagare skulle nå upp till gränsen för fattigdomsrisk. |
| --- | --- |

(13)

Det minimilöneskydd som följer av kollektivavtal för lågavlönade yrken är tillräckligt och ger därför en skälig levnadsstandard i de flesta fall och har visat sig vara ett effektivt sätt att minska fattigdomen bland förvärvsarbetande. I flera medlemsstater är de lagstadgade minimilönerna i regel låga jämfört med andra löner i ekonomin. I nio medlemsstater utgjorde den lagstadgade minimilönen 2018 inte en tillräcklig inkomst för att en ensamstående minimilöntagare skulle nå upp till gränsen för fattigdomsrisk.

| (14) | Alla arbetstagare i unionen skyddas inte effektivt av minimilöner eftersom vissa arbetstagare i några medlemsstater, trots att de omfattas, i själva verket får en ersättning som är lägre än den lagstadgade minimilönen på grund av att gällande regler inte efterlevs. Det har konstaterats att sådan bristande efterlevnad särskilt drabbar kvinnor, unga arbetstagare, lågutbildade arbetstagare, migrerande arbetstagare, ensamstående föräldrar, personer med funktionsnedsättning, arbetstagare med atypiska anställningsformer såsom tidsbegränsade anställningar och deltidsanställda, samt arbetstagare inom jordbruket och besöksnäringen, vilket får till följd att lönerna pressas ner. I medlemsstater där minimilöneskyddet endast följer av kollektivavtal varierar andelen arbetstagare som inte omfattas från uppskattningsvis 2 % till 55 % av alla arbetstagare. |
| --- | --- |

(14)

Alla arbetstagare i unionen skyddas inte effektivt av minimilöner eftersom vissa arbetstagare i några medlemsstater, trots att de omfattas, i själva verket får en ersättning som är lägre än den lagstadgade minimilönen på grund av att gällande regler inte efterlevs. Det har konstaterats att sådan bristande efterlevnad särskilt drabbar kvinnor, unga arbetstagare, lågutbildade arbetstagare, migrerande arbetstagare, ensamstående föräldrar, personer med funktionsnedsättning, arbetstagare med atypiska anställningsformer såsom tidsbegränsade anställningar och deltidsanställda, samt arbetstagare inom jordbruket och besöksnäringen, vilket får till följd att lönerna pressas ner. I medlemsstater där minimilöneskyddet endast följer av kollektivavtal varierar andelen arbetstagare som inte omfattas från uppskattningsvis 2 % till 55 % av alla arbetstagare.

| (15) | Enligt Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska personer med funktionsnedsättning, även de inom skyddad sysselsättning, få lika lön för likvärdigt arbete. Den principen är relevant även med avseende på minimilöneskydd. |
| --- | --- |

(15)

Enligt Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska personer med funktionsnedsättning, även de inom skyddad sysselsättning, få lika lön för likvärdigt arbete. Den principen är relevant även med avseende på minimilöneskydd.

| (16) | Starka kollektivavtalsförhandlingar, särskilt på sektornivå eller branschövergripande nivå, bidrar till att säkerställa ett tillräckligt minimilöneskydd, men de traditionella strukturerna för kollektivavtalsförhandlingar har urholkats de senaste årtiondena, bland annat på grund av strukturförändringar i ekonomin i riktning mot sektorer med lägre grad av facklig organisering och den sjunkande fackliga organisationsgraden, särskilt som en konsekvens av åtgärder för att försvaga arbetstagarorganisationer och ökningen av otrygga och atypiska arbetsformer. Kollektivavtalsförhandlingar på sektornivå och branschövergripande nivå sattes dessutom under tryck i vissa medlemsstater i kölvattnet av finanskrisen 2008. Kollektivavtalsförhandlingar på sektornivå och branschövergripande nivå är dock en väsentlig faktor för att uppnå ett tillräckligt minimilöneskydd och behöver därför främjas och stärkas. |
| --- | --- |

(16)

Starka kollektivavtalsförhandlingar, särskilt på sektornivå eller branschövergripande nivå, bidrar till att säkerställa ett tillräckligt minimilöneskydd, men de traditionella strukturerna för kollektivavtalsförhandlingar har urholkats de senaste årtiondena, bland annat på grund av strukturförändringar i ekonomin i riktning mot sektorer med lägre grad av facklig organisering och den sjunkande fackliga organisationsgraden, särskilt som en konsekvens av åtgärder för att försvaga arbetstagarorganisationer och ökningen av otrygga och atypiska arbetsformer. Kollektivavtalsförhandlingar på sektornivå och branschövergripande nivå sattes dessutom under tryck i vissa medlemsstater i kölvattnet av finanskrisen 2008. Kollektivavtalsförhandlingar på sektornivå och branschövergripande nivå är dock en väsentlig faktor för att uppnå ett tillräckligt minimilöneskydd och behöver därför främjas och stärkas.

| (17) | Kommissionen har samrått med arbetsmarknadens parter i en tvåstegsprocess om möjliga åtgärder för att ta itu med utmaningarna kring tillräckligt minimilöneskydd i unionen i enlighet med artikel 154 i EUF-fördraget. Arbetsmarknadens parter var inte överens om att inleda förhandlingar om dessa frågor. Det är dock viktigt att vidta åtgärder på unionsnivå, med respekt för subsidiaritetsprincipen, för att förbättra levnads- och arbetsvillkoren i unionen, särskilt minimilönernas tillräcklighet, med beaktande av resultaten av samrådet med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har samrått med arbetsmarknadens parter i en tvåstegsprocess om möjliga åtgärder för att ta itu med utmaningarna kring tillräckligt minimilöneskydd i unionen i enlighet med artikel 154 i EUF-fördraget. Arbetsmarknadens parter var inte överens om att inleda förhandlingar om dessa frågor. Det är dock viktigt att vidta åtgärder på unionsnivå, med respekt för subsidiaritetsprincipen, för att förbättra levnads- och arbetsvillkoren i unionen, särskilt minimilönernas tillräcklighet, med beaktande av resultaten av samrådet med arbetsmarknadens parter.

| (18) | I syfte att förbättra levnads- och arbetsvillkoren och den uppåtgående sociala konvergensen i unionen fastställs i detta direktiv minimikrav på unionsnivå och förfarandemässiga skyldigheter avseende de lagstadgade minimilönernas tillräcklighet, och likaså förbättras arbetstagarnas faktiska tillgång till minimilöneskydd, i form av en lagstadgad minimilön där sådan finns, eller som följer av kollektivavtal enligt definitionen i detta direktiv. I detta direktiv främjas även kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning. |
| --- | --- |

(18)

I syfte att förbättra levnads- och arbetsvillkoren och den uppåtgående sociala konvergensen i unionen fastställs i detta direktiv minimikrav på unionsnivå och förfarandemässiga skyldigheter avseende de lagstadgade minimilönernas tillräcklighet, och likaså förbättras arbetstagarnas faktiska tillgång till minimilöneskydd, i form av en lagstadgad minimilön där sådan finns, eller som följer av kollektivavtal enligt definitionen i detta direktiv. I detta direktiv främjas även kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning.

| (19) | I enlighet med artikel 153.5 i EUF-fördraget syftar detta direktiv varken till att harmonisera minimilönenivån i hela unionen eller till att inrätta en enhetlig metod för sättande av minimilöner. Det inkräktar inte på medlemsstaternas frihet att fastställa lagstadgade minimilöner eller främja tillgången till minimilöneskydd genom kollektivavtal, i enlighet med varje medlemsstats. nationella rätt och praxis och särdrag och med full respekt för nationella befogenheter och arbetsmarknadens parters rätt att ingå avtal. Detta direktiv ålägger inte, och bör inte tolkas som att det ålägger, de medlemsstater där lönebildning säkerställs uteslutande genom kollektivavtal att införa någon lagstadgad minimilön eller att förklara kollektivavtalen allmängiltiga. I detta direktiv fastställs dessutom inte heller någon lönenivå, eftersom den omfattas av arbetsmarknadens parters rätt att ingå avtal på nationell nivå och av medlemsstaternas relevanta behörighet. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 153.5 i EUF-fördraget syftar detta direktiv varken till att harmonisera minimilönenivån i hela unionen eller till att inrätta en enhetlig metod för sättande av minimilöner. Det inkräktar inte på medlemsstaternas frihet att fastställa lagstadgade minimilöner eller främja tillgången till minimilöneskydd genom kollektivavtal, i enlighet med varje medlemsstats. nationella rätt och praxis och särdrag och med full respekt för nationella befogenheter och arbetsmarknadens parters rätt att ingå avtal. Detta direktiv ålägger inte, och bör inte tolkas som att det ålägger, de medlemsstater där lönebildning säkerställs uteslutande genom kollektivavtal att införa någon lagstadgad minimilön eller att förklara kollektivavtalen allmängiltiga. I detta direktiv fastställs dessutom inte heller någon lönenivå, eftersom den omfattas av arbetsmarknadens parters rätt att ingå avtal på nationell nivå och av medlemsstaternas relevanta behörighet.

| (20) | I detta direktiv beaktas, i enlighet med ILO:s sjöarbetskonvention (2006) (6) i dess ändrade lydelse, att medlemsstater som ratificerat den konventionen bör inrätta förfaranden för fastställande av minimilöner för sjöfolk efter samråd med representativa redar- och sjöfolksorganisationer. Representativa redar- och sjöfolksorganisationer bör delta i sådana förfaranden. Med tanke på deras särskilda karaktär bör medlemsstaternas akter till följd av sådana förfaranden inte omfattas av reglerna om lagstadgade minimilöner enligt kapitel II i detta direktiv. Sådana akter bör inte inkräkta på fria kollektivavtalsförhandlingar mellan redare eller deras organisationer och sjöfolksorganisationer. |
| --- | --- |

(20)

I detta direktiv beaktas, i enlighet med ILO:s sjöarbetskonvention (2006) (6) i dess ändrade lydelse, att medlemsstater som ratificerat den konventionen bör inrätta förfaranden för fastställande av minimilöner för sjöfolk efter samråd med representativa redar- och sjöfolksorganisationer. Representativa redar- och sjöfolksorganisationer bör delta i sådana förfaranden. Med tanke på deras särskilda karaktär bör medlemsstaternas akter till följd av sådana förfaranden inte omfattas av reglerna om lagstadgade minimilöner enligt kapitel II i detta direktiv. Sådana akter bör inte inkräkta på fria kollektivavtalsförhandlingar mellan redare eller deras organisationer och sjöfolksorganisationer.

| (21) | Samtidigt som Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 (7) följs bör detta direktiv tillämpas på arbetstagare som har ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i den lagstiftningen, de kollektivavtal eller den praxis som gäller i varje medlemsstat, med beaktande av de kriterier som fastställts av Europeiska unionens domstol (domstolen) för att fastställa en arbetstagares ställning. Under förutsättning att de uppfyller dessa kriterier kan arbetstagare inom såväl privat som offentlig sektor, liksom hushållsarbetare, behovsarbetstagare, intermittenta arbetstagare, voucher-baserade arbetstagare, arbetstagare på digitala plattformar, praktikanter, lärlingar och andra arbetstagare med atypisk anställning, liksom falska egenföretagare och odeklarerade arbetstagare, omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. Äkta egenföretagare bör inte omfattas av detta direktivs tillämpningsområde eftersom de inte uppfyller dessa kriterier. Missbruk av ställningen som egenföretagare, enligt definitionen i nationell rätt, antingen inom det egna landet eller över gränserna, är en form av felaktig klassificering av arbete som ofta förknippas med odeklarerat arbete. Det är fråga om falskt egenföretagande när en person klassificeras som egenföretagare men i själva verket uppfyller villkor som är typiska för ett anställningsförhållande, i syfte att undvika vissa rättsliga skyldigheter eller skyldigheter att betala skatter och avgifter. Sådana personer bör omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. Fastställandet av förekomsten av ett anställningsförhållande bör ske på grundval av fakta om arbetets faktiska utförande, inte utifrån parternas beskrivning av förhållandet. |
| --- | --- |

(21)

Samtidigt som Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 (7) följs bör detta direktiv tillämpas på arbetstagare som har ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i den lagstiftningen, de kollektivavtal eller den praxis som gäller i varje medlemsstat, med beaktande av de kriterier som fastställts av Europeiska unionens domstol (domstolen) för att fastställa en arbetstagares ställning. Under förutsättning att de uppfyller dessa kriterier kan arbetstagare inom såväl privat som offentlig sektor, liksom hushållsarbetare, behovsarbetstagare, intermittenta arbetstagare, voucher-baserade arbetstagare, arbetstagare på digitala plattformar, praktikanter, lärlingar och andra arbetstagare med atypisk anställning, liksom falska egenföretagare och odeklarerade arbetstagare, omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. Äkta egenföretagare bör inte omfattas av detta direktivs tillämpningsområde eftersom de inte uppfyller dessa kriterier. Missbruk av ställningen som egenföretagare, enligt definitionen i nationell rätt, antingen inom det egna landet eller över gränserna, är en form av felaktig klassificering av arbete som ofta förknippas med odeklarerat arbete. Det är fråga om falskt egenföretagande när en person klassificeras som egenföretagare men i själva verket uppfyller villkor som är typiska för ett anställningsförhållande, i syfte att undvika vissa rättsliga skyldigheter eller skyldigheter att betala skatter och avgifter. Sådana personer bör omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. Fastställandet av förekomsten av ett anställningsförhållande bör ske på grundval av fakta om arbetets faktiska utförande, inte utifrån parternas beskrivning av förhållandet.

| (22) | Välfungerande kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning är ett viktigt sätt att säkerställa att arbetstagarna skyddas genom tillräckliga minimilöner som därigenom ger en skälig levnadsstandard. I medlemsstater med lagstadgade minimilöner stöder kollektivavtalsförhandlingar den allmänna löneutvecklingen och bidrar därför till att förbättra minimilönernas tillräcklighet och arbetstagarnas levnads- och arbetsvillkor. I de medlemsstater där minimilöneskydd uteslutande tillhandahålls genom kollektivavtalsförhandlingar avgörs lönernas nivå och andelen skyddade arbetstagare direkt av hur systemet för kollektivavtalsförhandlingar fungerar och av kollektivavtalstäckningen. Starka och välfungerande kollektivavtalsförhandlingar tillsammans med en hög täckning för sektoriella eller branschövergripande kollektivavtal stärker minimilönernas tillräcklighet och täckning. |
| --- | --- |

(22)

Välfungerande kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning är ett viktigt sätt att säkerställa att arbetstagarna skyddas genom tillräckliga minimilöner som därigenom ger en skälig levnadsstandard. I medlemsstater med lagstadgade minimilöner stöder kollektivavtalsförhandlingar den allmänna löneutvecklingen och bidrar därför till att förbättra minimilönernas tillräcklighet och arbetstagarnas levnads- och arbetsvillkor. I de medlemsstater där minimilöneskydd uteslutande tillhandahålls genom kollektivavtalsförhandlingar avgörs lönernas nivå och andelen skyddade arbetstagare direkt av hur systemet för kollektivavtalsförhandlingar fungerar och av kollektivavtalstäckningen. Starka och välfungerande kollektivavtalsförhandlingar tillsammans med en hög täckning för sektoriella eller branschövergripande kollektivavtal stärker minimilönernas tillräcklighet och täckning.

| (23) | Minimilöneskydd genom kollektivavtal gynnar såväl arbetstagarna och arbetsgivarna som företagen. I vissa medlemsstater finns inga lagstadgade minimilöner. I dessa medlemsstater tillhandahålls löner, inklusive minimilöneskydd, enbart genom kollektivavtalsförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Genomsnittslönerna i dessa medlemsstater är bland de högsta i unionen. Dessa system kännetecknas av en mycket hög kollektivavtalstäckning och av en hög organisationsgrad hos både arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Minimilöner som följer av kollektivavtal som har förklarats allmängiltiga utan att den förklarande myndigheten har något utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller innehållet i de tillämpliga bestämmelserna bör inte anses vara lagstadgade minimilöner. |
| --- | --- |

(23)

Minimilöneskydd genom kollektivavtal gynnar såväl arbetstagarna och arbetsgivarna som företagen. I vissa medlemsstater finns inga lagstadgade minimilöner. I dessa medlemsstater tillhandahålls löner, inklusive minimilöneskydd, enbart genom kollektivavtalsförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Genomsnittslönerna i dessa medlemsstater är bland de högsta i unionen. Dessa system kännetecknas av en mycket hög kollektivavtalstäckning och av en hög organisationsgrad hos både arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Minimilöner som följer av kollektivavtal som har förklarats allmängiltiga utan att den förklarande myndigheten har något utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller innehållet i de tillämpliga bestämmelserna bör inte anses vara lagstadgade minimilöner.

| (24) | Mot bakgrund av att kollektivavtalstäckningen minskar är det viktigt att medlemsstaterna främjar kollektivavtalsförhandlingar, underlättar utövandet av rätten till kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning och därigenom stärker kollektivavtalsbaserad lönesättning för att förbättra arbetstagarnas minimilöneskydd. Medlemsstaterna har ratificerat ILO:s konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten nr 87 (1948) och ILO:s konvention om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten nr 98 (1949). Rätten att förhandla kollektivt erkänns genom dessa ILO-konventioner, enligt ILO:s konventioner om anställning i offentlig tjänst nr 151 (1978) och ILO:s konvention om kollektiva förhandlingar nr 154 (1981) samt enligt den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den sociala stadgan. I artiklarna 12 och 28 i stadgan garanteras mötes- och föreningsfriheten respektive förhandlingsrätten och rätten till kollektiva åtgärder. Enligt ingressen bekräftas i stadgan dessa rättigheter, som har sin grund särskilt i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt unionens och Europarådets sociala stadgor. Medlemsstaterna bör, på lämpligt sätt och i enlighet med sin nationella lagstiftning och praxis, vidta åtgärder för att främja kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning. Detta kan bland annat inbegripa åtgärder för att underlätta fackliga företrädares möjlighet att nå ut till arbetstagare. |
| --- | --- |

(24)

Mot bakgrund av att kollektivavtalstäckningen minskar är det viktigt att medlemsstaterna främjar kollektivavtalsförhandlingar, underlättar utövandet av rätten till kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning och därigenom stärker kollektivavtalsbaserad lönesättning för att förbättra arbetstagarnas minimilöneskydd. Medlemsstaterna har ratificerat ILO:s konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten nr 87 (1948) och ILO:s konvention om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten nr 98 (1949). Rätten att förhandla kollektivt erkänns genom dessa ILO-konventioner, enligt ILO:s konventioner om anställning i offentlig tjänst nr 151 (1978) och ILO:s konvention om kollektiva förhandlingar nr 154 (1981) samt enligt den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den sociala stadgan. I artiklarna 12 och 28 i stadgan garanteras mötes- och föreningsfriheten respektive förhandlingsrätten och rätten till kollektiva åtgärder. Enligt ingressen bekräftas i stadgan dessa rättigheter, som har sin grund särskilt i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt unionens och Europarådets sociala stadgor. Medlemsstaterna bör, på lämpligt sätt och i enlighet med sin nationella lagstiftning och praxis, vidta åtgärder för att främja kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning. Detta kan bland annat inbegripa åtgärder för att underlätta fackliga företrädares möjlighet att nå ut till arbetstagare.

| (25) | Medlemsstater där kollektivavtalsförhandlingarna har hög täckning tenderar att ha en liten andel lågavlönade arbetstagare och höga minimilöner. Medlemsstater med liten andel lågavlönade arbetstagare har en kollektivavtalstäckningsgrad över 80 %. På liknande sätt har majoriteten av de medlemsstater som har höga minimilöner i förhållande till genomsnittslönen en kollektivavtalstäckning över 80 %. Varje medlemsstat där kollektivavtalstäckningsgraden är mindre än 80 % bör därför vidta åtgärder i syfte att förbättra sådana kollektivavtalsförhandlingar. Varje medlemsstat där kollektivavtalstäckningen understiger ett tröskelvärde på 80 % bör tillhandahålla en ram med möjliggörande förutsättningar för kollektivavtalsförhandlingar och upprätta en handlingsplan för att främja kollektivavtalsförhandlingar i syfte att successivt öka kollektivavtalstäckningsgraden. För att respektera arbetsmarknadens parters autonomi, vilket inbegriper deras rätt till kollektivavtalsförhandlingar och utesluter varje skyldighet att ingå kollektivavtal, bör tröskelvärdet på 80 % kollektivavtalstäckning endast tolkas som en indikator som utlöser skyldigheten att upprätta en handlingsplan.
  Handlingsplanen bör ses över regelbundet, minst vart femte år, och vid behov revideras. Handlingsplanen och eventuella uppdateringar därav bör även anmälas till kommissionen och offentliggöras. Varje medlemsstat bör kunna besluta om lämplig form för sin handlingsplan. En handlingsplan som en medlemsstat har antagit innan detta direktiv träder i kraft kan anses vara en handlingsplan enligt detta direktiv, förutsatt att den innehåller åtgärder för att effektivt främja kollektivavtalsförhandlingar och uppfyller kraven enligt detta direktiv. Varje medlemsstat bör upprätta en sådan handlingsplan efter samråd med arbetsmarknadens parter eller genom överenskommelse med dem eller, efter en gemensam begäran från arbetsmarknadens parter, enligt överenskommelse dem emellan. Kollektivavtalstäckningsgraden i medlemsstaterna varierar avsevärt på grund av ett antal faktorer, inbegripet nationell tradition och praxis liksom den historiska kontexten. Detta bör beaktas vid en analys av framstegen med att öka kollektivavtalstäckningen, särskilt med avseende på den handlingsplan som föreskrivs i detta direktiv. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstater där kollektivavtalsförhandlingarna har hög täckning tenderar att ha en liten andel lågavlönade arbetstagare och höga minimilöner. Medlemsstater med liten andel lågavlönade arbetstagare har en kollektivavtalstäckningsgrad över 80 %. På liknande sätt har majoriteten av de medlemsstater som har höga minimilöner i förhållande till genomsnittslönen en kollektivavtalstäckning över 80 %. Varje medlemsstat där kollektivavtalstäckningsgraden är mindre än 80 % bör därför vidta åtgärder i syfte att förbättra sådana kollektivavtalsförhandlingar. Varje medlemsstat där kollektivavtalstäckningen understiger ett tröskelvärde på 80 % bör tillhandahålla en ram med möjliggörande förutsättningar för kollektivavtalsförhandlingar och upprätta en handlingsplan för att främja kollektivavtalsförhandlingar i syfte att successivt öka kollektivavtalstäckningsgraden. För att respektera arbetsmarknadens parters autonomi, vilket inbegriper deras rätt till kollektivavtalsförhandlingar och utesluter varje skyldighet att ingå kollektivavtal, bör tröskelvärdet på 80 % kollektivavtalstäckning endast tolkas som en indikator som utlöser skyldigheten att upprätta en handlingsplan.

Handlingsplanen bör ses över regelbundet, minst vart femte år, och vid behov revideras. Handlingsplanen och eventuella uppdateringar därav bör även anmälas till kommissionen och offentliggöras. Varje medlemsstat bör kunna besluta om lämplig form för sin handlingsplan. En handlingsplan som en medlemsstat har antagit innan detta direktiv träder i kraft kan anses vara en handlingsplan enligt detta direktiv, förutsatt att den innehåller åtgärder för att effektivt främja kollektivavtalsförhandlingar och uppfyller kraven enligt detta direktiv. Varje medlemsstat bör upprätta en sådan handlingsplan efter samråd med arbetsmarknadens parter eller genom överenskommelse med dem eller, efter en gemensam begäran från arbetsmarknadens parter, enligt överenskommelse dem emellan. Kollektivavtalstäckningsgraden i medlemsstaterna varierar avsevärt på grund av ett antal faktorer, inbegripet nationell tradition och praxis liksom den historiska kontexten. Detta bör beaktas vid en analys av framstegen med att öka kollektivavtalstäckningen, särskilt med avseende på den handlingsplan som föreskrivs i detta direktiv.

| (26) | Ändamålsenliga regler, rutiner och effektiv praxis för att fastställa och uppdatera lagstadgade minimilöner är nödvändiga för att skapa tillräckliga minimilöner och samtidigt bevara befintliga, och skapa nya sysselsättningsmöjligheter, lika villkor och konkurrenskraft för företagen, även mikroföretag, små företag och medelstora företag. Dessa regler, rutiner och praxis inbegriper ett antal delar för att bidra till de lagstadgade minimilönernas tillräcklighet, inbegripet kriterier för att vägleda medlemsstaterna vid sättande och uppdatering av lagstadgade minimilöner samt indikatorer för bedömning av deras tillräcklighet, regelbundna uppdateringar i rätt tid, förekomst av rådgivande organ samt arbetsmarknadens parters delaktighet. Att arbetsmarknadens parter i rätt tid och på ett effektivt sätt deltar i sättande och uppdatering av lagstadgade minimilöner, liksom i inrättande eller ändring av automatiska indexregleringsmekanismer, om sådana finns, är ytterligare en del av god samhällsstyrning som möjliggör en välinformerad och inkluderande beslutsprocess. Medlemsstaterna bör förse arbetsmarknadens parter med relevant information om sättande och uppdatering av lagstadgade minimilöner. Att arbetsmarknadens parter ges möjlighet att lämna yttranden, och få motiverade svar på sina yttranden innan förslag, om sättande och uppdatering av lagstadgade minimilöner läggs fram och innan några beslut fattas kan bidra till deras lämpliga delaktighet i den processen. |
| --- | --- |

(26)

Ändamålsenliga regler, rutiner och effektiv praxis för att fastställa och uppdatera lagstadgade minimilöner är nödvändiga för att skapa tillräckliga minimilöner och samtidigt bevara befintliga, och skapa nya sysselsättningsmöjligheter, lika villkor och konkurrenskraft för företagen, även mikroföretag, små företag och medelstora företag. Dessa regler, rutiner och praxis inbegriper ett antal delar för att bidra till de lagstadgade minimilönernas tillräcklighet, inbegripet kriterier för att vägleda medlemsstaterna vid sättande och uppdatering av lagstadgade minimilöner samt indikatorer för bedömning av deras tillräcklighet, regelbundna uppdateringar i rätt tid, förekomst av rådgivande organ samt arbetsmarknadens parters delaktighet. Att arbetsmarknadens parter i rätt tid och på ett effektivt sätt deltar i sättande och uppdatering av lagstadgade minimilöner, liksom i inrättande eller ändring av automatiska indexregleringsmekanismer, om sådana finns, är ytterligare en del av god samhällsstyrning som möjliggör en välinformerad och inkluderande beslutsprocess. Medlemsstaterna bör förse arbetsmarknadens parter med relevant information om sättande och uppdatering av lagstadgade minimilöner. Att arbetsmarknadens parter ges möjlighet att lämna yttranden, och få motiverade svar på sina yttranden innan förslag, om sättande och uppdatering av lagstadgade minimilöner läggs fram och innan några beslut fattas kan bidra till deras lämpliga delaktighet i den processen.

| (27) | Medlemsstater som använder en automatisk indexregleringsmekanism, inbegripet halvautomatiska mekanismer genom vilka åtminstone en obligatorisk minimiökning av den lagstadgade minimilönen garanteras, bör också genomföra förfarandena för uppdatering av den lagstadgade minimilönen minst vart fjärde år. Dessa regelbundna uppdateringar bör bestå i en utvärdering av minimilönen med beaktande av de vägledande kriterierna, vid behov åtföljd av en ändring av beloppet. Frekvensen för den automatiska indexjusteringen å ena sidan och uppdateringen av de lagstadgade minimilönerna å andra sidan kan variera. Medlemsstater där det inte finns några automatiska eller halvautomatiska indexregleringsmekanismer bör uppdatera sin lagstadgade minimilön minst vartannat år. |
| --- | --- |

(27)

Medlemsstater som använder en automatisk indexregleringsmekanism, inbegripet halvautomatiska mekanismer genom vilka åtminstone en obligatorisk minimiökning av den lagstadgade minimilönen garanteras, bör också genomföra förfarandena för uppdatering av den lagstadgade minimilönen minst vart fjärde år. Dessa regelbundna uppdateringar bör bestå i en utvärdering av minimilönen med beaktande av de vägledande kriterierna, vid behov åtföljd av en ändring av beloppet. Frekvensen för den automatiska indexjusteringen å ena sidan och uppdateringen av de lagstadgade minimilönerna å andra sidan kan variera. Medlemsstater där det inte finns några automatiska eller halvautomatiska indexregleringsmekanismer bör uppdatera sin lagstadgade minimilön minst vartannat år.

| (28) | Minimilöner anses vara tillräckliga om de är rimliga i förhållande till lönefördelningen i den relevanta medlemsstaten och ger en skälig levnadsstandard för arbetstagare baserat på ett anställningsförhållande på heltid. De lagstadgade minimilönernas tillräcklighet avgörs och bedöms av varje medlemsstat mot bakgrund av dess nationella socioekonomiska förhållanden, inbegripet sysselsättningstillväxt, konkurrenskraft samt utvecklingen i enskilda regioner och sektorer. När medlemsstaterna avgör det bör de beakta köpkraften, den långsiktiga nationella produktivitetsnivån och produktivitetsutvecklingen samt lönernas nivå, fördelning och tillväxt.
  Bland andra instrument kan en varu- och tjänstekorg i reala priser som fastställs på nationell nivå vara ett användbart instrument för att avgöra levnadskostnaderna i syfte att uppnå en skälig levnadsstandard. Utöver materiella förnödenheter såsom livsmedel, kläder och bostad skulle behovet av att delta i kultur, utbildning och sociala aktiviteter också kunna tas i beaktande. Det är lämpligt att överväga att sätta och uppdatera lagstadgade minimilöner separat från inkomststödmekanismer. Medlemsstaterna bör använda indikatorer och tillhörande referensvärden som vägledning för sin bedömning av huruvida de lagstadgade minimilönerna är tillräckliga. Medlemsstaterna skulle kunna välja bland indikatorer som vanligen används på internationell nivå och/eller indikatorer som används på nationell nivå. Bedömningen skulle kunna baseras på referensvärden som vanligen används på internationell nivå exempelvis förhållandet mellan bruttominimilönen och 60 % av bruttomedianlönen och förhållandet mellan bruttominimilönen och 50 % av bruttomedellönen, som för närvarande inte uppnås av alla medlemsstater, eller förhållandet mellan nettominimilönen och 50 % eller 60 % av nettomedellönen. Bedömningen skulle även kunna baseras på referensvärden kopplade till indikatorer som används på nationell nivå, såsom en jämförelse mellan nettominimilönen och fattigdomsgränsen och minimilönernas köpkraft. |
| --- | --- |

(28)

Minimilöner anses vara tillräckliga om de är rimliga i förhållande till lönefördelningen i den relevanta medlemsstaten och ger en skälig levnadsstandard för arbetstagare baserat på ett anställningsförhållande på heltid. De lagstadgade minimilönernas tillräcklighet avgörs och bedöms av varje medlemsstat mot bakgrund av dess nationella socioekonomiska förhållanden, inbegripet sysselsättningstillväxt, konkurrenskraft samt utvecklingen i enskilda regioner och sektorer. När medlemsstaterna avgör det bör de beakta köpkraften, den långsiktiga nationella produktivitetsnivån och produktivitetsutvecklingen samt lönernas nivå, fördelning och tillväxt.

