# Úřední věstník L 206/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 206 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 658. srpna 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 206

České vydání

Právní předpisy

Ročník 658. srpna 2022

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2022/1370 ze dne 5. srpna 2022, kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity ochratoxinu A v některých potravinách (
  1
  ) | 11 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1371 ze dne 5. srpna 2022, kterým se opravují některá jazyková znění prováděcího nařízení (EU) 2018/2066 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (
  1
  ) | 15 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1372 ze dne 5. srpna 2022 o dočasných opatřeních proti zavlečení organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) do Unie, jeho přemísťování, šíření, množení a uvolňování v rámci Unie | 16 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1373 ze dne 5. srpna 2022, kterým se povoluje uvedení hydroxid-adipát-vinanu železitého na trh jako nové potraviny a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 28 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1374 ze dne 5. srpna 2022 o povolení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) jako doplňkové látky pro odstavená selata, výkrm prasat a prasnice a o zrušení prováděcího nařízení (EU) č. 333/2012 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1375 ze dne 5. srpna 2022 o zamítnutí povolení ethoxychinu jako doplňkové látky náležející do funkční skupiny antioxidanty a o zrušení prováděcího nařízení (EU) 2017/962 (
  1
  ) | 39 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/1376 ze dne 26. července 2022 o použitelnosti článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU na výrobu elektřiny a její velkoobchodní prodej v Dánsku
  (oznámeno pod číslem C(2022)5046)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/1377 ze dne 4. srpna 2022, kterým se mění příloha rozhodnutí 2007/453/ES, pokud jde o status BSE Francie
  (oznámeno pod číslem C(2022) 5507)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | OBECNÉ ZÁSADY |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2022/1378 ze dne 28. července 2022, kterými se mění obecné zásady 2008/596/EC o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s těmito rezervami (ECB/2008/5) (ECB/2022/28) | 55 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu

1

*

Nařízení Komise (EU) 2022/1370 ze dne 5. srpna 2022, kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity ochratoxinu A v některých potravinách (
  1
  )

1

11

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1371 ze dne 5. srpna 2022, kterým se opravují některá jazyková znění prováděcího nařízení (EU) 2018/2066 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (
  1
  )

1

15

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1372 ze dne 5. srpna 2022 o dočasných opatřeních proti zavlečení organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) do Unie, jeho přemísťování, šíření, množení a uvolňování v rámci Unie

Meloidogyne graminicola

16

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1373 ze dne 5. srpna 2022, kterým se povoluje uvedení hydroxid-adipát-vinanu železitého na trh jako nové potraviny a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/2470 (
  1
  )

1

28

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1374 ze dne 5. srpna 2022 o povolení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) jako doplňkové látky pro odstavená selata, výkrm prasat a prasnice a o zrušení prováděcího nařízení (EU) č. 333/2012 (
  1
  )

1

35

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1375 ze dne 5. srpna 2022 o zamítnutí povolení ethoxychinu jako doplňkové látky náležející do funkční skupiny antioxidanty a o zrušení prováděcího nařízení (EU) 2017/962 (
  1
  )

1

39

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/1376 ze dne 26. července 2022 o použitelnosti článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU na výrobu elektřiny a její velkoobchodní prodej v Dánsku
  (oznámeno pod číslem C(2022)5046)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2022)5046)

1

42

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/1377 ze dne 4. srpna 2022, kterým se mění příloha rozhodnutí 2007/453/ES, pokud jde o status BSE Francie
  (oznámeno pod číslem C(2022) 5507)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2022) 5507)

1

51

OBECNÉ ZÁSADY

*

Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2022/1378 ze dne 28. července 2022, kterými se mění obecné zásady 2008/596/EC o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s těmito rezervami (ECB/2008/5) (ECB/2022/28)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 8.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2022/1369

ze dne 5. srpna 2022

o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 122 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ruská federace, která je hlavním vnějším dodavatelem plynu do Unie, zahájila vojenskou agresi vůči Ukrajině, smluvní straně Energetického společenství. Eskalace ruské vojenské agrese vůči Ukrajině od února 2022 vedla k výraznému poklesu dodávek plynu jakožto úmyslnému pokusu zneužít dodávky plynu jako politickou zbraň. Toky plynu v plynovodech z Ruska přes Bělorusko se zastavily a dodávky plynu přes Ukrajinu neustále klesají. Celkové toky plynu z Ruska jsou nyní nižší než 30 % průměrných toků plynu v období let 2016 až 2021. Toto snížení dodávek vedlo k historicky vysokým a kolísavým cenám energie, což přispívá k inflaci a vyvolává riziko dalšího hospodářského útlumu v Evropě. |
| --- | --- |

(1)

Ruská federace, která je hlavním vnějším dodavatelem plynu do Unie, zahájila vojenskou agresi vůči Ukrajině, smluvní straně Energetického společenství. Eskalace ruské vojenské agrese vůči Ukrajině od února 2022 vedla k výraznému poklesu dodávek plynu jakožto úmyslnému pokusu zneužít dodávky plynu jako politickou zbraň. Toky plynu v plynovodech z Ruska přes Bělorusko se zastavily a dodávky plynu přes Ukrajinu neustále klesají. Celkové toky plynu z Ruska jsou nyní nižší než 30 % průměrných toků plynu v období let 2016 až 2021. Toto snížení dodávek vedlo k historicky vysokým a kolísavým cenám energie, což přispívá k inflaci a vyvolává riziko dalšího hospodářského útlumu v Evropě.

| (2) | V této souvislosti Komise v návaznosti na své sdělení ze dne 8. března 2022 nazvané „REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii“ představila dne 18. května 2022 plán REPowerEU s cílem co nejdříve, nejpozději však do roku 2027, ukončit závislost Unie na ruských fosilních palivech. K dosažení tohoto cíle stanoví plán REPowerEU opatření týkající se úspor energie a energetické účinnosti a navrhuje urychlené zavádění čisté energie, která nahradí fosilní paliva v domácnostech, průmyslu a ve výrobě energie. Další opatření na straně nabídky by mohla mimo jiné zahrnovat lepší koordinaci nákupu plynu, usnadnění společného nákupu evropskými účastníky trhu s plynem na mezinárodním trhu s plynem a rovněž maximální úsilí o zachování kapacit pro výrobu elektřiny, které nejsou závislé na dodávkách dováženého plynu. |
| --- | --- |

(2)

V této souvislosti Komise v návaznosti na své sdělení ze dne 8. března 2022 nazvané „REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii“ představila dne 18. května 2022 plán REPowerEU s cílem co nejdříve, nejpozději však do roku 2027, ukončit závislost Unie na ruských fosilních palivech. K dosažení tohoto cíle stanoví plán REPowerEU opatření týkající se úspor energie a energetické účinnosti a navrhuje urychlené zavádění čisté energie, která nahradí fosilní paliva v domácnostech, průmyslu a ve výrobě energie. Další opatření na straně nabídky by mohla mimo jiné zahrnovat lepší koordinaci nákupu plynu, usnadnění společného nákupu evropskými účastníky trhu s plynem na mezinárodním trhu s plynem a rovněž maximální úsilí o zachování kapacit pro výrobu elektřiny, které nejsou závislé na dodávkách dováženého plynu.

| (3) | Unie přijala další opatření ke zvýšení své úrovně připravenosti na narušení dodávek plynu. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1032 (1) bylo přijato s cílem zajistit naplnění podzemních zásobníků pro nadcházející zimní období. |
| --- | --- |

(3)

Unie přijala další opatření ke zvýšení své úrovně připravenosti na narušení dodávek plynu. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1032 (1) bylo přijato s cílem zajistit naplnění podzemních zásobníků pro nadcházející zimní období.

| (4) | V únoru 2022 a v květnu 2022 provedla Komise navíc hloubkové přezkumy všech vnitrostátních plánů pro stav nouze a rovněž důkladně sledovala situaci v oblasti bezpečnosti dodávek. Opatření přijatá Unií od února 2022 byla navržena tak, aby bylo možné do roku 2027 úplně ukončit používání ruského plynu a snížit rizika vyplývající z dalšího závažného narušení dodávek. |
| --- | --- |

(4)

V únoru 2022 a v květnu 2022 provedla Komise navíc hloubkové přezkumy všech vnitrostátních plánů pro stav nouze a rovněž důkladně sledovala situaci v oblasti bezpečnosti dodávek. Opatření přijatá Unií od února 2022 byla navržena tak, aby bylo možné do roku 2027 úplně ukončit používání ruského plynu a snížit rizika vyplývající z dalšího závažného narušení dodávek.

| (5) | Nedávná eskalace narušení dodávek plynu z Ruska však poukazuje na značné riziko, že v blízké budoucnosti může Rusko dodávky plynu náhle a jednostranně úplně zastavit. Unie by proto měla toto riziko předvídat a v duchu solidarity se připravit na to, že dodávky plynu z Ruska mohou být kdykoliv zcela přerušeny. Aby bylo možné připravit se na další rušivé kroky a posílit odolnost Unie vůči budoucím otřesům, je nezbytné okamžitě přijmout proaktivní opatření. Koordinovaný postup na úrovni Unie může zabránit vážným škodlivým dopadům na hospodářství a občany, které by případné přerušení dodávek plynu zapříčinilo. |
| --- | --- |

(5)

Nedávná eskalace narušení dodávek plynu z Ruska však poukazuje na značné riziko, že v blízké budoucnosti může Rusko dodávky plynu náhle a jednostranně úplně zastavit. Unie by proto měla toto riziko předvídat a v duchu solidarity se připravit na to, že dodávky plynu z Ruska mohou být kdykoliv zcela přerušeny. Aby bylo možné připravit se na další rušivé kroky a posílit odolnost Unie vůči budoucím otřesům, je nezbytné okamžitě přijmout proaktivní opatření. Koordinovaný postup na úrovni Unie může zabránit vážným škodlivým dopadům na hospodářství a občany, které by případné přerušení dodávek plynu zapříčinilo.

| (6) | Stávající právní rámec pro bezpečnost dodávek plynu stanovený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 (2) dostatečně neřeší narušení dodávek ze strany některého z hlavních dodavatelů plynu trvající déle než 30 dnů. V důsledku chybějícího právního rámce pro případ takových narušení existuje riziko, že by členské státy nepostupovaly koordinovaným způsobem, což by mohlo ohrozit bezpečnost dodávek v sousedních členských státech a představovat další zátěž pro výrobní odvětví a spotřebitele v Unii. |
| --- | --- |

(6)

Stávající právní rámec pro bezpečnost dodávek plynu stanovený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 (2) dostatečně neřeší narušení dodávek ze strany některého z hlavních dodavatelů plynu trvající déle než 30 dnů. V důsledku chybějícího právního rámce pro případ takových narušení existuje riziko, že by členské státy nepostupovaly koordinovaným způsobem, což by mohlo ohrozit bezpečnost dodávek v sousedních členských státech a představovat další zátěž pro výrobní odvětví a spotřebitele v Unii.

| (7) | Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 7. dubna 2022 k závěrům ze zasedání Evropské rady konaného ve dnech 24. a 25. července 2022 vyzval k předložení plánu na pokračující zajištění bezpečnosti dodávek energie v Unii v krátkodobém horizontu. Na zasedáních konaných ve dnech 31. května a 23. června 2022 požádala Evropská rada Komisi, aby urychleně vypracovala návrhy na zlepšení připravenosti na možná závažná narušení dodávek s cílem zabezpečit dodávky energie za dostupné ceny. V návaznosti na tuto žádost Evropské rady se Komise spolu s mezinárodními partnery Unie zabývá rovněž otázkou, jak zmírnit rostoucí ceny energie, včetně proveditelnosti zavedení dočasných stropů dovozních cen ve vhodných případech. V souvislosti s uvedenou žádostí Komise rovněž pokračuje v práci na optimalizaci fungování evropského trhu s elektřinou, včetně účinku cen plynu na tento trh, tak aby byl lépe připraven odolávat budoucí nadměrné volatilitě cen, zajišťoval cenově dostupnou elektřinu a plně vyhovoval potřebám dekarbonizovaného energetického systému, a to při zachování integrity jednotného trhu, pobídek pro ekologickou transformaci a bezpečnosti dodávek a při zamezení nepřiměřeně vysokým rozpočtovým nákladům. |
| --- | --- |

(7)

Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 7. dubna 2022 k závěrům ze zasedání Evropské rady konaného ve dnech 24. a 25. července 2022 vyzval k předložení plánu na pokračující zajištění bezpečnosti dodávek energie v Unii v krátkodobém horizontu. Na zasedáních konaných ve dnech 31. května a 23. června 2022 požádala Evropská rada Komisi, aby urychleně vypracovala návrhy na zlepšení připravenosti na možná závažná narušení dodávek s cílem zabezpečit dodávky energie za dostupné ceny. V návaznosti na tuto žádost Evropské rady se Komise spolu s mezinárodními partnery Unie zabývá rovněž otázkou, jak zmírnit rostoucí ceny energie, včetně proveditelnosti zavedení dočasných stropů dovozních cen ve vhodných případech. V souvislosti s uvedenou žádostí Komise rovněž pokračuje v práci na optimalizaci fungování evropského trhu s elektřinou, včetně účinku cen plynu na tento trh, tak aby byl lépe připraven odolávat budoucí nadměrné volatilitě cen, zajišťoval cenově dostupnou elektřinu a plně vyhovoval potřebám dekarbonizovaného energetického systému, a to při zachování integrity jednotného trhu, pobídek pro ekologickou transformaci a bezpečnosti dodávek a při zamezení nepřiměřeně vysokým rozpočtovým nákladům.

| (8) | Podle čl. 122 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie může Rada na návrh Komise a v duchu solidarity mezi členskými státy rozhodnout o opatřeních přiměřených hospodářské situaci, zejména když vzniknou závažné obtíže v zásobování určitými produkty, především v oblasti energetiky. Riziko úplného zastavení ruských dodávek plynu do konce roku 2022 takovou situaci představuje. |
| --- | --- |

(8)