Bland andra instrument kan en varu- och tjänstekorg i reala priser som fastställs på nationell nivå vara ett användbart instrument för att avgöra levnadskostnaderna i syfte att uppnå en skälig levnadsstandard. Utöver materiella förnödenheter såsom livsmedel, kläder och bostad skulle behovet av att delta i kultur, utbildning och sociala aktiviteter också kunna tas i beaktande. Det är lämpligt att överväga att sätta och uppdatera lagstadgade minimilöner separat från inkomststödmekanismer. Medlemsstaterna bör använda indikatorer och tillhörande referensvärden som vägledning för sin bedömning av huruvida de lagstadgade minimilönerna är tillräckliga. Medlemsstaterna skulle kunna välja bland indikatorer som vanligen används på internationell nivå och/eller indikatorer som används på nationell nivå. Bedömningen skulle kunna baseras på referensvärden som vanligen används på internationell nivå exempelvis förhållandet mellan bruttominimilönen och 60 % av bruttomedianlönen och förhållandet mellan bruttominimilönen och 50 % av bruttomedellönen, som för närvarande inte uppnås av alla medlemsstater, eller förhållandet mellan nettominimilönen och 50 % eller 60 % av nettomedellönen. Bedömningen skulle även kunna baseras på referensvärden kopplade till indikatorer som används på nationell nivå, såsom en jämförelse mellan nettominimilönen och fattigdomsgränsen och minimilönernas köpkraft.

| (29) | Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet att fastställa den lagstadgade minimilönen och tillåta variationer och avdrag är det viktigt att undvika att avdrag och variationer används i stor utsträckning, eftersom de riskerar att ha en negativ inverkan på minimilönernas tillräcklighet. Det bör säkerställas att variationer och avdrag respekterar principerna om icke-diskriminering och proportionalitet. Variationer och avdrag bör därför användas i ett legitimt syfte. Exempel på sådana avdrag skulle kunna vara återkrav när för höga belopp betalats ut eller avdrag som har beslutats av en rättslig eller administrativ myndighet. Andra avdrag, till exempel för utrustning som krävs för att utföra ett arbete eller avdrag för naturaförmåner såsom logi, riskerar i hög grad att vara oproportionerliga. Vidare bör inget i detta direktiv tolkas som en skyldighet för medlemsstaterna att införa några variationer i eller avdrag från minimilöner. |
| --- | --- |

(29)

Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet att fastställa den lagstadgade minimilönen och tillåta variationer och avdrag är det viktigt att undvika att avdrag och variationer används i stor utsträckning, eftersom de riskerar att ha en negativ inverkan på minimilönernas tillräcklighet. Det bör säkerställas att variationer och avdrag respekterar principerna om icke-diskriminering och proportionalitet. Variationer och avdrag bör därför användas i ett legitimt syfte. Exempel på sådana avdrag skulle kunna vara återkrav när för höga belopp betalats ut eller avdrag som har beslutats av en rättslig eller administrativ myndighet. Andra avdrag, till exempel för utrustning som krävs för att utföra ett arbete eller avdrag för naturaförmåner såsom logi, riskerar i hög grad att vara oproportionerliga. Vidare bör inget i detta direktiv tolkas som en skyldighet för medlemsstaterna att införa några variationer i eller avdrag från minimilöner.

| (30) | Ett ändamålsenligt tillsynssystem, där tillförlitlig övervakning, kontroller och fältinspektioner ingår, är nödvändigt för att säkerställa att de nationella ramarna för lagstadgade minimilöner fungerar och efterlevs. För att stärka tillsynsmyndigheternas ändamålsenlighet behövs det också nära samarbete med arbetsmarknadens parter, bland annat för att ta itu med kritiska utmaningar såsom missbruk av underentreprenad, falska egenföretagare, oregistrerad övertid eller hälso- och säkerhetsrisker kopplade till ökad arbetsintensitet. Tillsynsmyndigheternas kapacitet bör också utvecklas, särskilt genom utbildning och vägledning. Rutinmässiga och oanmälda besök, rättsliga och administrativa förfaranden och sanktioner vid överträdelser är viktiga sätt att avskräcka arbetsgivare från överträdelser. |
| --- | --- |

(30)

Ett ändamålsenligt tillsynssystem, där tillförlitlig övervakning, kontroller och fältinspektioner ingår, är nödvändigt för att säkerställa att de nationella ramarna för lagstadgade minimilöner fungerar och efterlevs. För att stärka tillsynsmyndigheternas ändamålsenlighet behövs det också nära samarbete med arbetsmarknadens parter, bland annat för att ta itu med kritiska utmaningar såsom missbruk av underentreprenad, falska egenföretagare, oregistrerad övertid eller hälso- och säkerhetsrisker kopplade till ökad arbetsintensitet. Tillsynsmyndigheternas kapacitet bör också utvecklas, särskilt genom utbildning och vägledning. Rutinmässiga och oanmälda besök, rättsliga och administrativa förfaranden och sanktioner vid överträdelser är viktiga sätt att avskräcka arbetsgivare från överträdelser.

| (31) | Ett ändamålsenligt genomförande av det minimilöneskydd som fastställs i rättsliga bestämmelser eller som följer av kollektivavtal är avgörande för tilldelningen och fullgörandet av offentliga upphandlingskontrakt och koncessionskontrakt. Överträdelser av kollektivavtal som föreskriver minimilöneskydd kan förekomma vid fullgörandet av sådana kontrakt eller i underleverantörskedjan därefter, vilket leder till att arbetstagarna får mindre betalt än den lönenivå som avtalats i sektoriella kollektivavtal. För att förebygga sådana situationer, i enlighet med artiklarna 30.3 och 42.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (8), artiklarna 18.2 och 71.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (9) samt artiklarna 36.2 och 88.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (10), bör myndigheter som ansvarar för offentliga upphandlingar och upphandlande enheter vidta lämpliga åtgärder, inbegripet möjlighet att införa villkor för fullgörande av kontrakt, och säkerställa att de ekonomiska aktörerna avlönar sina arbetstagare enligt kollektivavtal i den relevanta sektorn och i det relevanta geografiska området och respekterar de rättigheter för arbetstagare och arbetstagarorganisationer som härrör från ILO:s konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten nr 87 (1948) och ILO:s konvention om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten nr 98 (1949), på så sätt som avses i de direktiven, för att iaktta sina arbetsrättsliga skyldigheter. Detta direktiv skapar dock inte någon ytterligare skyldighet i förhållande till de direktiven. |
| --- | --- |

(31)

Ett ändamålsenligt genomförande av det minimilöneskydd som fastställs i rättsliga bestämmelser eller som följer av kollektivavtal är avgörande för tilldelningen och fullgörandet av offentliga upphandlingskontrakt och koncessionskontrakt. Överträdelser av kollektivavtal som föreskriver minimilöneskydd kan förekomma vid fullgörandet av sådana kontrakt eller i underleverantörskedjan därefter, vilket leder till att arbetstagarna får mindre betalt än den lönenivå som avtalats i sektoriella kollektivavtal. För att förebygga sådana situationer, i enlighet med artiklarna 30.3 och 42.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (8), artiklarna 18.2 och 71.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (9) samt artiklarna 36.2 och 88.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (10), bör myndigheter som ansvarar för offentliga upphandlingar och upphandlande enheter vidta lämpliga åtgärder, inbegripet möjlighet att införa villkor för fullgörande av kontrakt, och säkerställa att de ekonomiska aktörerna avlönar sina arbetstagare enligt kollektivavtal i den relevanta sektorn och i det relevanta geografiska området och respekterar de rättigheter för arbetstagare och arbetstagarorganisationer som härrör från ILO:s konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten nr 87 (1948) och ILO:s konvention om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten nr 98 (1949), på så sätt som avses i de direktiven, för att iaktta sina arbetsrättsliga skyldigheter. Detta direktiv skapar dock inte någon ytterligare skyldighet i förhållande till de direktiven.

| (32) | För dem som ansöker om ekonomiskt stöd från unionens fonder och program enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (11), samt de möjliggörande förutsättningarna däri bör reglerna för offentlig upphandling och koncessioner tillämpas på adekvat sätt, även med avseende på efterlevnad av bestämmelser om kollektivavtal. |
| --- | --- |

(32)

För dem som ansöker om ekonomiskt stöd från unionens fonder och program enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (11), samt de möjliggörande förutsättningarna däri bör reglerna för offentlig upphandling och koncessioner tillämpas på adekvat sätt, även med avseende på efterlevnad av bestämmelser om kollektivavtal.

| (33) | Tillförlitlig övervakning och uppgiftsinsamling är av väsentlig betydelse för ett effektivt minimilöneskydd. Vid uppgiftsinsamling kan medlemsstaterna förlita sig på tillräckligt representativa urvalsundersökningar, nationella databaser, harmoniserade uppgifter från Eurostat och andra offentligt tillgängliga källor såsom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling. När tillförlitliga uppgifter i undantagsfall inte finns tillgängliga, kan medlemsstaterna använda sig av uppskattningar. Arbetsgivare, särskilt mikroföretag samt andra små och medelstora företag, bör inte belastas med en onödigt stor administrativ börda vid tillämpningen av kraven på uppgiftsinsamling. Kommissionen bör vartannat år rapportera till Europaparlamentet och rådet om sin analys av nivåerna och utvecklingen i fråga om de lagstadgade minimilönernas tillräcklighet och täckning samt kollektivavtalstäckning på grundval av uppgifter och information från medlemsstaterna.
  Dessutom bör utvecklingen övervakas inom ramen för samordningen av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken på unionsnivå. Rådet eller kommissionen kan i detta sammanhang begära att sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd, i enlighet med artiklarna 150 respektive 160 i EUF-fördraget, inom sina respektive behörighetsområden granskar utvecklingen i fråga om kollektivavtalstäckning och de lagstadgade minimilönernas tillräcklighet i medlemsstaterna på grundval av kommissionens rapport och andra multilaterala övervakningsverktyg, till exempel riktmärkning. Under en sådan granskning bör kommittéerna involvera arbetsmarknadens parter på unionsnivå, inbegripet sektorsöverskridande parter, i enlighet med artiklarna 150 respektive 160 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Tillförlitlig övervakning och uppgiftsinsamling är av väsentlig betydelse för ett effektivt minimilöneskydd. Vid uppgiftsinsamling kan medlemsstaterna förlita sig på tillräckligt representativa urvalsundersökningar, nationella databaser, harmoniserade uppgifter från Eurostat och andra offentligt tillgängliga källor såsom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling. När tillförlitliga uppgifter i undantagsfall inte finns tillgängliga, kan medlemsstaterna använda sig av uppskattningar. Arbetsgivare, särskilt mikroföretag samt andra små och medelstora företag, bör inte belastas med en onödigt stor administrativ börda vid tillämpningen av kraven på uppgiftsinsamling. Kommissionen bör vartannat år rapportera till Europaparlamentet och rådet om sin analys av nivåerna och utvecklingen i fråga om de lagstadgade minimilönernas tillräcklighet och täckning samt kollektivavtalstäckning på grundval av uppgifter och information från medlemsstaterna.

Dessutom bör utvecklingen övervakas inom ramen för samordningen av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken på unionsnivå. Rådet eller kommissionen kan i detta sammanhang begära att sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd, i enlighet med artiklarna 150 respektive 160 i EUF-fördraget, inom sina respektive behörighetsområden granskar utvecklingen i fråga om kollektivavtalstäckning och de lagstadgade minimilönernas tillräcklighet i medlemsstaterna på grundval av kommissionens rapport och andra multilaterala övervakningsverktyg, till exempel riktmärkning. Under en sådan granskning bör kommittéerna involvera arbetsmarknadens parter på unionsnivå, inbegripet sektorsöverskridande parter, i enlighet med artiklarna 150 respektive 160 i EUF-fördraget.

| (34) | Arbetstagare bör ha enkel tillgång till heltäckande information om lagstadgade minimilöner och om minimilöneskydd som följer av allmängiltiga kollektivavtal för att säkerställa insyn och förutsägbarhet i fråga om sina arbetsvillkor, inbegripet för personer med funktionsnedsättning, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 (12). |
| --- | --- |

(34)

Arbetstagare bör ha enkel tillgång till heltäckande information om lagstadgade minimilöner och om minimilöneskydd som följer av allmängiltiga kollektivavtal för att säkerställa insyn och förutsägbarhet i fråga om sina arbetsvillkor, inbegripet för personer med funktionsnedsättning, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 (12).

| (35) | Arbetstagare och arbetstagarrepresentanter, även sådana som är medlemmar i arbetstagarorganisationer eller fackliga företrädare, bör kunna utöva sin rätt till försvar när deras rättigheter i fråga om minimilöneskydd föreskrivs i nationell rätt eller som följer av kollektivavtal och har kränkts. För att förhindra att arbetstagare berövas sina rättigheter enligt nationell rätt eller som följer av kollektivavtal bör medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagarna ges tillgång till ändamålsenlig och opartisk tvistlösning i tid och rätt till prövning samt ändamålsenligt rättsligt och/eller administrativt skydd mot alla former av försämringar om de beslutar att utöva sin rätt till försvar, utan att det påverkar tillämpningen av särskilda former av prövning och tvistlösning enligt kollektivavtal, såsom system för kollektiv tvistlösning. Arbetsmarknadens parters delaktighet kan vara till nytta vid vidareutvecklingen av opartiska tvistlösningsmekanismer i medlemsstaterna. Arbetstagarna bör informeras om prövningsmekanismerna för att kunna utöva sin rätt till prövning. |
| --- | --- |

(35)

Arbetstagare och arbetstagarrepresentanter, även sådana som är medlemmar i arbetstagarorganisationer eller fackliga företrädare, bör kunna utöva sin rätt till försvar när deras rättigheter i fråga om minimilöneskydd föreskrivs i nationell rätt eller som följer av kollektivavtal och har kränkts. För att förhindra att arbetstagare berövas sina rättigheter enligt nationell rätt eller som följer av kollektivavtal bör medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att arbetstagarna ges tillgång till ändamålsenlig och opartisk tvistlösning i tid och rätt till prövning samt ändamålsenligt rättsligt och/eller administrativt skydd mot alla former av försämringar om de beslutar att utöva sin rätt till försvar, utan att det påverkar tillämpningen av särskilda former av prövning och tvistlösning enligt kollektivavtal, såsom system för kollektiv tvistlösning. Arbetsmarknadens parters delaktighet kan vara till nytta vid vidareutvecklingen av opartiska tvistlösningsmekanismer i medlemsstaterna. Arbetstagarna bör informeras om prövningsmekanismerna för att kunna utöva sin rätt till prövning.

| (36) | Kommissionen bör göra en utvärdering som grund för en översyn av det faktiska genomförandet av detta direktiv. Europaparlamentet och rådet bör informeras om resultaten av den översynen. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bör göra en utvärdering som grund för en översyn av det faktiska genomförandet av detta direktiv. Europaparlamentet och rådet bör informeras om resultaten av den översynen.

| (37) | De reformer och åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att främja ett tillräckligt minimilöneskydd för arbetstagare är visserligen steg i rätt riktning, men har inte alltid varit heltäckande och systematiska. Åtgärder som vidtas på unionsnivå för att förbättra minimilönernas tillräcklighet och täckning kan dessutom bidra till att ytterligare förbättra levnads- och arbetsvillkoren i unionen och minska oron för eventuella negativa ekonomiska konsekvenser av isolerade åtgärder från medlemsstaternas sida. Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(37)

De reformer och åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att främja ett tillräckligt minimilöneskydd för arbetstagare är visserligen steg i rätt riktning, men har inte alltid varit heltäckande och systematiska. Åtgärder som vidtas på unionsnivå för att förbättra minimilönernas tillräcklighet och täckning kan dessutom bidra till att ytterligare förbättra levnads- och arbetsvillkoren i unionen och minska oron för eventuella negativa ekonomiska konsekvenser av isolerade åtgärder från medlemsstaternas sida. Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (38) | I detta direktiv fastställs förfarandemässiga skyldigheter som minimikrav, vilket innebär att medlemsstaterna har kvar sin möjlighet att införa och behålla mer förmånliga bestämmelser. Rättigheter som förvärvats enligt det befintliga nationella rättsliga ramen bör fortsätta att tillämpas, om inte fördelaktigare bestämmelser införs i och med detta direktiv. Genomförandet av detta direktiv bör inte användas för att minska befintliga arbetstagarrättigheter och inte heller utgöra ett giltigt skäl för att sänka den allmänna skyddsnivån för arbetstagare på det område som omfattas av detta direktiv, särskilt med avseende på att minska eller avskaffa minimilöner. |
| --- | --- |

(38)

I detta direktiv fastställs förfarandemässiga skyldigheter som minimikrav, vilket innebär att medlemsstaterna har kvar sin möjlighet att införa och behålla mer förmånliga bestämmelser. Rättigheter som förvärvats enligt det befintliga nationella rättsliga ramen bör fortsätta att tillämpas, om inte fördelaktigare bestämmelser införs i och med detta direktiv. Genomförandet av detta direktiv bör inte användas för att minska befintliga arbetstagarrättigheter och inte heller utgöra ett giltigt skäl för att sänka den allmänna skyddsnivån för arbetstagare på det område som omfattas av detta direktiv, särskilt med avseende på att minska eller avskaffa minimilöner.

| (39) | Vid genomförandet av detta direktiv bör medlemsstaterna undvika onödiga administrativa, ekonomiska och rättsliga åligganden, särskilt om de motverkar etableringen och utvecklingen av små och medelstora företag. Medlemsstaterna uppmuntras därför att utvärdera hur deras införlivandeåtgärder påverkar små och medelstora företag för att säkerställa att dessa inte blir oproportionerligt drabbade, och då vara särskilt uppmärksamma på mikroföretag och den administrativa bördan, och offentliggöra resultaten av sådana utvärderingar. Om medlemsstaterna finner att små och medelstora företag påverkas i oproportionerligt hög grad genom införlivandeåtgärderna, bör de överväga att vidta åtgärder för att hjälpa små och medelstora företag att anpassa sina ersättningsstrukturer till de nya kraven. |
| --- | --- |

(39)

Vid genomförandet av detta direktiv bör medlemsstaterna undvika onödiga administrativa, ekonomiska och rättsliga åligganden, särskilt om de motverkar etableringen och utvecklingen av små och medelstora företag. Medlemsstaterna uppmuntras därför att utvärdera hur deras införlivandeåtgärder påverkar små och medelstora företag för att säkerställa att dessa inte blir oproportionerligt drabbade, och då vara särskilt uppmärksamma på mikroföretag och den administrativa bördan, och offentliggöra resultaten av sådana utvärderingar. Om medlemsstaterna finner att små och medelstora företag påverkas i oproportionerligt hög grad genom införlivandeåtgärderna, bör de överväga att vidta åtgärder för att hjälpa små och medelstora företag att anpassa sina ersättningsstrukturer till de nya kraven.

| (40) | Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/240 (13) och (EU) 2021/1057 (14) står till medlemsstaternas förfogande för att utveckla eller förbättra de tekniska aspekterna av ramarna för minimilöner, bland annat när det gäller bedömning av tillräcklighet, övervakning och datainsamling, bredare tillgång samt tillsyn och allmän kapacitetsuppbyggnad i samband med genomförandet av dessa ramar. I enlighet med förordning (EU) 2021/1057 bör medlemsstaterna anslå ett lämpligt belopp till arbetsmarknadens parters kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

(40)

Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/240 (13) och (EU) 2021/1057 (14) står till medlemsstaternas förfogande för att utveckla eller förbättra de tekniska aspekterna av ramarna för minimilöner, bland annat när det gäller bedömning av tillräcklighet, övervakning och datainsamling, bredare tillgång samt tillsyn och allmän kapacitetsuppbyggnad i samband med genomförandet av dessa ramar. I enlighet med förordning (EU) 2021/1057 bör medlemsstaterna anslå ett lämpligt belopp till arbetsmarknadens parters kapacitetsuppbyggnad.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

1.   I syfte att förbättra levnads- och arbetsvillkoren i unionen, särskilt minimilönernas tillräcklighet för arbetstagare för att bidra till uppåtgående social konvergens och minska ojämlikheten i fråga om lön, fastställs genom detta direktiv en ram för följande:

| a) | De lagstadgade minimilönernas tillräcklighet i syfte att uppnå skäliga levnads- och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

a)

De lagstadgade minimilönernas tillräcklighet i syfte att uppnå skäliga levnads- och arbetsvillkor.

| b) | Främjande av kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning. |
| --- | --- |

b)

Främjande av kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning.

| c) | Förbättring av arbetstagarnas faktiska tillgång till rätt till minimilöneskydd där detta föreskrivs i nationell rätt och/eller följer av kollektivavtal. |
| --- | --- |

c)

Förbättring av arbetstagarnas faktiska tillgång till rätt till minimilöneskydd där detta föreskrivs i nationell rätt och/eller följer av kollektivavtal.

2.   Detta direktiv ska inte påverka den fullständiga respekten för arbetsmarknadens parters autonomi eller deras rätt att förhandla om och ingå kollektivavtal.

3.   I enlighet med artikel 153.5 i EUF-fördraget ska detta direktiv inte påverka medlemsstaternas behörighet att fastställa minimilönenivån liksom medlemsstaternas val att antingen fastställa lagstadgade minimilöner, främja tillgången till minimilöneskydd genom kollektivavtal, eller bådadera.

4.   Detta direktiv ska tillämpas i full överensstämmelse med rätten till kollektivavtalsförhandlingar. Ingenting i detta direktiv ska tolkas som en skyldighet för någon medlemsstat

| a) | där lönebildningen säkerställs uteslutande genom kollektivavtal att införa en lagstadgad minimilön, eller |
| --- | --- |

a)

där lönebildningen säkerställs uteslutande genom kollektivavtal att införa en lagstadgad minimilön, eller

| b) | att förklara ett kollektivavtal allmängiltigt. |
| --- | --- |

b)

att förklara ett kollektivavtal allmängiltigt.

5.   De akter genom vilka en medlemsstat genomför åtgärderna avseende minimilöner för sjöfolk som regelbundet fastställs av den gemensamma sjöfartskommittén eller något annat organ som godkänts av Internationella arbetsorganisationens styrelse ska inte omfattas av kapitel II i detta direktiv. Sådana akter ska inte påverka rätten till kollektivavtalsförhandlingar och möjligheten att anta högre minimilönenivåer.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Detta direktiv ska tillämpas på arbetstagare i unionen som har ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande enligt definitionen i gällande rätt, kollektivavtal eller praxis i respektive medlemsstat, med beaktande av domstolens rättspraxis.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | minimilön: den minsta ersättning, fastställd i lag eller kollektivavtal, som en arbetsgivare, även inom offentlig sektor, är skyldig att betala till arbetstagare för det arbete som utförts under en viss period. |
| --- | --- |

1.

minimilön: den minsta ersättning, fastställd i lag eller kollektivavtal, som en arbetsgivare, även inom offentlig sektor, är skyldig att betala till arbetstagare för det arbete som utförts under en viss period.

minimilön

| 2. | lagstadgad minimilön: minimilön som fastställs i lag eller annan bindande författning, med undantag för minimilöner som tillhandahålls i kollektivavtal som har förklarats allmängiltiga utan att den förklarande myndigheten har något utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller innehållet i de tillämpliga bestämmelserna. |
| --- | --- |

2.

lagstadgad minimilön: minimilön som fastställs i lag eller annan bindande författning, med undantag för minimilöner som tillhandahålls i kollektivavtal som har förklarats allmängiltiga utan att den förklarande myndigheten har något utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller innehållet i de tillämpliga bestämmelserna.

lagstadgad minimilön

| 3. | kollektivavtalsförhandlingar: alla förhandlingar som äger rum enligt nationell lagstiftning och praxis i respektive medlemsstat mellan en arbetsgivare, en grupp av arbetsgivare eller en eller flera arbetsgivarorganisationer, å ena sidan, och en eller flera arbetstagarorganisationer, å andra sidan, för att fastställa arbetsvillkor och anställningsvillkor. |
| --- | --- |

3.

kollektivavtalsförhandlingar: alla förhandlingar som äger rum enligt nationell lagstiftning och praxis i respektive medlemsstat mellan en arbetsgivare, en grupp av arbetsgivare eller en eller flera arbetsgivarorganisationer, å ena sidan, och en eller flera arbetstagarorganisationer, å andra sidan, för att fastställa arbetsvillkor och anställningsvillkor.

kollektivavtalsförhandlingar

| 4. | kollektivavtal: ett skriftligt avtal med bestämmelser om arbetsvillkor och anställningsvillkor som ingåtts av arbetsmarknadens parter som har befogenhet att förhandla på arbetstagarnas respektive arbetsgivarnas vägnar enligt nationell lagstiftning och praxis, inbegripet kollektivavtal som har förklarats allmängiltiga. |
| --- | --- |

4.

kollektivavtal: ett skriftligt avtal med bestämmelser om arbetsvillkor och anställningsvillkor som ingåtts av arbetsmarknadens parter som har befogenhet att förhandla på arbetstagarnas respektive arbetsgivarnas vägnar enligt nationell lagstiftning och praxis, inbegripet kollektivavtal som har förklarats allmängiltiga.

kollektivavtal

| 5. | kollektivavtalstäckning: andelen arbetstagare på nationell nivå som omfattas av ett kollektivavtal, beräknad som förhållandet mellan antalet arbetstagare som omfattas av kollektivavtal och antalet arbetstagare vars arbetsvillkor kan regleras genom kollektivavtal i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. |
| --- | --- |

5.

kollektivavtalstäckning: andelen arbetstagare på nationell nivå som omfattas av ett kollektivavtal, beräknad som förhållandet mellan antalet arbetstagare som omfattas av kollektivavtal och antalet arbetstagare vars arbetsvillkor kan regleras genom kollektivavtal i enlighet med nationell lagstiftning och praxis.

kollektivavtalstäckning

Artikel 4

Främjande av kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning

1.   I syfte att öka kollektivavtalstäckningen och underlätta utövandet av rätten till kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning ska medlemsstaterna, med deltagande av arbetsmarknadens parter, i enlighet med nationell lagstiftning och praxis

| a) | främja uppbyggnaden och stärkandet av arbetsmarknadens parters kapacitet att bedriva kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning, särskilt på sektornivå eller branschövergripande nivå, |
| --- | --- |

a)

främja uppbyggnaden och stärkandet av arbetsmarknadens parters kapacitet att bedriva kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning, särskilt på sektornivå eller branschövergripande nivå,

| b) | främja konstruktiva, meningsfulla och välunderbyggda löneförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter på lika villkor, där båda parter har tillgång till lämplig information för att kunna utföra sina uppgifter i samband med kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning, |
| --- | --- |

b)

främja konstruktiva, meningsfulla och välunderbyggda löneförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter på lika villkor, där båda parter har tillgång till lämplig information för att kunna utföra sina uppgifter i samband med kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning,

| c) | vidta lämpliga åtgärder för att skydda utövandet av rätten till kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning och för att skydda arbetstagare och fackliga företrädare mot handlingar som diskriminerar dem med avseende på deras anställning på grund av att de deltar eller önskar delta i kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning, |
| --- | --- |

c)

vidta lämpliga åtgärder för att skydda utövandet av rätten till kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning och för att skydda arbetstagare och fackliga företrädare mot handlingar som diskriminerar dem med avseende på deras anställning på grund av att de deltar eller önskar delta i kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning,

| d) | i syfte att främja kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning vidta lämpliga åtgärder för att skydda arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer som deltar eller önskar delta i kollektivavtalsförhandlingar mot att den andra parten eller den andra partens företrädare eller medlemmar blandar sig i deras organisation, funktionssätt eller administration. |
| --- | --- |

d)

i syfte att främja kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning vidta lämpliga åtgärder för att skydda arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer som deltar eller önskar delta i kollektivavtalsförhandlingar mot att den andra parten eller den andra partens företrädare eller medlemmar blandar sig i deras organisation, funktionssätt eller administration.

2.   Dessutom ska varje medlemsstat där kollektivavtalstäckningsgraden understiger ett tröskelvärde på 80 % tillhandahålla en ram med möjliggörande förutsättningar för kollektivavtalsförhandlingar, antingen genom lag efter samråd med arbetsmarknadens parter eller genom överenskommelse med dem. En sådan medlemsstat ska även upprätta en handlingsplan för att främja kollektivavtalsförhandlingar. Medlemsstaten ska upprätta en sådan handlingsplan efter samråd med arbetsmarknadens parter eller genom överenskommelse med dem eller efter arbetsmarknadens parters gemensamma begäran som överenskommits mellan dem. Handlingsplanen ska innehålla en tydlig tidsplan och konkreta åtgärder för att successivt öka kollektivavtalstäckningsgraden, med full respekt för arbetsmarknadens parters autonomi. Medlemsstaten ska se över sin handlingsplan regelbundet och ska revidera den vid behov. Om en medlemsstat reviderar sin handlingsplan ska den göra det, efter samråd med arbetsmarknadens parter eller genom överenskommelse med dem eller efter arbetsmarknadens parters gemensamma begäran som överenskommits mellan dem. Under alla omständigheter ska en sådan handlingsplan ses över minst vart femte år. Handlingsplanen och eventuella uppdateringar av den ska offentliggöras och anmälas till kommissionen.

KAPITEL II

LAGSTADGADE MINIMILÖNER

Artikel 5

Förfarandet för att sätta tillräckliga lagstadgade minimilöner

1.   De medlemsstater som har lagstadgade minimilöner ska inrätta nödvändiga förfaranden för sättande och uppdatering av de lagstadgade minimilönerna. Sättandet och uppdateringen ska styras av kriterier som ska bidra till deras tillräcklighet i syfte att uppnå en skälig levnadsstandard, minska fattigdomen bland förvärvsarbetande, främja social sammanhållning och uppåtgående social konvergens och minska löneskillnaderna mellan könen. Medlemsstaterna ska fastställa dessa kriterier i enlighet med sin nationella praxis, i relevant nationell lagstiftning, i beslut av deras behöriga organ eller i trepartsöverenskommelser. Kriterierna ska definieras på ett tydligt sätt. Medlemsstaterna får besluta om den relativa vikten av dessa kriterier, inklusive delarna som avses i punkt 2, med beaktande av sina nationella socioekonomiska förhållanden.

2.   De nationella kriterier som avses i punkt 1 ska minst innehålla följande delar:

| a) | De lagstadgade minimilönernas köpkraft, med hänsyn tagen till levnadskostnaderna. |
| --- | --- |

a)

De lagstadgade minimilönernas köpkraft, med hänsyn tagen till levnadskostnaderna.

| b) | Lönernas allmänna nivå och fördelning. |
| --- | --- |

b)

Lönernas allmänna nivå och fördelning.

| c) | Lönernas ökningstakt. |
| --- | --- |

c)

Lönernas ökningstakt.

| d) | Den långsiktiga nationella produktivitetsnivån och produktivitetsutvecklingen. |
| --- | --- |

d)

Den långsiktiga nationella produktivitetsnivån och produktivitetsutvecklingen.

3.   Utan att det påverkar de skyldigheter som anges i denna artikel får medlemsstaterna dessutom använda en automatisk mekanism för indexjusteringar av lagstadgade minimilöner på grundval av lämpliga kriterier och i enlighet med nationell lagstiftning och praxis, förutsatt att tillämpningen av den mekanismen inte leder till en minskning av den lagstadgade minimilönen.

4.   Medlemsstaterna ska använda vägledande referensvärden i sin bedömning av huruvida de lagstadgade minimilönerna är tillräckliga. För det ändamålet får de använda vägledande referensvärden som vanligen används på internationell nivå, till exempel 60 % av bruttomedianlönen och 50 % av bruttomedellönen, och/eller vägledande referensvärden som används på nationell nivå.

5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att regelbundna uppdateringar i rätt tid av de lagstadgade minimilönerna görs minst vartannat år eller, i medlemsstater som använder en sådan automatisk indexregleringsmekanism som avses i punkt 3, minst vart fjärde år.

6.   Varje medlemsstat ska utse eller inrätta ett eller flera rådgivande organ som ska ge råd till de behöriga myndigheterna i frågor som rör lagstadgade minimilöner, och ska möjliggöra dessa organs operativa verksamhet.

Artikel 6

Variationer och avdrag

1.   Om medlemsstaterna tillåter olika nivåer av lagstadgad minimilön för särskilda grupper av arbetstagare, eller avdrag som sänker ersättningen till en nivå som är lägre än den relevanta lagstadgade minimilönen, ska de säkerställa att dessa variationer och avdrag respekterar principerna om icke-diskriminering och proportionalitet, varvid den sistnämnda bland annat innebär att de ska användas i ett legitimt syfte.

2.   Inget i detta direktiv ska tolkas som en skyldighet för medlemsstaterna att införa variationer i eller avdrag från lagstadgade minimilöner.

Artikel 7

Arbetsmarknadens parters deltagande i sättandet och uppdateringen av lagstadgade minimilöner

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att göra arbetsmarknadens parter involverade i sättandet och uppdateringen av lagstadgade minimilöner i rätt tid och på ett ändamålsenligt sätt som innebär att de kan delta frivilligt i diskussionerna genom hela beslutsprocessen, inbegripet genom deltagande i de rådgivande organ som avses i artikel 5.6 och särskilt med avseende på följande:

| a) | Urval och tillämpning av kriterierna för att fastställa nivån på den lagstadgade minimilönen samt inrättande av en formel för automatisk indexreglering och i förekommande fall ändring av densamma, enligt vad som avses i artikel 5.1, 5.2 och 5.3. |
| --- | --- |

a)

Urval och tillämpning av kriterierna för att fastställa nivån på den lagstadgade minimilönen samt inrättande av en formel för automatisk indexreglering och i förekommande fall ändring av densamma, enligt vad som avses i artikel 5.1, 5.2 och 5.3.

| b) | Urval och tillämpning av de vägledande referensvärden som avses i artikel 5.4 för att bedöma huruvida de lagstadgade minimilönerna är tillräckliga. |
| --- | --- |

b)

Urval och tillämpning av de vägledande referensvärden som avses i artikel 5.4 för att bedöma huruvida de lagstadgade minimilönerna är tillräckliga.

| c) | Uppdateringar av de lagstadgade minimilönerna enligt artikel 5.5. |
| --- | --- |

c)

Uppdateringar av de lagstadgade minimilönerna enligt artikel 5.5.

| d) | Fastställande av variationer i och avdrag från de lagstadgade minimilönerna enligt artikel 6. |
| --- | --- |

d)

Fastställande av variationer i och avdrag från de lagstadgade minimilönerna enligt artikel 6.

| e) | Beslut om både insamling av uppgifter och utförande av undersökningar och analyser för att lämna information till myndigheter och andra berörda parter som deltar i sättandet av lagstadgade minimilöner. |
| --- | --- |

e)

Beslut om både insamling av uppgifter och utförande av undersökningar och analyser för att lämna information till myndigheter och andra berörda parter som deltar i sättandet av lagstadgade minimilöner.

Artikel 8

Arbetstagarnas faktiska tillgång till lagstadgade minimilöner

Medlemsstaterna ska, med deltagande av arbetsmarknadens parter, vidta följande åtgärder för att förbättra arbetstagarnas faktiska tillgång till det lagstadgade minimilöneskyddet enligt vad som är lämpligt, vid behov även genom att skärpa tillsynen:

| a) | Sörja för ändamålsenliga, proportionella och icke-diskriminerande kontroller och fältinspektioner som utförs av yrkesinspektioner eller organ som ansvarar för tillämpningen av lagstadgade minimilöner. |
| --- | --- |

a)

Sörja för ändamålsenliga, proportionella och icke-diskriminerande kontroller och fältinspektioner som utförs av yrkesinspektioner eller organ som ansvarar för tillämpningen av lagstadgade minimilöner.

| b) | Utveckla tillsynsmyndigheternas kapacitet, särskilt genom utbildning och vägledning, för att aktivt söka upp och lagföra arbetsgivare som inte efterlever reglerna. |
| --- | --- |

b)

Utveckla tillsynsmyndigheternas kapacitet, särskilt genom utbildning och vägledning, för att aktivt söka upp och lagföra arbetsgivare som inte efterlever reglerna.

KAPITEL III

ÖVERGRIPANDE BESTÄMMELSER

Artikel 9

Offentlig upphandling

I enlighet med direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att ekonomiska aktörer och deras underleverantörer vid tilldelning och fullgörande av offentliga upphandlingskontrakt eller koncessionskontrakt fullgör de social- och arbetsrättsliga skyldigheter som gäller för löner, organisationsrätt och kollektivavtalsförhandlingar om lönesättning och som fastställs i unionsrätten, nationell rätt, kollektivavtal eller internationella social- och arbetsrättsliga bestämmelser, bland annat ILO:s konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten nr 87 (1948) och ILO:s konvention om organisationsrätt och kollektiva förhandlingsrätt nr 98 (1949).

Artikel 10

Övervakning och uppgiftsinsamling

1.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att det finns ändamålsenliga verktyg för uppgiftsinsamling för att övervaka minimilöneskyddet.

2.   Medlemsstaterna ska vartannat år, före den 1 oktober under rapporteringsåret, lämna följande uppgifter och information till kommissionen:

| a) | Nivån på och utvecklingen av kollektivavtalstäckning. |
| --- | --- |

a)

Nivån på och utvecklingen av kollektivavtalstäckning.

| b) | För lagstadgade minimilöner:






  i) | Den lagstadgade minimilönens nivå och andelen arbetstagare som omfattas av den. |
| --- | --- | --- |

b)

För lagstadgade minimilöner:

i)

Den lagstadgade minimilönens nivå och andelen arbetstagare som omfattas av den.

| ii) | En beskrivning av befintliga variationer och avdrag och skälen till att de införts samt andelen arbetstagare som omfattas av variationer, om sådana uppgifter finns. |
| --- | --- |

ii)

En beskrivning av befintliga variationer och avdrag och skälen till att de införts samt andelen arbetstagare som omfattas av variationer, om sådana uppgifter finns.

| c) | För minimilöneskydd som ges enbart genom kollektivavtal:






  i) | De lägsta lönenivåer som fastställs i kollektivavtal som omfattar lågavlönade arbetstagare, eller en uppskattning av dessa nivåer om tillförlitliga uppgifter inte finns tillgängliga hos de ansvariga nationella myndigheterna, samt andelen arbetstagare som omfattas av dem, eller en uppskattning av denna andel om tillförlitliga uppgifter inte finns tillgängliga hos de ansvariga nationella myndigheterna. |
| --- | --- | --- |

c)

För minimilöneskydd som ges enbart genom kollektivavtal:

i)

De lägsta lönenivåer som fastställs i kollektivavtal som omfattar lågavlönade arbetstagare, eller en uppskattning av dessa nivåer om tillförlitliga uppgifter inte finns tillgängliga hos de ansvariga nationella myndigheterna, samt andelen arbetstagare som omfattas av dem, eller en uppskattning av denna andel om tillförlitliga uppgifter inte finns tillgängliga hos de ansvariga nationella myndigheterna.

| ii) | Nivån på de löner som betalas till arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal samt dess förhållande till nivån på de löner som betalas till arbetstagare som omfattas av kollektivavtal. |
| --- | --- |

ii)

Nivån på de löner som betalas till arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal samt dess förhållande till nivån på de löner som betalas till arbetstagare som omfattas av kollektivavtal.

De medlemsstater som är föremål för de rapporteringskrav som avses i första stycket c ska vara skyldiga att rapportera de uppgifter som avses i led i) däri åtminstone avseende sektorspecifika, geografiska och andra kollektivavtal med flera arbetsgivare, inbegripet kollektivavtal som har förklarats vara allmängiltiga.

Medlemsstaterna ska tillhandahålla den statistik och information som avses i denna punkt uppdelad efter kön, åldersgrupp, funktionsnedsättning, företagsstorlek och sektor, i den mån uppgifter om detta finns tillgängliga.

Den första rapporten ska omfatta 2021, 2022 och 2023 och ska lämnas senast den 1 oktober 2025. Medlemsstaterna får utelämna statistik och information som inte finns tillgänglig före den 15 november 2024.

3.   Kommissionen ska analysera de uppgifter och den information som medlemsstaterna har lämnat i rapporterna enligt punkt 2 i denna artikel och i handlingsplanerna enligt artikel 4.2. Den ska rapportera till Europaparlamentet och rådet i detta avseende vartannat år och ska samtidigt offentliggöra de uppgifter och den information som medlemsstaterna har lämnat.

Artikel 11

Information om minimilöneskydd

Medlemsstaterna ska säkerställa att information om lagstadgade minimilöner och om minimilöneskydd som följer av allmängiltiga kollektivavtal, inbegripet information om prövningsmekanismer, är allmänt tillgänglig, vid behov på det mest relevanta språket, enligt vad som fastställs av medlemsstaten, på ett heltäckande och lättillgängligt sätt, även för personer med funktionsnedsättning.

Artikel 12

Rätt till prövning och skydd mot ogynnsam behandling eller ogynnsamma konsekvenser

1.   Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar de särskilda former av prövning och tvistlösning som i förekommande fall föreskrivs i kollektivavtal, säkerställa att arbetstagare, inbegripet arbetstagare vars anställningsförhållande har upphört, ges tillgång till ändamålsenlig och opartisk tvistlösning i tid samt rätt till prövning vid åsidosättande av rättigheter i fråga om lagstadgade minimilöner eller i fråga om minimilöneskydd, om sådana rättigheter föreskrivs i nationell rätt eller i kollektivavtal.

2.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att skydda arbetstagare och arbetstagarrepresentanter, även sådana som är medlemmar i arbetstagarorganisationer eller fackliga företrädare, mot ogynnsam behandling från arbetsgivarens sida och mot ogynnsamma konsekvenser med anledning av klagomål som lämnas in till arbetsgivaren eller på grund av förfaranden som inletts i syfte att säkerställa efterlevnaden vid åsidosättande av rättigheter i fråga om minimilöneskydd, om sådana rättigheter föreskrivs i nationell rätt eller i kollektivavtal.

Artikel 13

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner som ska gälla vid åsidosättande av rättigheter och skyldigheter som omfattas av detta direktiv, om dessa rättigheter och skyldigheter föreskrivs i nationell rätt eller i kollektivavtal. I medlemsstater utan lagstadgade minimilöner får dessa regler innehålla, eller begränsas till, en hänvisning till ersättning och/eller avtalsenliga sanktioner som i förekommande fall föreskrivs i regler om tillämpning av kollektivavtal. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 14

Spridning av information

Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetstagare och arbetsgivare, inbegripet små och medelstora företag, informeras om alla nationella åtgärder för införlivande av detta direktiv, tillsammans med de relevanta bestämmelser som redan gäller på det område som avses i artikel 1.

Artikel 15

Utvärdering och översyn

Senast den 15 november 2029, ska kommissionen, efter samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på unionsnivå, göra en utvärdering av detta direktiv. Kommissionen ska därefter överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en översyn av genomförandet av detta direktiv och vid behov föreslå lagändringar.

Artikel 16

Bestämmelser om upprätthållande av skyddsnivån och förmånligare bestämmelser

1.   Detta direktiv ska inte utgöra ett giltigt skäl för att sänka den allmänna skyddsnivå som arbetstagarna i medlemsstaterna redan åtnjuter, särskilt med avseende på att minska eller avskaffa minimilöner.

2.   Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att tillämpa eller införa lagar eller andra författningar som är förmånligare för arbetstagarna eller att främja eller tillåta tillämpningen av kollektivavtal som är förmånligare för arbetstagarna. Direktivet ska inte tolkas som att det hindrar medlemsstaterna från att höja de lagstadgade minimilönerna.

3.   Detta direktiv påverkar inte rättigheter som arbetstagarna ges genom andra unionsrättsakter.

Artikel 17

Införlivande och genomförande

1.   Medlemsstaterna ska anta de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 15 november 2024. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

3.   Medlemsstaterna ska i enlighet med sin nationella lagstiftning och praxis vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att arbetsmarknadens parter deltar på ett ändamålsenligt sätt i samband med genomförandet av detta direktiv. För detta ändamål får medlemsstaterna helt eller delvis överlåta genomförandet åt arbetsmarknadens parter, inbegripet avseende upprättandet av en handlingsplan i enlighet med artikel 4.2, om arbetsmarknadens parter gemensamt begär detta. Om medlemsstaterna gör det ska medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de skyldigheter som fastställs i detta direktiv alltid efterlevs.

4.   Den underrättelse som avses i punkt 2 ska innehålla en beskrivning av hur arbetsmarknadens parter deltar i genomförandet av detta direktiv.

Artikel 18

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 19

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 19 oktober 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 25 mars 2021 (EUT C 220, 9.6.2021, s. 106).

1

(2)  Yttrande av den 19 mars 2021 (EUT C 175, 7.5.2021, s. 89).

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 september 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 4 oktober 2022.

3

(4)  
  EUT C 326, 26.10.2012, s. 391.

4

(5)  Rådets beslut (EU) 2020/1512 av den 13 oktober 2020 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 344, 19.10.2020, s. 22).

5

(6)  Rådets beslut 2007/431/EG av den 7 juni 2007 om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera Internationella arbetsorganisationens konvention från 2006 om arbete till sjöss (EUT L 161, 22.6.2007, s. 63).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I) (EUT L 177, 4.7.2008, s. 6).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (EUT L 327, 2.12.2016, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/240 av den 10 februari 2021 om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd (EUT L 57, 18.2.2021, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (EUT L 231, 30.6.2021, s. 21).

14

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/48

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2042

av den 24 oktober 2022

om ändring av förordning (EU) nr 1284/2009 om införande av vissa specifika restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/2052 av den 24 oktober 2022 om ändring av beslut 2010/638/Gusp om restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea (1),

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EU) nr 1284/2009 (2) ger verkan åt de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2010/638/Gusp om restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EU) nr 1284/2009 (2) ger verkan åt de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2010/638/Gusp om restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea.

| (2) | Genom beslut (Gusp) 2022/2052 ändras titeln på beslut 2010/638/Gusp. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut (Gusp) 2022/2052 ändras titeln på beslut 2010/638/Gusp.

| (3) | Lagstiftningsåtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att ge verkan åt beslut (Gusp) 2022/2052, särskilt för att säkerställa att det tillämpas på ett enhetligt sätt av ekonomiska aktörer i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Lagstiftningsåtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att ge verkan åt beslut (Gusp) 2022/2052, särskilt för att säkerställa att det tillämpas på ett enhetligt sätt av ekonomiska aktörer i alla medlemsstater.

| (4) | Förordning (EU) nr 1284/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) nr 1284/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Titeln på förordning (EU) nr 1284/2009 ska ersättas med följande:

”Rådets förordning (EU) nr 1284/2009 av den 22 december 2009 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Guinea”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 24 oktober 2022.

På rådets vägnar

A. HUBÁČKOVÁ

Ordförande

---

(1)  Se sidan 74 i detta nummer av EUT.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 1284/2009 av den 22 december 2009 om införande av vissa specifika restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea (EUT L 346, 23.12.2009, s. 26).

2

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/50

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2043

av den 24 oktober 2022

om genomförande av förordning (EU) 2015/1755 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1755 av den 1 oktober 2015 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi (1), särskilt artikel 13.4,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 1 oktober 2015 antog rådet förordning (EU) 2015/1755. |
| --- | --- |

(1)

Den 1 oktober 2015 antog rådet förordning (EU) 2015/1755.

| (2) | På grundval av en översyn gjord av rådet bör tre personer strykas från förteckningen över fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för restriktiva åtgärder i bilaga I till förordning (EU) 2015/1755. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn gjord av rådet bör tre personer strykas från förteckningen över fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för restriktiva åtgärder i bilaga I till förordning (EU) 2015/1755.

| (3) | Bilaga I till förordning (EU) 2015/1755 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EU) 2015/1755 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EU) 2015/1755 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 24 oktober 2022.

På rådets vägnar

A. HUBÁČKOVÁ

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 257, 2.10.2015, s. 1.

1

---

BILAGA

I bilaga I till rådets förordning (EU) 2015/1755 (Förteckning över fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som avses i artikel 2) ska följande poster utgå:

| — | Post 1 (Godefroid BIZIMANA). |
| --- | --- |

—

Post 1 (Godefroid BIZIMANA).

| — | Post 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA). |
| --- | --- |

—

Post 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA).

| — | Post 4 (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

Post 4 (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/52 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/52

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2044

av den 18 oktober 2022

om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (”Roero” [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 99, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har granskat Italiens ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Roero”, som lämnats in i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har granskat Italiens ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Roero”, som lämnats in i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (2) | Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning (2) i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning (2) i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen.

| (4) | Ändringarna av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Ändringarna av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ändringar av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Roero” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT C 170, 25.4.2022, s. 21.

2

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/53 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/53

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2045

av den 18 oktober 2022

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Chianti Classico” [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Chianti Classico”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2446/2000 (2) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EU) nr 216/2011 (3) och genomförandeförordning (EU) nr 267/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Chianti Classico”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2446/2000 (2) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EU) nr 216/2011 (3) och genomförandeförordning (EU) nr 267/2013 (4).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (5) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (5) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Chianti Classico” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 2446/2000 av den 6 november 2000 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EGT L 281, 7.11.2000, s. 12).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 216/2011 av den 1 mars 2011 om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Chianti Classico (SUB)] (EUT L 59, 4.3.2011, s. 17).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 267/2013 av den 18 mars 2013 om godkännande av en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Chianti Classico (SUB)] (EUT L 82, 22.3.2013, s. 38).

4

(5)  
  EUT C 234, 17.6.2022, s. 14.

5

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/55

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/2046

av den 24 oktober 2022

om ändring av bilagorna till förordning (EU) nr 1408/2013 vad gäller anpassning av dem så att de avspeglar bestämmelserna i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen med dess protokoll om Irland/Nordirland

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.4,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (1), särskilt artikel 2.1,

efter att ha hört rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

| (1) | I bilagorna I och II till kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 (2) fastställs de högsta ackumulerade belopp för stöd av mindre betydelse som beviljas företag verksamma inom sektorn för primärproduktion av jordbruksprodukter per medlemsstat under en period av tre beskattningsår och som avses i artikel 3.3 och 3.3a i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilagorna I och II till kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 (2) fastställs de högsta ackumulerade belopp för stöd av mindre betydelse som beviljas företag verksamma inom sektorn för primärproduktion av jordbruksprodukter per medlemsstat under en period av tre beskattningsår och som avses i artikel 3.3 och 3.3a i den förordningen.

| (2) | Avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (3) (utträdesavtalet), av vilket protokollet om Irland/Nordirland (protokollet) utgör en integrerad del, trädde i kraft den 1 februari 2020. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (3) (utträdesavtalet), av vilket protokollet om Irland/Nordirland (protokollet) utgör en integrerad del, trädde i kraft den 1 februari 2020.

| (3) | Den övergångsperiod som föreskrivs i artikel 126 i utträdesavtalet, då unionsrätten i stor utsträckning fortsatt var tillämplig i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, löpte ut den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(3)

Den övergångsperiod som föreskrivs i artikel 126 i utträdesavtalet, då unionsrätten i stor utsträckning fortsatt var tillämplig i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, löpte ut den 31 december 2020.

| (4) | Enligt artikel 10 i protokollet ska dock vissa unionsrättsliga bestämmelser som förtecknas i bilaga 5 till det protokollet tillämpas på Förenade kungariket med avseende på åtgärder som påverkar handeln med jordbruksprodukter mellan Nordirland och unionen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 10 i protokollet ska dock vissa unionsrättsliga bestämmelser som förtecknas i bilaga 5 till det protokollet tillämpas på Förenade kungariket med avseende på åtgärder som påverkar handeln med jordbruksprodukter mellan Nordirland och unionen.

| (5) | Förordning (EU) nr 1408/2013 återfinns bland dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EU) nr 1408/2013 återfinns bland dessa bestämmelser.

| (6) | För att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna i utträdesavtalet och protokollet är det nödvändigt att ersätta de högsta kumulativa belopp för hela Förenade kungariket som fastställs i bilagorna till förordning (EU) nr 1408/2013 med motsvarande belopp enbart för Nordirland. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna i utträdesavtalet och protokollet är det nödvändigt att ersätta de högsta kumulativa belopp för hela Förenade kungariket som fastställs i bilagorna till förordning (EU) nr 1408/2013 med motsvarande belopp enbart för Nordirland.

| (7) | För att säkerställa lika villkor bör de högsta kumulativa beloppen för Nordirland baseras på samma beräkningsmetod som den som användes för medlemsstaterna vid den tidpunkt då dessa bilagor upprättades. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa lika villkor bör de högsta kumulativa beloppen för Nordirland baseras på samma beräkningsmetod som den som användes för medlemsstaterna vid den tidpunkt då dessa bilagor upprättades.

| (8) | Förordning (EU) nr 1408/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EU) nr 1408/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) nr 1408/2013

Förordning (EU) nr 1408/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.1 b ska ersättas med följande:






  ”b) | Stöd till exportrelaterad verksamhet riktad mot tredjeländer eller medlemsstater (*1), det vill säga stöd som är direkt knutet till exporterade volymer, till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1.1 b ska ersättas med följande:

”b)

Stöd till exportrelaterad verksamhet riktad mot tredjeländer eller medlemsstater (*1), det vill säga stöd som är direkt knutet till exporterade volymer, till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet.

*1

(*1)  I enlighet med artikel 10 och bilaga 5 i protokollet till avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT C 384I, 12.11.2019), ska vissa bestämmelser i unionsrätten om statligt stöd med avseende på åtgärder som påverkar handeln mellan Nordirland och unionen fortsatt tillämpas på Förenade kungariket, varför alla hänvisningar till en medlemsstat i denna förordning ska betraktas som en hänvisning till en medlemsstat eller Förenade kungariket med avseende på Nordirland”."

*1

| 2. | I bilaga I ska raden med det högsta ackumulerade beloppet för stöd av mindre betydelse i fråga om Förenade kungariket ersättas med följande:

  ”Förenade kungariket med avseende på Nordirland 29 741 417
  ”. |
| --- | --- |

2.

I bilaga I ska raden med det högsta ackumulerade beloppet för stöd av mindre betydelse i fråga om Förenade kungariket ersättas med följande:

”Förenade kungariket med avseende på Nordirland 29 741 417
  ”.

| 3. | I bilaga II ska raden med det högsta ackumulerade beloppet för stöd av mindre betydelse i fråga om Förenade kungariket ersättas med följande:

  ”Förenade kungariket med avseende på Nordirland 35 689 700
  ”. |
| --- | --- |

3.

I bilaga II ska raden med det högsta ackumulerade beloppet för stöd av mindre betydelse i fråga om Förenade kungariket ersättas med följande:

”Förenade kungariket med avseende på Nordirland 35 689 700
  ”.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn (EUT L 352, 24.12.2013, s. 9).

2

(3)  
  EUT C 384 I, 12.11.2019.

3

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2047

av den 24 oktober 2022

om rättelse av genomförandeförordning (EU) 2021/2325 vad gäller erkännandet av vissa kontrollmyndigheter och kontrollorgan med avseende på import av ekologiska produkter till unionen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (1), särskilt artiklarna 48.3 och 57.2, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2325 (2) fastställs förteckningen över kontrollmyndigheter och kontrollorgan som har erkänts med avseende på likvärdighet och behörighet att utföra kontroller och utfärda intyg i tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2325 (2) fastställs förteckningen över kontrollmyndigheter och kontrollorgan som har erkänts med avseende på likvärdighet och behörighet att utföra kontroller och utfärda intyg i tredjeländer.

| (2) | I bilaga IV till kommissionens förordning (EG) nr 1235/2008 (3) erkändes ursprungligen ”Ecocert SA” för Bahrain vad gäller produktkategori D. I bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2021/2325 lämnades den rad som avser Bahrain för produktkategori D felaktigt tom. Det felet måste rättas till. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga IV till kommissionens förordning (EG) nr 1235/2008 (3) erkändes ursprungligen ”Ecocert SA” för Bahrain vad gäller produktkategori D. I bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2021/2325 lämnades den rad som avser Bahrain för produktkategori D felaktigt tom. Det felet måste rättas till.

| (3) | I bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2021/2325 förtecknades felaktigt ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” som ett erkänt organ i Costa Rica för produktkategori A. Dessutom hade kontrollorganet inte lämnat in uppgifter om vilka slags produkter det skulle vilja intyga för produktkategori D i Costa Rica, och erkännandet för den produktkategorin beviljades därför på felaktiga grunder. Den berörda posten måste rättas till. |
| --- | --- |

(3)

I bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2021/2325 förtecknades felaktigt ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” som ett erkänt organ i Costa Rica för produktkategori A. Dessutom hade kontrollorganet inte lämnat in uppgifter om vilka slags produkter det skulle vilja intyga för produktkategori D i Costa Rica, och erkännandet för den produktkategorin beviljades därför på felaktiga grunder. Den berörda posten måste rättas till.

| (4) | Genomförandeförordning (EU) 2021/2325 bör därför rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Genomförandeförordning (EU) 2021/2325 bör därför rättas i enlighet med detta.

| (5) | Det geografiska tillämpningsområdet för erkännandet av ”Ecocert SA” var felaktigt begränsat. Det fel som avser Bahrain för produktkategori D bör därför rättas till retroaktivt från och med den dag då genomförandeförordning (EU) 2021/2325 trädde i kraft. Erkännandet av ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” utvidgades felaktigt till produktkategorierna A och D i Costa Rica. Det felet bör därför rättas till retroaktivt från och med den dag då genomförandeförordning (EU) 2021/2325 började tillämpas. |
| --- | --- |

(5)

Det geografiska tillämpningsområdet för erkännandet av ”Ecocert SA” var felaktigt begränsat. Det fel som avser Bahrain för produktkategori D bör därför rättas till retroaktivt från och med den dag då genomförandeförordning (EU) 2021/2325 trädde i kraft. Erkännandet av ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” utvidgades felaktigt till produktkategorierna A och D i Costa Rica. Det felet bör därför rättas till retroaktivt från och med den dag då genomförandeförordning (EU) 2021/2325 började tillämpas.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för ekologisk produktion. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för ekologisk produktion.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EU) 2021/2325 ska rättas i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 150, 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2325 av den 16 december 2021 om upprättande, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848, av förteckningen över tredjeländer och förteckningen över kontrollmyndigheter och kontrollorgan som har erkänts i enlighet med artikel 33.2 och 33.3 i rådets förordning (EG) nr 834/2007 med avseende på import av ekologiska produkter till unionen (EUT L 465, 29.12.2021, s. 8).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1235/2008 av den 8 december 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 vad gäller ordningen för import av ekologiska produkter från tredjeländer (EUT L 334, 12.12.2008, s. 25).

3

---

BILAGA

Bilaga II till förordning (EU) 2021/2325 ska rättas på följande sätt:

| 1. | På raden för Bahrain ska posten för ”Ecocert SA” i punkt 3 ersättas med följande:












  Kodnummer | Tredjeland | Produktkategori |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| ”BH-BIO-154 | Bahrain | x | x | — | x | — | —” |

1.

På raden för Bahrain ska posten för ”Ecocert SA” i punkt 3 ersättas med följande:

Kodnummer

Tredjeland

Produktkategori

A

B

C

D

E

F

”BH-BIO-154

Bahrain

x

x

—

x

—

—”

| 2. | På raden för Costa Rica ska posten för ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” i punkt 3 ersättas med följande:












  Kodnummer | Tredjeland | Produktkategori |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| ”CR-BIO-144 | Costa Rica | — | — | — | — | x | —” |

2.

På raden för Costa Rica ska posten för ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” i punkt 3 ersättas med följande:

Kodnummer

Tredjeland

Produktkategori

A

B

C

D

E

F

”CR-BIO-144

Costa Rica

—

—

—

—

x

—”

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/60

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2048

av den 24 oktober 2022

om godkännande av L-(+)-mjölksyra som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 89.1 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2) fastställs en förteckning över existerande verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt godkännas för användning i biocidprodukter. I förteckningen ingår L-(+)-mjölksyra. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2) fastställs en förteckning över existerande verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt godkännas för användning i biocidprodukter. I förteckningen ingår L-(+)-mjölksyra.

| (2) | L-(+)-mjölksyra har utvärderats för användning i biocidprodukter i produkttyp 6, konserveringsmedel för produkter under lagring, såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

L-(+)-mjölksyra har utvärderats för användning i biocidprodukter i produkttyp 6, konserveringsmedel för produkter under lagring, såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Tyskland utsågs till rapporterande medlemsstat och dess utvärderande behöriga myndighet överlämnade bedömningsrapporten tillsammans med sina slutsatser till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) den 3 september 2020. |
| --- | --- |

(3)

Tyskland utsågs till rapporterande medlemsstat och dess utvärderande behöriga myndighet överlämnade bedömningsrapporten tillsammans med sina slutsatser till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) den 3 september 2020.

| (4) | I enlighet med artikel 75.1 a i förordning (EU) nr 528/2012 ansvarar kommittén för biocidprodukter för utarbetandet av kemikaliemyndighetens yttrande om ansökningar om godkännande av verksamma ämnen. Kommittén för biocidprodukter antog kemikaliemyndighetens yttrande (3) den 15 juni 2021 i enlighet med artikel 7.2 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 75.1 a i förordning (EU) nr 528/2012 ansvarar kommittén för biocidprodukter för utarbetandet av kemikaliemyndighetens yttrande om ansökningar om godkännande av verksamma ämnen. Kommittén för biocidprodukter antog kemikaliemyndighetens yttrande (3) den 15 juni 2021 i enlighet med artikel 7.2 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser.

| (5) | Enligt yttrandet kan biocidprodukter i produkttyp 6 som innehåller L-(+)-mjölksyra förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012, förutsatt att användningsvillkoren uppfylls. |
| --- | --- |

(5)

Enligt yttrandet kan biocidprodukter i produkttyp 6 som innehåller L-(+)-mjölksyra förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012, förutsatt att användningsvillkoren uppfylls.

| (6) | Med beaktande av kemikaliemyndighetens yttrande bör L-(+)-mjölksyra därför godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyp 6 förutsatt att vissa villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(6)

Med beaktande av kemikaliemyndighetens yttrande bör L-(+)-mjölksyra därför godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyp 6 förutsatt att vissa villkor uppfylls.

| (7) | Eftersom L-(+)-mjölksyra är klassificerat som frätande/irriterande på huden i underkategori 1C samt skadligt/irriterande för ögonen i kategori 1, i enlighet med del 3 i bilaga VI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (4), bör den person som ansvarar för att släppa ut på marknaden de ämnen eller blandningar som behandlats med eller innehåller det verksamma ämnet i koncentrationer som medför klassificering som frätande/irriterande på huden eller skadligt/irriterande för ögonen särskilt säkerställa att allmänheten exponeras så lite som möjligt genom lämpliga riskbegränsande åtgärder. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom L-(+)-mjölksyra är klassificerat som frätande/irriterande på huden i underkategori 1C samt skadligt/irriterande för ögonen i kategori 1, i enlighet med del 3 i bilaga VI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (4), bör den person som ansvarar för att släppa ut på marknaden de ämnen eller blandningar som behandlats med eller innehåller det verksamma ämnet i koncentrationer som medför klassificering som frätande/irriterande på huden eller skadligt/irriterande för ögonen särskilt säkerställa att allmänheten exponeras så lite som möjligt genom lämpliga riskbegränsande åtgärder.

| (8) | Eftersom L-(+)-mjölksyra uppfyller kriterierna för att klassificeras som frätande på luftvägarna i enlighet med del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008, bör den person som ansvarar för att släppa ut på marknaden de ämnen eller blandningar som behandlats med eller innehåller det verksamma ämnet i en koncentration som medför klassificering som frätande på luftvägarna säkerställa att allmänheten exponeras så lite som möjligt genom lämpliga riskbegränsande åtgärder. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom L-(+)-mjölksyra uppfyller kriterierna för att klassificeras som frätande på luftvägarna i enlighet med del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008, bör den person som ansvarar för att släppa ut på marknaden de ämnen eller blandningar som behandlats med eller innehåller det verksamma ämnet i en koncentration som medför klassificering som frätande på luftvägarna säkerställa att allmänheten exponeras så lite som möjligt genom lämpliga riskbegränsande åtgärder.

| (9) | I syfte att garantera en säker användning av biocidprodukter som innehåller L-(+)-mjölksyra i behandlade varor och för att de som använder behandlade varor ska kunna fatta välgrundade beslut, bör den person som ansvarar för att släppa ut på marknaden en vara som behandlats med eller innehåller L-(+)-mjölksyra säkerställa att etiketten på den behandlade varan innehåller den information som anges i artikel 58.3 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012. Dessutom bör medlemsstaternas behöriga myndigheter eller, i fall av unionsgodkännande, kommissionen, i sammanfattningen av biocidproduktens egenskaper för en biocidprodukt som innehåller L-(+)-mjölksyra ange de relevanta instruktioner för användning och den varningstext som ska inkluderas på de behandlade varornas etikett i enlighet med artikel 58.3 e i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att garantera en säker användning av biocidprodukter som innehåller L-(+)-mjölksyra i behandlade varor och för att de som använder behandlade varor ska kunna fatta välgrundade beslut, bör den person som ansvarar för att släppa ut på marknaden en vara som behandlats med eller innehåller L-(+)-mjölksyra säkerställa att etiketten på den behandlade varan innehåller den information som anges i artikel 58.3 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012. Dessutom bör medlemsstaternas behöriga myndigheter eller, i fall av unionsgodkännande, kommissionen, i sammanfattningen av biocidproduktens egenskaper för en biocidprodukt som innehåller L-(+)-mjölksyra ange de relevanta instruktioner för användning och den varningstext som ska inkluderas på de behandlade varornas etikett i enlighet med artikel 58.3 e i förordning (EU) nr 528/2012.

| (10) | Innan ett verksamt ämne godkänns bör berörda parter medges en rimlig tidsperiod för att vidta de förberedande åtgärder som behövs för att uppfylla de nya kraven. |
| --- | --- |

(10)

Innan ett verksamt ämne godkänns bör berörda parter medges en rimlig tidsperiod för att vidta de förberedande åtgärder som behövs för att uppfylla de nya kraven.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

L-(+)-mjölksyra godkänns som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 6, förutsatt att de villkor som anges i bilagan är uppfyllda.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 av den 4 augusti 2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  
  ”Opinion on the application for approval of the active substance L-(+)-lactic acid, Product type: 6” (ECHA/BPC/280/2021) antaget den 15 juni 2021.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

4

---

BILAGA

| Trivialnamn | IUPAC-namn
  Identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännandeperioden löper ut | Produkttyp | Särskilda villkor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-mjölksyra | IUPAC-namn:
  (2S)-2-Hydroxipropansyra
  EG-nr: 201-196-2
  CAS-nr: 79-33-4 | ≥ 955 g/kg torrvikt | 1 november 2023 | 31 oktober 2033 | 6 | För godkännande av biocidprodukter ska följande villkor vara uppfyllda:






  1) | Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen (2) av det verksamma ämnet på unionsnivå. |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännandeperioden löper ut

Produkttyp

Särskilda villkor

L-(+)-mjölksyra

IUPAC-namn:

(2S)-2-Hydroxipropansyra

EG-nr: 201-196-2

CAS-nr: 79-33-4

≥ 955 g/kg torrvikt

1 november 2023

31 oktober 2033

6

För godkännande av biocidprodukter ska följande villkor vara uppfyllda:

1)

Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen (2) av det verksamma ämnet på unionsnivå.

| 2) | Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till






  a) | industriella och yrkesmässiga användare, |
| --- | --- | --- |

2)

Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till

a)

industriella och yrkesmässiga användare,

| b) | icke yrkesmässiga användare. |
| --- | --- |

b)

icke yrkesmässiga användare.