Podle čl. 122 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie může Rada na návrh Komise a v duchu solidarity mezi členskými státy rozhodnout o opatřeních přiměřených hospodářské situaci, zejména když vzniknou závažné obtíže v zásobování určitými produkty, především v oblasti energetiky. Riziko úplného zastavení ruských dodávek plynu do konce roku 2022 takovou situaci představuje.

| (9) | Vzhledem k bezprostřednímu riziku narušení dodávek plynu do Unie by členské státy měly přijmout opatření ke snížení poptávky před zimním obdobím 2022–2023 již nyní. Takové dobrovolné snížení poptávky by přispělo zejména k naplnění skladovacích kapacit, které by na konci zimního období 2022–2023 nebyly zcela vyčerpány, což by členským státům umožnilo přečkat případná chladná období v únoru a březnu 2023 a usnadnilo naplnění skladovacích kapacit v zájmu zajištění odpovídající úrovně bezpečnosti dodávek pro zimní období 2023–2024. Omezení poptávky po plynu rovněž pomůže zajistit odpovídající dodávky a snížit ceny energií ve prospěch spotřebitelů v Unii. Opatření přijatá na úrovni Unie ke snížení poptávky by proto byla přínosem pro všechny členské státy, neboť sníží riziko výraznějšího dopadu na jejich ekonomiky. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k bezprostřednímu riziku narušení dodávek plynu do Unie by členské státy měly přijmout opatření ke snížení poptávky před zimním obdobím 2022–2023 již nyní. Takové dobrovolné snížení poptávky by přispělo zejména k naplnění skladovacích kapacit, které by na konci zimního období 2022–2023 nebyly zcela vyčerpány, což by členským státům umožnilo přečkat případná chladná období v únoru a březnu 2023 a usnadnilo naplnění skladovacích kapacit v zájmu zajištění odpovídající úrovně bezpečnosti dodávek pro zimní období 2023–2024. Omezení poptávky po plynu rovněž pomůže zajistit odpovídající dodávky a snížit ceny energií ve prospěch spotřebitelů v Unii. Opatření přijatá na úrovni Unie ke snížení poptávky by proto byla přínosem pro všechny členské státy, neboť sníží riziko výraznějšího dopadu na jejich ekonomiky.

| (10) | Při určování objemu dobrovolného snížení poptávky se zohledňují objemy poptávky po plynu, u nichž by v případě úplného přerušení ruských dodávek plynu hrozilo, že nebudou dodány. Úsilí o snížení poptávky by mělo být stejné pro všechny členské státy, a to na základě srovnání s průměrnou spotřebou každého členského státu za posledních pět let. |
| --- | --- |

(10)

Při určování objemu dobrovolného snížení poptávky se zohledňují objemy poptávky po plynu, u nichž by v případě úplného přerušení ruských dodávek plynu hrozilo, že nebudou dodány. Úsilí o snížení poptávky by mělo být stejné pro všechny členské státy, a to na základě srovnání s průměrnou spotřebou každého členského státu za posledních pět let.

| (11) | Je možné, že dobrovolná opatření pro snížení poptávky nebudou sama o sobě k zajištění bezpečnosti dodávek a fungování trhu dostačovat. Aby bylo možné urychleně řešit specifické problémy spojené se stávajícími výpadky dodávek plynu a s jejich předpokládaným závažným zhoršením a zabránit narušením mezi členskými státy, měl by proto být vytvořen nový nástroj zavádějící možnost povinného snížení poptávky po plynu platného pro všechny členské státy. Tento nástroj by měl začít fungovat v dostatečném předstihu před podzimem 2022. V rámci tohoto nástroje by mohla Rada na návrh Komise prostřednictvím prováděcího rozhodnutí vyhlásit výstrahu na úrovni Unie. Svěření prováděcí pravomoci Radě odpovídajícím způsobem zohledňuje politickou povahu rozhodnutí o aktivaci povinného celounijního snížení poptávky a jeho horizontální důsledky pro členské státy. Před předložením takového návrhu by Komise měla vést konzultace s relevantními rizikovými skupinami, jak jsou vymezeny v příloze I nařízení (EU) 2017/1938, (dále jen „rizikové skupiny“) a Koordinační skupinou pro otázky plynu zřízenou uvedeným nařízením. Výstraha na úrovni Unie by měla být vyhlášena pouze v případě, že se opatření k dobrovolnému snížení poptávky ukáží jako nedostatečná k řešení rizika závažného nedostatku dodávek. Nejméně pět příslušných orgánů členských států, které vyhlásily výstrahy na vnitrostátní úrovni podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2017/1938, by mělo mít možnost požádat Komisi, aby předložila Radě návrh na vyhlášení výstrahy na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(11)

Je možné, že dobrovolná opatření pro snížení poptávky nebudou sama o sobě k zajištění bezpečnosti dodávek a fungování trhu dostačovat. Aby bylo možné urychleně řešit specifické problémy spojené se stávajícími výpadky dodávek plynu a s jejich předpokládaným závažným zhoršením a zabránit narušením mezi členskými státy, měl by proto být vytvořen nový nástroj zavádějící možnost povinného snížení poptávky po plynu platného pro všechny členské státy. Tento nástroj by měl začít fungovat v dostatečném předstihu před podzimem 2022. V rámci tohoto nástroje by mohla Rada na návrh Komise prostřednictvím prováděcího rozhodnutí vyhlásit výstrahu na úrovni Unie. Svěření prováděcí pravomoci Radě odpovídajícím způsobem zohledňuje politickou povahu rozhodnutí o aktivaci povinného celounijního snížení poptávky a jeho horizontální důsledky pro členské státy. Před předložením takového návrhu by Komise měla vést konzultace s relevantními rizikovými skupinami, jak jsou vymezeny v příloze I nařízení (EU) 2017/1938, (dále jen „rizikové skupiny“) a Koordinační skupinou pro otázky plynu zřízenou uvedeným nařízením. Výstraha na úrovni Unie by měla být vyhlášena pouze v případě, že se opatření k dobrovolnému snížení poptávky ukáží jako nedostatečná k řešení rizika závažného nedostatku dodávek. Nejméně pět příslušných orgánů členských států, které vyhlásily výstrahy na vnitrostátní úrovni podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2017/1938, by mělo mít možnost požádat Komisi, aby předložila Radě návrh na vyhlášení výstrahy na úrovni Unie.

| (12) | Výstraha na úrovni Unie by měla sloužit jako krizová úroveň specifická pro Unii, na jejímž základě by se mělo aktivovat povinné snížení poptávky bez ohledu na vnitrostátní krizové úrovně podle čl. 11 odst. 1 nařízení (EU) 2017/1938. Po vyhlášení výstrahy na úrovni Unie by členské státy měly během předem stanoveného období svou spotřebu plynu snížit. Při určování objemu povinného snížení poptávky se zohledňují objemy poptávky po plynu, které by mohly být ohroženy v případě úplného přerušení ruských dodávek plynu do Unie, přičemž by mělo být plně zohledněno jakékoli dobrovolné snížení poptávky, kterého již bylo dosaženo. V rámci objemu povinného snížení poptávky by měla být zohledněna rovněž úroveň naplnění skladovacích zařízení vykázaná podle čl. 6d) odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2017/1938, vývoj týkající se diverzifikace zdrojů plynu, včetně dodávek zkapalněného zemního plynu (LNG), a vývoj v oblasti nahraditelnosti paliv v Unii. |
| --- | --- |

(12)

Výstraha na úrovni Unie by měla sloužit jako krizová úroveň specifická pro Unii, na jejímž základě by se mělo aktivovat povinné snížení poptávky bez ohledu na vnitrostátní krizové úrovně podle čl. 11 odst. 1 nařízení (EU) 2017/1938. Po vyhlášení výstrahy na úrovni Unie by členské státy měly během předem stanoveného období svou spotřebu plynu snížit. Při určování objemu povinného snížení poptávky se zohledňují objemy poptávky po plynu, které by mohly být ohroženy v případě úplného přerušení ruských dodávek plynu do Unie, přičemž by mělo být plně zohledněno jakékoli dobrovolné snížení poptávky, kterého již bylo dosaženo. V rámci objemu povinného snížení poptávky by měla být zohledněna rovněž úroveň naplnění skladovacích zařízení vykázaná podle čl. 6d) odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2017/1938, vývoj týkající se diverzifikace zdrojů plynu, včetně dodávek zkapalněného zemního plynu (LNG), a vývoj v oblasti nahraditelnosti paliv v Unii.

| (13) | V rámci objemu povinného snížení poptávky se budou zohledňovat snížení poptávky, kterého členské státy dosáhly již před vyhlášením výstrahy na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(13)

V rámci objemu povinného snížení poptávky se budou zohledňovat snížení poptávky, kterého členské státy dosáhly již před vyhlášením výstrahy na úrovni Unie.

| (14) | S ohledem na závažná narušení vnitřního trhu, k nimž by pravděpodobně došlo, pokud by členské státy na možné nebo skutečné další narušení ruských dodávek plynu nereagovaly koordinovaně, je zásadní, aby všechny členské státy v duchu solidarity snížily svou poptávku po plynu. Všechny členské státy by proto měly dosáhnout cílů v oblasti dobrovolného a povinného snížení poptávky. Zatímco důsledkům narušení ruských dodávek plynu mohou být některé členské státy vystaveny více než jiné, na všechny by mohla mít dopad hospodářská újma způsobená takovým narušením a všechny by mohly přispět k jejímu omezení: ať už uvolněním dalšího objemu plynu přepravovaného plynovody nebo nákladů LNG, které pak mohou využít členské státy se značným nedostatkem plynu, pozitivním dopadem, který bude snížení poptávky pravděpodobně mít na ceny plynu, nebo tím, že se zamezí narušením trhu, ke kterým by vedla nekoordinovaná a protichůdná opatření ke snížení poptávky. Toto nařízení proto odráží zásadu energetické solidarity, kterou Soudní dvůr nedávno potvrdil jako jednu ze základních zásad práva Unie (3). |
| --- | --- |

(14)

S ohledem na závažná narušení vnitřního trhu, k nimž by pravděpodobně došlo, pokud by členské státy na možné nebo skutečné další narušení ruských dodávek plynu nereagovaly koordinovaně, je zásadní, aby všechny členské státy v duchu solidarity snížily svou poptávku po plynu. Všechny členské státy by proto měly dosáhnout cílů v oblasti dobrovolného a povinného snížení poptávky. Zatímco důsledkům narušení ruských dodávek plynu mohou být některé členské státy vystaveny více než jiné, na všechny by mohla mít dopad hospodářská újma způsobená takovým narušením a všechny by mohly přispět k jejímu omezení: ať už uvolněním dalšího objemu plynu přepravovaného plynovody nebo nákladů LNG, které pak mohou využít členské státy se značným nedostatkem plynu, pozitivním dopadem, který bude snížení poptávky pravděpodobně mít na ceny plynu, nebo tím, že se zamezí narušením trhu, ke kterým by vedla nekoordinovaná a protichůdná opatření ke snížení poptávky. Toto nařízení proto odráží zásadu energetické solidarity, kterou Soudní dvůr nedávno potvrdil jako jednu ze základních zásad práva Unie (3).

| (15) | Některé členské státy však vzhledem ke své specifické zeměpisné poloze nebo fyzické situaci, kdy například nejsou synchronizovány s evropskou elektroenergetickou soustavou nebo nejsou přímo propojeny s plynárenskou soustavou jiného členského státu, nejsou schopny uvolnit významné objemy plynu z plynovodu ve prospěch jiných členských států. Členské státy by proto měly mít možnost uplatnit jeden nebo více důvodů k tomu, aby své povinné snížení poptávky omezily. Dotčené členské státy by se měly zavázat k tomu, že vynaloží veškeré úsilí na to, aby nedostatky v oblasti propojení co nejdříve odstranily. |
| --- | --- |

(15)

Některé členské státy však vzhledem ke své specifické zeměpisné poloze nebo fyzické situaci, kdy například nejsou synchronizovány s evropskou elektroenergetickou soustavou nebo nejsou přímo propojeny s plynárenskou soustavou jiného členského státu, nejsou schopny uvolnit významné objemy plynu z plynovodu ve prospěch jiných členských států. Členské státy by proto měly mít možnost uplatnit jeden nebo více důvodů k tomu, aby své povinné snížení poptávky omezily. Dotčené členské státy by se měly zavázat k tomu, že vynaloží veškeré úsilí na to, aby nedostatky v oblasti propojení co nejdříve odstranily.

| (16) | Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (4) se zavádí rámec, na jehož základě mají členské státy a relevantní zúčastněné strany v regionálním kontextu spolupracovat na rozvoji lépe propojených energetických sítí, a to zejména s cílem připojit regiony, které jsou v současnosti od evropských trhů s energií izolovány, a posílit stávající a prosazovat nová přeshraniční propojení. Přeshraniční propojení výrazně přispívají k bezpečnosti dodávek. S ohledem na stávající narušení dodávek plynu z Ruska hrají tato přeshraniční propojení klíčovou úlohu při zajišťování fungování vnitřního trhu s energií a při distribuci plynu jiným členským státům v duchu solidarity. V této souvislosti by měly členské státy pokračovat v úsilí s cílem zlepšit integraci svých sítí, a to i tím, že posoudí potenciální zvýšení kapacity nových přeshraničních propojení v souladu s cíli nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 (5). |
| --- | --- |

(16)

Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (4) se zavádí rámec, na jehož základě mají členské státy a relevantní zúčastněné strany v regionálním kontextu spolupracovat na rozvoji lépe propojených energetických sítí, a to zejména s cílem připojit regiony, které jsou v současnosti od evropských trhů s energií izolovány, a posílit stávající a prosazovat nová přeshraniční propojení. Přeshraniční propojení výrazně přispívají k bezpečnosti dodávek. S ohledem na stávající narušení dodávek plynu z Ruska hrají tato přeshraniční propojení klíčovou úlohu při zajišťování fungování vnitřního trhu s energií a při distribuci plynu jiným členským státům v duchu solidarity. V této souvislosti by měly členské státy pokračovat v úsilí s cílem zlepšit integraci svých sítí, a to i tím, že posoudí potenciální zvýšení kapacity nových přeshraničních propojení v souladu s cíli nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 (5).