Vid utsläppande på marknaden av behandlade varor ska följande villkor uppfyllas:

| 1. | Den person som ansvarar för att släppa ut på marknaden de ämnen eller blandningar som behandlats med eller innehåller L-(+)-mjölksyra i ämnet eller blandningen i en koncentration som medför klassificering för






  a) | lokala verkningar som frätande/irriterande på huden eller skadligt/irriterande för ögonen, i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008, ska säkerställa att allmänheten exponeras så lite som möjligt genom lämpliga riskbegränsande åtgärder, som kan inbegripa att använda en gelliknande formulering, en förpackning med doseringsmått eller en förpackning med självupplösande hölje, |
| --- | --- | --- |

1.

Den person som ansvarar för att släppa ut på marknaden de ämnen eller blandningar som behandlats med eller innehåller L-(+)-mjölksyra i ämnet eller blandningen i en koncentration som medför klassificering för

a)

lokala verkningar som frätande/irriterande på huden eller skadligt/irriterande för ögonen, i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008, ska säkerställa att allmänheten exponeras så lite som möjligt genom lämpliga riskbegränsande åtgärder, som kan inbegripa att använda en gelliknande formulering, en förpackning med doseringsmått eller en förpackning med självupplösande hölje,

| b) | akut toxicitet som frätande på luftvägarna, i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008, ska säkerställa att allmänheten exponeras så lite som möjligt via luften genom lämpliga riskbegränsande åtgärder, som kan inbegripa en etikett för att ange att det behandlade området inte får tillträdas förrän ämnet har torkat eller att applicering är förbjuden i närheten av andra människor. |
| --- | --- |

b)

akut toxicitet som frätande på luftvägarna, i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008, ska säkerställa att allmänheten exponeras så lite som möjligt via luften genom lämpliga riskbegränsande åtgärder, som kan inbegripa en etikett för att ange att det behandlade området inte får tillträdas förrän ämnet har torkat eller att applicering är förbjuden i närheten av andra människor.

| 2. | Den person som ansvarar för att en behandlad vara som behandlats med eller innehåller L-(+)-mjölksyra släpps ut på marknaden ska säkerställa att den behandlade varans etikett innehåller den information som förtecknas i artikel 58.3 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

2.

Den person som ansvarar för att en behandlad vara som behandlats med eller innehåller L-(+)-mjölksyra släpps ut på marknaden ska säkerställa att den behandlade varans etikett innehåller den information som förtecknas i artikel 58.3 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012.

| 3. | Medlemsstaternas behöriga myndigheter eller, i fall av unionsgodkännande, kommissionen, bör i sammanfattningen av biocidproduktens egenskaper för en biocidprodukt som innehåller L-(+)-mjölksyra ange de relevanta instruktioner för användning och den varningstext som ska anges på de behandlade varornas etikett i enlighet med artikel 58.3 e i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaternas behöriga myndigheter eller, i fall av unionsgodkännande, kommissionen, bör i sammanfattningen av biocidproduktens egenskaper för en biocidprodukt som innehåller L-(+)-mjölksyra ange de relevanta instruktioner för användning och den varningstext som ska anges på de behandlade varornas etikett i enlighet med artikel 58.3 e i förordning (EU) nr 528/2012.

---

(1)  Renhetsgraden i denna kolumn är den minsta renhetsgraden för det verksamma ämne som utvärderats. Det verksamma ämnet i den produkt som släpps ut på marknaden kan ha samma renhetsgrad eller annan renhetsgrad, om det har bevisats vara tekniskt ekvivalent med det utvärderade verksamma ämnet.

(2)  
  ”Opinion on the application for approval of the active substance L-(+)-lactic acid, Product type: 6” (ECHA/BPC/280/2021) antaget den 15 juni 2021.

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/64

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2049

av den 24 oktober 2022

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/2325 vad gäller erkännandet av vissa kontrollmyndigheter och kontrollorgan med avseende på import av ekologiska produkter till unionen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (1), särskilt artiklarna 48.3 och 57.2, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2325 (2) innehåller en förteckning över tredjeländer vars produktionssystem och kontrollåtgärder för ekologisk produktion av jordbruksprodukter har erkänts som likvärdiga med dem som fastställs i förordning (EG) nr 834/2007 (3). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2325 (2) innehåller en förteckning över tredjeländer vars produktionssystem och kontrollåtgärder för ekologisk produktion av jordbruksprodukter har erkänts som likvärdiga med dem som fastställs i förordning (EG) nr 834/2007 (3).

| (2) | Indien har underrättat kommissionen om att dess behöriga myndighet tillfälligt har stängt av kontrollorganet ”TQ Cert Services Private Limited” och att kontrollorganet därför bör strykas från förteckningen över kontrollorgan som erkänts av Indien. |
| --- | --- |

(2)

Indien har underrättat kommissionen om att dess behöriga myndighet tillfälligt har stängt av kontrollorganet ”TQ Cert Services Private Limited” och att kontrollorganet därför bör strykas från förteckningen över kontrollorgan som erkänts av Indien.

| (3) | Bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2021/2325 innehåller en förteckning över kontrollmyndigheter och kontrollorgan som erkänts som likvärdiga och behöriga att genomföra kontroller och utfärda intyg i tredjeländer. Mot bakgrund av de nya uppgifter och nya ansökningar som inkommit till kommissionen sedan genomförandeförordning (EU) 2021/2325 antogs bör vissa ändringar göras i den förteckningen. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2021/2325 innehåller en förteckning över kontrollmyndigheter och kontrollorgan som erkänts som likvärdiga och behöriga att genomföra kontroller och utfärda intyg i tredjeländer. Mot bakgrund av de nya uppgifter och nya ansökningar som inkommit till kommissionen sedan genomförandeförordning (EU) 2021/2325 antogs bör vissa ändringar göras i den förteckningen.

| (4) | Anmälningar om bristande överensstämmelse har gjorts i informationssystemet för ekologiskt jordbruk (Ofis) av ”Control Union Certifications” (BIO-149), ”Ecocert SA” (BIO-154), ”Lacon GmbH” (BIO-134) och ”OneCert International PVT Ltd” (BIO-152). Anmälningarna rör kontaminering av ett stort antal sändningar av produkter som producerats i Indien och certifierats som ekologiska av dessa kontrollorgan. Kontamineringarna skedde med produkter och ämnen som inte är tillåtna i ekologisk produktion och/eller konventionell produktion inom unionen, i halter som är över – i många fall långt över – de gränsvärden som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (4). Dessa kontamineringar omfattar, men är inte begränsade till, kontamineringar med etylenoxid, som är cancerframkallande, mutagen och reproduktionstoxisk. |
| --- | --- |

(4)

Anmälningar om bristande överensstämmelse har gjorts i informationssystemet för ekologiskt jordbruk (Ofis) av ”Control Union Certifications” (BIO-149), ”Ecocert SA” (BIO-154), ”Lacon GmbH” (BIO-134) och ”OneCert International PVT Ltd” (BIO-152). Anmälningarna rör kontaminering av ett stort antal sändningar av produkter som producerats i Indien och certifierats som ekologiska av dessa kontrollorgan. Kontamineringarna skedde med produkter och ämnen som inte är tillåtna i ekologisk produktion och/eller konventionell produktion inom unionen, i halter som är över – i många fall långt över – de gränsvärden som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (4). Dessa kontamineringar omfattar, men är inte begränsade till, kontamineringar med etylenoxid, som är cancerframkallande, mutagen och reproduktionstoxisk.

| (5) | Dessutom har kontrollorganen i fråga inte visat att ekologiska produkter som importerats under deras kontroll har producerats i enlighet med sådana produktionsregler och genomgått sådana kontrollförfaranden som är likvärdiga med dem som fastställs i förordning (EG) nr 834/2007 och i kommissionens förordningar (EG) nr 889/2008 (5) och (EG) nr 1235/2008 (6). |
| --- | --- |

(5)

Dessutom har kontrollorganen i fråga inte visat att ekologiska produkter som importerats under deras kontroll har producerats i enlighet med sådana produktionsregler och genomgått sådana kontrollförfaranden som är likvärdiga med dem som fastställs i förordning (EG) nr 834/2007 och i kommissionens förordningar (EG) nr 889/2008 (5) och (EG) nr 1235/2008 (6).

| (6) | Kontrollorganen har inte heller vidtagit korrigerande åtgärder för att hantera de konstaterade oriktigheterna och överträdelserna. |
| --- | --- |

(6)

Kontrollorganen har inte heller vidtagit korrigerande åtgärder för att hantera de konstaterade oriktigheterna och överträdelserna.

| (7) | Med anledning av dessa skäl och i enlighet med artikel 4.1 d iv, v och vii i kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1342 (7) bör kontrollorganen ”Control Union Certifications”, ”Ecocert SA”, ”Lacon GmbH” och ”OneCert International PVT Ltd” strykas från förteckningen över kontrollmyndigheter och kontrollorgan som erkänts för Indien med avseende på likvärdighet enligt artikel 33.3 i förordning (EG) nr 834/2007. |
| --- | --- |

(7)

Med anledning av dessa skäl och i enlighet med artikel 4.1 d iv, v och vii i kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1342 (7) bör kontrollorganen ”Control Union Certifications”, ”Ecocert SA”, ”Lacon GmbH” och ”OneCert International PVT Ltd” strykas från förteckningen över kontrollmyndigheter och kontrollorgan som erkänts för Indien med avseende på likvärdighet enligt artikel 33.3 i förordning (EG) nr 834/2007.

| (8) | ”A CERT European Organization for Certification S.A.” har underrättat kommissionen om sin adressändring. |
| --- | --- |

(8)

”A CERT European Organization for Certification S.A.” har underrättat kommissionen om sin adressändring.

| (9) | Kommissionen har tagit emot och granskat en ansökan från ”BioGro New Zealand Limited” om att återkalla dess erkännande för alla tredjeländer för vilka det är erkänt i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har tagit emot och granskat en ansökan från ”BioGro New Zealand Limited” om att återkalla dess erkännande för alla tredjeländer för vilka det är erkänt i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2021/2325.

| (10) | ”Bureau Veritas Certification France SAS” har underrättat kommissionen om sin webbadressändring. |
| --- | --- |

(10)

”Bureau Veritas Certification France SAS” har underrättat kommissionen om sin webbadressändring.

| (11) | Kommissionen har tagit emot och granskat en ansökan från ”Ecocert SA” om att ändra dess namn. På grundval av den mottagna informationen har kommissionen konstaterat att det är motiverat att ersätta kontrollorganets namn med ”Ecocert SAS”. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har tagit emot och granskat en ansökan från ”Ecocert SA” om att ändra dess namn. På grundval av den mottagna informationen har kommissionen konstaterat att det är motiverat att ersätta kontrollorganets namn med ”Ecocert SAS”.

| (12) | Ackrediteringsorganet IOAS har underrättat kommissionen om återkallandet av dess ackreditering för kontrollorganet ”FairCert Certification Services Pvt Ltd”. Kommissionen har också uppmanat kontrollorganet att tillhandahålla ett giltigt ackrediteringscertifikat och att vidta lämpliga korrigerande åtgärder i tid. ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” svarade dock inte på ett tillfredsställande sätt inom den fastställda tidsfristen. Slutligen har ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” inte tillhandahållit kommissionen all information som rör dess tekniska dokumentation. Med anledning av dessa tre skäl och i enlighet med artikel 4.1 d iii i delegerad förordning (EU) 2021/1342 bör ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” strykas från den förteckning över kontrollmyndigheter och kontrollorgan som fastställs i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2021/2325 för alla tredjeländer. |
| --- | --- |

(12)

Ackrediteringsorganet IOAS har underrättat kommissionen om återkallandet av dess ackreditering för kontrollorganet ”FairCert Certification Services Pvt Ltd”. Kommissionen har också uppmanat kontrollorganet att tillhandahålla ett giltigt ackrediteringscertifikat och att vidta lämpliga korrigerande åtgärder i tid. ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” svarade dock inte på ett tillfredsställande sätt inom den fastställda tidsfristen. Slutligen har ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” inte tillhandahållit kommissionen all information som rör dess tekniska dokumentation. Med anledning av dessa tre skäl och i enlighet med artikel 4.1 d iii i delegerad förordning (EU) 2021/1342 bör ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” strykas från den förteckning över kontrollmyndigheter och kontrollorgan som fastställs i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2021/2325 för alla tredjeländer.

| (13) | ”Kiwa Sativa” har underrättat kommissionen om sin webbadressändring. |
| --- | --- |

(13)

”Kiwa Sativa” har underrättat kommissionen om sin webbadressändring.

| (14) | Kommissionen har tagit emot och granskat en ansökan från ”Lacon GmbH” om att återkalla dess erkännande för alla tredjeländer för vilka det är erkänt i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen har tagit emot och granskat en ansökan från ”Lacon GmbH” om att återkalla dess erkännande för alla tredjeländer för vilka det är erkänt i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2021/2325.

| (15) | Kommissionen har tagit emot och granskat en ansökan från ”LETIS S.A.” om att återkalla dess erkännande för Afghanistan, Azerbajdzjan, Belarus, Egypten, Elfenbenskusten, Etiopien, Förenade Arabemiraten, Iran, Kazakstan, Kirgizistan, Marocko, Moldavien, Pakistan, Ryssland, Tadzjikistan, Turkmenistan, Ukraina och Uzbekistan. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har tagit emot och granskat en ansökan från ”LETIS S.A.” om att återkalla dess erkännande för Afghanistan, Azerbajdzjan, Belarus, Egypten, Elfenbenskusten, Etiopien, Förenade Arabemiraten, Iran, Kazakstan, Kirgizistan, Marocko, Moldavien, Pakistan, Ryssland, Tadzjikistan, Turkmenistan, Ukraina och Uzbekistan.

| (16) | Ackrediteringsorganet IOAS har underrättat kommissionen om återkallandet av dess ackreditering för ”LETIS S.A.” i Turkiet. Kommissionen har också uppmanat kontrollorganet att tillhandahålla ett giltigt ackrediteringscertifikat för Turkiet och att vidta lämpliga korrigerande åtgärder i tid. ”LETIS S.A.” svarade dock inte på ett tillfredsställande sätt inom den fastställda tidsfristen. Med anledning av dessa två skäl och i enlighet med artikel 4.1 d iii i delegerad förordning (EU) 2021/1342 är det motiverat att återkalla erkännandet av ”LETIS S.A.” för Turkiet. |
| --- | --- |

(16)

Ackrediteringsorganet IOAS har underrättat kommissionen om återkallandet av dess ackreditering för ”LETIS S.A.” i Turkiet. Kommissionen har också uppmanat kontrollorganet att tillhandahålla ett giltigt ackrediteringscertifikat för Turkiet och att vidta lämpliga korrigerande åtgärder i tid. ”LETIS S.A.” svarade dock inte på ett tillfredsställande sätt inom den fastställda tidsfristen. Med anledning av dessa två skäl och i enlighet med artikel 4.1 d iii i delegerad förordning (EU) 2021/1342 är det motiverat att återkalla erkännandet av ”LETIS S.A.” för Turkiet.

| (17) | ”OneCert International PVT Ltd” har underrättat kommissionen om sin adressändring och webbadressändring. |
| --- | --- |

(17)

”OneCert International PVT Ltd” har underrättat kommissionen om sin adressändring och webbadressändring.

| (18) | Kommissionen har tagit emot en ansökan från ”Oregon Tilth” om att återkalla dess erkännande för Panama. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen har tagit emot en ansökan från ”Oregon Tilth” om att återkalla dess erkännande för Panama.

| (19) | Kommissionen har tagit emot en ansökan från ”Organic Standard” om att återkalla dess erkännande för Ryssland. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen har tagit emot en ansökan från ”Organic Standard” om att återkalla dess erkännande för Ryssland.

| (20) | Kommissionen har tagit emot och granskat en ansökan från ”Soil Association Certification Limited” om frivilligt upphörande av dess verksamhet för alla tredjeländer för vilka det är erkänt i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen har tagit emot och granskat en ansökan från ”Soil Association Certification Limited” om frivilligt upphörande av dess verksamhet för alla tredjeländer för vilka det är erkänt i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2021/2325.

| (21) | ”Tse-Xin Organic Certification Corporation” har underrättat kommissionen om sin adressändring. |
| --- | --- |

(21)

”Tse-Xin Organic Certification Corporation” har underrättat kommissionen om sin adressändring.

| (22) | Genomförandeförordning (EU) 2021/2325 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(22)

Genomförandeförordning (EU) 2021/2325 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (23) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för ekologisk produktion. |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för ekologisk produktion.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2021/2325 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| 2. | Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 150, 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2325 av den 16 december 2021 om upprättande, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848, av förteckningen över tredjeländer och förteckningen över kontrollmyndigheter och kontrollorgan som har erkänts i enlighet med artikel 33.2 och 33.3 i rådets förordning (EG) nr 834/2007 med avseende på import av ekologiska produkter till unionen (EUT L 465, 29.12.2021, s. 8).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 av den 5 september 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på ekologisk produktion, märkning och kontroll (EUT L 250, 18.9.2008, s. 1).

5

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 1235/2008 av den 8 december 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 vad gäller ordningen för import av ekologiska produkter från tredjeländer (EUT L 334, 12.12.2008, s. 25).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1342 av den 27 maj 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 med bestämmelser om den information som ska sändas av tredjeländer och av kontrollmyndigheter och kontrollorgan för tillsynen av deras erkännande enligt artikel 33.2 och 33.3 i rådets förordning (EG) nr 834/2007 när det gäller importerade ekologiska produkter och de åtgärder som ska vidtas vid utövandet av denna tillsyn (EUT L 292, 16.8.2021, s. 20).

7

---

BILAGA I

I punkt 5 i posten för Indien i bilaga I till förordning (EU) 2021/2325 ska raden för kodnummer IN-ORG-006 utgå.

---

BILAGA II

Bilaga II till förordning (EU) 2021/2325 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I posten för ”A CERT European Organization for Certification S.A.” ska punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | Adress: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Grekland” |
| --- | --- | --- |

1.

I posten för ”A CERT European Organization for Certification S.A.” ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

Adress: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Grekland”

| 2. | Posten för ”BioGro New Zealand Limited” ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Posten för ”BioGro New Zealand Limited” ska utgå.

| 3. | I posten för
  ”Bureau Veritas Certification France SAS”
  ska punkt 2 ersättas med följande:






  ”2. | Webbadress: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio” |
| --- | --- | --- |

3.

I posten för
  ”Bureau Veritas Certification France SAS”
  ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.

Webbadress: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio”

| 4. | I tabellen i punkt 3 i posten för ”Control Union Certifications” ska raden för Indien utgå. |
| --- | --- |

4.

I tabellen i punkt 3 i posten för ”Control Union Certifications” ska raden för Indien utgå.

| 5. | Posten för ”Ecocert SA” ska ändras på följande sätt:






  a) | Namnet ”Ecocert SA” ska ersättas med ”Ecocert SAS”. |
| --- | --- | --- |

5.

Posten för ”Ecocert SA” ska ändras på följande sätt:

a)

Namnet ”Ecocert SA” ska ersättas med ”Ecocert SAS”.

| b) | I tabellen i punkt 3 ska raden för Indien utgå. |
| --- | --- |

b)

I tabellen i punkt 3 ska raden för Indien utgå.

| 6. | Posten för ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” ska utgå. |
| --- | --- |

6.

Posten för ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” ska utgå.

| 7. | I posten för ”Kiwa Sativa” ska punkt 2 ersättas med följande:






  ”2. | Webbadress: www.kiwa.com/pt” |
| --- | --- | --- |

7.

I posten för ”Kiwa Sativa” ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.

Webbadress: www.kiwa.com/pt”

| 8. | Posten för ”Lacon GmbH” ska utgå. |
| --- | --- |

8.

Posten för ”Lacon GmbH” ska utgå.

| 9. | I posten för ”LETIS S.A.” ska punkt 3 ersättas med följande:






  ”3. | Berörda kodnummer, tredjeländer och produktkategorier:












  Kodnummer | Tredjeland | Produktkategori |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-135 | Argentina | — | — | x | x | — | — |
| BO-BIO-135 | Bolivia | x | — | — | x | — | — |
| èBR-BIO-135 ç | èBrasilienç | èx ç | — | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| èBZ-BIO-135 ç | èBelize ç | èx ç | — | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| èCO-BIO-135 ç | èColombia ç | èx ç | — | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| èCR-BIO-135 ç | èCosta Rica ç | è– ç | — | èx ç | è– ç | è– ç | è– ç |
| èDO-BIO-135 ç | èDominikanska republiken ç | èx ç | — | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| EC-BIO-135 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| èGT-BIO-135 ç | èGuatemala ç | èx ç | — | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| èHN-BIO-135 ç | èHonduras ç | èx ç | — | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| KY-BIO-135 | Caymanöarna | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-135 | Mexiko | x | — | — | — | — | — |
| èPA-BIO-135 ç | èPanama ç | èx ç | — | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| PE-BIO-135 | Peru | x | — | x | — | — | — |
| PY-BIO-135 | Paraguay | x | — | — | x | — | — |
| èSV-BIO-135 ç | èEl Salvador ç | èx ç | — | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| UY-BIO-135 | Uruguay | x | — | — | — | — | —” |

9.

I posten för ”LETIS S.A.” ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.

Berörda kodnummer, tredjeländer och produktkategorier:

Kodnummer

Tredjeland

Produktkategori

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-135

Argentina

—

—

x

x

—

—

BO-BIO-135

Bolivia

x

—

—

x

—

—

èBR-BIO-135 ç

èBrasilienç

èx ç

—

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

èBZ-BIO-135 ç

èBelize ç

èx ç

—

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

èCO-BIO-135 ç

èColombia ç

èx ç

—

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

èCR-BIO-135 ç

èCosta Rica ç

è– ç

—

èx ç

è– ç

è– ç

è– ç

èDO-BIO-135 ç

èDominikanska republiken ç

èx ç

—

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

EC-BIO-135

Ecuador

x

—

—

x

—

—

èGT-BIO-135 ç

èGuatemala ç

èx ç

—

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

èHN-BIO-135 ç

èHonduras ç

èx ç

—

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

KY-BIO-135

Caymanöarna

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-135

Mexiko

x

—

—

—

—

—

èPA-BIO-135 ç

èPanama ç

èx ç

—

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

PE-BIO-135

Peru

x

—

x

—

—

—

PY-BIO-135

Paraguay

x

—

—

x

—

—

èSV-BIO-135 ç

èEl Salvador ç

èx ç

—

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

UY-BIO-135

Uruguay

x

—

—

—

—

—”

| 10. | Posten för ”OneCert International PVT Ltd” ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:






  ”1. | Adress: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, Indien |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Posten för ”OneCert International PVT Ltd” ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.

Adress: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, Indien

| 2. | Webbadress: www.onecertinternational.com” |
| --- | --- |

2.

Webbadress: www.onecertinternational.com”

| b) | I tabellen i punkt 3 ska raden för Indien utgå. |
| --- | --- |

b)

I tabellen i punkt 3 ska raden för Indien utgå.

| 11. | I tabellen i punkt 3 i posten för ”Oregon Tilth” ska raden för Panama utgå. |
| --- | --- |

11.

I tabellen i punkt 3 i posten för ”Oregon Tilth” ska raden för Panama utgå.

| 12. | I tabellen i punkt 3 i posten för ”Organic Standard” ska raden för Ryssland utgå. |
| --- | --- |

12.

I tabellen i punkt 3 i posten för ”Organic Standard” ska raden för Ryssland utgå.

| 13. | Posten för ”Soil Association Certification Limited” ska utgå. |
| --- | --- |

13.

Posten för ”Soil Association Certification Limited” ska utgå.

| 14. | I posten för ”Tse-Xin Organic Certification Corporation” ska punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | Adress: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.” |
| --- | --- | --- |

14.

I posten för ”Tse-Xin Organic Certification Corporation” ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

Adress: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.”

---

BESLUT

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/70

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2050

av den 18 oktober 2022

om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/852 av den 21 maj 2019 om Regionkommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den österrikiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling.

| (2) | Den 17 februari 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/235 (2) om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike. Den 21 juni 2022 antog rådet beslut (EU) 2022/1000 (3) om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike. |
| --- | --- |

(2)

Den 17 februari 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/235 (2) om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike. Den 21 juni 2022 antog rådet beslut (EU) 2022/1000 (3) om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike.

| (3) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Christopher DREXLER har avgått. |
| --- | --- |

(3)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Christopher DREXLER har avgått.

| (4) | En plats som suppleant har blivit ledig till följd av att Hannes WENINGER har utsetts till ledamot i Regionkommittén. |
| --- | --- |

(4)

En plats som suppleant har blivit ledig till följd av att Hannes WENINGER har utsetts till ledamot i Regionkommittén.

| (5) | Den österrikiska regeringen har föreslagit Werner AMON, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (ledamot i Steiermarks delstatsregering), som ledamot i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025. |
| --- | --- |

(5)

Den österrikiska regeringen har föreslagit Werner AMON, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (ledamot i Steiermarks delstatsregering), som ledamot i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

| (6) | Den österrikiska regeringen har föreslagit Thomas STEINER, som är företrädare för ett lokalt organ och har valts till ett lokalt organ, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (ledamot i Eisenstadts stadsfullmäktige), som suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025: |
| --- | --- |

(6)

Den österrikiska regeringen har föreslagit Thomas STEINER, som är företrädare för ett lokalt organ och har valts till ett lokalt organ, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (ledamot i Eisenstadts stadsfullmäktige), som suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025:

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande företrädare för regionala eller lokala organ som har ett folkvalt mandat utnämns härmed till Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025:

| a) | som ledamot:






  — | Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (ledamot i Steiermarks delstatsregering), |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamot:

—

Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (ledamot i Steiermarks delstatsregering),

och

| b) | som suppleant:






  — | Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (ledamot i Eisenstadts stadsfullmäktige). |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleant:

—

Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (ledamot i Eisenstadts stadsfullmäktige).

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 18 oktober 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2020/235 av den 17 februari 2020 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike (EUT L 47 I, 20.2.2020, s. 7).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2022/1000 av den 21 juni 2022 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Österrike (EUT L 168, 27.6.2022, s. 78).

3

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/72

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2022/2051

av den 24 oktober 2022

om ändring av beslut (Gusp) 2015/1763 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 1 oktober 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/1763 (1) om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi. |
| --- | --- |

(1)

Den 1 oktober 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/1763 (1) om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi.

| (2) | På grundval av en översyn gjord av rådet av beslut (Gusp) 2015/1763 bör de restriktiva åtgärderna förlängas till och med den 31 oktober 2023 och tre personer bör strykas från förteckningen över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder i bilagan till beslut (Gusp) 2015/1763. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn gjord av rådet av beslut (Gusp) 2015/1763 bör de restriktiva åtgärderna förlängas till och med den 31 oktober 2023 och tre personer bör strykas från förteckningen över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder i bilagan till beslut (Gusp) 2015/1763.

| (3) | Beslut (Gusp) 2015/1763 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut (Gusp) 2015/1763 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut (Gusp) 2015/1763 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 6 andra stycket ska ersättas med följande:

  ”Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 oktober 2023.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 6 andra stycket ska ersättas med följande:

”Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 oktober 2023.”

| 2. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 24 oktober 2022.

På rådets vägnar

A. HUBÁČKOVÁ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2015/1763 av den 1 oktober 2015 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi (EUT L 257, 2.10.2015, s. 37).

1

---

BILAGA

I bilagan till beslut (Gusp) 2015/1763 (Förteckning över personer, enheter och organ som avses i artiklarna 1 och 2) ska följande poster utgå:

| — | Post 1 (Godefroid BIZIMANA). |
| --- | --- |

—

Post 1 (Godefroid BIZIMANA).

| — | Post 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA). |
| --- | --- |

—

Post 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA).

| — | Post 4 (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

Post 4 (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/74 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/74

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2022/2052

av den 24 oktober 2022

om ändring av beslut 2010/638/Gusp om restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 25 oktober 2010 antog rådet beslut 2010/638/Gusp (1) om restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea. |
| --- | --- |

(1)

Den 25 oktober 2010 antog rådet beslut 2010/638/Gusp (1) om restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea.

| (2) | På grundval av en översyn av beslut 2010/638/Gusp bör de restriktiva åtgärderna förlängas till och med den 27 oktober 2023. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn av beslut 2010/638/Gusp bör de restriktiva åtgärderna förlängas till och med den 27 oktober 2023.

| (3) | Rådet anser att titeln på beslut 2010/638/Gusp bör ändras. |
| --- | --- |

(3)

Rådet anser att titeln på beslut 2010/638/Gusp bör ändras.

| (4) | Beslut 2010/638/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2010/638/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2010/638/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Rådets beslut 2010/638/Gusp av den 25 oktober 2010 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Guinea”. |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med följande:

”Rådets beslut 2010/638/Gusp av den 25 oktober 2010 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Guinea”.

| 2. | Artikel 8.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Detta beslut ska tillämpas till och med den 27 oktober 2023. Det ska ses över kontinuerligt. Det ska vid behov förlängas eller ändras, om rådet bedömer att målen för beslutet inte har uppfyllts.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 8.2 ska ersättas med följande:

”2.   Detta beslut ska tillämpas till och med den 27 oktober 2023. Det ska ses över kontinuerligt. Det ska vid behov förlängas eller ändras, om rådet bedömer att målen för beslutet inte har uppfyllts.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 24 oktober 2022.

På rådets vägnar

A. HUBÁČKOVÁ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/638/Gusp av den 25 oktober 2010 om restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea (EUT L 280, 26.10.2010, s. 10).

1

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/75 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/75

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/2053

av den 18 oktober 2022

om ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet med titeln ”European citizens’ initiative for vegan meal” i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788

[delgivet med nr C(2022) 7418]

(Endast den engelska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788 av den 17 april 2019 om det europeiska medborgarinitiativet (1), särskilt artikel 6.2 och 6.3, och

av följande skäl:

| (1) | En ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet med titeln ”European citizens’ initiative for vegan meal” lämnades in till kommissionen den 30 augusti 2022. |
| --- | --- |

(1)

En ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet med titeln ”European citizens’ initiative for vegan meal” lämnades in till kommissionen den 30 augusti 2022.

| (2) | Enligt organisatörerna är syftet med initiativet att det alltid ska finnas ett veganalternativ på privata och offentliga ställen som säljer mat och dryck i Europa. Det europeiska medborgarinitiativet ”European citizens’ initiative for vegan meal” vänder sig till dem som är veganer och dem som respekterar rätten till veganalternativ. Det handlar också om att vidta åtgärder för klimatförändringarna genom att förenkla tillgången till växtbaserad mat i vardagen. Genom att äta veganskt utnyttjas och dödas inte djur, och initiativet ligger i linje med den växande medvetenheten om djurens rättigheter. Dessutom medför vegankost förändringar när det gäller val av produktion och anställning, och leder till strukturer och logistik med mindre föroreningar. I ”European citizens’ initiative for vegan meal” efterfrågas en lag om veganalternativ vid försäljning av mat och dryck till allmänheten i Europa. Förhoppningen är att medborgarnas deltagande ska leda till en EU-lag som verkligen främjar planeten genom att minska klimatkrisen samt utrotningen av vilda arter och avskogningen. Lagen kommer också att bidra till bättre markanvändning, skydd av marint liv, minskat matsvinn och minskad malnutrition. |
| --- | --- |

(2)

Enligt organisatörerna är syftet med initiativet att det alltid ska finnas ett veganalternativ på privata och offentliga ställen som säljer mat och dryck i Europa. Det europeiska medborgarinitiativet ”European citizens’ initiative for vegan meal” vänder sig till dem som är veganer och dem som respekterar rätten till veganalternativ. Det handlar också om att vidta åtgärder för klimatförändringarna genom att förenkla tillgången till växtbaserad mat i vardagen. Genom att äta veganskt utnyttjas och dödas inte djur, och initiativet ligger i linje med den växande medvetenheten om djurens rättigheter. Dessutom medför vegankost förändringar när det gäller val av produktion och anställning, och leder till strukturer och logistik med mindre föroreningar. I ”European citizens’ initiative for vegan meal” efterfrågas en lag om veganalternativ vid försäljning av mat och dryck till allmänheten i Europa. Förhoppningen är att medborgarnas deltagande ska leda till en EU-lag som verkligen främjar planeten genom att minska klimatkrisen samt utrotningen av vilda arter och avskogningen. Lagen kommer också att bidra till bättre markanvändning, skydd av marint liv, minskat matsvinn och minskad malnutrition.

| (3) | I en bilaga och i ett kompletterande dokument finns ytterligare uppgifter om initiativets ämne, mål och bakgrund och en redogörelse för skälen till att initiativet bör stödjas. Organisatörerna menar att man med ett veganalternativ vid försäljning av mat och dryck till allmänheten på privata och offentliga ställen förenklar tillgången till veganalternativ, bidrar till att bekämpa klimatkrisen genom att öka konsumtionen av växtbaserade livsmedel och minskar livsmedelskostnaden. Organisatörerna menar också att man genom att underlätta tillgången till veganmat i offentliga och privata sektorer av mat- och dryckesförsäljning bidrar till att minska koldioxidutsläppen, miljöförstöringen, vattenanvändningen och djurens lidande. |
| --- | --- |

(3)

I en bilaga och i ett kompletterande dokument finns ytterligare uppgifter om initiativets ämne, mål och bakgrund och en redogörelse för skälen till att initiativet bör stödjas. Organisatörerna menar att man med ett veganalternativ vid försäljning av mat och dryck till allmänheten på privata och offentliga ställen förenklar tillgången till veganalternativ, bidrar till att bekämpa klimatkrisen genom att öka konsumtionen av växtbaserade livsmedel och minskar livsmedelskostnaden. Organisatörerna menar också att man genom att underlätta tillgången till veganmat i offentliga och privata sektorer av mat- och dryckesförsäljning bidrar till att minska koldioxidutsläppen, miljöförstöringen, vattenanvändningen och djurens lidande.

| (4) | Vad gäller initiativets mål om att införa en rättslig skyldighet för aktörer på kundmarknaden för mat och dryck att erbjuda veganprodukter har kommissionen behörighet att lägga fram ett förslag till rättsakt på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget. I den mån initiativet kan påverka eller kräva särskilda åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har kommissionen dessutom behörighet att lägga fram förslag till rättsakter på grundval av artikel 43 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(4)

Vad gäller initiativets mål om att införa en rättslig skyldighet för aktörer på kundmarknaden för mat och dryck att erbjuda veganprodukter har kommissionen behörighet att lägga fram ett förslag till rättsakt på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget. I den mån initiativet kan påverka eller kräva särskilda åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har kommissionen dessutom behörighet att lägga fram förslag till rättsakter på grundval av artikel 43 i EUF-fördraget.

| (5) | Av dessa skäl faller inga delar av initiativet uppenbart utanför kommissionens befogenheter att lägga fram ett förslag till unionsrättsakt för att genomföra fördragen. |
| --- | --- |

(5)

Av dessa skäl faller inga delar av initiativet uppenbart utanför kommissionens befogenheter att lägga fram ett förslag till unionsrättsakt för att genomföra fördragen.

| (6) | Denna slutsats påverkar inte bedömningen av om initiativet uppfyller de konkreta materiella villkor som krävs för att kommissionen ska kunna agera, bland annat om det är förenligt med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(6)

Denna slutsats påverkar inte bedömningen av om initiativet uppfyller de konkreta materiella villkor som krävs för att kommissionen ska kunna agera, bland annat om det är förenligt med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna och de grundläggande rättigheterna.

| (7) | Gruppen av organisatörer har lämnat tillräckliga bevis på att den uppfyller kraven i artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) 2019/788 och har utsett kontaktpersoner i enlighet med artikel 5.3 första stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Gruppen av organisatörer har lämnat tillräckliga bevis på att den uppfyller kraven i artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) 2019/788 och har utsett kontaktpersoner i enlighet med artikel 5.3 första stycket i den förordningen.

| (8) | Initiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen eller mot de rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(8)

Initiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen eller mot de rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (9) | Initiativet med titeln ”European citizens’ initiative for vegan meal” bör därför registreras. |
| --- | --- |

(9)

Initiativet med titeln ”European citizens’ initiative for vegan meal” bör därför registreras.

| (10) | Slutsatsen att villkoren för registrering enligt artikel 6.3 i förordning (EU) 2019/788 är uppfyllda innebär inte att kommissionen på något sätt bekräftar att innehållet i initiativet är korrekt, då gruppen av organisatörer av initiativet är ensamt ansvarig för detta. De åsikter som framförs i initiativet är organisatörernas egna och kan inte på något sätt anses spegla kommissionens uppfattning. |
| --- | --- |

(10)

Slutsatsen att villkoren för registrering enligt artikel 6.3 i förordning (EU) 2019/788 är uppfyllda innebär inte att kommissionen på något sätt bekräftar att innehållet i initiativet är korrekt, då gruppen av organisatörer av initiativet är ensamt ansvarig för detta. De åsikter som framförs i initiativet är organisatörernas egna och kan inte på något sätt anses spegla kommissionens uppfattning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det europeiska medborgarinitiativet med titeln ”European citizens’ initiative for vegan meal” ska registreras.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till gruppen av organisatörer av medborgarinitiativet ”European citizens’ initiative for vegan meal”, som företräds av Paola Sgarbazzini och Nora Paglionico i egenskap av kontaktpersoner.

Utfärdat i Strasbourg den 18 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Věra JOUROVÁ

Vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 130, 17.5.2019, s. 55.

1

---

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/77 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/77

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/2054

av den 21 oktober 2022

om de olösta invändningarna vad gäller villkoren för att bevilja ett godkännande av biocidprodukten Preventol A 12 TK 50 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(delgivet med nr (2022) 7408)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 36.3, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 november 2016 lämnade företaget Lanxess Deutschland GmbH (sökanden) in en ansökan till de behöriga myndigheterna i ett antal medlemsstater, däribland Frankrike, Sverige och Tyskland, om parallellt ömsesidigt erkännande i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 528/2012 av biocidprodukten Preventol A 12 TK 50. Biocidprodukten, som innehåller propikonazol som verksamt ämne, är ett konserveringsmedel för ytbeläggningar i produkttyp 7 som ska användas av industriella användare för konservering av vatten- och lösningsmedelsbaserade färger och beläggningar. Nederländerna är referensmedlemsstat och ansvarar för utvärderingen av den ansökan som avses i artikel 34.1 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 november 2016 lämnade företaget Lanxess Deutschland GmbH (sökanden) in en ansökan till de behöriga myndigheterna i ett antal medlemsstater, däribland Frankrike, Sverige och Tyskland, om parallellt ömsesidigt erkännande i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 528/2012 av biocidprodukten Preventol A 12 TK 50. Biocidprodukten, som innehåller propikonazol som verksamt ämne, är ett konserveringsmedel för ytbeläggningar i produkttyp 7 som ska användas av industriella användare för konservering av vatten- och lösningsmedelsbaserade färger och beläggningar. Nederländerna är referensmedlemsstat och ansvarar för utvärderingen av den ansökan som avses i artikel 34.1 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (2) | Tyskland hänsköt den 16 september 2020 invändningarna till samordningsgruppen och angav att de villkor som Nederländerna fastställt i godkännandet inte säkerställer att biocidprodukten uppfyller kraven i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Tyskland hänsköt den 16 september 2020 invändningarna till samordningsgruppen och angav att de villkor som Nederländerna fastställt i godkännandet inte säkerställer att biocidprodukten uppfyller kraven i artikel 19.1 b iii i förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Den 17 september 2020 uppmanade samordningsgruppens sekretariat de andra berörda medlemsstaterna och sökanden att inkomma med skriftliga synpunkter på invändningarna. Sökanden lämnade sina skriftliga synpunkter den 29 september 2020. Invändningarna diskuterades i samordningsgruppen den 21 oktober 2020 tillsammans med sökanden. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 september 2020 uppmanade samordningsgruppens sekretariat de andra berörda medlemsstaterna och sökanden att inkomma med skriftliga synpunkter på invändningarna. Sökanden lämnade sina skriftliga synpunkter den 29 september 2020. Invändningarna diskuterades i samordningsgruppen den 21 oktober 2020 tillsammans med sökanden.

| (4) | Tyskland anser att riskreducerande åtgärder för utsläppande på marknaden av behandlade varor som behandlats med eller innehåller produkten endast kan ingå i ett godkännande av en biocidprodukt om de har angetts i villkoren för godkännandet av det verksamma ämnet. Eftersom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1609 (2) inte innehåller några nödvändiga riskreducerande åtgärder för utsläppande på marknaden av behandlade varor som behandlats med eller innehåller produkten anser Tyskland att de riskreducerande åtgärder för utsläppande på marknaden av behandlade varor som Nederländerna föreslagit inte kan ingå i godkännandet av biocidprodukten. Eftersom oacceptabla effekter på människors hälsa och miljön till följd av användning av biocidprodukten inte på ett korrekt sätt kan ingå i godkännandet av produkten anser därför Tyskland att produkten inte bör godkännas. |
| --- | --- |

(4)

Tyskland anser att riskreducerande åtgärder för utsläppande på marknaden av behandlade varor som behandlats med eller innehåller produkten endast kan ingå i ett godkännande av en biocidprodukt om de har angetts i villkoren för godkännandet av det verksamma ämnet. Eftersom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1609 (2) inte innehåller några nödvändiga riskreducerande åtgärder för utsläppande på marknaden av behandlade varor som behandlats med eller innehåller produkten anser Tyskland att de riskreducerande åtgärder för utsläppande på marknaden av behandlade varor som Nederländerna föreslagit inte kan ingå i godkännandet av biocidprodukten. Eftersom oacceptabla effekter på människors hälsa och miljön till följd av användning av biocidprodukten inte på ett korrekt sätt kan ingå i godkännandet av produkten anser därför Tyskland att produkten inte bör godkännas.

| (5) | Eftersom ingen överenskommelse om Tysklands invändning nåddes i samordningsgruppen hänsköt Nederländerna i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 den olösta invändningen till kommissionen den 16 december 2021. Nederländerna gav kommissionen en utförlig redogörelse för den fråga som medlemsstaterna inte kunde enas om och skälen till detta. Den redogörelsen vidarebefordrades till de berörda medlemsstaterna och sökanden. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom ingen överenskommelse om Tysklands invändning nåddes i samordningsgruppen hänsköt Nederländerna i enlighet med artikel 36.1 i förordning (EU) nr 528/2012 den olösta invändningen till kommissionen den 16 december 2021. Nederländerna gav kommissionen en utförlig redogörelse för den fråga som medlemsstaterna inte kunde enas om och skälen till detta. Den redogörelsen vidarebefordrades till de berörda medlemsstaterna och sökanden.

| (6) | I artikel 19.1 b iii och b iv i förordning (EU) nr 528/2012 föreskrivs att ett av villkoren för att bevilja ett godkännande är att det i enlighet med de gemensamma principerna för utvärdering av en dossier för biocidprodukter i bilaga VI till den förordningen har fastställts att biocidprodukt inte i sig eller till följd av resthalter har några oacceptabla effekter på människors och djurs hälsa eller på miljön. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 19.1 b iii och b iv i förordning (EU) nr 528/2012 föreskrivs att ett av villkoren för att bevilja ett godkännande är att det i enlighet med de gemensamma principerna för utvärdering av en dossier för biocidprodukter i bilaga VI till den förordningen har fastställts att biocidprodukt inte i sig eller till följd av resthalter har några oacceptabla effekter på människors och djurs hälsa eller på miljön.

| (7) | Enligt artikel 19.2 b i förordning (EU) nr 528/2012 ska det vid utvärderingen av huruvida en biocidprodukt uppfyller kriterierna i artikel 19.1 b beaktas hur behandlade varor som behandlats med eller innehåller biocidprodukten kan komma att användas. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 19.2 b i förordning (EU) nr 528/2012 ska det vid utvärderingen av huruvida en biocidprodukt uppfyller kriterierna i artikel 19.1 b beaktas hur behandlade varor som behandlats med eller innehåller biocidprodukten kan komma att användas.

| (8) | Enligt artikel 58.2 i förordning (EU) nr 528/2012 får en behandlad vara inte släppas ut på marknaden såvida inte samtliga verksamma ämnen i den biocidprodukt som varan behandlats med eller innehåller har tagits upp i den förteckning som upprättats i enlighet med artikel 9.2 i den förordningen för den relevanta produkttypen och användningen, eller i bilaga I till samma förordning, och eventuella villkor eller begränsningar som anges i dessa är uppfyllda. Nederländerna drog slutsatsen att användning av biocidprodukten skulle få oacceptabla effekter på människors hälsa och miljön, vilket kräver att riskreducerande åtgärder för utsläppande på marknaden och användning av behandlade varor som behandlats med eller innehåller biocidprodukten ingår i godkännandet av biocidprodukten. Villkoren i genomförandeförordning (EU) 2015/1609 innehåller inga särskilda riskreducerande åtgärder för utsläppande på marknaden av behandlade varor som behandlats med eller innehåller propikonazol, och i den genomförandeförordningen föreskrivs ingen möjlighet för medlemsstaternas behöriga myndigheter att fastställa sådana riskreducerande åtgärder i godkännandet av biocidprodukter som innehåller propikonazol för produkttyp 7, vilket skulle krävas för att hantera de oacceptabla risker som konstaterats för människors hälsa och miljön till följd av användning av behandlade varor som behandlats med eller innehåller biocidprodukten. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 58.2 i förordning (EU) nr 528/2012 får en behandlad vara inte släppas ut på marknaden såvida inte samtliga verksamma ämnen i den biocidprodukt som varan behandlats med eller innehåller har tagits upp i den förteckning som upprättats i enlighet med artikel 9.2 i den förordningen för den relevanta produkttypen och användningen, eller i bilaga I till samma förordning, och eventuella villkor eller begränsningar som anges i dessa är uppfyllda. Nederländerna drog slutsatsen att användning av biocidprodukten skulle få oacceptabla effekter på människors hälsa och miljön, vilket kräver att riskreducerande åtgärder för utsläppande på marknaden och användning av behandlade varor som behandlats med eller innehåller biocidprodukten ingår i godkännandet av biocidprodukten. Villkoren i genomförandeförordning (EU) 2015/1609 innehåller inga särskilda riskreducerande åtgärder för utsläppande på marknaden av behandlade varor som behandlats med eller innehåller propikonazol, och i den genomförandeförordningen föreskrivs ingen möjlighet för medlemsstaternas behöriga myndigheter att fastställa sådana riskreducerande åtgärder i godkännandet av biocidprodukter som innehåller propikonazol för produkttyp 7, vilket skulle krävas för att hantera de oacceptabla risker som konstaterats för människors hälsa och miljön till följd av användning av behandlade varor som behandlats med eller innehåller biocidprodukten.

| (9) | Efter en noggrann granskning av all information anser kommissionen att det inte går att säkerställa att villkoren i artikel 19.1 b iii och b iv i förordning (EU) nr 528/2012 uppfylls för biocidprodukten genom att det införs villkor för användning av biocidprodukter i behandlade varor utan att de personer som släpper ut behandlade varor som innehåller sådana biocidprodukter på marknaden samtidigt åläggs skyldigheter. Eftersom inga nödvändiga villkor eller begränsningar för säkerställande av en säker användning av biocidprodukten med hänsyn till hur behandlade varor som behandlats med eller innehåller biocidprodukten kan komma att användas emellertid fastställs i genomförandeförordning (EU) 2015/1609 och inte heller kan fastställas i godkännandet av biocidprodukten skulle användning av biocidprodukten i behandlade varor få oacceptabla effekter på människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

(9)

Efter en noggrann granskning av all information anser kommissionen att det inte går att säkerställa att villkoren i artikel 19.1 b iii och b iv i förordning (EU) nr 528/2012 uppfylls för biocidprodukten genom att det införs villkor för användning av biocidprodukter i behandlade varor utan att de personer som släpper ut behandlade varor som innehåller sådana biocidprodukter på marknaden samtidigt åläggs skyldigheter. Eftersom inga nödvändiga villkor eller begränsningar för säkerställande av en säker användning av biocidprodukten med hänsyn till hur behandlade varor som behandlats med eller innehåller biocidprodukten kan komma att användas emellertid fastställs i genomförandeförordning (EU) 2015/1609 och inte heller kan fastställas i godkännandet av biocidprodukten skulle användning av biocidprodukten i behandlade varor få oacceptabla effekter på människors hälsa och miljön.

| (10) | Kommissionen anser därför att produkten inte uppfyller villkoren i artikel 19.1 b iii och b iv i förordning (EU) nr 528/2012, eftersom en säker användning av biocidprodukten i behandlade varor inte kan säkerställas endast genom att det införs villkor för användning av biocidprodukterna i behandlade varor utan att de personer som släpper ut behandlade varor på marknaden samtidigt åläggs skyldigheter. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen anser därför att produkten inte uppfyller villkoren i artikel 19.1 b iii och b iv i förordning (EU) nr 528/2012, eftersom en säker användning av biocidprodukten i behandlade varor inte kan säkerställas endast genom att det införs villkor för användning av biocidprodukterna i behandlade varor utan att de personer som släpper ut behandlade varor på marknaden samtidigt åläggs skyldigheter.

| (11) | Den 21 juni 2022 gav kommissionen sökanden möjlighet att lämna skriftliga synpunkter i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EU) nr 528/2012. Den 18 juli 2022 lämnade sökanden skriftliga synpunkter som kommissionen har beaktat. |
| --- | --- |

(11)

Den 21 juni 2022 gav kommissionen sökanden möjlighet att lämna skriftliga synpunkter i enlighet med artikel 36.2 i förordning (EU) nr 528/2012. Den 18 juli 2022 lämnade sökanden skriftliga synpunkter som kommissionen har beaktat.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Eftersom en säker användning av biocidprodukten i behandlade varor inte kan säkerställas endast genom att det införs villkor för användning av biocidprodukterna i behandlade varor uppfyller biocidprodukten med nummer BC-HH028132-58 i registret för biocidprodukter inte villkoren i artikel 19.1 b iii och b iv i förordning (EU) nr 528/2012.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1609 av den 24 september 2015 om godkännande av propikonazol som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter för produkttyp 7 (EUT L 249, 25.9.2015, s. 17).

2

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 25.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/80

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Denna föreskrifts status och ikraftträdandedag bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

FN-föreskrift nr 147 – Enhetliga bestämmelser för godkännande av mekaniska kopplingsanordningar för jordbruksfordonskombinationer [2022/2055]

Datum för ikraftträdande: 2 januari 2019

Detta dokument tillhandahålls endast i informationssyfte. Den giltiga och rättsligt bindande texten är ECE/TRANS/WP.29/2018/69.

Innehåll

Föreskrift

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

3.

| 4. | Allmänna krav för mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ansökan om godkännande av ett fordon utrustat med en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

5.

| 6. | Allmänna krav för fordon utrustade med en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

6.

| 7. | Märkningar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Godkännande |
| --- | --- |

8.

| 9. | Modifiering av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten eller av fordonet och utökning av godkännande |
| --- | --- |

9.

| 10. | Förfaranden för produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar |
| --- | --- |

13.

Bilagor

| 1 | Rapport avseende anordningar och komponenter |
| --- | --- |

1

| 2 | Rapport avseende fordon |
| --- | --- |

2

| 3 | Exempel på utformning av godkännandemärket |
| --- | --- |

3

| 4 | Exempel på utformning av märkningen av de karakteristiska värdena |
| --- | --- |

4

| 5 | Krav för mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter för fordon av kategorierna T, R och S |
| --- | --- |

5

| 6 | Provning av mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter för fordon av kategorierna T, R och S |
| --- | --- |

6

| 7 | Installation och särskilda krav |
| --- | --- |

7

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | I denna föreskrift anges de bestämmelser som mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter ska uppfylla för att internationellt anses vara individuellt förenliga och utbytbara. |
| --- | --- |

1.1

I denna föreskrift anges de bestämmelser som mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter ska uppfylla för att internationellt anses vara individuellt förenliga och utbytbara.

| 1.2 | Denna föreskrift gäller anordningar och komponenter för fordon av kategorierna T, R eller S (1) (jordbruksfordon) avsedda att bilda en fordonskombination (2). |
| --- | --- |

1.2

Denna föreskrift gäller anordningar och komponenter för fordon av kategorierna T, R eller S (1

2

| 1.3 | Denna föreskrift gäller |
| --- | --- |

1.3

Denna föreskrift gäller

| 1.3.1 | standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.2, |
| --- | --- |

1.3.1

standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.2,

| 1.3.2 | icke standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.3, |
| --- | --- |

1.3.2

icke standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.3,

| 1.3.3 | diverse icke standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.4. |
| --- | --- |

1.3.3

diverse icke standardiserade anordningar och komponenter enligt definition i punkt 2.4.

| 1.4 | Denna föreskrift gäller inte kraftlyftar (trepunktskoppling) eller traktorers lägre länkarmar och deras kopplingar till det dragna fordonet. |
| --- | --- |

1.4

Denna föreskrift gäller inte kraftlyftar (trepunktskoppling) eller traktorers lägre länkarmar och deras kopplingar till det dragna fordonet.

2.   DEFINITIONER

I denna föreskrift gäller följande definitioner:

| 2.1 | mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter: alla delar och anordningar på fordonets ram, bärande karosseridelar och chassi genom vilka dragfordonet och släpfordonet eller påhängsvagnen kopplas ihop för att bilda en fordonskombination eller ett ledfordon. Detta omfattar också fasta, rörliga eller löstagbara delar som används för fastsättning eller användning av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten. |
| --- | --- |

2.1

mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter

| 2.1.1 | Kraven för automatisk koppling är uppfyllda om backning av dragfordonet mot släpfordonet är tillräckligt för att kopplingen helt ska komma i läge, låsas automatiskt och att låsningsanordningarnas låsning indikeras utan yttre ingripande. |
| --- | --- |

2.1.1

Kraven för automatisk koppling är uppfyllda om backning av dragfordonet mot släpfordonet är tillräckligt för att kopplingen helt ska komma i läge, låsas automatiskt och att låsningsanordningarnas låsning indikeras utan yttre ingripande.

| 2.2 | standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter: överensstämmer med de standardmått och karakteristiska värden som anges i denna föreskrift. De är utbytbara inom sin klass, oberoende av tillverkare vad gäller mått för installation och får vara kopplade till standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter i lämplig klass enligt bilaga 5, tabell 2. |
| --- | --- |

2.2

standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter

| 2.3 | icke standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter: överensstämmer inte i alla avseenden med de standardmått och karakteristiska värden som anges i denna föreskrift, men kan kopplas till standardiserade kopplingsanordningar och -komponenter av motsvarande klass. |
| --- | --- |

2.3

icke standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter

| 2.4 | diverse icke standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter: överensstämmer inte med de standardmått och karakteristiska värden som anges i denna föreskrift och kan inte anslutas till standardiserade kopplingsanordningar och -komponenter. Här ingår t.ex. anordningar som inte motsvarar någon av klasserna a till r som förtecknas i punkt 2.6, men som överensstämmer med befintliga nationella och internationella standarder. |
| --- | --- |

2.4

diverse icke standardiserade mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter

| 2.5 | Dragramar kan omfatta fler än en komponent och kan vara snabbt justerbara i höjdled eller justeras med hjälp av tappar.
  Denna förskrift gäller för dragramar som är separata enheter och inte utgör en del av traktorns konstruktion. |
| --- | --- |

2.5

Dragramar kan omfatta fler än en komponent och kan vara snabbt justerbara i höjdled eller justeras med hjälp av tappar.

Denna förskrift gäller för dragramar som är separata enheter och inte utgör en del av traktorns konstruktion.

| 2.6 | Mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter klassificeras efter typ enligt följande:







  2.6.1 | Klass a80 | Kopplingskula och överfall omfattande en rund anordning och beslag på dragfordonet för tillkoppling av släpfordonet medelst ett kulformat kopplingshuvud 80 (kulhandske). |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.2 | Klass b80 | Kopplingshuvud 80 med en 80 mm sfärisk kavitet fästa vid ett släpfordons dragstång och avsedda att sammankopplas med kopplingskula 80. |
| 2.6.3 | Klass c40 | Dragstångskopplingar av gaffeltyp med en tapp (30–38 mm i diameter) och en bygel med automatisk eller icke-automatisk stängning och låstapp på dragfordonet för koppling till släpfordonet medelst en kopplingsring. |
| 2.6.4 | Klass d40-1 | Dragstångsöglor 40 med ett cylindriskt hål lämpat för en tapp (30–38 mm i diameter) och en nominell tjocklek på 30,5 mm, fästa vid ett släpfordons dragstång och avsedda att sammankopplas med kopplingar av gaffeltyp. |
| 2.6.5 | Klass d40-2 | Dragstångsöglor 40 med ett cylindriskt hål lämpat för en tapp (30–38 mm i diameter) och en nominell tjocklek på 42 mm, fästa vid ett släpfordons dragstång och avsedda att sammankopplas med kopplingar av gaffeltyp. |
| 2.6.6 | Klass d50 | Ringformad dragstångsögla med ett hål som är 50 mm i diameter, fäst vid ett släpfordons dragstång och avsedd att sammankopplas med en dragkrok (klass g) eller en koppling av piton-typ (klass h). |
| 2.6.6.1 | Klass d50-1 | Ringformad dragstångsögla med ett hål som är 50 mm i diameter och nominell diameter på tvärsnittet 30 mm, fäst vid ett släpfordons dragstång och avsedd att sammankopplas med en dragkrok (klass g) eller en koppling av piton-typ (klass h). |
| 2.6.6.2 | Klass d50-2 | Ringformad dragstångsögla med ett hål som är 50 mm i diameter och diameter på tvärsnittet högst 41 mm, fäst vid ett släpfordons dragstång och avsedd att sammankopplas med en dragkrok (klass g). |
| 2.6.7 | Klass e | Icke standardiserade dragstänger omfattande dragstänger med gafflar och andra typer av dragstänger, hopkörningsanordningar och liknande utrustningsdelar som är monterade framtill på det dragna fordonet eller på fordonets chassi, vilka är lämpliga för koppling till dragfordonet medelst kopplingsringar, dragstångsöglor, kulformade kopplingshuvud eller liknande kopplingsanordningar.
  Dragstänger kan vara ledade för att kunna röra sig fritt i det vertikala planet och inte klara lodräta belastningar eller vara fixerade i det vertikala planet och således klara lodräta belastningar (oledade dragstänger). Oledade dragstänger kan vara helt styva eller ha en fjädrande eller reglerbar (dvs. hydraulisk) montering.
  Dragstänger kan också omfatta fler än en komponent och kan vara justerbara eller böjda. |
| 2.6.8 | Klass f | Icke standardiserade dragramar som består av alla komponenter och anordningar mellan kopplingsanordningarna, t.ex. gaffelkoppling, kulkoppling osv., och traktorns bakre del (t.ex. transmission, bärande karosseridelar eller chassit). |
| 2.6.9 | Klass g | Dragkrokar med överfall och en sänkningsanordning som drivs med extern strömförsörjning för fjärrstyrd till- och frånkoppling av släpfordonet med hjälp av öglor eller dragstångsöglor. |
| 2.6.10 | Klass h | Kopplingar av piton-typ med överfall som kopplas till släpfordonet med hjälp av öglor eller dragstångsöglor. |
| 2.6.11 | Klass i | Kopplingar av typen traktordragstång utan vridning runt längdaxeln. |
| 2.6.12 | Klass j | Dragstångsöglor fästa vid ett släpfordons dragstång och avsedda att sammankopplas med en traktordragstång (klass i). |
| 2.6.13 | Klass q | Dragstångskopplingar av gaffeltyp utan vridning runt längdaxeln. |
| 2.6.14 | Klass r | Dragstångsögla, vridning runt längdaxeln, med cirkulärt tvärsnitt och fäst vid ett släpfordons dragstång, avsedd att sammankopplas med kopplingar av gaffeltyp utan vridning (klass q). |
| 2.6.15 | Klass s | Kopplingsanordningar och -komponenter som inte överensstämmer med någon av klasserna a till r och vilka används för särskilda tillämpningar och i allmänhet omfattas av befintliga nationella eller internationella standarder (speciella för vissa länder). |

2.6

Mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter klassificeras efter typ enligt följande:

2.6.1

Klass a80

Kopplingskula och överfall omfattande en rund anordning och beslag på dragfordonet för tillkoppling av släpfordonet medelst ett kulformat kopplingshuvud 80 (kulhandske).