| (17) | Aby se úsilí členských států o splnění cílů nařízení (EU) 2022/1032, pokud jde o uskladňování zemního plynu, usnadnilo, měl by se při určování objemu jejich povinného snížení poptávky vzít v potaz rovněž objem plynu použitého členskými státy k uskladnění, který je nad rámec průběžného cíle stanoveného pro den 1. srpna 2022. |
| --- | --- |

(17)

Aby se úsilí členských států o splnění cílů nařízení (EU) 2022/1032, pokud jde o uskladňování zemního plynu, usnadnilo, měl by se při určování objemu jejich povinného snížení poptávky vzít v potaz rovněž objem plynu použitého členskými státy k uskladnění, který je nad rámec průběžného cíle stanoveného pro den 1. srpna 2022.

| (18) | Kromě toho by v zájmu řádného zohlednění velké závislosti kritických odvětví členských států na plynu měly mít členské státy možnost, aby při určování objemu svého povinného snížení poptávky nezahrnuly spotřebu plynu v těchto odvětvích. Sledování situace ze strany Komise by mělo zajistit, aby vnitrostátní omezení nevedla k nepatřičným narušením vnitřního trhu. Členské státy by rovněž měly mít možnost omezit objem svého povinného snížení poptávky v případě, že je toto omezení nezbytné k maximalizaci dodávek plynu jiným členským státům a že jsou schopny poskytnout důkazy o tom, že jejich kapacity pro obchodní vývoz do jiných členských států prostřednictvím propojení nebo jejich domácí infrastruktura LNG jsou využívány k tomu, aby byl plyn v nejvyšší možné míře přesměrován do jiných členských států. Komise by měla sledovat, zda jsou podmínky pro uplatňování uvedených odchylek plněny. |
| --- | --- |

(18)

Kromě toho by v zájmu řádného zohlednění velké závislosti kritických odvětví členských států na plynu měly mít členské státy možnost, aby při určování objemu svého povinného snížení poptávky nezahrnuly spotřebu plynu v těchto odvětvích. Sledování situace ze strany Komise by mělo zajistit, aby vnitrostátní omezení nevedla k nepatřičným narušením vnitřního trhu. Členské státy by rovněž měly mít možnost omezit objem svého povinného snížení poptávky v případě, že je toto omezení nezbytné k maximalizaci dodávek plynu jiným členským státům a že jsou schopny poskytnout důkazy o tom, že jejich kapacity pro obchodní vývoz do jiných členských států prostřednictvím propojení nebo jejich domácí infrastruktura LNG jsou využívány k tomu, aby byl plyn v nejvyšší možné míře přesměrován do jiných členských států. Komise by měla sledovat, zda jsou podmínky pro uplatňování uvedených odchylek plněny.

| (19) | Členské státy by měly mít možnost, aby s ohledem na specifické okolnosti, které související s poptávkou ze strany propojených členských států, povinné snížení poptávky dočasně omezily, je-li to nezbytné k zajištění bezpečnosti dodávek energie, a to i v případě, že členský stát čelí elektroenergetické krizi, jak je uvedeno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/941 (6). Je třeba vzít v potaz rovněž skladovací kapacitu a úroveň zásob nad rámec průběžného cíle stanoveného v příloze Ia nařízení (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

(19)

Členské státy by měly mít možnost, aby s ohledem na specifické okolnosti, které související s poptávkou ze strany propojených členských států, povinné snížení poptávky dočasně omezily, je-li to nezbytné k zajištění bezpečnosti dodávek energie, a to i v případě, že členský stát čelí elektroenergetické krizi, jak je uvedeno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/941 (6). Je třeba vzít v potaz rovněž skladovací kapacitu a úroveň zásob nad rámec průběžného cíle stanoveného v příloze Ia nařízení (EU) 2017/1938.

| (20) | Členské státy by měly mít možnost samy rozhodnout, jaká vhodná opatření k dosažení snížení poptávky zvolí. Při určování vhodných opatření ke snížení poptávky a upřednostňování skupin zákazníků by členské státy měly zvážit využití opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 20. července 2022 nazvaném „Bezpečná zima díky úsporám plynu“. Členské státy by měly zvážit zejména ekonomicky efektivní opatření, jako jsou dražby nebo systémy nabídkových řízení, jejichž prostřednictvím mohou motivovat ke snižování spotřeby ekonomicky efektivním způsobem. Mezi opatření, která lze na vnitrostátní úrovni přijmout, mohou patřit také finanční pobídky nebo kompenzace pro dotčené účastníky trhu. |
| --- | --- |

(20)

Členské státy by měly mít možnost samy rozhodnout, jaká vhodná opatření k dosažení snížení poptávky zvolí. Při určování vhodných opatření ke snížení poptávky a upřednostňování skupin zákazníků by členské státy měly zvážit využití opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 20. července 2022 nazvaném „Bezpečná zima díky úsporám plynu“. Členské státy by měly zvážit zejména ekonomicky efektivní opatření, jako jsou dražby nebo systémy nabídkových řízení, jejichž prostřednictvím mohou motivovat ke snižování spotřeby ekonomicky efektivním způsobem. Mezi opatření, která lze na vnitrostátní úrovni přijmout, mohou patřit také finanční pobídky nebo kompenzace pro dotčené účastníky trhu.

| (21) | Veškerá opatření, která členské státy za účelem dosažení snížení poptávky přijmou, musí být v souladu s právem Unie, a zejména s nařízením (EU) 2017/1938. Zejména by tato opatření měla být nezbytná, jasně vymezená, transparentní, přiměřená, nediskriminační a ověřitelná a neměla by nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž ani řádné fungování vnitřního trhu s plynem či ohrozit bezpečnost dodávek plynu v jiných členských státech nebo Unii. Je nezbytné zohlednit zájmy chráněných zákazníků, a to i v souvislosti s dodávkami plynu pro systémy dálkového vytápění v případě krize v oblasti bezpečnosti dodávek. |
| --- | --- |

(21)

Veškerá opatření, která členské státy za účelem dosažení snížení poptávky přijmou, musí být v souladu s právem Unie, a zejména s nařízením (EU) 2017/1938. Zejména by tato opatření měla být nezbytná, jasně vymezená, transparentní, přiměřená, nediskriminační a ověřitelná a neměla by nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž ani řádné fungování vnitřního trhu s plynem či ohrozit bezpečnost dodávek plynu v jiných členských státech nebo Unii. Je nezbytné zohlednit zájmy chráněných zákazníků, a to i v souvislosti s dodávkami plynu pro systémy dálkového vytápění v případě krize v oblasti bezpečnosti dodávek.

| (22) | Aby se zajistilo koordinované provádění opatření ke snížení poptávky, měly by členské státy navázat pravidelnou spolupráci v rámci všech relevantních rizikových skupin. Členské státy se mohou dohodnout na koordinačních opatřeních, která jsou v daném regionu nejvhodnější. Komise a Koordinační skupina pro otázky plynu by měly mít možnost získat přehled o vnitrostátních opatřeních prováděných členskými státy a sdílet osvědčené postupy pro koordinaci opatření v rámci rizikových skupin. Členské státy by měly ke koordinaci svých opatření využívat i jiné orgány. |
| --- | --- |

(22)

Aby se zajistilo koordinované provádění opatření ke snížení poptávky, měly by členské státy navázat pravidelnou spolupráci v rámci všech relevantních rizikových skupin. Členské státy se mohou dohodnout na koordinačních opatřeních, která jsou v daném regionu nejvhodnější. Komise a Koordinační skupina pro otázky plynu by měly mít možnost získat přehled o vnitrostátních opatřeních prováděných členskými státy a sdílet osvědčené postupy pro koordinaci opatření v rámci rizikových skupin. Členské státy by měly ke koordinaci svých opatření využívat i jiné orgány.

| (23) | Aby se zajistilo, že národní plány pro stav nouze odrážejí opatření k dobrovolnému nebo povinnému snížení poptávky stanovené v tomto nařízení, měl by příslušný orgán každého členského státu přijmout nezbytné kroky k aktualizaci národního plánu pro stav nouze vypracovaného podle článku 8 nařízení (EU) 2017/1938 do dne 31. října 2022. Vzhledem ke krátké lhůtě pro uvedenou aktualizaci by se neměly použít koordinační postupy podle čl. 8 odst. 6 až 11 nařízení (EU) 2017/1938. Každý členský státy by však měly o aktualizaci svého národního plánu pro stav nouze vést konzultace s dalšími členskými státy. Komise by měla svolat rizikové skupiny, Koordinační skupinu pro otázky plynu nebo jiné relevantní orgány, aby projednaly možné otázky týkající se opatření ke snížení poptávky. |
| --- | --- |

(23)

Aby se zajistilo, že národní plány pro stav nouze odrážejí opatření k dobrovolnému nebo povinnému snížení poptávky stanovené v tomto nařízení, měl by příslušný orgán každého členského státu přijmout nezbytné kroky k aktualizaci národního plánu pro stav nouze vypracovaného podle článku 8 nařízení (EU) 2017/1938 do dne 31. října 2022. Vzhledem ke krátké lhůtě pro uvedenou aktualizaci by se neměly použít koordinační postupy podle čl. 8 odst. 6 až 11 nařízení (EU) 2017/1938. Každý členský státy by však měly o aktualizaci svého národního plánu pro stav nouze vést konzultace s dalšími členskými státy. Komise by měla svolat rizikové skupiny, Koordinační skupinu pro otázky plynu nebo jiné relevantní orgány, aby projednaly možné otázky týkající se opatření ke snížení poptávky.

| (24) | Pro posouzení pokroku dosaženého členskými státy při provádění opatření k dobrovolnému a povinnému snížení poptávky a pro měření sociálního a hospodářského dopadu opatření, jakož i dopadu na zaměstnanost má zásadní význam pravidelné a účinné sledování situace a podávání zpráv. Příslušný orgán každého členského státu nebo jiný subjekt určený členským státem by měl sledovat snížení poptávky dosažené na jeho území a výsledky pravidelně oznamovat Komisi. Koordinační skupina pro otázky plynu by měla být Komisi nápomocna při sledování realizace povinného snížení poptávky. |
| --- | --- |

(24)

Pro posouzení pokroku dosaženého členskými státy při provádění opatření k dobrovolnému a povinnému snížení poptávky a pro měření sociálního a hospodářského dopadu opatření, jakož i dopadu na zaměstnanost má zásadní význam pravidelné a účinné sledování situace a podávání zpráv. Příslušný orgán každého členského státu nebo jiný subjekt určený členským státem by měl sledovat snížení poptávky dosažené na jeho území a výsledky pravidelně oznamovat Komisi. Koordinační skupina pro otázky plynu by měla být Komisi nápomocna při sledování realizace povinného snížení poptávky.

| (25) | Aby se zabránilo významné ekonomické újmě pro Unii jako celek, je zásadní, aby každý členský stát v návaznosti na vyhlášení výstrahy na úrovni Unie svou poptávku snížil. Tímto snížením se zajistí dostatek plynu pro všechny, a to i v zimním období. Snížení poptávky v celé Unii je výrazem zásady solidarity zakotvené ve Smlouvě. Je proto opodstatněné, aby Komise přísně dohlížela na to, že členské státy povinné snížení poptávky provádějí. V případě, že Komise zjistí riziko, že členský stát nemusí být schopen povinné snížení poptávky splnit, měla by mít Komise možnost požadovat, aby tento členský stát předložil plán, v němž stanoví strategii a opatření k účinnému dosažení povinného snížení poptávky. Daný členský stát by měl náležitě zohlednit veškeré připomínky a doporučení, které Komise k tomuto plánu předloží. |
| --- | --- |

(25)

Aby se zabránilo významné ekonomické újmě pro Unii jako celek, je zásadní, aby každý členský stát v návaznosti na vyhlášení výstrahy na úrovni Unie svou poptávku snížil. Tímto snížením se zajistí dostatek plynu pro všechny, a to i v zimním období. Snížení poptávky v celé Unii je výrazem zásady solidarity zakotvené ve Smlouvě. Je proto opodstatněné, aby Komise přísně dohlížela na to, že členské státy povinné snížení poptávky provádějí. V případě, že Komise zjistí riziko, že členský stát nemusí být schopen povinné snížení poptávky splnit, měla by mít Komise možnost požadovat, aby tento členský stát předložil plán, v němž stanoví strategii a opatření k účinnému dosažení povinného snížení poptávky. Daný členský stát by měl náležitě zohlednit veškeré připomínky a doporučení, které Komise k tomuto plánu předloží.

| (26) | Vzhledem k tomu, že zásada solidarity dává každému členskému státu právo být za určitých okolností podporován sousedními členskými státy, měly by členské státy, které o takovou podporu žádají, rovněž jednat v duchu solidarity, pokud jde o snižování jejich domácí poptávky po plynu. Při žádosti o solidární opatření podle článku 13 nařízení (EU) 2017/1938 by proto členské státy měly mít zavedena veškerá vhodná opatření ke snížení poptávky po plynu. Komise by měla mít možnost požádat členský stát, který o solidární opatření žádá, aby předložil plán s opatřeními k dosažení dalšího možného snížení poptávky. Daný členský stát by měl náležitě zohlednit stanovisko Komise. |
| --- | --- |

(26)

Vzhledem k tomu, že zásada solidarity dává každému členskému státu právo být za určitých okolností podporován sousedními členskými státy, měly by členské státy, které o takovou podporu žádají, rovněž jednat v duchu solidarity, pokud jde o snižování jejich domácí poptávky po plynu. Při žádosti o solidární opatření podle článku 13 nařízení (EU) 2017/1938 by proto členské státy měly mít zavedena veškerá vhodná opatření ke snížení poptávky po plynu. Komise by měla mít možnost požádat členský stát, který o solidární opatření žádá, aby předložil plán s opatřeními k dosažení dalšího možného snížení poptávky. Daný členský stát by měl náležitě zohlednit stanovisko Komise.

| (27) | Komise by měla o provádění tohoto nařízení pravidelně informovat Evropský parlament a Radu. |
| --- | --- |