2.6.2

Klass b80

Kopplingshuvud 80 med en 80 mm sfärisk kavitet fästa vid ett släpfordons dragstång och avsedda att sammankopplas med kopplingskula 80.

2.6.3

Klass c40

Dragstångskopplingar av gaffeltyp med en tapp (30–38 mm i diameter) och en bygel med automatisk eller icke-automatisk stängning och låstapp på dragfordonet för koppling till släpfordonet medelst en kopplingsring.

2.6.4

Klass d40-1

Dragstångsöglor 40 med ett cylindriskt hål lämpat för en tapp (30–38 mm i diameter) och en nominell tjocklek på 30,5 mm, fästa vid ett släpfordons dragstång och avsedda att sammankopplas med kopplingar av gaffeltyp.

2.6.5

Klass d40-2

Dragstångsöglor 40 med ett cylindriskt hål lämpat för en tapp (30–38 mm i diameter) och en nominell tjocklek på 42 mm, fästa vid ett släpfordons dragstång och avsedda att sammankopplas med kopplingar av gaffeltyp.

2.6.6

Klass d50

Ringformad dragstångsögla med ett hål som är 50 mm i diameter, fäst vid ett släpfordons dragstång och avsedd att sammankopplas med en dragkrok (klass g) eller en koppling av piton-typ (klass h).

2.6.6.1

Klass d50-1

Ringformad dragstångsögla med ett hål som är 50 mm i diameter och nominell diameter på tvärsnittet 30 mm, fäst vid ett släpfordons dragstång och avsedd att sammankopplas med en dragkrok (klass g) eller en koppling av piton-typ (klass h).

2.6.6.2

Klass d50-2

Ringformad dragstångsögla med ett hål som är 50 mm i diameter och diameter på tvärsnittet högst 41 mm, fäst vid ett släpfordons dragstång och avsedd att sammankopplas med en dragkrok (klass g).

2.6.7

Klass e

Icke standardiserade dragstänger omfattande dragstänger med gafflar och andra typer av dragstänger, hopkörningsanordningar och liknande utrustningsdelar som är monterade framtill på det dragna fordonet eller på fordonets chassi, vilka är lämpliga för koppling till dragfordonet medelst kopplingsringar, dragstångsöglor, kulformade kopplingshuvud eller liknande kopplingsanordningar.

Dragstänger kan vara ledade för att kunna röra sig fritt i det vertikala planet och inte klara lodräta belastningar eller vara fixerade i det vertikala planet och således klara lodräta belastningar (oledade dragstänger). Oledade dragstänger kan vara helt styva eller ha en fjädrande eller reglerbar (dvs. hydraulisk) montering.

Dragstänger kan också omfatta fler än en komponent och kan vara justerbara eller böjda.

2.6.8

Klass f

Icke standardiserade dragramar som består av alla komponenter och anordningar mellan kopplingsanordningarna, t.ex. gaffelkoppling, kulkoppling osv., och traktorns bakre del (t.ex. transmission, bärande karosseridelar eller chassit).

2.6.9

Klass g

Dragkrokar med överfall och en sänkningsanordning som drivs med extern strömförsörjning för fjärrstyrd till- och frånkoppling av släpfordonet med hjälp av öglor eller dragstångsöglor.

2.6.10

Klass h

Kopplingar av piton-typ med överfall som kopplas till släpfordonet med hjälp av öglor eller dragstångsöglor.

2.6.11

Klass i

Kopplingar av typen traktordragstång utan vridning runt längdaxeln.

2.6.12

Klass j

Dragstångsöglor fästa vid ett släpfordons dragstång och avsedda att sammankopplas med en traktordragstång (klass i).

2.6.13

Klass q

Dragstångskopplingar av gaffeltyp utan vridning runt längdaxeln.

2.6.14

Klass r

Dragstångsögla, vridning runt längdaxeln, med cirkulärt tvärsnitt och fäst vid ett släpfordons dragstång, avsedd att sammankopplas med kopplingar av gaffeltyp utan vridning (klass q).

2.6.15

Klass s

Kopplingsanordningar och -komponenter som inte överensstämmer med någon av klasserna a till r och vilka används för särskilda tillämpningar och i allmänhet omfattas av befintliga nationella eller internationella standarder (speciella för vissa länder).

| 2.7 | fjärrmanövreringsanordningar: anordningar och komponenter som gör det möjligt att manövrera kopplingsanordningen från sidan av fordonet eller från förarhytten. |
| --- | --- |

2.7

fjärrmanövreringsanordningar

| 2.8 | fjärrindikatorer: anordningar och komponenter som visar att kopplingen är genomförd och att säkerhetsanordningarna är låsta. |
| --- | --- |

2.8

fjärrindikatorer

| 2.9 | typ av kopplingsanordning eller -komponent: anordning eller komponent som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som |
| --- | --- |

2.9

typ av kopplingsanordning eller -komponent

| 2.9.1 | tillverkarens eller leverantörens handelsnamn eller varumärke, |
| --- | --- |

2.9.1

tillverkarens eller leverantörens handelsnamn eller varumärke,

| 2.9.2 | kopplingsklassen enligt definition i punkt 2.6, |
| --- | --- |

2.9.2

kopplingsklassen enligt definition i punkt 2.6,

| 2.9.3 | yttre form, huvudmått eller andra grundläggande skillnader i fråga om utformning, inklusive använda material, och |
| --- | --- |

2.9.3

yttre form, huvudmått eller andra grundläggande skillnader i fråga om utformning, inklusive använda material, och

| 2.9.4 | de karakteristiska värdena D, Dc, S, Av och V enligt definitionen i punkt 2.10. |
| --- | --- |

2.9.4

de karakteristiska värdena D, Dc, S, Av

| 2.10 | De karakteristiska värdena D, Dc, S, Av och V definieras eller fastställs enligt följande: |
| --- | --- |

2.10

De karakteristiska värdena D, Dc, S, Av

| 2.10.1 | D- eller Dc-värdet är det teoretiska referensvärdet för de horisontella krafterna mellan dragfordonet och släpfordonet och används som utgångspunkt för dynamisk provning av horisontella belastningar.
  För mekaniska kopplingsanordningar och komponenter som inte är avsedda att tåla vertikala belastningar beräknas värdet:





  För mekaniska kopplingsanordningar och komponenter för släpfordon med oledad dragstång, enligt definitionen i punkt 2.12, beräknas värdet:





  där






  T | är dragfordonets största tekniskt tillåtna vikt i ton. I förekommande fall omfattar detta den vertikala belastning som anbringas av ett släpfordon med oledad dragstång (3), |
| --- | --- | --- |
| R | är den största tekniskt tillåtna vikten, i ton, för ett släpfordon med en dragstång som är fritt rörlig i det vertikala planet eller för en påhängsvagn3, |
| C | är den vikt, i ton, som överförs till marken av axeln eller axlarna på släpfordonet med oledad dragstång, enligt definitionen i punkt 2.12, när den är kopplad till dragfordonet och lastad enligt den största tekniskt tillåtna vikten2, |
| g | är tyngdacceleration (antas vara 9,81 m/s2), |
| S | definieras i punkt 2.10.2. |

2.10.1

D- eller Dc-värdet är det teoretiska referensvärdet för de horisontella krafterna mellan dragfordonet och släpfordonet och används som utgångspunkt för dynamisk provning av horisontella belastningar.

För mekaniska kopplingsanordningar och komponenter som inte är avsedda att tåla vertikala belastningar beräknas värdet:

Formula

För mekaniska kopplingsanordningar och komponenter för släpfordon med oledad dragstång, enligt definitionen i punkt 2.12, beräknas värdet:

Formula

där

T

är dragfordonets största tekniskt tillåtna vikt i ton. I förekommande fall omfattar detta den vertikala belastning som anbringas av ett släpfordon med oledad dragstång (3),

3

R

är den största tekniskt tillåtna vikten, i ton, för ett släpfordon med en dragstång som är fritt rörlig i det vertikala planet eller för en påhängsvagn3,

3

C

är den vikt, i ton, som överförs till marken av axeln eller axlarna på släpfordonet med oledad dragstång, enligt definitionen i punkt 2.12, när den är kopplad till dragfordonet och lastad enligt den största tekniskt tillåtna vikten2,

2

g

är tyngdacceleration (antas vara 9,81 m/s2),

2

S

definieras i punkt 2.10.2.

| 2.10.2 | S är den vertikala belastningen i kilogram som släpfordonet med oledad dragstång (enligt definitionen i punkt 2.12) med största tekniskt tillåtna vikt3 under statiska förhållanden överför på kopplingen. |
| --- | --- |

2.10.2

S är den vertikala belastningen i kilogram som släpfordonet med oledad dragstång (enligt definitionen i punkt 2.12) med största tekniskt tillåtna vikt3

| 2.10.3 | Av är den största tillåtna axelbelastningen för den styrda axeln i ton när det gäller släpfordon med ledade dragstänger. |
| --- | --- |

2.10.3

Av är den största tillåtna axelbelastningen för den styrda axeln i ton när det gäller släpfordon med ledade dragstänger.

| 2.10.4 | V är det teoretiska referensvärdet för amplituden på den vertikala kraft som ett släpfordon med oledad dragstång med en tekniskt tillåten största vikt på mer än 3,5 ton överför på kopplingen. V-värdet är utgångspunkt för vertikala provningsbelastningar vid dynamisk provning. |
| --- | --- |

2.10.4

V är det teoretiska referensvärdet för amplituden på den vertikala kraft som ett släpfordon med oledad dragstång med en tekniskt tillåten största vikt på mer än 3,5 ton överför på kopplingen. V-värdet är utgångspunkt för vertikala provningsbelastningar vid dynamisk provning.

Formula

| 2.11 | Symboler och definitioner som används i bilaga 6 till denna föreskrift.







  Av | = | tillåten största axelbelastning för den styrda axeln i ton när det gäller släpfordon med ledade dragstänger. |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | belastningen på släpfordon med oledad dragstång i ton – se punkt 2.10.1 i denna föreskrift. |
| D | = | D-värdet i kN – se punkt 2.10.1 i denna föreskrift. |
| Dc | = | Dc-värdet i kN för släpfordon med oledad dragstång – se punkt 2.10.1 i denna föreskrift. |
| R | = | det dragna fordonets massa i ton – se punkt 2.10.1 i denna föreskrift. |
| T | = | dragfordonets massa i ton – se punkt 2.10.1 i denna föreskrift. |
| Fs | = | statisk lyftkraft uttryckt i kN. |
| Fh | = | horisontell provningskraftkomponent i fordonets längsgående axel, uttryckt i kN. |
| Fv | = | vertikal provningskraftkomponent uttryckt i kN. |
| S | = | statisk vertikal belastning i kg. |
| V | = | V-värde i kN – se punkt 2.10.4 i denna föreskrift. |
| g | = | tyngdacceleration, som antas vara 9,81 m/s2. |
| vmax | = | den högsta konstruktionshastighet som kopplingsanordningen och fordonet är provade och godkända för med avseende på denna föreskrift. |

2.11

Symboler och definitioner som används i bilaga 6 till denna föreskrift.

Av

=

tillåten största axelbelastning för den styrda axeln i ton när det gäller släpfordon med ledade dragstänger.

C

=

belastningen på släpfordon med oledad dragstång i ton – se punkt 2.10.1 i denna föreskrift.

D

=

D-värdet i kN – se punkt 2.10.1 i denna föreskrift.

Dc

=

Dc-värdet i kN för släpfordon med oledad dragstång – se punkt 2.10.1 i denna föreskrift.

c

R

=

det dragna fordonets massa i ton – se punkt 2.10.1 i denna föreskrift.

T

=

dragfordonets massa i ton – se punkt 2.10.1 i denna föreskrift.

Fs

=

statisk lyftkraft uttryckt i kN.

Fh

=

horisontell provningskraftkomponent i fordonets längsgående axel, uttryckt i kN.

Fv

=

vertikal provningskraftkomponent uttryckt i kN.

S

=

statisk vertikal belastning i kg.

V

=

V-värde i kN – se punkt 2.10.4 i denna föreskrift.

g

=

tyngdacceleration, som antas vara 9,81 m/s2.

vmax

max

=

den högsta konstruktionshastighet som kopplingsanordningen och fordonet är provade och godkända för med avseende på denna föreskrift.

Index:

| O | = | största provningskraft |
| --- | --- | --- |
| U | = | minsta provningskraft |
| s | = | statisk kraft |
| h | = | horisontell |
| p | = | pulserande |
| res | = | resultant |
| v | = | vertikal |
| w | = | växlande kraft |

O

=

största provningskraft

U

=

minsta provningskraft

s

=

statisk kraft

h

=

horisontell

p

=

pulserande

res

=

resultant

v

=

vertikal

w

=

växlande kraft

| 2.12 | släpfordon med oledad dragstång: släpfordon med en axel eller axelgrupp, en dragstång som inte kan rotera i förhållande till fordonet eller som på grund av t.ex. ett fjädringssystem endast kan rotera i begränsad omfattning kring en axel – parallellt mot vägbanan och vinkelrätt mot färdriktningen – och som därmed kan överföra vertikala krafter till dragfordonet. En del av vikten av ett sådant släpfordon bärs av dragfordonet. En hydrauliskt justerbar ledad dragstång anses vara en oledad dragstång (4). |
| --- | --- |

2.12

släpfordon med oledad dragstång

4

| 2.13 | positivt mekaniskt grepp: att en anordning och dess beståndsdelars utformning och geometri ska vara sådana att den inte öppnas eller låses upp under påverkan av någon kraft eller kraftkomponenter för vilka den utsätts vid normal användning eller provning. |
| --- | --- |

2.13

positivt mekaniskt grepp

| 2.14 | fordonstyp: fordon som inte skiljer sig åt vad gäller följande grundläggande egenskaper: konstruktion, mått, utformning eller material inom områden där den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten är fastsatt. Detta gäller både dragfordon och släpfordon. |
| --- | --- |

2.14

fordonstyp

3.   Ansökan om godkännande av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent

| 3.1 | Ansökan om godkännande ska inlämnas av innehavaren av handelsnamnet eller varumärket eller av dennes vederbörligen godkända representant. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om godkännande ska inlämnas av innehavaren av handelsnamnet eller varumärket eller av dennes vederbörligen godkända representant.

| 3.2 | Ansökan ska för varje typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent åtföljas av följande information, exempelvis enligt det meddelandeformulär som ges i bilaga 1: |
| --- | --- |

3.2

Ansökan ska för varje typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent åtföljas av följande information, exempelvis enligt det meddelandeformulär som ges i bilaga 1:

| 3.2.1 | Uppgifter om tillverkarens eller leverantörens handelsnamn eller varumärke som ska anbringas på kopplingsanordningen eller -komponenten. |
| --- | --- |

3.2.1

Uppgifter om tillverkarens eller leverantörens handelsnamn eller varumärke som ska anbringas på kopplingsanordningen eller -komponenten.

| 3.2.2 | Ritningar som är tillräckligt detaljerade för att definiera anordningen eller komponenten och som specificerar hur den ska monteras på fordonet. Ritningarna ska visa placeringen av det utrymme som är avsett för godkännandenumret och de andra märkningar som anges i punkt 7. |
| --- | --- |

3.2.2

Ritningar som är tillräckligt detaljerade för att definiera anordningen eller komponenten och som specificerar hur den ska monteras på fordonet. Ritningarna ska visa placeringen av det utrymme som är avsett för godkännandenumret och de andra märkningar som anges i punkt 7.

| 3.2.3 | En uppgift om vilka av värdena D, Dc, S, Av och V som är tillämpliga, såsom de definieras i punkt 2.10. |
| --- | --- |

3.2.3

En uppgift om vilka av värdena D, Dc

| 3.2.3.1 | De karakteristiska värdena för kopplingsanordningarna ska vara minst lika stora som de som gäller för största tillåtna vikter för dragfordon, släpfordon och fordonskombination. |
| --- | --- |

3.2.3.1

De karakteristiska värdena för kopplingsanordningarna ska vara minst lika stora som de som gäller för största tillåtna vikter för dragfordon, släpfordon och fordonskombination.

| 3.2.4 | En detaljerad teknisk beskrivning av anordningen eller komponenten, där typen och använda material särskilt anges. |
| --- | --- |

3.2.4

En detaljerad teknisk beskrivning av anordningen eller komponenten, där typen och använda material särskilt anges.

| 3.2.5 | Provexemplar enligt vad som begärs av typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

3.2.5

Provexemplar enligt vad som begärs av typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten.

| 3.2.6 | Alla provexemplar ska vara helt färdigbehandlade med den slutliga ytbehandlingen pålagd. Om emellertid den slutliga behandlingen utförs med målning eller epoxypulverbeläggning, ska denna utelämnas. |
| --- | --- |

3.2.6

Alla provexemplar ska vara helt färdigbehandlade med den slutliga ytbehandlingen pålagd. Om emellertid den slutliga behandlingen utförs med målning eller epoxypulverbeläggning, ska denna utelämnas.

4.   ALLMÄNNA KRAV FÖR MEKANISKA KOPPLINGSANORDNINGAR ELLER -KOMPONENTER

| 4.1 | Varje provexemplar ska uppfylla de krav för mått och hållfasthet som anges i bilagorna 5 och 6. Efter de provningar som anges i bilaga 6 får det inte finnas några sprickor, brott eller någon bestående orimligt stor deformation som kan vara till förfång för anordningens eller komponentens tillfredsställande funktion. |
| --- | --- |

4.1

Varje provexemplar ska uppfylla de krav för mått och hållfasthet som anges i bilagorna 5 och 6. Efter de provningar som anges i bilaga 6 får det inte finnas några sprickor, brott eller någon bestående orimligt stor deformation som kan vara till förfång för anordningens eller komponentens tillfredsställande funktion.

| 4.2 | Alla delar av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten vars felfunktion kan orsaka att dragfordonet och släpfordonet kopplas isär ska vara gjorda av stål eller gjutjärn. Andra material kan användas under förutsättning att deras likvärdighet har bevisats av tillverkaren på ett tillfredsställande sätt för den typgodkännandemyndighet eller tekniska tjänst som hör till den part i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift. |
| --- | --- |

4.2

Alla delar av den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten vars felfunktion kan orsaka att dragfordonet och släpfordonet kopplas isär ska vara gjorda av stål eller gjutjärn. Andra material kan användas under förutsättning att deras likvärdighet har bevisats av tillverkaren på ett tillfredsställande sätt för den typgodkännandemyndighet eller tekniska tjänst som hör till den part i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift.

| 4.3 | De mekaniska kopplingsanordningarna eller -komponenterna ska vara säkra att använda, och till- och frånkoppling ska vara möjlig för en person utan användning av verktyg. Kopplingsanordningar avsedda för släpfordon med en tekniskt tillåten största vikt över 3,5 ton ska vara av någon av följande typer:






  a) | Automatisk kopplingsanordning som definieras i 2.2. |
| --- | --- | --- |

4.3

De mekaniska kopplingsanordningarna eller -komponenterna ska vara säkra att använda, och till- och frånkoppling ska vara möjlig för en person utan användning av verktyg. Kopplingsanordningar avsedda för släpfordon med en tekniskt tillåten största vikt över 3,5 ton ska vara av någon av följande typer:

a)

Automatisk kopplingsanordning som definieras i 2.2.

| b) | Automatiskt kopplad och låst i ett förfarande där påbörjad koppling avslutas automatiskt och det låsta läget visas inom förarens direkta synfält. |
| --- | --- |

b)

Automatiskt kopplad och låst i ett förfarande där påbörjad koppling avslutas automatiskt och det låsta läget visas inom förarens direkta synfält.

| c) | Manuellt låst och säkrad utan automatisk eller självlåsande anordning. |
| --- | --- |

c)

Manuellt låst och säkrad utan automatisk eller självlåsande anordning.

| 4.4 | De mekaniska kopplingsanordningarna eller -komponenterna ska vara så utformade och tillverkade att de vid normal användning och korrekt underhåll och utbyte av slitdelar fortsätter att fungera tillfredsställande och bibehåller de egenskaper som föreskrivs i denna föreskrift. |
| --- | --- |

4.4

De mekaniska kopplingsanordningarna eller -komponenterna ska vara så utformade och tillverkade att de vid normal användning och korrekt underhåll och utbyte av slitdelar fortsätter att fungera tillfredsställande och bibehåller de egenskaper som föreskrivs i denna föreskrift.

| 4.5 | Alla mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter ska konstrueras så att de har positivt mekaniskt grepp, och det stängda läget ska låsas minst en gång av ytterligare ett positivt mekaniskt grepp om inte ytterligare krav anges i bilaga 5. Alternativt kan det finnas två eller fler separata anordningar som säkerställer anordningens integritet, men varje anordning ska utformas så att den har positivt mekaniskt grepp och ska provas individuellt enligt de krav som anges bilaga 6. Den positiva mekaniska inkopplingen ska ske såsom definieras i punkt 2.13.
  Fjäderkrafter får användas endast för att stänga anordningen och för att förhindra vibrationer från att orsaka att anordningens delar rör sig till lägen där kopplingen kan öppnas eller frånkopplas.
  Felfunktion eller avsaknad av en enskild fjäder ska inte medföra att hela anordningen öppnas eller frånkopplas.
  Om anordningarna för fjärrindikation installeras i fordonets hytt ska de monteras så att de är tydligt synliga inom förarens direkta synfält.
  Om anordningarna för fjärrindikation installeras på sidan av fordonet ska de vara permanent och tydligt synliga. Fjärrindikationsanordningen ska aktiveras och återställas automatiskt vid varje öppning och stängning av kopplingen. |
| --- | --- |

4.5

Alla mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter ska konstrueras så att de har positivt mekaniskt grepp, och det stängda läget ska låsas minst en gång av ytterligare ett positivt mekaniskt grepp om inte ytterligare krav anges i bilaga 5. Alternativt kan det finnas två eller fler separata anordningar som säkerställer anordningens integritet, men varje anordning ska utformas så att den har positivt mekaniskt grepp och ska provas individuellt enligt de krav som anges bilaga 6. Den positiva mekaniska inkopplingen ska ske såsom definieras i punkt 2.13.

Fjäderkrafter får användas endast för att stänga anordningen och för att förhindra vibrationer från att orsaka att anordningens delar rör sig till lägen där kopplingen kan öppnas eller frånkopplas.

Felfunktion eller avsaknad av en enskild fjäder ska inte medföra att hela anordningen öppnas eller frånkopplas.

Om anordningarna för fjärrindikation installeras i fordonets hytt ska de monteras så att de är tydligt synliga inom förarens direkta synfält.

Om anordningarna för fjärrindikation installeras på sidan av fordonet ska de vara permanent och tydligt synliga. Fjärrindikationsanordningen ska aktiveras och återställas automatiskt vid varje öppning och stängning av kopplingen.

| 4.6 | Instruktioner för montering och användning som är tillräckliga för att en kompetent person ska kunna montera och använda anordningen på riktigt sätt ska följa med varje kopplingsanordning – se även bilaga 7. Instruktionerna ska finnas på åtminstone det språk som används i det land där den säljs. Vad gäller anordningar och komponenter som tillhandahålls för originalmontering av en fordonstillverkare eller påbyggare kan installationsanvisningarna avvaras, men fordonstillverkaren eller påbyggaren hålls ansvarig för att fordonsanvändaren tillhandahålls nödvändiga anvisningar för korrekt användning av kopplingsanordningen eller -komponenten. |
| --- | --- |

4.6

Instruktioner för montering och användning som är tillräckliga för att en kompetent person ska kunna montera och använda anordningen på riktigt sätt ska följa med varje kopplingsanordning – se även bilaga 7. Instruktionerna ska finnas på åtminstone det språk som används i det land där den säljs. Vad gäller anordningar och komponenter som tillhandahålls för originalmontering av en fordonstillverkare eller påbyggare kan installationsanvisningarna avvaras, men fordonstillverkaren eller påbyggaren hålls ansvarig för att fordonsanvändaren tillhandahålls nödvändiga anvisningar för korrekt användning av kopplingsanordningen eller -komponenten.

| 4.7 | Draganordningar som är snabbt inställbara i höjdled och saknar servosystem får inte ha en manöverkraft på mer än 40 daN. |
| --- | --- |

4.7

Draganordningar som är snabbt inställbara i höjdled och saknar servosystem får inte ha en manöverkraft på mer än 40 daN.

5.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV ETT FORDON UTRUSTAT MED EN MEKANISK KOPPLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

| 5.1 | Ansökan om godkännande av en fordonstyp vad gäller montering av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent ska inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen godkända representant. |
| --- | --- |

5.1

Ansökan om godkännande av en fordonstyp vad gäller montering av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent ska inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen godkända representant.

| 5.2 | Den ska åtföljas av följande information för att göra det möjligt för typgodkännandemyndigheten att fylla i det meddelandeformulär som anges i bilaga 2: |
| --- | --- |

5.2

Den ska åtföljas av följande information för att göra det möjligt för typgodkännandemyndigheten att fylla i det meddelandeformulär som anges i bilaga 2:

| 5.2.1 | Ritningar som är tillräckligt detaljerade för att identifiera anordningen eller komponenten och som specificerar hur den ska monteras på fordonet. Ritningarna ska visa placeringen av det utrymme som är avsett för godkännandenumret och de andra märkningar som anges i punkt 7. |
| --- | --- |

5.2.1

Ritningar som är tillräckligt detaljerade för att identifiera anordningen eller komponenten och som specificerar hur den ska monteras på fordonet. Ritningarna ska visa placeringen av det utrymme som är avsett för godkännandenumret och de andra märkningar som anges i punkt 7.

| 5.2.2 | En detaljerad teknisk beskrivning av anordningen eller komponenten, där typen och använda material särskilt anges. |
| --- | --- |

5.2.2

En detaljerad teknisk beskrivning av anordningen eller komponenten, där typen och använda material särskilt anges.

| 5.2.3 | En uppgift om vilka av värdena D, Dc, S, Av och V som är tillämpliga, såsom de definieras i punkt 2.10. |
| --- | --- |

5.2.3

En uppgift om vilka av värdena D, Dc

v

| 5.2.3.1 | De karakteristiska värdena ska vara minst lika stora som de som gäller för största tillåtna vikter för dragfordon, släpfordon och fordonskombination. |
| --- | --- |

5.2.3.1

De karakteristiska värdena ska vara minst lika stora som de som gäller för största tillåtna vikter för dragfordon, släpfordon och fordonskombination.

| 5.2.4 | Ett fordon som är representativt för den typ som ska typgodkännas och utrustat med en mekanisk kopplingsanordning ska inlämnas till typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten, som även kan begära fler provexemplar av anordningen eller komponenten. |
| --- | --- |

5.2.4

Ett fordon som är representativt för den typ som ska typgodkännas och utrustat med en mekanisk kopplingsanordning ska inlämnas till typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten, som även kan begära fler provexemplar av anordningen eller komponenten.

| 5.2.5 | Ett fordon som inte har alla för typen lämpliga komponenter kan accepteras om den sökande kan visa, på ett sätt som tillfredsställer typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten, att avsaknaden av komponenterna inte påverkar kontrollens resultat vad gäller bestämmelserna i denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.2.5

Ett fordon som inte har alla för typen lämpliga komponenter kan accepteras om den sökande kan visa, på ett sätt som tillfredsställer typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten, att avsaknaden av komponenterna inte påverkar kontrollens resultat vad gäller bestämmelserna i denna föreskrift.

6.   ALLMÄNNA KRAV FÖR FORDON UTRUSTADE MED EN MEKANISK KOPPLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

| 6.1 | Den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten som är monterad på ett fordon ska vara godkänd enligt bestämmelserna i punkterna 3 och 4 och bilagorna 5 och 6 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

6.1

Den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten som är monterad på ett fordon ska vara godkänd enligt bestämmelserna i punkterna 3 och 4 och bilagorna 5 och 6 till denna föreskrift.

| 6.2 | Den mekaniska kopplingsanordningens eller -komponentens installation ska uppfylla bestämmelserna i bilaga 7 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

6.2

Den mekaniska kopplingsanordningens eller -komponentens installation ska uppfylla bestämmelserna i bilaga 7 till denna föreskrift.

| 6.3 | Bruksanvisningar ska tillhandahållas för användningen av kopplingsanordningen eller -komponenten, vilka ska innehålla alla särskilda driftsanvisningar som avviker från de som normalt hör till typen av kopplingsanordning eller -komponent och anvisningar för till- och frånkoppling vid olika användningssätt, t.ex. vid olika vinklar mellan dragfordonet och släpfordonet. Varje fordon ska åtföljas av dessa bruksanvisningar, vilka åtminstone ska finnas på det språk som används i det land där den försäljs. |
| --- | --- |

6.3

Bruksanvisningar ska tillhandahållas för användningen av kopplingsanordningen eller -komponenten, vilka ska innehålla alla särskilda driftsanvisningar som avviker från de som normalt hör till typen av kopplingsanordning eller -komponent och anvisningar för till- och frånkoppling vid olika användningssätt, t.ex. vid olika vinklar mellan dragfordonet och släpfordonet. Varje fordon ska åtföljas av dessa bruksanvisningar, vilka åtminstone ska finnas på det språk som används i det land där den försäljs.

7.   MÄRKNINGAR

| 7.1 | Typer av mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter som inlämnats för godkännande ska vara försedda med en typskylt märkt med tillverkarens, leverantörens eller den sökandes handelsnamn eller varumärke. |
| --- | --- |

7.1

Typer av mekaniska kopplingsanordningar och -komponenter som inlämnats för godkännande ska vara försedda med en typskylt märkt med tillverkarens, leverantörens eller den sökandes handelsnamn eller varumärke.

| 7.2 | Det ska finnas ett tillräckligt stort utrymme för anbringande av det godkännandemärke som anges i punkt 8.5 och visas i bilaga 3. Utrymmet ska anges på ritningarna enligt beskrivningen i punkt 3.2.2. |
| --- | --- |

7.2

Det ska finnas ett tillräckligt stort utrymme för anbringande av det godkännandemärke som anges i punkt 8.5 och visas i bilaga 3. Utrymmet ska anges på ritningarna enligt beskrivningen i punkt 3.2.2.

| 7.3 | I anslutning till det godkännandemärke som avses i punkterna 7.2 och 8.5 ska den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten märkas med kopplingsklass såsom anges i punkt 2.6 och de relevanta karakteristiska värdena såsom anges i punkt 2.10 och visas i bilaga 4, samt högsta konstruktionshastighet som definieras i 2.11. Platsen för dessa märkningar ska anges på de ritningar som avses i punkt 3.2.2. |
| --- | --- |

7.3

I anslutning till det godkännandemärke som avses i punkterna 7.2 och 8.5 ska den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten märkas med kopplingsklass såsom anges i punkt 2.6 och de relevanta karakteristiska värdena såsom anges i punkt 2.10 och visas i bilaga 4, samt högsta konstruktionshastighet som definieras i 2.11. Platsen för dessa märkningar ska anges på de ritningar som avses i punkt 3.2.2.

| 7.4 | Om den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten är godkänd för alternativa karakteristiska värden för samma klass av koppling eller anordning ska anordningen eller komponenten vara märkt med högst två alternativ. |
| --- | --- |

7.4

Om den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten är godkänd för alternativa karakteristiska värden för samma klass av koppling eller anordning ska anordningen eller komponenten vara märkt med högst två alternativ.

| 7.5 | Om användningen av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent på något sätt är begränsad, t.ex. om användningen av anordningen begränsas till en viss hastighet, ska den begränsningen utmärkas på anordningen eller komponenten. |
| --- | --- |

7.5

Om användningen av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent på något sätt är begränsad, t.ex. om användningen av anordningen begränsas till en viss hastighet, ska den begränsningen utmärkas på anordningen eller komponenten.

| 7.6 | Alla märkningar ska vara permanenta och lätt läsbara när anordningen eller komponenten är monterad på fordonet. |
| --- | --- |

7.6

Alla märkningar ska vara permanenta och lätt läsbara när anordningen eller komponenten är monterad på fordonet.

8.   GODKÄNNANDE

| 8.1 | Om provexemplar av en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent uppfyller bestämmelserna i denna föreskrift, ska godkännande beviljas, förutsatt att bestämmelserna i punkt 10 har uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

8.1

Om provexemplar av en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent uppfyller bestämmelserna i denna föreskrift, ska godkännande beviljas, förutsatt att bestämmelserna i punkt 10 har uppfyllts på ett tillfredsställande sätt.

| 8.2 | Varje godkänd typ ska ges ett godkännandenummer. Dess första två siffror (för närvarande 00) ska ange den ändringsserie där de senaste större tekniska ändringar som gjorts i föreskriften vid tiden för godkännandets utfärdande ingår. Samma part i överenskommelsen ska inte tilldela samma nummer för en annan typ av anordning eller komponent som nämns i denna föreskrift. |
| --- | --- |

8.2

Varje godkänd typ ska ges ett godkännandenummer. Dess första två siffror (för närvarande 00) ska ange den ändringsserie där de senaste större tekniska ändringar som gjorts i föreskriften vid tiden för godkännandets utfärdande ingår. Samma part i överenskommelsen ska inte tilldela samma nummer för en annan typ av anordning eller komponent som nämns i denna föreskrift.

| 8.3 | Rapporter om godkännande eller av utökning, avslag eller återkallande av godkännande eller upphörande av produktion avseende en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som är godkänd enligt denna föreskrift ska rapporteras till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i antingen bilaga 1 eller bilaga 2 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

8.3

Rapporter om godkännande eller av utökning, avslag eller återkallande av godkännande eller upphörande av produktion avseende en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som är godkänd enligt denna föreskrift ska rapporteras till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i antingen bilaga 1 eller bilaga 2 till denna föreskrift.

| 8.4 | Som tillägg till den märkning som föreskrivs i punkt 7.1 ska ett godkännandemärke, som beskrivs i punkt 8.5, placeras på det utrymme som nämns i punkt 7.2 på varje mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som godkänts enligt denna föreskrift. |
| --- | --- |

8.4

Som tillägg till den märkning som föreskrivs i punkt 7.1 ska ett godkännandemärke, som beskrivs i punkt 8.5, placeras på det utrymme som nämns i punkt 7.2 på varje mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som godkänts enligt denna föreskrift.

| 8.5 | Godkännandemärket ska vara ett internationellt märke bestående av |
| --- | --- |

8.5

Godkännandemärket ska vara ett internationellt märke bestående av

| 8.5.1 | en cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (5), |
| --- | --- |

8.5.1

en cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (5

| 8.5.2 | det godkännandenummer som föreskrivs i punkt 8.2, |
| --- | --- |

8.5.2

det godkännandenummer som föreskrivs i punkt 8.2,

| 8.5.3 | versalen D om provningen har utförts enligt punkt 3.1.3 i bilaga 6 (dynamisk utmattningsprovning) eller |
| --- | --- |

8.5.3

versalen D om provningen har utförts enligt punkt 3.1.3 i bilaga 6 (dynamisk utmattningsprovning) eller

| 8.5.4 | versalen S om provningen har utförts enligt punkt 3.3.3.2 i bilaga 6 (statisk provning), |
| --- | --- |

8.5.4

versalen S om provningen har utförts enligt punkt 3.3.3.2 i bilaga 6 (statisk provning),

| 8.5.5 | versalen T för provning med två komponenter. |
| --- | --- |

8.5.5

versalen T för provning med två komponenter.

| 8.5.6 | Godkännandemärket och godkännandenumret ska utformas såsom visas i exemplet i bilaga 3. |
| --- | --- |

8.5.6

Godkännandemärket och godkännandenumret ska utformas såsom visas i exemplet i bilaga 3.

9.   MODIFIERING AV DEN MEKANISKA KOPPLINGSANORDNINGEN ELLER -KOMPONENTEN ELLER AV FORDONET OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE

| 9.1 | Varje ändring av typen av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent, eller av fordonet såsom anges i punkt 2.9, ska rapporteras till den typgodkännandemyndighet eller tekniska tjänst som beviljat godkännandet. Typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten kan då antingen |
| --- | --- |

9.1

Varje ändring av typen av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent, eller av fordonet såsom anges i punkt 2.9, ska rapporteras till den typgodkännandemyndighet eller tekniska tjänst som beviljat godkännandet. Typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten kan då antingen

| 9.1.1 | göra bedömningen att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att anordningen, komponenten eller fordonet ändå uppfyller bestämmelserna, eller |
| --- | --- |

9.1.1

göra bedömningen att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att anordningen, komponenten eller fordonet ändå uppfyller bestämmelserna, eller

| 9.1.2 | kräva en kompletterande provningsrapport. |
| --- | --- |

9.1.2

kräva en kompletterande provningsrapport.

| 9.2 | Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringen, ska rapporteras på det sätt som föreskrivs i punkt 8.3 till de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift. |
| --- | --- |

9.2

Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringen, ska rapporteras på det sätt som föreskrivs i punkt 8.3 till de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift.

| 9.3 | Den typgodkännandemyndighet eller tekniska tjänst som utfärdar en utökning av godkännandet ska tilldela varje sådan utökning ett serienummer och informera övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift enligt det förfarande som anges i punkt 8.3. |
| --- | --- |

9.3

Den typgodkännandemyndighet eller tekniska tjänst som utfärdar en utökning av godkännandet ska tilldela varje sådan utökning ett serienummer och informera övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift enligt det förfarande som anges i punkt 8.3.

10.   FÖRFARANDEN FÖR PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för säkerställande av produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som anges i tillägg 1 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), med följande krav:

| 10.1 | Innehavaren av ett godkännande ska säkerställa att resultaten från provningarna avseende produktionsöverensstämmelse dokumenteras och att de bilagda dokumenten finns tillgängliga under en tidsperiod som fastställs genom överenskommelse med typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten. Denna tidsperiod ska inte vara längre än 10 år räknat från den tidpunkt då produktionen slutgiltigt avslutades. |
| --- | --- |

10.1

Innehavaren av ett godkännande ska säkerställa att resultaten från provningarna avseende produktionsöverensstämmelse dokumenteras och att de bilagda dokumenten finns tillgängliga under en tidsperiod som fastställs genom överenskommelse med typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten. Denna tidsperiod ska inte vara längre än 10 år räknat från den tidpunkt då produktionen slutgiltigt avslutades.

| 10.2 | Den typgodkännandemyndighet eller tekniska tjänst som utfärdat typgodkännandet kan när som helst kontrollera de kontrollmetoder för överensstämmelse som används vid varje tillverkningsenhet. Sådan granskning ska normalt ske en gång vartannat år. |
| --- | --- |

10.2

Den typgodkännandemyndighet eller tekniska tjänst som utfärdat typgodkännandet kan när som helst kontrollera de kontrollmetoder för överensstämmelse som används vid varje tillverkningsenhet. Sådan granskning ska normalt ske en gång vartannat år.

11.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 11.1 | Godkännande som beviljats med avseende på en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent enligt denna föreskrift kan återkallas om bestämmelserna inte uppfylls, eller om en anordning eller komponent med godkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

11.1

Godkännande som beviljats med avseende på en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent enligt denna föreskrift kan återkallas om bestämmelserna inte uppfylls, eller om en anordning eller komponent med godkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen.

| 11.2 | Om en part i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat ska den genast meddela övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 eller bilaga 2 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

11.2

Om en part i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat ska den genast meddela övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 eller bilaga 2 till denna föreskrift.

12.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

Om innehavaren av godkännandet helt upphör med tillverkningen av en typ av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent som godkänts enligt denna föreskrift, ska denne underrätta den typgodkännandemyndighet eller tekniska tjänst som beviljat godkännandet. Vid mottagande av ett sådant meddelande ska typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten informera övriga parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift, med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 eller bilaga 2 till denna föreskrift.

13.   NAMN PÅ OCH ADRESS TILL TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETER OCH DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR ATT UTFÖRA GODKÄNNANDEPROVNINGAR:

| 13.1 | De parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarna och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen som utfärdats i andra länder ska sändas. |
| --- | --- |

13.1

De parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar denna föreskrift ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarna och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Enligt innebörden i konventionen om vägtrafik (Wien, 1968, artikel 1, styckena t och u).

2

(3)  Massorna T och R och den största tekniskt tillåtna vikten kan vara större än den tillåtna största vikten som föreskrivs i nationell lagstiftning.

3

(4)  Massorna T och R och den tekniskt tillåtna vikten kan vara större än den största tillåtna vikten som föreskrivs i nationell lagstiftning.

4

(5)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, bilaga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

5

---

BILAGA 1

Rapport avseende anordningar och komponenter

(maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Utfärdat av: | Myndighetens namn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Utfärdat av:

Myndighetens namn:

...

...

...

| om (2) | beviljat godkännande |
| --- | --- |
| | utökat godkännande |
| | ej beviljat godkännande |
| | återkallat godkännande |
| | slutgiltigt upphörande av produktionen |

om (2)

beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en typ av teknisk enhet eller komponent för mekanisk koppling enligt FN-föreskrift nr 147

Godkännande nr: ..... Utökning nr: ...

1.

Handelsnamn eller varumärke på den tekniska enheten eller komponenten: ...

2.

Tillverkarens namn på denna typ av tekniska enhet eller komponent: ...

3.

Tillverkarens namn och adress: ...

4.

Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud: ...

5.

Alternativ leverantörs namn eller varumärken som anbringats på den tekniska enheten eller komponenten: ...

6.

För tekniska enheter: fordonstyp och modell som den tekniska enheten är avsedd för ...

7.

Namn och adress till det företag eller organ som är ansvarigt för produktionsöverensstämmelsen: ...

8.

Lämnades in för godkännande den: ...

9.

Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar: ...

10.

Kort beskrivning: ...

10.1

Typ och klass för teknisk enhet eller komponent:...

10.2

Karakteristiska värden: ...

10.2.1

D... kN Dc ... kN S.... kg

Av....ton vmax....km/h V... kN

Alternativa värden:

D.... kN Dc.... kN S... kg

Av....ton vmax....km/h V... kN

11.

Anvisningar för fastsättning av typen av kopplingsanordning eller komponent på fordonet och fotografier eller ritningar över de monteringspunkter som anges av fordonstillverkaren: ....

12.

Information om monteringen av alla särskilda förstärkningsfästen eller plåtar eller distanser som behövs för fastsättningen av kopplingsanordningen eller komponenten: ....

13.

Provningsrapportens datum: ...

14.

Provningsrapportens nummer: ...

15.

Godkännandemärkets placering: ...

16.

Skäl till utökningen av godkännandet: ...

17.

Godkännande beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat:2

18.

Ort:...

19.

Datum:...

20.

Underskrift: ...

21.

Förteckningen över de dokument som förvaras hos den typgodkännandemyndighet som beviljat godkännandet bifogas detta meddelande och kan fås på begäran. ...

---

(1)  Särskiljande nummer för det land som beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskriften).

1

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

2

---

BILAGA 2

Rapport avseende fordon

(maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

| (1) | Utfärdat av: | Myndighetens namn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

Utfärdat av:

Myndighetens namn:

...

...

...

| om (2) | beviljat godkännande |
| --- | --- |
| | utökat godkännande |
| | ej beviljat godkännande |
| | återkallat godkännande |
| | slutgiltigt upphörande av produktionen |

om (2)

beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på monteringen av en mekanisk kopplingsanordning eller -komponent enligt FN-föreskrift nr 147

Godkännande nr: .... Utökning nr: ...

1.

Handelsnamn eller varumärke på fordonet: ...

2.

Fordonstyp:...

3.

Tillverkarens namn och adress:...

4.

Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud:...

5.

Fordonskategori, till exempel T, R: (3)...

6.

Fördelning av den största tillåtna fordonsvikten mellan axlarna:...

Fordonets största tillåtna dragna släpfordonsvikt:...kg

Största tillåtna statiska vikt på kopplingspunkten:...kg

Fordonets största vikt, med påbyggnad, i driftsskick, inklusive kylmedel, oljor, bränsle, verktyg och reservhjul (om tillhandahållet) men exklusive förare: ...kg

7.

D... kN Dc... kN S.... kg

Av... ton vmax....km/h V... kN

8.

Anvisningar för fastsättning av typen av kopplingsanordning eller komponent på fordonet och fotografier eller ritningar över monteringspunkterna: ...

9.

Information om monteringen av alla särskilda förstärkningsfästen eller plåtar eller distanser som behövs för fastsättningen av kopplingsanordningen eller komponenten: ...

10.

Handelsnamn eller varumärke på den mekaniska kopplingsanordningen eller -komponenten och godkännandenumret: ...

11.

Klass på kopplingsanordning eller -komponent: ...

12.

Lämnades in för godkännande den...

13.

Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar: ...

14.

Provningsrapportens datum: ...

15.

Provningsrapportens nummer: ...

16.

Godkännandemärkets placering: ...

17.

Skäl till utökningen av godkännandet: ...

18.

Godkännande beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat: (2)

19.

Ort:...

20.

Datum:...

21.

Underskrift:...

22.

Förteckningen över de dokument som förvaras hos den typgodkännandemyndighet som beviljat godkännandet bifogas detta meddelande och kan fås på begäran....

---

(1)  Särskiljande nummer för det land som beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskriften).

1

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

2

(3)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

---

BILAGA 3

Exempel på utformning av godkännandemärket

Image 3

a ≥ 8 mm

Den mekaniska kopplingsanordning eller -komponent eller det fordon som har ovanstående godkännandemärke är en anordning eller komponent som godkänts i Nederländerna (E 4) med godkännandenummer 2405 som uppfyller kraven i denna föreskrift enligt ändringsserie 00 och har genomgått statisk provning (S).

Anmärkning: Godkännandenumret och tilläggssymbolerna ska placeras nära cirkeln och antingen över eller under bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den. Siffrorna i godkännandenumret ska sitta på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända åt samma håll. Romerska siffror som godkännandenummer bör undvikas för att förhindra förväxling med andra symboler.

---

BILAGA 4

Exempel på utformning av märkningen av de karakteristiska värdena

1.

Alla mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter ska märkas med anordningens eller komponentens klass. Dessutom ska det finnas en märkning som anger kapaciteten i form av karakteristiska värden enligt punkt 2.10 i denna föreskrift.

1.1

Alla bokstäver och siffror ska vara minst lika höga som godkännandenumret, dvs. a/3 där a är minst 8 mm.

1.2

Tabell 1

Relevanta karakteristiska värden som ska anges genom märkning för kopplingsanordningar och -komponenter

| Beskrivning av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent: | Relevant karakteristiskt värde som ska anges | |
| --- | --- | --- |
| Klass | D | Dc | S | V | vmax | T  (*2) |
| Kopplingskulor 80 (klass a) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Kopplingshuvuden (klass b) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Kopplingar av gaffeltyp (klass c eller q) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Kopplingar av kroktyp (klass g) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Traktordragstänger (klass i) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Dragramar (klass f) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Kopplingar av piton-typ (klass h) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Dragstångsöglor (klass d eller r) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Dragstänger (klass e) (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |

Beskrivning av mekanisk kopplingsanordning eller -komponent:

Relevant karakteristiskt värde som ska anges

Klass

D

Dc

S

V

vmax

T  (*2)

Kopplingskulor 80 (klass a)

★

★

★

★

★

★

–

Kopplingshuvuden (klass b)

★

★

★

★

★

★

–

Kopplingar av gaffeltyp (klass c eller q)

★

★

★

★

★

★

★

Kopplingar av kroktyp (klass g)

★

★

★

★

★

★

–

Traktordragstänger (klass i)

★

★

★

★

★

★

★

Dragramar (klass f)

★

★

★

★

★

★

–

Kopplingar av piton-typ (klass h)

★

★

★

★

★

★

–

Dragstångsöglor (klass d eller r)

★

★

★

★

★

★

★

Dragstänger (klass e) (*1)

★

★

★

★

★

★

–

| Exempel | : | a80 D130 Dc90 S2000 identifierar en standardiserad kopplingskula 80 av klass a80 med ett största D-värde på 130 kN, ett största tillåtet Dc-värde på 90 kN och en största tillåten statisk vertikalt anbringad belastning på 2 000 kg. |
| --- | --- | --- |

Exempel

:

a80 D130 Dc90 S2000 identifierar en standardiserad kopplingskula 80 av klass a80 med ett största D-värde på 130 kN, ett största tillåtet Dc-värde på 90 kN och en största tillåten statisk vertikalt anbringad belastning på 2 000 kg.

---

(*1)  För ledade dragstänger ska dessutom Av-värdet anges på typskylten, men inget S- eller V-värde.

*1

(*2)  Dragvikt om testet har utförts enligt punkt 3.3.3.2 i bilaga 6 (statisk provning) (bör definieras i definitionerna, i förekommande fall).

*2

---

BILAGA 5

Krav för mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter för fordon av kategorierna T, R och S

1.

Kopplingskulor 80 och överfall (klass a80)

1.1

Allmänna krav för kopplingskulor 80

1.1.1

Kopplingskulor 80 och överfall ska vara utformade på ett sådant sätt att kopplingskulorna klarar provningarna som föreskrivs i punkt 3.1 i bilaga 6 och överfallen klarar provningarna som anges i punkt 3.3.5 i bilaga 6.

1.1.2

Kopplingskulor 80 av klass a ska följa figur 1 vad gäller yttre form och mått. I figur 2 visas överfallets läge.

Figur 1

Figur 1

Kopplingskula av klass a (mått i mm)

Kopplingskula av klass a (mått i mm)

Image 4

Figur 2

Figur 2

Överfallets mått (mått i mm)

Överfallets mått (mått i mm)

Image 5

1.1.3

Kopplingskulor 80 ska ha åtminstone följande lutningsvinklar, som inte behöver uppnås samtidigt:

Figur 3

Figur 3

Lutningsvinklar

Lutningsvinklar

Image 6

2.

Kopplingshuvud 80 (klass b80)

2.1

Allmänna krav för kopplingshuvuden 80

2.1.1

Alla kopplingshuvuden 80 ska vara utformade på ett sådant sätt att de klarar provningarna som anges i punkt 3.2 i bilaga 6.

2.1.2

Kopplingshuvuden 80 av klass b ska följa figur 4 vad gäller yttre form och mått.

Figur 4

Figur 4

Mått för kopplingshuvud 80 av klass b (mått i mm)

Mått för kopplingshuvud 80 av klass b (mått i mm)

Image 7

3.

Dragstångskopplingar av gaffeltyp (klass c40)

3.1

Allmänna krav för dragstångskopplingar av gaffeltyp

3.1.1

Alla dragstångskopplingar av gaffeltyp ska vara utformade på ett sådant sätt att de klarar provningarna som anges i punkt 3.3.1 i bilaga 6 och låsanordningarna så att de klarar provningarna som anges i punkt 3.3.1.3 i bilaga 6.

3.1.2

Dragstångskopplingar av gaffeltyp av klass c ska följa figurerna 5, 6 och 7 vad gäller yttre form och mått. För alla klasser gäller att bygelns maximala höjd alltid ska vara minst hälften av bygelns bredd.

3.1.3

För automatiska kopplingar ska det stängda och låsta läget visas klart och tydligt efter tillkoppling med hjälp av minst en yttre kontrollindikator.

3.1.4

| a) | Vertikal axel: minst ±70° |
| --- | --- |

a)

Vertikal axel: minst ±70°

| b) | Tvärgående axel: minst ±20° |
| --- | --- |

b)

Tvärgående axel: minst ±20°

| c) | Längdaxel: minst ±20° |
| --- | --- |

c)

Längdaxel: minst ±20°

3.1.5

Öppningen ska tillåta dragstångsringarna att vrida sig minst 90° axiellt åt höger eller vänster runt kopplingens längsaxel med ett fast bromsmoment på mellan 30 och 150 Nm.

Figur 5

Figur 5

Automatisk kopplingsanordning där tappen är försedd med en utbuktning (vänster) och en automatisk släpfordonskoppling med cylinderformad tapp (höger) (mått i mm)

Automatisk kopplingsanordning där tappen är försedd med en utbuktning (vänster) och en automatisk släpfordonskoppling med cylinderformad tapp (höger) (mått i mm)

Image 8

Figur 6

Figur 6

Icke-automatisk släpfordonskoppling med cylinderformad tapp (mått i mm)

Icke-automatisk släpfordonskoppling med cylinderformad tapp (mått i mm)

Image 9

4.

Dragstångsöglor (klass d40-1 och d40-2)

4.1

Dragstångsöglor d40-1

4.1.1

Alla dragstångsöglor av klass d40-1 ska vara utformade på ett sådant sätt att de klarar provningarna som anges i punkt 3.4 i bilaga 6. Dragstångsöglor d40-1 får vara utrustade med eller utan fläns.

Dragstångsöglor ska överensstämma med figur 7 vad gäller ringens yttre form och mått.

Figur 7

Figur 7

Huvudsakliga mått för standardiserade dragstångsöglor d40-1 (mått i mm)

Huvudsakliga mått för standardiserade dragstångsöglor d40-1 (mått i mm)

Image 10

4.2

Dragstångsöglor d40-2

4.2.1

Alla dragstångsöglor av klass d40-2 ska vara utformade på ett sådant sätt att de klarar provningarna som anges i bilaga 6.

Dragstångsöglor ska överensstämma med figur 8 vad gäller ringens yttre form och mått.

Figur 8

Figur 8

Huvudsakliga mått för standardiserade kopplingsringar d40-2

Huvudsakliga mått för standardiserade kopplingsringar d40-2

Mått i mm

Image 11

4.3

Ringformade dragstångsöglor (klass d50-1 och d50-2)

4.3.1

Alla dragstångsöglor av klass d50 ska vara utformade på ett sådant sätt att de klarar provningarna som anges i bilaga 6.

Dragstångsöglor av klass d50 ska följa figur 9 vad gäller yttre form och mått.

Figur 9

Figur 9

Huvudsakliga mått för ringformade dragstångsöglor av klass d50 (mått i mm)

Huvudsakliga mått för ringformade dragstångsöglor av klass d50 (mått i mm)

Image 12

4.3.2

Ringformade dragstångsöglor av klass d50-1 ska ha de mått som anges i figur 10 och ringformade dragstångsöglor av klass d50-2 ska ha de mått som anges i figur 11.

Figur 10

Figur 10

Mått för ringformade dragstångsöglor av klass d50-1 (mått i mm)

Mått för ringformade dragstångsöglor av klass d50-1 (mått i mm)

Image 13

Figur 11

Figur 11

Mått för ringformade dragstångsöglor av klass d50-2 (mått i mm)

Mått för ringformade dragstångsöglor av klass d50-2 (mått i mm)

Image 14

| a | Alternativ yttre profil: yttre radie högst 22,5 mm och avrundningsradie topp och botten minst 15 mm eller till plan yttre yta. |
| --- | --- |

a

a

Alternativ yttre profil: yttre radie högst 22,5 mm och avrundningsradie topp och botten minst 15 mm eller till plan yttre yta.

| b | Inre profil. |
| --- | --- |

b

b

Inre profil.

5.

Dragstänger (klass e)

5.1

Dragstänger av klass e ska klara de provningar som anges i punkt 3.7 i bilaga 6.

5.2

Dragstänger kan vara försedda med antingen kopplingshuvud eller dragstångsöglor av klasserna b, d eller s för anslutning till dragfordonet. Kopplingshuvud och dragstångsöglor kan vara fästa med skruvar eller bultar eller genom svetsning.

5.3

Anordningar för höjdjustering av ledade dragstänger

5.3.1

Ledade dragstänger ska vara utrustade med en anordning för att anpassa höjden till kopplingsanordningen eller bygeln. Denna anordning ska vara konstruerad så att en person kan manövrera den utan verktyg eller andra hjälpmedel.

5.3.2

Anordningen ska kunna justera dragstångsöglan eller kopplingshuvudet 80 minst 300 mm i höjdled uppåt och nedåt från horisontell position. Inom detta område ska dragstången vara justerbar antingen steglöst eller i steg som inte överstiger 50 mm vid öglan eller kopplingshuvudet.

5.3.3

Anordningen för höjdjustering får inte påverka dragstångens rörlighet efter tillkoppling.

5.3.4

Anordningen för höjdjustering får inte påverka effekten av eventuellt bromssystem mot hopkörning.

5.4

När dragstänger används i kombination med bromssystem mot hopkörning får inte avståndet mellan dragstångsöglans mittpunkt och slutet av dess fria skaft vara mindre än 200 mm i bromssystemets bromsläge. När skaftet är helt indraget får avståndet inte understiga 150 mm.

5.5

Dragstänger som används på släpfordon med oledad dragstång ska ha minst hälften så stort tröghetsmoment mot sidokrafter som mot vertikala krafter.

6.

Dragramar och skenplattor (klass f)

Figur 12

Figur 12

Exempel på dragram av klass f

Exempel på dragram av klass f

Image 15

6.1

Dragramar av klass f ska klara de provningar som anges i punkt 3.6 i bilaga 6.

6.2

Om dragramarna är avsedda att monteras på vissa fordonstyper ska fästpunkterna och kopplingen överensstämma med fordons- eller transmissionstillverkarens bestämmelser.

6.3

Dragramar kan vara snabbt inställbara i höjdled, inställbara med hjälp av en tapp eller sakna höjdinställning. Den mest använda typen är ramar som är snabbt inställbara i höjdled med hjälp av skenor, så kallade stegramar som visas i figur 12.

7.

Dragkrokar och överfall (klass g)

7.1

Alla dragkrokar av klass g och överfall ska vara utformade på ett sådant sätt att dragkrokarna klarar provningarna som anges i bilaga 6 och överfallen klarar provningarna som anges i bilaga 6.

Dragkrokar av klass g ska följa figur 13 vad gäller yttre form och mått. I figur 14 visas överfallets läge.

Dragkroken ska tillåta lutningsvinklar enligt 1.1.3.

Figur 13

Figur 13

Huvudsakliga mått för dragkrokar (mått i mm)

Huvudsakliga mått för dragkrokar (mått i mm)

Image 16

Figur 14

Figur 14

Överfallets läge (mått i mm)

Överfallets läge (mått i mm)

Image 17

8.

Kopplingar av piton-typ och överfall (klass h)

8.1

Alla kopplingar av piton-typ av klass h och överfall ska vara utformade på ett sådant sätt att kopplingarna av piton-typ klarar provningarna som anges i bilaga 6 och överfallen klarar provningarna som anges i bilaga 6.

Kopplingar av piton-typ av klass h ska följa figur 15 vad gäller yttre form och mått. I figur 16 visas överfallets läge.

Kopplingen av piton-typ ska tillåta lutningsvinklar enligt 1.1.3.

Figur 15

Figur 15

Huvudsakliga mått för kopplingar av piton-typ (mått i mm)

Huvudsakliga mått för kopplingar av piton-typ (mått i mm)

Image 18

Figur 16

Figur 16

Överfallets läge (mått i mm)

Överfallets läge (mått i mm)

Image 19

9.

Kopplingar av typen traktordragstång utan vridning runt längdaxeln (klass i)

9.1

| a) | Vertikal axel: minst ±90°. |
| --- | --- |

a)

Vertikal axel: minst ±90°.

| b) | Tvärgående axel: minst ±20° (±15° för kategorierna 4 och 5). |
| --- | --- |

b)

Tvärgående axel: minst ±20° (±15° för kategorierna 4 och 5).

| c) | Längdaxel: minst ±20° (±15° för kategorierna 4 och 5).
  Dessa lutningsvinklar behöver inte uppnås samtidigt. |
| --- | --- |

c)

Längdaxel: minst ±20° (±15° för kategorierna 4 och 5).

Dessa lutningsvinklar behöver inte uppnås samtidigt.

9.2

Kopplingsenheten ska provas enligt punkt 3.3.3 i bilaga 6.

9.3

Dragstångskopplingen, gaffelenheten utan vridning, ska vara försedd med en anordning som förhindrar oavsiktlig frikoppling.

9.4

Dragstång och gaffel av klass i ska överensstämma med figur 17 och tabell 2.

Figur 17

Figur 17

Mått för traktordragstång och gaffel (klass i) (mått i mm)

Mått för traktordragstång och gaffel (klass i) (mått i mm)

Image 20

Tabell 2

Tabell 2

Traktordragstång och gaffel – dimensioner

Traktordragstång och gaffel – dimensioner

| Mått i mm |
| --- |
| Dimensioner | Dragstångskategori |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Dragstångsbredd A (1) | max. | 60 | 67 | 90 | 100 | 130 | 160 |
| Dragstångstjocklek B | max. | 20 | 36 | 52 | 57 | 64 | 80 |
| Tapphålsdiameter C | +1,00/–0,25 | 20 | 33 | 33 | 41 | 52,5 | 72,5 |
| Tappdiameter C1 | +1,00/–1,50 | 18,5 | 31 | 31 | 39 | 51 | 71 |
| F | max | 30 | 45 | 45 | 55 | 70 | 80 |
| G (2). | min | 140 | 210 | 210 | 210 | 210 | 210 |
| Höjd H | min. | 50 | 70 | 70 | 90 | 90 | 100 |
| Utliggning J | min | 50 | 70 | 80 | 80 | 90 | 110 |
| Slutradie för dragstång och gaffel R (3) | max | 30 | 45 | 50 | 60 | 80 | 80 |
| W (3) | min | 20 ° | 20 ° | 20 ° | 20 ° | 15 ° | 15 ° |

Mått i mm

Mått i mm

Dimensioner

Dragstångskategori

0

1

2

3

4

5

Dragstångsbredd A (1)

1

max.

60

67

90

100

130

160

Dragstångstjocklek B

max.

20

36

52

57

64

80

Tapphålsdiameter C

+1,00/–0,25

20

33

33

41

52,5

72,5

Tappdiameter C1

+1,00/–1,50

18,5

31

31

39

51

71

F

max

30

45

45

55

70

80

G (2).

2

min

140

210

210

210

210

210

Höjd H

min.

50

70

70

90

90

100

Utliggning J

min

50

70

80

80

90

110

Slutradie för dragstång och gaffel R (3)

3

max

30

45

50

60

80

80

W (3)

3

min

20 °

20 °

20 °

20 °

15 °

15 °

10.

Dragstångsöglor fästa vid ett släpfordons dragstång och avsedda att sammankopplas med en traktordragstång (klass j)

10.1

Kopplingsenheten ska provas enligt punkt 3.3.3 i bilaga 6.

10.2

Dragstångsöglor av klass j ska överensstämma med figur 18 och tabell 3.

Figur 18

Figur 18

Redskapets ögla (klass j)

Redskapets ögla (klass j)

Image 21

Tabell 3

Tabell 3

Öglans specifikationer (klass j)

Öglans specifikationer (klass j)

| Dimensioner | Dragstångskategori |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Hål E (4) | min. | 23 | 38 | 38 | 47 | 56 | 78 |
| Tjocklek F | max. | 30 | 36 | 38 | 46 | 50 | 60 |
| Avstånd G | max. | 40 | 55 | 55 | 75 | 85 | 100 |
| Avstånd H | min. | 35 | 40 | 50 | 50 | 65 | 80 |
| Bredd J | max. | 85 | 107 | 115 | 140 | 160 | 190 |
| Radie M | | Den som krävs för att tillhandahålla tillräcklig ledning mellan traktorn och redskapet Mmax = F/2 |
| Tappdiameter | min. | Enligt tabell 2 |

Dimensioner

Dragstångskategori

0

1

2

3

4

5

Hål E (4)

4

min.