(27)

Komise by měla o provádění tohoto nařízení pravidelně informovat Evropský parlament a Radu.

| (28) | Vzhledem k tomu, že bezpečnost dodávek plynu je kvůli ruské vojenské agresi vůči Ukrajině bezprostředně ohrožena, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve. |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem k tomu, že bezpečnost dodávek plynu je kvůli ruské vojenské agresi vůči Ukrajině bezprostředně ohrožena, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve.

| (29) | Vzhledem k výjimečné povaze opatření stanovených v tomto nařízení by se toto nařízení mělo použít po dobu jednoho roku po svém vstupu v platnost. Do 1. května 2023 by Komise měla Radě podat zprávu o fungování tohoto nařízení a může případně navrhnout prodloužení jeho doby použitelnosti. |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem k výjimečné povaze opatření stanovených v tomto nařízení by se toto nařízení mělo použít po dobu jednoho roku po svém vstupu v platnost. Do 1. května 2023 by Komise měla Radě podat zprávu o fungování tohoto nařízení a může případně navrhnout prodloužení jeho doby použitelnosti.

| (30) | Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je pro dosažení uvedeného cíle nezbytné, |
| --- | --- |

(30)

Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je pro dosažení uvedeného cíle nezbytné,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Toto nařízení stanoví pravidla pro řešení situace, v níž dochází k závažným obtížím při dodávkách zemního plynu, s cílem zajistit v duchu solidarity bezpečnost dodávek zemního plynu v Unii. Mezi tato pravidla patří lepší koordinace, sledování vnitrostátních opatření ke snížení poptávky po plynu a podávání zpráv o nich a možnost, aby Rada na návrh Komise vyhlásila výstrahu na úrovni Unie jako krizovou úroveň specifickou pro Unii, která by aktivovala povinné celounijní snížení poptávky.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „příslušným orgánem“ ústřední orgán státní správy nebo národní regulační orgán určený členským státem, aby zajišťoval provádění opatření stanovených v nařízení (EU) 2017/1938; |
| --- | --- |

1)

„příslušným orgánem“ ústřední orgán státní správy nebo národní regulační orgán určený členským státem, aby zajišťoval provádění opatření stanovených v nařízení (EU) 2017/1938;

| 2) | „výstrahou na úrovni Unie“ krizová úroveň specifická pro Unii, na jejímž základě se aktivuje povinné snížení poptávky a která nesouvisí s žádnou z krizových úrovní podle čl. 11 odst. 1 nařízení (EU) 2017/1938; |
| --- | --- |

2)

„výstrahou na úrovni Unie“ krizová úroveň specifická pro Unii, na jejímž základě se aktivuje povinné snížení poptávky a která nesouvisí s žádnou z krizových úrovní podle čl. 11 odst. 1 nařízení (EU) 2017/1938;

| 3) | „spotřebou plynu“ celkové dodávky zemního plynu pro činnosti na území členského státu, včetně konečné spotřeby domácností, průmyslu a výroby elektřiny, ale s výjimkou – mimo jiné – plynu použitého k plnění skladovacích kapacit, v souladu s definicí spojení „dodávky, přeměna a spotřeba plynu“ používanou Komisí (Eurostatem); |
| --- | --- |

3)

„spotřebou plynu“ celkové dodávky zemního plynu pro činnosti na území členského státu, včetně konečné spotřeby domácností, průmyslu a výroby elektřiny, ale s výjimkou – mimo jiné – plynu použitého k plnění skladovacích kapacit, v souladu s definicí spojení „dodávky, přeměna a spotřeba plynu“ používanou Komisí (Eurostatem);

| 4) | „vstupní surovinou“ neenergetické využití zemního plynu, jak je uvedeno v energetických bilancích Komise (Eurostatu); |
| --- | --- |

4)

„vstupní surovinou“ neenergetické využití zemního plynu, jak je uvedeno v energetických bilancích Komise (Eurostatu);

| 5) | „referenční spotřebou plynu“ objem průměrné spotřeby plynu v členském státě během referenčního období; v případě členských států, ve kterých se spotřeba plynu v období od 1. srpna 2021 do 31. března 2022 zvýšila alespoň o 8 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu během referenčního období, se referenční spotřebou plynu rozumí pouze objem spotřeby plynu v období od 1. srpna 2021 do 31. března 2022; |
| --- | --- |

5)

„referenční spotřebou plynu“ objem průměrné spotřeby plynu v členském státě během referenčního období; v případě členských států, ve kterých se spotřeba plynu v období od 1. srpna 2021 do 31. března 2022 zvýšila alespoň o 8 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu během referenčního období, se referenční spotřebou plynu rozumí pouze objem spotřeby plynu v období od 1. srpna 2021 do 31. března 2022;

| 6) | „referenčním obdobím“ období od 1. srpna do 31. března během pěti po sobě následujících let předcházejících dnu vstupu tohoto nařízení v platnost, a to počínaje obdobím od 1. srpna 2017 do 31. března 2018; |
| --- | --- |

6)

„referenčním obdobím“ období od 1. srpna do 31. března během pěti po sobě následujících let předcházejících dnu vstupu tohoto nařízení v platnost, a to počínaje obdobím od 1. srpna 2017 do 31. března 2018;

| 7) | „průběžným cílem“ průběžný cíl, jak je stanoven v příloze Ia nařízení (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

7)

„průběžným cílem“ průběžný cíl, jak je stanoven v příloze Ia nařízení (EU) 2017/1938.

Článek 3

Dobrovolné snížení poptávky

Členské státy vynaloží veškeré úsilí ke snížení své spotřeby plynu v období od 1. srpna 2022 do 31. března 2023 alespoň o 15 % ve srovnání se svou průměrnou spotřebou plynu v období od 1. srpna do 31. března během pěti po sobě následujících let předcházejících dnu vstupu tohoto nařízení v platnost (dále jen „dobrovolné snížení poptávky“). Na tato opatření k dobrovolnému snížení poptávky se vztahují články 6, 7 a 8.

Článek 4

Vyhlášení výstrahy na úrovni Unie Radou

1.   Rada na návrh Komise může prostřednictvím prováděcího rozhodnutí vyhlásit výstrahu na úrovni Unie.

2.   Komise předloží návrh na vyhlášení této výstrahy na úrovni Unie, jestliže dospěje k závěru, že existuje významné riziko závažného nedostatku dodávek plynu, nebo v případě mimořádně vysoké poptávky po plynu, pro které nejsou opatření uvedená v článku 3 dostatečná a která vedou k podstatnému zhoršení situace v oblasti dodávek plynu v Unii, avšak trh je schopen se s tímto narušením vypořádat, aniž by bylo potřeba přistoupit k netržním opatřením.

3.   Komise předloží Radě návrh na vyhlášení výstrahy na úrovni Unie rovněž v případě, že o to požádá alespoň pět příslušných orgánů, které vyhlásily výstrahu na národní úrovni podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2017/1938.

4.   Rada může kvalifikovanou většinou návrh Komise změnit.

5.   Před tím, než Komise návrh na vyhlášení výstrahy na úrovni Unie předloží Radě, konzultuje relevantní rizikové skupiny podle přílohy I nařízení (EU) 2017/1938 a Koordinační skupinu pro otázky plynu zřízenou článkem 4 uvedeného nařízení.

6.   Na návrh Komise může Rada prostřednictvím prováděcího rozhodnutí vyhlásit konec výstrahy na úrovni Unie a ukončení platnosti povinností podle článku 5. Komise návrh tohoto prováděcího rozhodnutí Radě předloží, jestliže na základě posouzení a po konzultaci s relevantními rizikovými skupinami a s Koordinační skupinou pro otázky plynu dospěje k závěru, že situace, na jejímž základě byla výstraha na úrovni Unie vyhlášena, již není důvodem k tomu, aby byla tato výstraha zachována.

Článek 5

Povinné snížení poptávky v případě výstrahy na úrovni Unie

1.   Pokud Rada vyhlásí výstrahu na úrovni Unie, sníží každý členský stát svou spotřebu plynu v souladu s odstavcem 2 (dále jen „povinné snížení poptávky“).

2.   Pro účely povinného snížení poptávky musí být po dobu vyhlášení výstrahy na úrovni Unie spotřeba plynu v každém členském státě v období od 1. srpna 2022 do 31. března 2023 (dále jen „období snížení poptávky“) nejméně o 15 % nižší než referenční spotřeba plynu. Pro účely povinného snížení poptávky se zohlední veškerá snížení poptávky, jichž členské státy dosáhly během období před vyhlášením výstrahy na úrovni Unie.

3.   Členský stát, jehož elektroenergetická soustava je synchronizována pouze s elektroenergetickou soustavou třetí země, je osvobozen od uplatňování odstavce 2 v případě, že je synchronizace se soustavou dané třetí země přerušena po dobu, po kterou jsou služba izolované elektroenergetické soustavy nebo jiné služby pro provozovatele přenosové soustavy zapotřebí pro zajištění bezpečného a spolehlivého fungování elektroenergetické soustavy.

4.   Členský stát je osvobozen od uplatňování odstavce 2 po dobu, po kterou není přímo připojen k propojené plynárenské soustavě jakéhokoli jiného členského státu.

5.   Členský stát může referenční spotřebu plynu, která se používá pro výpočet cílového povinného snížení poptávky podle odstavce 2, omezit o objem plynu, který se rovná rozdílu mezi jeho průběžným cílem pro den 1. srpna 2022 a skutečným objemem uskladněného plynu ke dni 1. srpna 2022, pokud k danému dni splňuje průběžný cíl.

6.   Členský stát může referenční spotřebu plynu, která se používá pro výpočet cílového povinného snížení poptávky podle odstavce 2, omezit o objem plynu spotřebovaného během referenčního období jakožto vstupní surovina.

7.   Členský stát může povinné snížení poptávky omezit o 8 procentních bodů, pokud prokáže, že jeho propojení s jinými členskými státy, měřené v pevné technické vývozní kapacitě, je ve srovnání s jeho roční spotřebou plynu v roce 2021 nižší než 50 % a že kapacita propojení s jinými členskými státy byla reálně využívána pro přepravu plynu na úrovni nejméně 90 % po dobu alespoň jednoho měsíce před oznámením o odchylce, ledaže členský stát může prokázat, že nebyla žádná poptávka a kapacita byla maximalizována a že jeho domácí zařízení na zkapalněný zemní plyn (LNG) jsou z obchodního a technického hlediska připravena přesměrovávat plyn do jiných členských států až do výše objemů požadovaných trhem.

8.   Členský stát, který čelí elektroenergetické krizi, může povinné snížení poptávky podle odstavce 2 dočasně omezit na úroveň nezbytnou ke zmírnění rizika ohrožujícího dodávky elektřiny, pokud neexistují jiné ekonomické alternativy, které by plyn potřebný k výrobě elektřiny nahradily, aniž by byla vážně ohrožena bezpečnost dodávek. V takovém případě členský stát oznámí důvody pro dané omezení a výjimečné okolnosti, které jej opodstatňují, dostatečně doloží. Je-li to nezbytné, členský stát aktualizuje plán rizikové připravenosti podle článku 10 nařízení (EU) 2019/941.

9.   Členský stát oznámí Komisi své rozhodnutí omezit povinné snížení poptávky podle odstavců 5, 6, 7 a 8 společně s potřebnými důkazy o tom, že jsou splněny podmínky pro omezení povinného snížení poptávky. Oznámení týkající se odstavců 5, 6 a 7 lze učinit již po vstupu tohoto nařízení v platnost a zároveň nejpozději dva týdny poté, co byla vyhlášena výstraha na úrovni Unie. Oznámení týkající se odstavce 8 lze učinit nejpozději dva týdny poté, co nastala elektroenergetická krize uvedená v daném odstavci. Členský stát rovněž uvědomí o svém záměru relevantní rizikové skupiny a Koordinační skupinu pro otázky plynu.

10.   Na základě oznámení a po konzultaci rizikových skupiny a Koordinační skupiny pro otázky plynu Komise posoudí, zda jsou podmínky pro omezení podle odstavců 5, 6, 7 a 8 splněny. Shledá-li Komise, že omezení není opodstatněné, přijme stanovisko, v němž uvede důvody, proč by daný členský stát měl omezení povinného snížení poptávky zrušit nebo upravit. Toto stanovisko přijme do 30 pracovních dnů od úplného oznámení podle odstavce 9.

11.   Pokud již podmínky pro omezení povinného snížení poptávky podle odstavců 5, 6, 7 a 8 splněny nejsou, členský stát uplatní cílové povinné snížení poptávky podle odstavce 2.

12.   Komise průběžně sleduje, zda jsou podmínky pro omezení povinného snížení poptávky podle odstavců 5, 6, 7 a 8 splněny.

13.   Články 6, 7 a 8 se použijí na opatření k povinnému snížení poptávky, aniž by byly dotčeny stávající dlouhodobé smlouvy.

Článek 6

Opatření k dosažení snížení poptávky

1.   Členské státy mají možnost samy zvolit vhodná opatření ke snížení poptávky. Opatření uvedená v článcích 3 a 5 musejí být jasně vymezená, transparentní, přiměřená, nediskriminační a ověřitelná. Při výběru opatření členské státy zohlední zásady stanovené v nařízení (EU) 2017/1938. Opatření zejména:

| a) | nesmějí nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž nebo řádné fungování vnitřního trhu s plynem; |
| --- | --- |

a)

nesmějí nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž nebo řádné fungování vnitřního trhu s plynem;

| b) | nesmějí ohrožovat bezpečnost dodávek plynu v jiných členských státech nebo v Unii; |
| --- | --- |

b)

nesmějí ohrožovat bezpečnost dodávek plynu v jiných členských státech nebo v Unii;

| c) | musí splňovat ustanovení nařízení (EU) 2017/1938, pokud jde o chráněné zákazníky. |
| --- | --- |

c)

musí splňovat ustanovení nařízení (EU) 2017/1938, pokud jde o chráněné zákazníky.

2.   Při přijímání opatření ke snížení poptávky členské státy zváží upřednostnění opatření, která se dotknou jiných než chráněných zákazníků ve smyslu čl. 2 bodu 5 nařízení (EU) 2017/1938, a mohou z uplatnění takových opatření tyto zákazníky rovněž vyloučit, a to na základě objektivních a transparentních kritérií, která zohlední jejich hospodářský význam, jakož i mimo jiné tyto prvky:

| a) | dopad narušení na dodavatelské řetězce, které jsou pro společnost kriticky důležité; |
| --- | --- |

a)

dopad narušení na dodavatelské řetězce, které jsou pro společnost kriticky důležité;

| b) | možné negativní dopady v jiných členských státech, zejména na dodavatelské řetězce v navazujících odvětvích, která jsou pro společnost kriticky důležitá; |
| --- | --- |

b)

možné negativní dopady v jiných členských státech, zejména na dodavatelské řetězce v navazujících odvětvích, která jsou pro společnost kriticky důležitá;

| c) | potenciální dlouhodobé škody na průmyslových zařízeních; |
| --- | --- |

c)

potenciální dlouhodobé škody na průmyslových zařízeních;

| d) | možnosti snížení spotřeby a náhrady výrobků v Unii. |
| --- | --- |

d)

možnosti snížení spotřeby a náhrady výrobků v Unii.

3.   Při rozhodování o opatřeních ke snížení poptávky zváží členské státy opatření ke snížení spotřeby plynu v elektroenergetickém odvětví, opatření na podporu přechodu na jiná paliva v průmyslu, vnitrostátní osvětové kampaně a povinnosti cíleně zaměřené na omezení vytápění a chlazení, na podporu přechodu na jiná paliva a na snížení spotřeby průmyslem.

Článek 7

Koordinace opatření ke snížení poptávky

1.   K zajištění náležité koordinace opatření k dobrovolnému a povinnému snížení poptávky podle článků 3 a 5 členské státy vzájemně spolupracují v rámci všech relevantních rizikových skupin.

2.   Příslušný orgán každého členského státu aktualizuje do 31. října 2022 jeho národní plán pro stav nouze vypracovaný podle článku 8 nařízení (EU) 2017/1938, aby zohlednil opatření k dobrovolnému snížení poptávky. Každý členský stát svůj národní plán pro stav nouze případně aktualizuje rovněž v případě vyhlášení výstrahy na úrovni Unie podle článku 4 tohoto nařízení. Na aktualizace národních plánů pro stav nouze podle tohoto odstavce se nepoužijí ustanovení čl. 8 odst. 6 až 10 nařízení (EU) 2017/1938.

3.   Před přijetím revidovaných plánů pro stav nouze členské státy konzultují Komisi a relevantní rizikové skupiny. Komise může s přihlédnutím k názorům vyjádřeným v této souvislosti členskými státy svolat zasedání rizikových skupin a Koordinační skupiny pro otázky plynu s cílem projednat otázky týkající se vnitrostátních opatření ke snížení poptávky.

Článek 8

Sledování a prosazování

1.   Příslušný orgán každého členského státu sleduje provádění opatření ke snížení poptávky na území daného členského státu. Členské státy podávají Komisi každé dva měsíce a nejpozději do 15. dne následujícího měsíce zprávu o dosaženém snížení poptávky. Při sledování dobrovolného a povinného snížení poptávky jsou Komisi nápomocny rizikové skupiny a Koordinační skupina pro otázky plynu.

2.   V případě, že Komise na základě vykázaných údajů o snížení poptávky zjistí, že existuje riziko, že členský stát nebude schopen splnit povinné snížení poptávky podle článku 5, požádá daný členský stát, aby předložil plán, v němž stanoví strategii k účinnému splnění povinnosti snížení poptávky. Komise také požádá členský stát, který žádá o solidární opatření podle článku 13 nařízení (EU) 2017/1938, aby předložil plán stanovující strategii k dosažení dalšího možného snížení poptávky po plynu v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2017/1938. V obou případech Komise vydá k předloženým plánům stanovisko s připomínkami a doporučeními a informuje o něm Radu. Dotčený členský stát ke stanovisku Komise náležitě přihlédne.

3.   Komise o provádění tohoto nařízení pravidelně informuje Evropský parlament a Radu.

Článek 9

Přezkum

Do 1. května 2023 provede Komise přezkum tohoto nařízení s ohledem na všeobecnou situaci v oblasti dodávek plynu do Unie a předloží Radě zprávu o hlavních závěrech vyplývajících z tohoto přezkumu. Na základě uvedené zprávy může Komise zejména navrhnout prodloužení doby použitelnosti tohoto nařízení.

Článek 10

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se po dobu jednoho roku od svého vstupu v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. srpna 2022.

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1032 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokud jde o uskladňování zemního plynu (Úř. věst L 173, 30.6.2022, s. 17).

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 ze dne 25. října 2017 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a o zrušení nařízení (EU) č. 994/2010 (Úř. věst. L 280, 28.10.2017, s. 1).

2

(3)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. července 2021, Německo v. Polsko, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

Německo v. Polsko

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 ze dne 30. května 2022, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, mění nařízení (ES) č. 715/2009, (EU) 2019/942 a (EU) 2019/943 a směrnice 2009/73/ES a (EU) 2019/944 a zrušuje nařízení (EU) č. 347/2013 (Úř. věst. L 152, 3.6.2022, s. 45).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/941 ze dne 5. června 2019 o rizikové připravenosti v odvětví elektroenergetiky a o zrušení směrnice 2005/89/ES (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 1).

6

---

| 8.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1370

ze dne 5. srpna 2022,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity ochratoxinu A v některých potravinách

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (2) stanoví maximální limity některých kontaminujících látek, včetně ochratoxinu A, v potravinách. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (2) stanoví maximální limity některých kontaminujících látek, včetně ochratoxinu A, v potravinách.

| (2) | Ochratoxin A je mykotoxin přirozeně produkovaný houbami rodu Aspergillus a Penicillium a vyskytuje se jako kontaminující látka v mnoha potravinách, jako jsou obiloviny a výrobky z obilovin, kávová zrna, sušené ovoce, víno a hroznová šťáva, koření a lékořice. Ochratoxin A se tvoří během sušení plodin na slunci a jejich skladování. Jeho tvorbě lze zabránit používáním správných postupů sušení a skladování. |
| --- | --- |

(2)

Ochratoxin A je mykotoxin přirozeně produkovaný houbami rodu Aspergillus a Penicillium a vyskytuje se jako kontaminující látka v mnoha potravinách, jako jsou obiloviny a výrobky z obilovin, kávová zrna, sušené ovoce, víno a hroznová šťáva, koření a lékořice. Ochratoxin A se tvoří během sušení plodin na slunci a jejich skladování. Jeho tvorbě lze zabránit používáním správných postupů sušení a skladování.

| (3) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) přijal v roce 2020 aktualizaci vědeckého stanoviska týkajícího se ochratoxinu A v potravinách (3). Úřad dospěl k závěru, že není vhodné určit pro ochratoxin A směrnou hodnotu stanovenou z hlediska ochrany zdraví a že tolerovatelný týdenní příjem ve výši 120 ng/kg tělesné hmotnosti určený úřadem v roce 2006 již není platný. Úřad rovněž dospěl k závěru, že vypočtené limity expozice pro karcinogenní účinky ochratoxinu A svědčí o možném ohrožení zdraví některých skupin spotřebitelů. |
| --- | --- |

(3)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) přijal v roce 2020 aktualizaci vědeckého stanoviska týkajícího se ochratoxinu A v potravinách (3). Úřad dospěl k závěru, že není vhodné určit pro ochratoxin A směrnou hodnotu stanovenou z hlediska ochrany zdraví a že tolerovatelný týdenní příjem ve výši 120 ng/kg tělesné hmotnosti určený úřadem v roce 2006 již není platný. Úřad rovněž dospěl k závěru, že vypočtené limity expozice pro karcinogenní účinky ochratoxinu A svědčí o možném ohrožení zdraví některých skupin spotřebitelů.

| (4) | Maximální limity ochratoxinu A pro některé potraviny již byly stanoveny nařízením (ES) č. 1881/2006. Vzhledem k tomu, že ochratoxin A byl zjištěn v potravinách, pro které dosud žádný maximální limit stanoven nebyl a které přispívají k expozici člověka ochratoxinu A, je vhodné stanovit maximální limit i pro tyto potraviny, přičemž se jedná o sušené ovoce jiné než sušené hrozny révy vinné, některé výrobky z lékořice, sušené bylinky, některé složky bylinných čajů, některá olejnatá semena, pistácie a kakaový prášek. I když je třeba více vyjasnit vztah mezi množstvím ochratoxinu A ve sladu a nealkoholických sladových nápojích, v sušených datlích a datlových sirupech, je rovněž vhodné již stanovit maximální limit pro nealkoholické sladové nápoje a datlový sirup. Rovněž s ohledem na dostupné údaje o výskytu je vhodné snížit stávající maximální limity ochratoxinu A v některých potravinách, jako jsou pekárenské výrobky, sušené hrozny révy vinné, pražená káva a rozpustná káva. Kromě toho byla stávající ustanovení pro ochratoxin A u některých druhů koření rozšířena na všechna koření. U sýrů a šunky je před stanovením maximálních limitů vhodné další monitorování přítomnosti ochratoxinu A. |
| --- | --- |

(4)

Maximální limity ochratoxinu A pro některé potraviny již byly stanoveny nařízením (ES) č. 1881/2006. Vzhledem k tomu, že ochratoxin A byl zjištěn v potravinách, pro které dosud žádný maximální limit stanoven nebyl a které přispívají k expozici člověka ochratoxinu A, je vhodné stanovit maximální limit i pro tyto potraviny, přičemž se jedná o sušené ovoce jiné než sušené hrozny révy vinné, některé výrobky z lékořice, sušené bylinky, některé složky bylinných čajů, některá olejnatá semena, pistácie a kakaový prášek. I když je třeba více vyjasnit vztah mezi množstvím ochratoxinu A ve sladu a nealkoholických sladových nápojích, v sušených datlích a datlových sirupech, je rovněž vhodné již stanovit maximální limit pro nealkoholické sladové nápoje a datlový sirup. Rovněž s ohledem na dostupné údaje o výskytu je vhodné snížit stávající maximální limity ochratoxinu A v některých potravinách, jako jsou pekárenské výrobky, sušené hrozny révy vinné, pražená káva a rozpustná káva. Kromě toho byla stávající ustanovení pro ochratoxin A u některých druhů koření rozšířena na všechna koření. U sýrů a šunky je před stanovením maximálních limitů vhodné další monitorování přítomnosti ochratoxinu A.

| (5) | Nařízení (ES) č. 1881/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 1881/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Aby se hospodářské subjekty mohly připravit na nová pravidla zavedená tímto nařízením, je vhodné poskytnout přiměřené období před tím, než se maximální limity začnou uplatňovat. Je rovněž vhodné stanovit přechodné období pro potraviny, které byly v souladu s právními předpisy uvedeny na trh před datem použitelnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Aby se hospodářské subjekty mohly připravit na nová pravidla zavedená tímto nařízením, je vhodné poskytnout přiměřené období před tím, než se maximální limity začnou uplatňovat. Je rovněž vhodné stanovit přechodné období pro potraviny, které byly v souladu s právními předpisy uvedeny na trh před datem použitelnosti tohoto nařízení.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Potraviny uvedené na seznamu v příloze, uvedené na trh v souladu s právními předpisy přede dnem 1. ledna 2023, mohou zůstat na trhu do data jejich minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. srpna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5).

2

(3)  Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food. EFSA Journal 2020; 18(5):6113, 150 s. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020,6113.

3

---

PŘÍLOHA

V oddíle 2 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 se položka 2.2 nahrazuje tímto:

| „Potraviny (1) | Maximální limit (μg/kg) |
| --- | --- |
| 2.2 | Ochratoxin A | |
| 2.2.1 | Nezpracované obiloviny (18) | 5,0 |
| 2.2.2 | Všechny produkty získané/zpracované z nezpracovaných obilovin, s výjimkou potravin uvedených v bodech 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 a 2.2.13
  Obiloviny uváděné na trh pro konečného spotřebitele | 3,0 |
| 2.2.3 | Pečivo, svačinky z obilovin a snídaňové cereálie






  — | výrobky neobsahující olejnatá semena, ořechy nebo sušené ovoce |

„Potraviny (1)

Maximální limit (μg/kg)

2.2

Ochratoxin A

2.2.1

Nezpracované obiloviny (18)

5,0

2.2.2

Všechny produkty získané/zpracované z nezpracovaných obilovin, s výjimkou potravin uvedených v bodech 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 a 2.2.13

Obiloviny uváděné na trh pro konečného spotřebitele

3,0

2.2.3

Pečivo, svačinky z obilovin a snídaňové cereálie

—

výrobky neobsahující olejnatá semena, ořechy nebo sušené ovoce

| — | výrobky obsahující nejméně 20 % sušených hroznů révy vinné a/nebo sušených fíků |
| --- | --- |

—

výrobky obsahující nejméně 20 % sušených hroznů révy vinné a/nebo sušených fíků

| — | ostatní výrobky obsahující olejnatá semena, ořechy a/nebo sušené ovoce |
| --- | --- |

—

ostatní výrobky obsahující olejnatá semena, ořechy a/nebo sušené ovoce

2,0

4,0

3,0

2.2.4

Nealkoholické sladové nápoje

3,0

2.2.5

Pšeničný lepek neuváděný na trh pro konečného spotřebitele

8,0

2.2.6

Sušené ovoce

| — | sušené hrozny révy vinné (korintky, rozinky a sultánky) a sušené fíky |
| --- | --- |

—

sušené hrozny révy vinné (korintky, rozinky a sultánky) a sušené fíky

| — | ostatní sušené ovoce |
| --- | --- |

—

ostatní sušené ovoce

8,0

2,0

2.2.7

Datlový sirup

15

2.2.8

Pražená káva

| — | pražená kávová zrna a mletá pražená káva kromě rozpustné kávy |
| --- | --- |

—

pražená kávová zrna a mletá pražená káva kromě rozpustné kávy

| — | rozpustná káva (instantní káva) |
| --- | --- |

—

rozpustná káva (instantní káva)

3,0

5,0

2.2.9

Víno (včetně šumivého vína, s výjimkou likérového vína a vína s obsahem alkoholu nejméně 15 % objemových) a ovocné víno (11)

2,0 (12 )

2.2.10

Aromatizované víno, aromatizované vinné nápoje a aromatizované vinné koktejly (13)

2,0 (12 )

2.2.11

Hroznová šťáva, rekonstituovaná koncentrovaná hroznová šťáva, hroznový nektar, rekonstituovaný hroznový mošt a rekonstituovaný koncentrovaný hroznový mošt uváděné na trh pro konečného spotřebitele (14)

2,0 (12 )

2.2.12

Obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti (3) (7)

0,50

2.2.13

Dietní potraviny pro zvláštní lékařské účely určené pro kojence a malé děti (3) (10)

0,50

2.2.14

Koření, včetně sušeného koření, kromě Capsicum spp.