23

38

38

47

56

78

Tjocklek F

max.

30

36

38

46

50

60

Avstånd G

max.

40

55

55

75

85

100

Avstånd H

min.

35

40

50

50

65

80

Bredd J

max.

85

107

115

140

160

190

Radie M

Den som krävs för att tillhandahålla tillräcklig ledning mellan traktorn och redskapet Mmax = F/2

max

Tappdiameter

min.

Enligt tabell 2

11.

Dragstångskopplingar av gaffeltyp utan vridning runt längdaxeln (klass q)

11.1

| | ±60° i horisontalplanet (gir). |
| --- | --- |

±60° i horisontalplanet (gir).

| | ±20° i vertikalplanet (lutning). |
| --- | --- |

±20° i vertikalplanet (lutning).

| | ±20° runt sin longitudinella axel (roll). |
| --- | --- |

±20° runt sin longitudinella axel (roll).

Kopplingsenheten av gaffeltyp utan vridning ska vara försedd med en anordning som förhindrar oavsiktlig frånkoppling.

11.2

Kopplingsenheten ska provas enligt punkt 3.3.3 i bilaga 6.

11.3

Dragstänger av gaffeltyp klass q ska överensstämma med figur 19 och tabell 4.

Figur 19

Figur 19

Dragstång av gaffeltyp (klass q)

Dragstång av gaffeltyp (klass q)

Image 22

Tabell 4

Tabell 4

Former och mått för gaffelkopplingar på släpfordon eller redskap (klass q)

Former och mått för gaffelkopplingar på släpfordon eller redskap (klass q)

| Form | Mått (mm) |
| --- | --- |
| D

  ±0,5 | a

  min. | b

  min. |
| w | 18 | 50 | 40 |
| x | 28 | 70 | 55 |
| y | 43 | 100 | 80 |
| z | 50 | 110 | 95 |

Form

Mått (mm)

D

D

±0,5

a

a

min.

b

b

min.

w

18

50

40

x

28

70

55

y

43

100

80

z

50

110

95

12.

Dragstångsögla, vridning runt längdaxeln och fäst vid ett släpfordons dragstång, avsedd att sammankopplas med kopplingar av gaffeltyp utan vridning (klass r)

12.1

Kopplingsenheten ska provas enligt punkt 3.3.3 i bilaga 6.

12.2

Dragstångsöglor av klass r ska överensstämma med figur 20 och tabell 5.

Figur 20

Figur 20

Öglans mått ska vara enligt nedan (klass r)

Öglans mått ska vara enligt nedan (klass r)

Image 23

Tabell 5

Tabell 5

Former och mått (klass r)

Former och mått (klass r)

| Form | Kopplingsring (mm) |
| --- | --- |
| Cylindrisk ögla | Rund ögla |
| d | b | c | e | i | h | d
  1 | t | d | b | c | e | i | t | h |
| ±0,5 | min. | min. | max. | max. | ±1 | ±3 | min. | ±0,5 | min. | min. | max. | max. | min. | ±1 |
| W | 28 | 50 | 80 | 30 | 30 | 20 | 70 | 44 | 22 | 40 | 80 | 30 | 30 | 44 | 20 |
| X | 45 | 70 | 100 | 60 | 40 | 32 | 105 | 63 | 35 | 50 | 100 | 60 | 40 | 63 | 30 |
| Y | 62 | 90 | 120 | 55 | 40 | 132 | 73 | 50 | 55 | 140 | 55 | 73 | 35 |
| Z | 73 | 100 | 140 | 75 | 60 | 42 | 157 | 78 | 68 | 60 | 160 | 75 | 60 | 78 | 42 |

Form

Kopplingsring (mm)

Cylindrisk ögla

Rund ögla

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

h

h

d
  1

d

1

t

t

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

t

t

h

h

±0,5

min.

min.

max.

max.

±1

±3

min.

±0,5

min.

min.

max.

max.

min.

±1

W

28

50

80

30

30

20

70

44

22

40

80

30

30

44

20

X

45

70

100

60

40

32

105

63

35

50

100

60

40

63

30

Y

62

90

120

55

40

132

73

50

55

140

55

73

35

Z

73

100

140

75

60

42

157

78

68

60

160

75

60

78

42

13.

För kopplingsanordningar av klass s och klass p ska de relevanta bestämmelserna i bilagorna 5 och 6 för den närmaste standardiserade eller icke standardiserade anordningen eller komponenten användas.

14.

Kombinationen av mekaniska kopplingsanordningar för dragfordon eller självgående maskiner och släpfordon ska överensstämma med tabell 6.

Tabell 6

Kombinationer av mekaniska kopplingsanordningar för dragfordon eller självgående maskiner och släpfordon

| Kopplingsanordning på dragfordonet | Kopplingsanordning på släpfordonet |
| --- | --- |
| Klass a80 | Klass b80 |
| Klass c40 | Klass d40-1 och d40-2 |
| Klass g | Klass d50-1 och d50-2 |
| Klass h | Klass d50-2 |
| Klass i | Klass j |
| Klass q | Klass r |

Kopplingsanordning på dragfordonet

Kopplingsanordning på släpfordonet

Klass a80

Klass b80

Klass c40

Klass d40-1 och d40-2

Klass g

Klass d50-1 och d50-2

Klass h

Klass d50-2

Klass i

Klass j

Klass q

Klass r

15.

Om kopplingen är fjärrstyrd eller automatisk måste det alltid finnas en fjärrindikering som är synlig för användaren och som visar att kopplingen är genomförd och att säkerhetsanordningarna är låsta.

Fjärrindikatorn ska vara placerad i fordonshytten om koppling utförs utan att föraren lämnar fordonshytten.

---

(1)  Dragstångstappens handtag, gaffelns anordning för kvarhållning, får sträcka sig längre än bredden A men får inte störa de lutningsvinklar som anges i punkt 10.

1

(2)  G är det avstånd som de angivna dimensionerna A och B ska bibehållas.

2

(3)  Den profil som visas i figur 17 motsvarar dragstångens och gaffelns största tillåtna storlek. Radien R och vinkeln W får avvika från de angivna värdena förutsatt att den största tillåtna storleken inte överskrids.

3

(4)  För särskilda tillämpningar kan hålet E vara ett långhål

4

---

BILAGA 6

Provning av mekaniska kopplingsanordningar eller -komponenter för fordon av kategorierna T, R och S

1.   Allmänna provningskrav

| 1.1 | Provexemplar av kopplingsanordningar ska genomgå hållfasthets- och funktionsprovningar. För kopplingsanordningar ska hållfastheten verifieras med en dynamisk provning. Hållfastheten hos den mekaniska kopplingen ska bestämmas genom växelvis dragning i en provbänk. Om den mekaniska kopplingens konstruktion (t.ex. för stort spel, dragkrok) gör det omöjligt att utföra provningen med en växlande provbelastning, får provbelastningen även påföras stigande i dragets eller tryckets riktning, beroende på vilken som är störst. I vissa fall kan ytterligare statiska provningar vara nödvändiga. Mekaniska kopplingar av klasserna i, q och r avsedda att monteras på jordbruksfordon med en högsta konstruktionshastighet som inte överstiger 40 km/h får i stället för den dynamiska provningen genomgå provning enligt punkt 3.3.3.2 i denna bilaga (statisk provning). Mekaniska kopplingar av alla klasser avsedda att monteras på jordbruksfordon med en högsta konstruktionshastighet som överstiger 60 km/h ska provas i enlighet med bilaga 6 till föreskrift 55.01. Typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten får dessutom avstå från ett dynamiskt eller statiskt prov om komponentens enkla konstruktion möjliggör en teoretisk kontroll. Detta gäller för kopplingsklasserna d, e, f, i, j och klass s vid likhet med dessa kopplingsklasser. Teoretiska kontroller kan även utföras för att fastställa förhållandena för sämsta fall. Under alla omständigheter ska teoretiska kontroller ge lika tillförlitliga resultat som dynamiska eller statiska provningar. I tveksamma fall ska resultaten från fysiska provningar gälla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Den dynamiska provningen ska genomföras med ungefär sinusformad belastning (växlande och/eller pulserande) med ett antal belastningscykler som avpassas efter materialet. Inga sprickor eller brott som påverkar kopplingsanordningens funktion får förekomma. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | De föreskrivna statiska provningarna får bara ge upphov till lättare varaktig formförändring. Om inte annat anges får den kvarstående (plastiska) formförändringen när belastningen upphört inte överstiga 10 % av den maximala formförändring som uppmätts under provningen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | De antagna belastningarna vid de dynamiska provningarna baseras på den horisontella kraftkomponenten i fordonets längsgående axel och den vertikala kraftkomponenten. Moment och horisontella kraftkomponenter som är vinkelräta mot fordonets längsgående axel beaktas inte, förutsatt att de är av mindre betydelse.
  Om extra krafter eller moment orsakas av kopplingsanordningens konstruktion, eller av det sätt kopplingsanordning eller kompletterande utrustning (drivenheter, kraftkompensatorer, system för positiv styrning etc.) sätts fast på fordonet, ska dessa beaktas under förfarandet för erkännande av likvärdighet. Den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten har också rätt att kräva ytterligare provning.
  Den horisontella kraftkomponenten i fordonets längsgående axel motsvaras av en teoretiskt bestämd referenskraft, nämligen D- eller Dc-värdet. Den vertikala kraftkomponenten motsvaras, där så är tillämpligt, av den statiska vertikala belastningen S i kopplingspunkten och den antagna vertikala kraftkomponenten, V. |
| --- | --- |

1.4

Om extra krafter eller moment orsakas av kopplingsanordningens konstruktion, eller av det sätt kopplingsanordning eller kompletterande utrustning (drivenheter, kraftkompensatorer, system för positiv styrning etc.) sätts fast på fordonet, ska dessa beaktas under förfarandet för erkännande av likvärdighet. Den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten har också rätt att kräva ytterligare provning.

Den horisontella kraftkomponenten i fordonets längsgående axel motsvaras av en teoretiskt bestämd referenskraft, nämligen D- eller Dc-värdet. Den vertikala kraftkomponenten motsvaras, där så är tillämpligt, av den statiska vertikala belastningen S i kopplingspunkten och den antagna vertikala kraftkomponenten, V.

| 1.5 | De karakteristiska värdena D, Dc, S, Av och vmax, på vilka provningen grundas och som definieras i punkt 2.10 i denna föreskrift, ska hämtas från tillverkarens information som anges i ansökan om typgodkännande – se meddelandeformulär som visas i bilagorna 1 och 2. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Alla positiva låsanordningar, som hålls på plats av fjäderkraft, ska bibehålla sitt låsta läge när de utsätts för en kraft i den minst fördelaktiga riktningen som är tre gånger större än låsmekanismens vikt. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Belastningsantaganden
  Dynamiskt pulserande utmattningsprov med resulterande provningskraft:



  (kN)





  inom intervallet för pulserande drag- eller tryckbelastningar (beroende på vilket värde som är störst)
  där
  horisontell belastning (kN)
  Fh = 1,0 · Dc

  Fh = 1,0 · D för släpvagnar
  vertikal belastning (kN)
  Fs = g · S + 0,3 · V |
| --- | --- |

1.7

Dynamiskt pulserande utmattningsprov med resulterande provningskraft:

Formula
  (kN)

Formula

inom intervallet för pulserande drag- eller tryckbelastningar (beroende på vilket värde som är störst)

där

horisontell belastning (kN)

Fh = 1,0 · Dc

Fh = 1,0 · D för släpvagnar

vertikal belastning (kN)

Fs = g · S + 0,3 · V

2.   Provningsförfaranden

| 2.1 | Vid dynamisk och statisk provning ska provexemplaret placeras i en lämplig provningsbänk och tillföras belastningen med lämpliga medel, så att inga ytterligare krafter eller moment tillförs utöver den angivna provningskraften. Vid alternerande provningar får kraftens riktning inte avvika från den angivna med mer än högst ±1°. Vid pulserande eller statiska provningar ska vinkeln ställas in efter den maximala provningskraften. Detta kräver normalt en led vid den punkt där kraften anbringas (t.ex. vid kopplingspunkten) och ännu en led på givet avstånd från den punkten. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Provningsfrekvensen får inte överstiga 35 Hz. Den valda frekvensen ska vara väl avskild från resonansfrekvenser som orsakas av provningsuppställningen eller provningsutrustningen. Vid asynkron provning ska frekvenserna för de två kraftkomponenterna ligga mellan cirka 1 % och högst 3 % från varandra. För kopplingsanordningar av stål ska antalet belastningscykler vara 2 × 106. För anordningar av andra material kan fler belastningscykler vara nödvändiga. Vid provning av benägenhet till sprickbildning ska färgpenetrationsmetoden eller likvärdig metod användas. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vid pulserande provning ska provningskraften variera mellan den maximala provningskraften och en minsta provningskraft, som inte behöver vara större än 5 % av den maximala provningskraften om inget annat anges i de särskilda kraven för provningen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vid statisk provning ska provningskraften anbringas jämnt och hastigt och bibehållas under minst 60 sekunder. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kopplingsanordningar eller -komponenter som ska provas bör normalt fästas i en provningsbänk så stabilt som möjligt och i samma vinkel som de senare kommer att användas på fordonet. Fästanordningarna ska vara de som tillverkaren eller den sökande anger och vara identiska med eller ha samma mekaniska egenskaper som de som ska användas på fordonet. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kopplingsanordningar eller -komponenter ska provas under omständigheter som är identiska med de som råder när de används på väg. Efter tillverkarens önskemål och överenskommelse med den tekniska tjänsten kan flexibla komponenter klämmas fast om det är nödvändigt ur provningssynpunkt och inte kan tillföra effekter som gör att provningen mindre liknar den verkliga situationen.
  Flexibla komponenter som blir överhettade vid denna accelererande provning får bytas ut under provningens gång. Provbelastningarna kan påföras med hjälp av särskilda, glappfria anordningar. |
| --- | --- |

2.6

Flexibla komponenter som blir överhettade vid denna accelererande provning får bytas ut under provningens gång. Provbelastningarna kan påföras med hjälp av särskilda, glappfria anordningar.

3.   Särskilda provningskrav

| 3.1 | Kopplingskulor 80 (klass a) |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Den grundläggande provningen består av ett dynamiskt pulserande utmattningsprov med resulterande provningskraft. Alternativt får synkrona dynamiska utmattningsprov med två komponenter utföras. Den provade enheten består av kopplingskulan och de fästanordningar som behövs för att fästa enheten på fordonet. Kopplingskulan ska sättas fast stabilt i provningsbänken, som ska kunna åstadkomma de alternerande eller pulserande krafterna i det läge kopplingsanordningen är avsedd att arbeta. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Ett lämpligt kopplingshuvud 80 ska användas för att anbringa kraften. Provenheten ska fästas i provningsbänken med de kopplingsdelar som ansökan gäller och i den relativa position som motsvarar avsedd användning. Provenheten får inte utsättas för andra krafter eller kraftmoment än provningskraften. Provningskraften ska påföras längs en verkningslinje genom kopplingspunkten, riktad mot en vinkel som härleds från de horisontella och vertikala antagna belastningarna. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Belastningsantaganden
  Enligt punkt 1.7 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.1.3

Enligt punkt 1.7 i denna bilaga.

| 3.2 | Kopplingshuvuden 80 (klass b) |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Den grundläggande provningen består av en dynamisk utmattningsprovning där en växlande eller pulserande provningskraft anbringas. Alternativt får synkrona dynamiska utmattningsprov med två komponenter utföras. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Den dynamiska provningen ska genomföras med hjälp av en separat enhet med en kopplingskula 80 som har samma eller högre hållfasthet.
  Provenheten ska fästas i provningsbänken med de kopplingsdelar som ansökan gäller och i den relativa position som motsvarar avsedd användning.
  Provenheten får inte utsättas för andra krafter eller kraftmoment än provningskraften.
  Provningskraften ska påföras längs en verkningslinje genom kopplingspunkten, riktad mot en vinkel som härleds från de horisontella och vertikala antagna belastningarna. |
| --- | --- |

3.2.2

Provenheten ska fästas i provningsbänken med de kopplingsdelar som ansökan gäller och i den relativa position som motsvarar avsedd användning.

Provenheten får inte utsättas för andra krafter eller kraftmoment än provningskraften.

Provningskraften ska påföras längs en verkningslinje genom kopplingspunkten, riktad mot en vinkel som härleds från de horisontella och vertikala antagna belastningarna.

| 3.2.3 | Belastningsantaganden
  Enligt punkt 1.7 i bilagan. |
| --- | --- |

3.2.3

Enligt punkt 1.7 i bilagan.

| 3.3 | Dragstångskopplingar |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Kopplingar av gaffeltyp (klass c)
  Ett exemplar ska genomgå en dynamisk utmattningsprovning. Kopplingsanordningen ska vara försedd med alla de delar som används för att fästa den vid fordonet. |
| --- | --- |

3.3.1

Ett exemplar ska genomgå en dynamisk utmattningsprovning. Kopplingsanordningen ska vara försedd med alla de delar som används för att fästa den vid fordonet.

| 3.3.1.1 | Släpfordon med oledad dragstång
  Dynamisk pulserande utmattningsprovning inom intervallet för pulserande dragbelastningar med resulterande provningskraft (dragriktning bakåt och ned).
  Enligt punkt 1.7 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Dynamisk pulserande utmattningsprovning inom intervallet för pulserande dragbelastningar med resulterande provningskraft (dragriktning bakåt och ned).

Enligt punkt 1.7 i denna bilaga.

| 3.3.1.2 | Kopplingar av gaffeltyp på släpfordon
  Belastningsantaganden som beaktar D-värdet





  används.
  R1 och R2 enligt vad som anges av tillverkaren (R2 · R1). Dynamisk utmattningsprovning enligt punkt 3.3.1.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Belastningsantaganden som beaktar D-värdet

Formula

används.

R1 och R2 enligt vad som anges av tillverkaren (R2 · R1). Dynamisk utmattningsprovning enligt punkt 3.3.1.1 i denna bilaga.

| 3.3.1.3 | Statisk provning av låsanordning med kopplingstapp.
  För kopplingar av gaffeltyp med icke-cylindriska tappar är det också nödvändigt att prova stängnings- och låsningsanordningar med hjälp av en statisk kraft på 0,25 D som verkar i öppningsriktningen.
  En provningskraft på 0,1 D är tillräcklig vad avser cylindriska kopplingstappar.
  Denna kraft ska anbringas jämnt och hastigt och bibehållas under 10 sekunder.
  Provningen får inte orsaka att stängningen öppnar sig och får inte förorsaka någon skada. |
| --- | --- |

3.3.1.3

För kopplingar av gaffeltyp med icke-cylindriska tappar är det också nödvändigt att prova stängnings- och låsningsanordningar med hjälp av en statisk kraft på 0,25 D som verkar i öppningsriktningen.

En provningskraft på 0,1 D är tillräcklig vad avser cylindriska kopplingstappar.

Denna kraft ska anbringas jämnt och hastigt och bibehållas under 10 sekunder.

Provningen får inte orsaka att stängningen öppnar sig och får inte förorsaka någon skada.

| 3.3.2 | Dragkrokar (klass g)
  Enligt punkt 3.3.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.3.2

Enligt punkt 3.3.1 i denna bilaga.

| 3.3.3 | Traktordragstänger (klass i) |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.3.1 | Antingen enligt punkt 3.3.1 eller en statisk provning i stället för den dynamiska provningen enligt beskrivning i punkt 3.3.3.2 om dragstången är avsedd att monteras på jordbruksfordon med en högsta konstruktionshastighet som inte överstiger 40 km/h. |
| --- | --- |

3.3.3.1

| 3.3.3.2 | Statisk provningsmetod |
| --- | --- |

3.3.3.2

| 3.3.3.2.1 | Provningskrav |
| --- | --- |

3.3.3.2.1

| 3.3.3.2.1.1 | Allmänt
  För kontroll av konstruktionsegenskaperna ska den mekaniska kopplingen genomgå statiska provningar enligt kraven i punkterna 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 och 3.3.3.2.1.4. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.1

För kontroll av konstruktionsegenskaperna ska den mekaniska kopplingen genomgå statiska provningar enligt kraven i punkterna 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 och 3.3.3.2.1.4.

| 3.3.3.2.1.2 | Förberedelse av provningen
  Provningarna ska utföras i en specialmaskin, med den mekaniska kopplingen och den eventuella anordning som kopplar den till traktorns stomme fastsatt i en fast anordning med hjälp av samma komponenter som används för att montera den på traktorn. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.2

Provningarna ska utföras i en specialmaskin, med den mekaniska kopplingen och den eventuella anordning som kopplar den till traktorns stomme fastsatt i en fast anordning med hjälp av samma komponenter som används för att montera den på traktorn.

| 3.3.3.2.1.3 | Provningsinstrument
  De instrument som används för att registrera påförd belastning och rörelser ska ha följande noggrannhet:






  a) | Anbringade belastningar ±50 daN. |
| --- | --- | --- |

3.3.3.2.1.3

De instrument som används för att registrera påförd belastning och rörelser ska ha följande noggrannhet:

a)

Anbringade belastningar ±50 daN.

| b) | Rörelser ±0,01 mm. |
| --- | --- |

b)

Rörelser ±0,01 mm.

| 3.3.3.2.1.4 | Provningsförfarande |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4

| 3.3.3.2.1.4.1 | Kopplingsanordningen ska först genomgå en fördragningsbelastning som inte överstiger 15 % av den dragprovningsbelastning som anges i punkt 3.3.3.2.1.4.2.
  Manövern som beskrivs i punkt 3.3.3.2.1.4.1 ska upprepas minst två gånger, med början från en nollbelastning som gradvis ökas till det värde som föreskrivs i punkt 3.3.3.2.1.4.1 och sedan minskas till 500 daN. Stabiliseringsbelastningen ska upprätthållas under minst 60 sekunder. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.1

Manövern som beskrivs i punkt 3.3.3.2.1.4.1 ska upprepas minst två gånger, med början från en nollbelastning som gradvis ökas till det värde som föreskrivs i punkt 3.3.3.2.1.4.1 och sedan minskas till 500 daN. Stabiliseringsbelastningen ska upprätthållas under minst 60 sekunder.

| 3.3.3.2.1.4.2 | Uppgifterna som registreras för uppritning av belastningsdeformationskurvan under dragning, eller den figur av denna kurva som erhålls från skrivaren som är kopplad till dragmaskinen, ska grundas enbart på anbringandet av ökande belastningar, med början från 500 daN, i förhållande till referenscentrum för kopplingsanordningen.
  Det får inte finnas några avbrott för värden upp till och med dragprovningsbelastningen som fastställs till 1,5 gånger den tekniskt tillåtna släpfordonsmassan. Dessutom ska belastningsdeformationskurvan uppvisa en jämn spridning, utan ojämnheter, i intervallet mellan 500 daN och 1/3 av största dragbelastningen.
  Kvarstående deformation registreras på belastningsdeformationskurvan i förhållande till belastningen på 500 daN sedan provbelastningen har återställts till detta värde.
  Det värde som registreras för kvarstående deformation får inte överstiga 25 % av den största tillfälliga deformation som uppstår. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.2

Det får inte finnas några avbrott för värden upp till och med dragprovningsbelastningen som fastställs till 1,5 gånger den tekniskt tillåtna släpfordonsmassan. Dessutom ska belastningsdeformationskurvan uppvisa en jämn spridning, utan ojämnheter, i intervallet mellan 500 daN och 1/3 av största dragbelastningen.

Kvarstående deformation registreras på belastningsdeformationskurvan i förhållande till belastningen på 500 daN sedan provbelastningen har återställts till detta värde.

Det värde som registreras för kvarstående deformation får inte överstiga 25 % av den största tillfälliga deformation som uppstår.

| 3.3.3.2.1.5 | Provningen som avses i punkt 3.3.3.2.1.4.2 ska föregås av en provning där en första belastning på tre gånger den största tillåtna vertikala belastning (uttryckt i daN, lika med g × S/10) som rekommenderas av tillverkaren anbringas på ett gradvis stigande sätt, med början från en första belastning på 500 daN, på referenscentrum för kopplingsanordningen.
  Under provningen får deformationen av kopplingsanordningen inte överstiga 10 % av den största tillfälliga deformation som uppstår.
  Kontrollen utförs sedan den vertikala belastningen (uttryckt i daN, lika med g × S/10) tagits bort och den första belastningen på 500 daN återställts. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.5

Under provningen får deformationen av kopplingsanordningen inte överstiga 10 % av den största tillfälliga deformation som uppstår.

Kontrollen utförs sedan den vertikala belastningen (uttryckt i daN, lika med g × S/10) tagits bort och den första belastningen på 500 daN återställts.

| 3.3.4 | Kopplingar av piton-typ (klass h)
  Enligt punkt 3.3.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.3.4

Enligt punkt 3.3.1 i denna bilaga.

| 3.3.5 | Dragstångskopplingar av gaffeltyp utan vridning runt längdaxeln (klass q)
  Enligt punkt 3.3.3 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.3.5

Enligt punkt 3.3.3 i denna bilaga.

| 3.3.6 | Överfall (för alla dragstångskopplingar av klasserna a, g och h, i förekommande fall)
  För kulkopplingar, krokkopplingar, kopplingar av piton-typ och liknande anordningar ska överfallet provas med en statisk kraft på Fs stat = 0,6 D (vertikalt uppåt). Inga sprickor eller brott som påverkar kopplingsanordningens funktion får förekomma. |
| --- | --- |

3.3.6

För kulkopplingar, krokkopplingar, kopplingar av piton-typ och liknande anordningar ska överfallet provas med en statisk kraft på Fs stat = 0,6 D (vertikalt uppåt). Inga sprickor eller brott som påverkar kopplingsanordningens funktion får förekomma.

| 3.4 | Dragstångsöglor (klass d) |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Dragstångsöglor (klasserna d40-1 och d40-2) för kopplingar av gaffeltyp ska provas med samma dynamiska provningar och likvärdiga belastningsantaganden (se punkt 3.3.1).
  För dragstångsöglor som endast används på släpvagnar ska en provning utföras där horisontella belastningsantaganden används.
  Provningen får genomföras med anbringande av antingen en växlande eller en pulserande provningskraft i enlighet med punkt 3.3.1. |
| --- | --- |

3.4.1

För dragstångsöglor som endast används på släpvagnar ska en provning utföras där horisontella belastningsantaganden används.

Provningen får genomföras med anbringande av antingen en växlande eller en pulserande provningskraft i enlighet med punkt 3.3.1.

| 3.4.2 | Dragstångsöglor (klass d50) för dragkrokar, traktordragstänger eller kopplingar av piton-typ ska provas på samma sätt som dragstångsöglor för kopplingar av gaffeltyp. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | Dragstångsöglor (klass d)
  Enligt punkt 3.3.3 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.5

Enligt punkt 3.3.3 i denna bilaga.

| 3.6 | Dragramar (klass f) |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Dragramar ska utsättas för samma krafter vid provning som kopplingen. Provbelastningen ska anbringas på ett horisontellt och vertikalt avstånd som motsvarar det läge för kopplingsanordningen som skapar den mest kritiska belastningen på dragramen. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Förberedelse av provningen
  Provningarna ska genomföras enligt punkt 3.3.3.2.1.2. |
| --- | --- |

3.6.2

Provningarna ska genomföras enligt punkt 3.3.3.2.1.2.

| 3.6.3 | Provningsinstrument
  De instrument som används för att registrera anbringade belastningar och rörelser ska överensstämma med punkt 3.3.3.2.1.3. |
| --- | --- |

3.6.3

De instrument som används för att registrera anbringade belastningar och rörelser ska överensstämma med punkt 3.3.3.2.1.3.

| 3.6.4 | Jämförelse av dragramar
  I stället för de obligatoriska provningarna får dragramar bedömas genom att jämföra beräkningar. Den ram som jämförs måste ha liknande huvudsakliga konstruktionsegenskaper som en redan provad ram. |
| --- | --- |

3.6.4

I stället för de obligatoriska provningarna får dragramar bedömas genom att jämföra beräkningar. Den ram som jämförs måste ha liknande huvudsakliga konstruktionsegenskaper som en redan provad ram.

| 3.7 | Dragstänger (klass e) |
| --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Dragstänger ska provas på samma sätt som dragstångskopplingar (se punkt 3.3.1). Den typgodkännande myndigheten eller den tekniska tjänsten får avstå från en utmattningsprovning om en komponents enkla konstruktion gör att det är möjligt att teoretiskt kontrollera dess hållfasthet.
  Den konstruktionsmässiga belastningen för den teoretiska verifikationen ska beräknas enligt följande:





  där
  V är amplitudkraften som anges i punkt 3.3.1.1
  Fsc är beräknad vertikal belastning.
  De tillåtna spänningarna ska vara i överensstämmelse med 5.3 i ISO 7641-1:1983.
  Svetsar får inte utsättas för en belastning över 90 N/mm2.
  För böjda dragstänger (t.ex. svanhals) och för dragstänger till släpvagnar ska hänsyn tas till den horisontella kraftkomponenten

  . |
| --- | --- |

3.7.1

Den konstruktionsmässiga belastningen för den teoretiska verifikationen ska beräknas enligt följande:

Formula

där

V är amplitudkraften som anges i punkt 3.3.1.1

Fsc är beräknad vertikal belastning.

De tillåtna spänningarna ska vara i överensstämmelse med 5.3 i ISO 7641-1:1983.

Svetsar får inte utsättas för en belastning över 90 N/mm2.

För böjda dragstänger (t.ex. svanhals) och för dragstänger till släpvagnar ska hänsyn tas till den horisontella kraftkomponenten
  Formula
  .

| 3.7.2 | För dragstänger till släpvagnar med fri rörlighet på det vertikala planet ska förutom utmattningsprovningen eller den teoretiska verifieringen av hållfastheten även motståndet mot knäckning kontrolleras, antingen genom en teoretisk beräkning med en konstruktionsmässig belastning av

  , eller genom ett knäckningsförsök med en belastning av

  .
  De tillåtna spänningarna ska vid beräkning vara i överensstämmelse med punkt 3.7.1. |
| --- | --- |

3.7.2

De tillåtna spänningarna ska vid beräkning vara i överensstämmelse med punkt 3.7.1.

| 3.7.3 | Vad avser styraxlar ska motståndet mot böjning kontrolleras genom teoretiska beräkningar eller en böjningsprovning. En horisontell statisk sidokraft ska anbringas i kopplingspunktens mitt. Styrkan i kraften ska väljas så att ett kraftmoment på

  (kNm) utövas mitt på den främre axeln. De tillåtna spänningarna ska vara i överensstämmelse med punkt 3.7.1. |
| --- | --- |

3.7.3

---

BILAGA 7

Installation och särskilda krav

1.

Traktorer

1.1

En traktor får vara utrustad med en eller flera mekaniska kopplingsanordningar enligt 2.6 jämförd med tabell 6 i bilaga 5.

1.2

Om en traktor är utrustad med mekaniska kopplingsanordningar enligt 2.6 jämförd med tabell 6 i bilaga 5 ska minst en av anordningarna ha de karaktäristiska värden D, Dc, S, Av och vmax som motsvarar högsta tillåtna karaktäristiska värden för traktorn enligt uppgift från traktorns tillverkare.

2.

Mekaniska kopplingsanordningar på släpfordon enligt 2.6 jämförd med tabell 6 i bilaga 5 avsedda för sammankoppling av släpfordonet och en traktor ska ha minst de karaktäristiska värden D, Dc, S, Av och vmax som motsvarar högsta tillåtna karaktäristiska värden för släpfordonet enligt uppgift från släpfordonets tillverkare.

---