Capsicum spp. (sušené plody, celé nebo mleté, včetně chilli, mletého chilli, kayenského pepře a papriky)

Směsi koření

15

20

15

2.2.15

Lékořice (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflata a další druhy)

| — | kořen lékořice, mimo jiné jako složka bylinných čajů |
| --- | --- |

—

kořen lékořice, mimo jiné jako složka bylinných čajů

| — | výtažek z lékořice (42) pro použití v potravinářských výrobcích, zejména v nápojích a cukrovinkách |
| --- | --- |

—

výtažek z lékořice (42) pro použití v potravinářských výrobcích, zejména v nápojích a cukrovinkách

| — | cukrovinky z lékořice obsahující ≥ 97 % výtažku z lékořice v sušině |
| --- | --- |

—

cukrovinky z lékořice obsahující ≥ 97 % výtažku z lékořice v sušině

| — | ostatní cukrovinky z lékořice |
| --- | --- |

—

ostatní cukrovinky z lékořice

20

80

50

10,0

2.2.16

Sušené byliny

10,0

2.2.17

Kořeny zázvoru pro použití v bylinných čajích

Kořeny proskurníku lékařského, kořeny pampelišky (smetánky) a květy pomerančovníku pro použití v bylinných čajích nebo v náhražkách kávy

15

20

2.2.18

Slunečnicová semena, dýňová semena, semena melounu (vodního), konopná semena, sójové boby

5,0

2.2.19

Pistácie, které musí být před uvedením na trh pro konečného spotřebitele nebo před použitím jako složka potravin vytříděny nebo jinak fyzikálně ošetřeny

Pistácie uváděné na trh pro konečného spotřebitele nebo jako složka potravin

10,0

5,0

2.2.20

Kakaový prášek

3,0 “

---

| 8.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1371

ze dne 5. srpna 2022,

kterým se opravují některá jazyková znění prováděcího nařízení (EU) 2018/2066 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Bulharské, české, dánské, estonské, finské, francouzské, italské, lotyšské, německé, nizozemské, portugalské, slovinské a švédské znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/2066 (2) obsahují v čl. 38 odst. 6 chybu, která mění význam ustanovení, nebo znění, jež může vést k nesprávnému výkladu, pokud jde o uvedené období a to, k čemu se vztahuje. |
| --- | --- |

(1)

Bulharské, české, dánské, estonské, finské, francouzské, italské, lotyšské, německé, nizozemské, portugalské, slovinské a švédské znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/2066 (2) obsahují v čl. 38 odst. 6 chybu, která mění význam ustanovení, nebo znění, jež může vést k nesprávnému výkladu, pokud jde o uvedené období a to, k čemu se vztahuje.

| (2) | Bulharské, české, dánské, estonské, finské, francouzské, italské, lotyšské, německé, nizozemské, portugalské, slovinské a švédské znění prováděcího nařízení (EU) 2018/2066 by proto měly být odpovídajícím způsobem opraveny. Ostatní jazyková znění nejsou dotčena. |
| --- | --- |

(2)

Bulharské, české, dánské, estonské, finské, francouzské, italské, lotyšské, německé, nizozemské, portugalské, slovinské a švédské znění prováděcího nařízení (EU) 2018/2066 by proto měly být odpovídajícím způsobem opraveny. Ostatní jazyková znění nejsou dotčena.

| (3) | Opatření stanovená tímto prováděcím nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu ze dne 9. února 2022, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto prováděcím nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu ze dne 9. února 2022,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 38 prováděcího nařízení (EU) 2018/2066 se odstavec 6 nahrazuje tímto: „6. Odchylně od odst. 5 prvního pododstavce mohou členské státy nebo příslušné orgány považovat kritéria udržitelnosti a úspor emisí skleníkových plynů uvedená ve zmíněném odstavci pro biopaliva, biokapaliny a paliva z biomasy, které jsou použity ke spalování od 1. ledna 2022 do 31. prosince 2022, za splněná.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. srpna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/2066 ze dne 19. prosince 2018 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a o změně nařízení Komise (EU) č. 601/2012 (Úř. věst. L 334, 31.12.2018, s. 1).

2

---

| 8.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/16

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1372

ze dne 5. srpna 2022

o dočasných opatřeních proti zavlečení organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) do Unie, jeho přemísťování, šíření, množení a uvolňování v rámci Unie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2031 ze dne 26. října 2016 o ochranných opatřeních proti škodlivým organismům rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013, (EU) č. 652/2014 a (EU) č. 1143/2014 a o zrušení směrnic Rady 69/464/EHS, 74/647/EHS, 93/85/EHS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES a 2007/33/ES (1), a zejména na čl. 30 odst. 1 a čl. 41 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (2), a zejména na čl. 128 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Organismus Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) není uveden na seznamu jako karanténní škodlivý organismus pro Unii, karanténní škodlivý organismus pro chráněné zóny ani jako regulovaný nekaranténní škodlivý organismus pro Unii v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/2072 (3). |
| --- | --- |

(1)

Organismus Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) není uveden na seznamu jako karanténní škodlivý organismus pro Unii, karanténní škodlivý organismus pro chráněné zóny ani jako regulovaný nekaranténní škodlivý organismus pro Unii v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/2072 (3).

| (2) | V roce 2016 Itálie informovala Komisi, že se organismus Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) poprvé objevil na jejím území v oblasti produkce rýže v severní Itálii. Od té doby byl zjištěn také na dalších rýžových polích a nejzávažnější zamoření vedla ke ztrátám úrody až do výše 50 % běžné produkce. |
| --- | --- |

(2)

V roce 2016 Itálie informovala Komisi, že se organismus Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) poprvé objevil na jejím území v oblasti produkce rýže v severní Itálii. Od té doby byl zjištěn také na dalších rýžových polích a nejzávažnější zamoření vedla ke ztrátám úrody až do výše 50 % běžné produkce.

| (3) | V roce 2017 přijala Itálie úřední opatření proti dalšímu zavlékání a šíření organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) na svém území (4). Organismus Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) napadá především zakořeněné rostliny Oryza sativa L., které byly pěstovány v zemině a jsou určeny k pěstování. Napadá rovněž jiné hostitelské rostliny, jako je ječmen, ale v menší míře než zakořeněné rostliny Oryza sativa L. |
| --- | --- |

(3)

V roce 2017 přijala Itálie úřední opatření proti dalšímu zavlékání a šíření organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) na svém území (4). Organismus Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) napadá především zakořeněné rostliny Oryza sativa L., které byly pěstovány v zemině a jsou určeny k pěstování. Napadá rovněž jiné hostitelské rostliny, jako je ječmen, ale v menší míře než zakořeněné rostliny Oryza sativa L.

| (4) | Itálie je v současné době jediným členským státem, v němž byl výskyt organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) potvrzen. Na základě posouzení rizik, které Itálie provedla v roce 2018 (5), byl učiněn závěr, že uvedený škodlivý organismus splňuje kritéria stanovená v příloze I oddílu 3 pododdílu 2 nařízení (EU) 2016/2031. Proto se považuje za nezbytné přijmout dočasná opatření proti uvedenému škodlivému organismu. Tato opatření by měla zohlednit hlavní cesty jeho šíření, jako jsou rostliny k pěstování, zemina, stroje a nástroje a přenos za pomoci člověka. |
| --- | --- |

(4)

Itálie je v současné době jediným členským státem, v němž byl výskyt organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) potvrzen. Na základě posouzení rizik, které Itálie provedla v roce 2018 (5), byl učiněn závěr, že uvedený škodlivý organismus splňuje kritéria stanovená v příloze I oddílu 3 pododdílu 2 nařízení (EU) 2016/2031. Proto se považuje za nezbytné přijmout dočasná opatření proti uvedenému škodlivému organismu. Tato opatření by měla zohlednit hlavní cesty jeho šíření, jako jsou rostliny k pěstování, zemina, stroje a nástroje a přenos za pomoci člověka.

| (5) | V určitém regionu této oblasti produkce rýže v Itálii se dospělo k závěru, že eradikace organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) již není možná. Itálii by proto mělo být umožněno uplatňovat namísto eradikace opatření pro omezení šíření nákazy v uvedené oblasti. Tato opatření by měla být zaměřena na udržení stabilní úrovně organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Pokud však průzkumy ukáží zvýšení úrovně organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), měla by být uplatněna opatření zaměřená na jeho eradikaci, aby se opět snížila jeho úroveň a zabránilo se jeho šíření. |
| --- | --- |

(5)

V určitém regionu této oblasti produkce rýže v Itálii se dospělo k závěru, že eradikace organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) již není možná. Itálii by proto mělo být umožněno uplatňovat namísto eradikace opatření pro omezení šíření nákazy v uvedené oblasti. Tato opatření by měla být zaměřena na udržení stabilní úrovně organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Pokud však průzkumy ukáží zvýšení úrovně organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), měla by být uplatněna opatření zaměřená na jeho eradikaci, aby se opět snížila jeho úroveň a zabránilo se jeho šíření.

| (6) | Členské státy by měly širokou veřejnost a příslušné profesionální provozovatele informovat o hrozbě organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) a o opatřeních přijatých proti němu s cílem zajistit účinnější přístup všech osob, kterých se to může týkat. Členské státy by zejména měly zvyšovat povědomí o nebezpečí jeho šíření obuví a vozidly, protože tyto prostředky jsou nejčastěji používány širokou veřejností. |
| --- | --- |

(6)

Členské státy by měly širokou veřejnost a příslušné profesionální provozovatele informovat o hrozbě organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) a o opatřeních přijatých proti němu s cílem zajistit účinnější přístup všech osob, kterých se to může týkat. Členské státy by zejména měly zvyšovat povědomí o nebezpečí jeho šíření obuví a vozidly, protože tyto prostředky jsou nejčastěji používány širokou veřejností.

| (7) | Na vymezených územích a na hostitelských rostlinách mimo uvedená území by měly být prováděny průzkumy s cílem včas zjistit potenciální výskyt organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) a zabránit jeho šíření na zbývající část území Unie. Členské státy by měly provádět každoroční průzkumy na základě posouzení rizika zavlečení organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(7)

Na vymezených územích a na hostitelských rostlinách mimo uvedená území by měly být prováděny průzkumy s cílem včas zjistit potenciální výskyt organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) a zabránit jeho šíření na zbývající část území Unie. Členské státy by měly provádět každoroční průzkumy na základě posouzení rizika zavlečení organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (8) | Vzhledem k důkazům z Itálie a k širokému rozšíření organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ve třetích zemích produkujících rýži je nezbytné ověřit, zda byly v uvedených třetích zemích splněny určité podmínky, pokud jde o zakořeněné rostliny k pěstování Oryza sativa L., před jejich dovozem do Unie. Tyto podmínky by se měly zejména týkat nepřítomnosti uvedeného škodlivého organismu na stanovišti nebo místě produkce, úředních prohlídek, které mají být provedeny, a nezbytných prohlášení v rostlinolékařském osvědčení. Tyto podmínky jsou nezbytné k zajištění toho, aby uvedené rostliny byly prosté organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k důkazům z Itálie a k širokému rozšíření organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ve třetích zemích produkujících rýži je nezbytné ověřit, zda byly v uvedených třetích zemích splněny určité podmínky, pokud jde o zakořeněné rostliny k pěstování Oryza sativa L., před jejich dovozem do Unie. Tyto podmínky by se měly zejména týkat nepřítomnosti uvedeného škodlivého organismu na stanovišti nebo místě produkce, úředních prohlídek, které mají být provedeny, a nezbytných prohlášení v rostlinolékařském osvědčení. Tyto podmínky jsou nezbytné k zajištění toho, aby uvedené rostliny byly prosté organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (9) | Kromě toho je nezbytné, aby byly zakořeněné rostliny Oryza sativa L. určené k pěstování při příchodu vizuálně prohlédnuty a v případě příznaků napadení organismem Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) byly odebrány vzorky a testovány na výskyt uvedeného škodlivého organismu, aby se zjistil jeho případný výskyt nebo byla prokázána jeho nepřítomnost. |
| --- | --- |

(9)

Kromě toho je nezbytné, aby byly zakořeněné rostliny Oryza sativa L. určené k pěstování při příchodu vizuálně prohlédnuty a v případě příznaků napadení organismem Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) byly odebrány vzorky a testovány na výskyt uvedeného škodlivého organismu, aby se zjistil jeho případný výskyt nebo byla prokázána jeho nepřítomnost.

| (10) | Měla by být rovněž stanovena opatření pro přemísťování zakořeněných rostlin Oryza sativa L., které pocházejí z Unie, v rámci Unie. V zájmu zajištění odpovídající úrovně fytosanitární ochrany by mělo být zakázáno přemísťování uvedených rostlin a zeminy z vymezených území do zbývající části území Unie. |
| --- | --- |

(10)

Měla by být rovněž stanovena opatření pro přemísťování zakořeněných rostlin Oryza sativa L., které pocházejí z Unie, v rámci Unie. V zájmu zajištění odpovídající úrovně fytosanitární ochrany by mělo být zakázáno přemísťování uvedených rostlin a zeminy z vymezených území do zbývající části území Unie.

| (11) | Toto nařízení by se mělo použít po přiměřenou dobu, aby bylo možné provést jeho přezkum a přezkum výskytu a šíření organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(11)

Toto nařízení by se mělo použít po přiměřenou dobu, aby bylo možné provést jeho přezkum a přezkum výskytu a šíření organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pravidla proti zavlečení organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) do Unie, jeho přemísťování, šíření, množení a uvolňování v rámci Unie.

Meloidogyne graminicola

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „dotčeným škodlivým organismem“ organismus Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield); |
| --- | --- |

1)

„dotčeným škodlivým organismem“ organismus Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield);

Meloidogyne graminicola

| 2) | „dotčenými rostlinami“ rostliny určené k pěstování, kromě semen, s kořeny Oryza sativa L., které byly pěstovány v zemině; |
| --- | --- |

2)

„dotčenými rostlinami“ rostliny určené k pěstování, kromě semen, s kořeny Oryza sativa L., které byly pěstovány v zemině;

Oryza sativa

| 3) | „hostitelskými rostlinami“ rostliny určené k pěstování s kořeny rodů a druhů uvedených v příloze I, které byly pěstovány v zemině; |
| --- | --- |

3)

„hostitelskými rostlinami“ rostliny určené k pěstování s kořeny rodů a druhů uvedených v příloze I, které byly pěstovány v zemině;

| 4) | „zaplevelujícími hostitelskými rostlinami“ hostitelské rostliny, které se vyskytují v místech produkce, aniž by byly vysazeny; |
| --- | --- |

4)

„zaplevelujícími hostitelskými rostlinami“ hostitelské rostliny, které se vyskytují v místech produkce, aniž by byly vysazeny;

| 5) | „dotčeným osivem“ semena Oryza sativa L.; |
| --- | --- |

5)

„dotčeným osivem“ semena Oryza sativa L.;

Oryza sativa

| 6) | „dotčenými předměty“ stroje, nástroje, vozidla a osobní vybavení, které byly použity pro činnosti související s výsadbou, ošetřením nebo sklízením hostitelských rostlin; |
| --- | --- |

6)

„dotčenými předměty“ stroje, nástroje, vozidla a osobní vybavení, které byly použity pro činnosti související s výsadbou, ošetřením nebo sklízením hostitelských rostlin;

| 7) | „vymezeným územím“ území sestávající ze zamořené zóny a nárazníkové zóny, která je vytvořena po zjištění dotčeného škodlivého organismu; |
| --- | --- |

7)

„vymezeným územím“ území sestávající ze zamořené zóny a nárazníkové zóny, která je vytvořena po zjištění dotčeného škodlivého organismu;

| 8) | „napadenou zónou“ oblast, ve které pole s Oryza sativa L. obsahuje/í:






  a) | všechny hostitelské rostliny, o nichž je známo, že jsou napadeny dotčeným škodlivým organismem; |
| --- | --- | --- |

8)

„napadenou zónou“ oblast, ve které pole s Oryza sativa L. obsahuje/í:

Oryza sativa

a)

všechny hostitelské rostliny, o nichž je známo, že jsou napadeny dotčeným škodlivým organismem;

| b) | všechny hostitelské rostliny, jež vykazují příznaky naznačující možné napadení dotčeným škodlivým organismem; |
| --- | --- |

b)

všechny hostitelské rostliny, jež vykazují příznaky naznačující možné napadení dotčeným škodlivým organismem;

| c) | všechny ostatní rostliny, které jsou nebo by mohly být napadeny dotčeným škodlivým organismem, včetně rostlin, které mohou být napadeny z důvodu své náchylnosti k napadení uvedeným škodlivým organismem a těsné blízkosti napadených dotčených rostlin nebo rostlin z nich vypěstovaných; |
| --- | --- |

c)

všechny ostatní rostliny, které jsou nebo by mohly být napadeny dotčeným škodlivým organismem, včetně rostlin, které mohou být napadeny z důvodu své náchylnosti k napadení uvedeným škodlivým organismem a těsné blízkosti napadených dotčených rostlin nebo rostlin z nich vypěstovaných;

| d) | půda, zemina nebo jiné prvky napadené nebo náchylné k napadení dotčeným škodlivým organismem; |
| --- | --- |

d)

půda, zemina nebo jiné prvky napadené nebo náchylné k napadení dotčeným škodlivým organismem;

| 9) | „nárazníkovou zónou“ zóna široká nejméně 100 m obklopující zamořenou zónu; |
| --- | --- |

9)

„nárazníkovou zónou“ zóna široká nejméně 100 m obklopující zamořenou zónu;

| 10) | „metodou návnadových rostlin“ metoda, při níž jsou na zamořeném poli dočasně vysázeny některé dotčené rostliny s cílem zachytit dotčený škodlivý organismus a následně jsou odstraněny a zničeny za účelem ochrany jiných dotčených rostlin před uvedeným škodlivým organismem na stejném poli. |
| --- | --- |

10)

„metodou návnadových rostlin“ metoda, při níž jsou na zamořeném poli dočasně vysázeny některé dotčené rostliny s cílem zachytit dotčený škodlivý organismus a následně jsou odstraněny a zničeny za účelem ochrany jiných dotčených rostlin před uvedeným škodlivým organismem na stejném poli.

Článek 3

Zákaz dovozu a přemísťování v rámci Unie

Dotčený škodlivý organismus nesmí být dovezen na území Unie či na tomto území přemísťován nebo držen, množen či uvolňován.

Článek 4

Stanovení vymezených území

1.   Pokud je potvrzen výskyt dotčeného škodlivého organismu na území Unie, každý dotčený členský stát neprodleně stanoví vymezené území.

2.   Pokud je potvrzen výskyt dotčeného škodlivého organismu v nárazníkové zóně, dotčený členský stát neprodleně přezkoumá a odpovídajícím způsobem upraví vymezení zamořené zóny a nárazníkové zóny.

3.   Dotčený členský stát oznámí Komisi a ostatním členským státům počet a umístění vymezených území stanovených pro dotčený škodlivý organismus podle článku 18 nařízení (EU) 2016/2031.

4.   Pokud při průzkumech uvedených v článku 8 není na vymezeném území zjištěn výskyt dotčeného škodlivého organismu během tří po sobě následujících let, může být toto vymezené území zrušeno. V takových případech dotčený členský stát oznámí Komisi a ostatním členským státům, že vymezené území bylo zrušeno podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) 2016/2031.

Článek 5

Eradikační opatření

Dotčený členský stát použije pro účely eradikace dotčeného škodlivého organismu na vymezeném území (vymezených územích) všechna tato opatření:

| 1) | dotčené rostliny v zamořené zóně se odstraní a zničí na polích krátce před sklizní. Dotčené rostliny se zničí, a to na místě nebo v blízkém místě určeném pro tento účel v zamořené zóně, a to způsobem, který zajistí, aby se dotčený škodlivý organismus nerozšiřoval; |
| --- | --- |

1)

dotčené rostliny v zamořené zóně se odstraní a zničí na polích krátce před sklizní. Dotčené rostliny se zničí, a to na místě nebo v blízkém místě určeném pro tento účel v zamořené zóně, a to způsobem, který zajistí, aby se dotčený škodlivý organismus nerozšiřoval;

| 2) | v zamořené zóně se nezaseje dotčené osivo a nezasadí se hostitelské rostliny; |
| --- | --- |

2)

v zamořené zóně se nezaseje dotčené osivo a nezasadí se hostitelské rostliny;

| 3) | zaplevelující hostitelské rostliny se pravidelně odstraňují; |
| --- | --- |

3)

zaplevelující hostitelské rostliny se pravidelně odstraňují;

| 4) | pole v zamořené zóně jsou nepřetržitě zaplavena po dobu delší než 18 měsíců. Není-li nepřetržité zaplavení možné, použije se metoda návnadových rostlin nebo jiné metody, jež zabraňují dokončení životního cyklu škodlivého organismu; |
| --- | --- |

4)

pole v zamořené zóně jsou nepřetržitě zaplavena po dobu delší než 18 měsíců. Není-li nepřetržité zaplavení možné, použije se metoda návnadových rostlin nebo jiné metody, jež zabraňují dokončení životního cyklu škodlivého organismu;

| 5) | dotčené rostliny, které se používají pro metodu návnadových rostlin, se zničí do 5 týdnů po výsadbě; |
| --- | --- |

5)

dotčené rostliny, které se používají pro metodu návnadových rostlin, se zničí do 5 týdnů po výsadbě;

| 6) | dotčené předměty, které byly použity v zamořené zóně, se před přemístěním na okolní pole očistí od zeminy a zbytků rostlin. Během čištění se zabrání rozptýlení reziduí mimo zamořené pole. |
| --- | --- |

6)

dotčené předměty, které byly použity v zamořené zóně, se před přemístěním na okolní pole očistí od zeminy a zbytků rostlin. Během čištění se zabrání rozptýlení reziduí mimo zamořené pole.

Článek 6

Opatření proti šíření nákazy

1.   Ve vymezených oblastech uvedených na seznamu v příloze II použije příslušný orgán všechna níže uvedená opatření za účelem omezení výskytu dotčeného škodlivého organismu v uvedených oblastech a zabránění jeho šíření mimo uvedené oblasti:

| a) | dotčené osivo může být vyséváno a dotčené rostliny mohou být vysázeny pouze tehdy, pokud bylo provedeno jedno z těchto fytosanitárních opatření:






  i) | nepřetržité zaplavování po dobu nejméně 6 měsíců od poslední sklizně; |
| --- | --- | --- |

a)

dotčené osivo může být vyséváno a dotčené rostliny mohou být vysázeny pouze tehdy, pokud bylo provedeno jedno z těchto fytosanitárních opatření:

i)

nepřetržité zaplavování po dobu nejméně 6 měsíců od poslední sklizně;

| ii) | metoda návnadových rostlin, při níž musí být dotčené rostliny zničeny do pěti týdnů po výsadbě; |
| --- | --- |

ii)

metoda návnadových rostlin, při níž musí být dotčené rostliny zničeny do pěti týdnů po výsadbě;

| iii) | střídání plodin s nehostitelskými rostlinami nebo pěstovanými hostitelskými rostlinami rodu Brassica L. nebo druhů Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. a Zea mays L. určenými k produkci cibulí, zeleniny nebo zrna pro konečné uživatele s výjimkou použití jako rostlin určených k pěstování; |
| --- | --- |

iii)

střídání plodin s nehostitelskými rostlinami nebo pěstovanými hostitelskými rostlinami rodu Brassica L. nebo druhů Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. a Zea mays L. určenými k produkci cibulí, zeleniny nebo zrna pro konečné uživatele s výjimkou použití jako rostlin určených k pěstování;

| b) | zaplevelující hostitelské rostliny se pravidelně odstraňují; |
| --- | --- |

b)

zaplevelující hostitelské rostliny se pravidelně odstraňují;

| c) | dotčené předměty, které byly použity na zamořeném poli, se před přemístěním na okolní pole očistí od zeminy a zbytků rostlin. Během čištění se zabrání rozptýlení reziduí mimo zamořené pole. |
| --- | --- |

c)

dotčené předměty, které byly použity na zamořeném poli, se před přemístěním na okolní pole očistí od zeminy a zbytků rostlin. Během čištění se zabrání rozptýlení reziduí mimo zamořené pole.

2.   Pokud výsledky průzkumu prokáží, že se výskyt dotčeného škodlivého organismu zvýšil, použije příslušný orgán na příslušných vymezených územích opatření uvedená v článku 5.

Článek 7

Zvyšování povědomí

Pokud jde o vymezená území, na něž byla uplatněna eradikační opatření a opatření proti šíření nákazy uvedená v článcích 5 a 6, dotčený členský stát zvýší povědomí veřejnosti o hrozbě dotčeného škodlivého organismu a o opatřeních přijatých s cílem zabránit jeho dalšímu šíření mimo vymezená území. Zajistí, aby široká veřejnost a příslušní provozovatelé byli informováni o vymezení příslušného vymezeného území (příslušných vymezených území), zamořené zóny a nárazníkové zóny.

Článek 8

Průzkumy týkající se dotčeného škodlivého organismu na území členských států

1.   Členské státy provádějí každoroční úřední průzkumy zaměřené na zjištění výskytu dotčeného škodlivého organismu na hostitelských rostlinách na svém území, přičemž upřednostňují průzkumy na dotčených rostlinách. Tyto průzkumy jsou založeny na posouzení rizik.

Členské státy předají do 30. dubna každého roku Komisi a ostatním členským státům výsledky průzkumů provedených mimo vymezená území na základě šablon uvedených v příloze I prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1231 (6).

2.   Na vymezených územích dotčený členský stát sleduje vývoj výskytu dotčeného škodlivého organismu. Do 30. dubna každého roku předá dotčený členský stát Komisi a ostatním členským státům výsledky provedených průzkumů a použije k tomu vzor stanovený v příloze III.

3.   Uvedené průzkumy sestávají z vizuálních prohlídek hostitelských rostlin, odběru vzorků hostitelských rostlin s příznaky napadení, a případně hostitelských rostlin bez příznaků napadení v blízkosti hostitelských rostlin s příznaky napadení, a zeminy. U kořenového systému rostlin, z nichž se odebírají vzorky, se zkontroluje, zda se nevyskytují hálky dotčeného škodlivého organismu.

4.   V blízkosti hostitelských rostlin s příznaky napadení se odeberou vzorky zeminy. Vzorky zeminy se odebírají v hloubce 20–25 cm. Na kontrolovaných polích se vzorky zeminy odebírají v obdélníkové mřížce pokrývající celé pole, přičemž vzdálenost pro odběr vzorků nesmí překročit 20 m na délku a 5 m na šířku. Velikost vzorku je 500 ml až na celkovou plochu 1 ha.

Článek 9

Přemísťování dotčených rostlin, zeminy, dotčeného osiva a dotčených předmětů

1.   Přemísťování dotčených rostlin z vymezených území je zakázáno.

2.   Přemísťování zeminy v rámci vymezených území, v nichž byly dotčené rostliny v předchozích třech letech pěstovány, nebo z těchto území je zakázáno.

3.   Přemísťování dotčeného osiva v rámci vymezených území nebo z nich je povoleno pouze tehdy, pokud je osivo prosté zeminy a zbytků rostlin.

4.   Přemísťování dotčených předmětů z vymezených území je povoleno pouze tehdy, pokud jsou očištěny a shledány prostými zeminy.

Článek 10

Dovoz dotčených rostlin a dotčeného osiva do Unie

Dotčené rostliny a dotčené osivo pocházející ze třetích zemí mohou být dováženy do Unie pouze tehdy, pokud příslušné orgány nebo profesionální provozovatelé pod úředním dohledem příslušných orgánů splňují všechny tyto požadavky:

| 1) | dotčené rostliny, které byly vyprodukovány na místě produkce prostém škodlivého organismu nebo na stanovišti produkce prostém škodlivého organismu, byly v době nejvhodnější pro odhalení příznaků napadení během posledního ukončeného vegetačního období před vývozem úředně prohlédnuty v uvedeném místě nebo stanovišti produkce a shledány prostými dotčeného škodlivého organismu; |
| --- | --- |

1)

dotčené rostliny, které byly vyprodukovány na místě produkce prostém škodlivého organismu nebo na stanovišti produkce prostém škodlivého organismu, byly v době nejvhodnější pro odhalení příznaků napadení během posledního ukončeného vegetačního období před vývozem úředně prohlédnuty v uvedeném místě nebo stanovišti produkce a shledány prostými dotčeného škodlivého organismu;

| 2) | byly provedeny úřední prohlídky v době nejvhodnější pro odhalení příznaků napadení během posledního ukončeného vegetačního období před vývozem v zóně o šířce nejméně 100 m, která obklopuje místo nebo stanoviště produkce uvedené v bodě 1; |
| --- | --- |

2)

byly provedeny úřední prohlídky v době nejvhodnější pro odhalení příznaků napadení během posledního ukončeného vegetačního období před vývozem v zóně o šířce nejméně 100 m, která obklopuje místo nebo stanoviště produkce uvedené v bodě 1;

| 3) | veškeré dotčené rostliny v zóně obklopující místo produkce prosté škodlivého organismu nebo stanoviště produkce prosté škodlivého organismu vykazující při uvedených prohlídkách příznaky napadení byly okamžitě zničeny; |
| --- | --- |

3)

veškeré dotčené rostliny v zóně obklopující místo produkce prosté škodlivého organismu nebo stanoviště produkce prosté škodlivého organismu vykazující při uvedených prohlídkách příznaky napadení byly okamžitě zničeny;

| 4) | dotčené rostliny jsou doprovázeny rostlinolékařským osvědčením, které v souladu s čl. 71 odst. 2 nařízení (EU) 2016/2031 v oddíle „Dodatkové prohlášení“ obsahuje jedno z těchto prohlášení:






  a) | „Státní organizace ochrany rostlin v zemi původu dotčených rostlin uznala uvedenou zemi za prostou dotčeného škodlivého organismu v souladu s příslušnými mezinárodními normami pro fytosanitární opatření.“; |
| --- | --- | --- |

4)

dotčené rostliny jsou doprovázeny rostlinolékařským osvědčením, které v souladu s čl. 71 odst. 2 nařízení (EU) 2016/2031 v oddíle „Dodatkové prohlášení“ obsahuje jedno z těchto prohlášení:

a)

„Státní organizace ochrany rostlin v zemi původu dotčených rostlin uznala uvedenou zemi za prostou dotčeného škodlivého organismu v souladu s příslušnými mezinárodními normami pro fytosanitární opatření.“;

| b) | „Dotčené rostliny pocházejí z oblasti prosté škodlivého organismu vymezené s ohledem na dotčený škodlivý organismus státní organizací ochrany rostlin třetí země dotčené oblasti v souladu s příslušnými mezinárodními normami pro fytosanitární opatření. Název oblasti prosté škodlivého organismu se uvede v rostlinolékařském osvědčení v oddíle „Místo původu“.“; |
| --- | --- |

b)

„Dotčené rostliny pocházejí z oblasti prosté škodlivého organismu vymezené s ohledem na dotčený škodlivý organismus státní organizací ochrany rostlin třetí země dotčené oblasti v souladu s příslušnými mezinárodními normami pro fytosanitární opatření. Název oblasti prosté škodlivého organismu se uvede v rostlinolékařském osvědčení v oddíle „Místo původu“.“;

| c) | „Dotčené rostliny byly vyprodukovány na místě produkce prostém škodlivého organismu nebo na stanovišti produkce prostém škodlivého organismu vymezeném s ohledem na dotčený škodlivý organismus státní organizací ochrany rostlin dotčené třetí země v souladu s příslušnými mezinárodními normami pro fytosanitární opatření (Požadavky na zřízení míst produkce prostých škodlivého organismu a stanovišť produkce prostých škodlivého organismu. ISPM č. 10 (1999), Řím, IPPC, FAO 2016) a byly vyprodukovány v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) 2022/1372 (*1). |
| --- | --- |

c)

„Dotčené rostliny byly vyprodukovány na místě produkce prostém škodlivého organismu nebo na stanovišti produkce prostém škodlivého organismu vymezeném s ohledem na dotčený škodlivý organismus státní organizací ochrany rostlin dotčené třetí země v souladu s příslušnými mezinárodními normami pro fytosanitární opatření (Požadavky na zřízení míst produkce prostých škodlivého organismu a stanovišť produkce prostých škodlivého organismu. ISPM č. 10 (1999), Řím, IPPC, FAO 2016) a byly vyprodukovány v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) 2022/1372 (*1).

*1

(*1)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1372 ze dne 5. srpna 2022 o dočasných opatřeních proti zavlečení organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) do Unie, jeho přemísťování, šíření, množení a uvolňování v rámci Unie (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 16).“;"

*1

| 5) | rostlinolékařské osvědčení doprovázející dotčené osivo pocházející ze třetích zemí obsahuje v oddíle „Dodatkové prohlášení“ informaci, že osivo je prosté zeminy a zbytků rostlin. |
| --- | --- |

5)

rostlinolékařské osvědčení doprovázející dotčené osivo pocházející ze třetích zemí obsahuje v oddíle „Dodatkové prohlášení“ informaci, že osivo je prosté zeminy a zbytků rostlin.

Článek 11

Odběr vzorků a testování dotčených rostlin vykazujících příznaky napadení dotčeným škodlivým organismem

Z dotčených rostlin dovezených do Unie ze třetí země, které při vizuální prohlídce vykazují příznaky napadení dotčeným škodlivým organismem, se odeberou vzorky a testují se za účelem zjištění výskytu uvedeného škodlivého organismu.

Článek 12

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se do dne 30. června 2025.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. srpna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 317, 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  
  Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/2072 ze dne 28. listopadu 2019, kterým se stanoví jednotné podmínky pro provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2031, pokud jde o ochranná opatření proti škodlivým organismům rostlin, a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 690/2008 a mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/2019 (Úř. věst. L 319, 10.12.2019, s. 1).

3

(4)  Misure d’emergenza per impedire la diffusione di Meloidogyne graminicola Golden & Birchfield nel territorio della Repubblica italiana. Decreto 6 luglio 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana. Serie generale n. 202, 30.8.2017.

4

Meloidogyne graminicola

(5)  Analýza rizik škodlivého organismu Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) provedená Consiglio per la ricerca in agricoltura e l’analisi dell’economia agraria (CREA).

5

Meloidogyne graminicola

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1231 ze dne 27. srpna 2020 o formátu a pokynech pro výroční zprávy o výsledcích průzkumů a o formátu víceletých programů průzkumů a praktických opatřeních stanovených v článcích 22 a 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2031 (Úř. věst. L 280, 28.8.2020, s. 1).

6

---

PŘÍLOHA I

Seznam hostitelských rostlin uvedených v čl. 2 bodě 3

Rody nebo druhy

Ageratum conyzoides L.

Alisma plantago L.

Allium cepa L.

Alopecurus L.

Amaranthus spinosus L.

Amaranthus viridis L.

Avena sativa L.

Beta vulgaris L.

Brassica L.

Capsicum annuum L.

Centella asiatica (L.) Urb.

Colocasia esculenta (L.) Schott

Coriandrum sativum L.

Cucumis sativus L.

Cymbopogon citratus (DC.) Stapf

Cynodon dactylon (L.) Pers.

Cyperus compressus L.

Cyperus difformis L.

Cyperus iria L.

Cyperus rotundus L.

Dactyloctenium aegyptium (L.) Willd.

Digitaria filiformis (L.) Köler

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

Echinochloa colona (L.) Link

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

Eclipta prostrata (L.) L.

Eleusine coracana (L.) Gaertn.

Eleusine indica (L.) Gaertn.

Fimbristylis dichotoma var. pluristriata (C.B.Clarke) Napper

Gamochaeta coarctata (L.) Cabrera

Glycine max (L.) Merr.

Heteranthera reniformis Ruiz & Pav.

Hordeum vulgare L.

Hydrilla Rich.

Impatiens balsamina L.

Imperata cylindrica (L.) Raeusch.

Kyllinga brevifolia Rottb.

Lactuca sativa L.

Ludwigia L.

Melilotus albus Medik.

Murdannia keisak (Hassk.) Hand.-Mazz.

Musa L.

Oryza sativa L.

Oxalis corniculata L.

Panicum L.

Pennisetum glaucum (L.) R. Br.

Pisum sativum L.

Poa annua L.

Portulaca oleracea L.

Ranunculus L.

Saccharum officinarum L.

Schoenoplectus articulatus (L.) Palla

Schoenoplectiella articulata (L.) Lye

Setaria italica (L.) P. Beauv.

Solanum lycopersicum L.

Solanum melongena L.

Solanum nigrum L.

Solanum sisymbriifolium Lam.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Spergula arvensis L.

Spinacia oleracea L.

Stellaria media (L.) Vill.

Trifolium repens L.

Triticum aestivum L.

Urena lobata L.

Vicia faba L.

Zea mays L.

---

PŘÍLOHA II

Vymezená území podle článku 6

Itálie

Seznam obcí ve vymezených územích v Itálii

| Region | Okres | Obce |
| --- | --- | --- |
| Lombardie | Pavia | Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de‘ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco |
| Piedmont | Biella | Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata |
| Piedmont | Vercelli | Buronzo |

Region

Okres

Obce

Lombardie

Pavia

Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de‘ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco

Piedmont

Biella

Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata

Piedmont

Vercelli

Buronzo

---

PŘÍLOHA III

Vzor pro oznamování výsledků průzkumů provedených podle čl. 8 odst. 2 na vymezených územích

| 1. | Popis VÚ |
| --- | --- |

1.

| 2. | Počáteční velikost VÚ (ha) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aktualizovaná velikost VÚ (ha) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Přístup |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zóna |
| --- | --- |

5.

| 6. | Stanoviště průzkumu |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zjištěné rizikové oblasti |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zkontrolované rizikové oblasti |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rostlinný materiál/komodita |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seznam hostitelských druhů rostlin |
| --- | --- |

10.

| 11. | Načasování |
| --- | --- |

11.

| 12. | Podrobnosti průzkumu






  A) | Počet vizuálních prohlídek |
| --- | --- | --- |

12.

A)

Počet vizuálních prohlídek

| B) | Celkový počet odebraných vzorků |
| --- | --- |

B)

Celkový počet odebraných vzorků

| C) | Druh pastí (nebo jiné alternativní metody (např. smýkací sítě)) |
| --- | --- |

C)

Druh pastí (nebo jiné alternativní metody (např. smýkací sítě))

| D) | Počet pastí (nebo jiné metody zachycení) |
| --- | --- |

D)

Počet pastí (nebo jiné metody zachycení)

| E) | Počet míst odchytu, pokud se liší od údajů zaznamenaných v písmeni D |
| --- | --- |

E)

Počet míst odchytu, pokud se liší od údajů zaznamenaných v písmeni D

| F) | Druh testů (např. mikroskopická identifikace, PCR, ELISA atd.) |
| --- | --- |

F)

Druh testů (např. mikroskopická identifikace, PCR, ELISA atd.)

| G) | Celkový počet testů |
| --- | --- |

G)

Celkový počet testů

| H) | Jiná opatření (např. cvičení psi, bezpilotní letouny, vrtulníky, osvětové kampaně atd.) |
| --- | --- |

H)

Jiná opatření (např. cvičení psi, bezpilotní letouny, vrtulníky, osvětové kampaně atd.)

| I) | Počet jiných opatření |
| --- | --- |

I)

Počet jiných opatření

| 13. | Počet analyzovaných vzorků s příznaky napadení:






  i: | Celkem |
| --- | --- | --- |

13.

i:

Celkem

| ii: | Pozitivní |
| --- | --- |

ii:

Pozitivní

| iii: | Negativní |
| --- | --- |

iii:

Negativní

| iv: | Neurčené |
| --- | --- |

iv:

Neurčené

| 14. | Počet analyzovaných vzorků bez příznaků napadení:






  i: | Celkem |
| --- | --- | --- |

14.

i:

Celkem

| ii: | Pozitivní |
| --- | --- |

ii:

Pozitivní

| iii: | Negativní |
| --- | --- |

iii:

Negativní

| iv: | Neurčené |
| --- | --- |

iv:

Neurčené

| 15. | Poznámky |
| --- | --- |

15.

Název

Datum stanovení

Popis

Počet

A

B

C

D

E

F

G

H

I

i

ii

iii

iv

i

ii

iii

iv

Pokyny, jak podávat zprávy

Ve sloupci 1: Uveďte název zeměpisné oblasti, číslo ohniska nebo jakékoli informace, které umožňují identifikaci vymezeného území (VÚ), a datum, kdy bylo stanoveno.

Ve sloupci 2: Uveďte velikost VÚ před zahájením průzkumu.

Ve sloupci 3: Uveďte velikost VÚ po průzkumu.

Ve sloupci 4: Uveďte přístup: eradikace (E), omezení šíření nákazy (O). Použijte tolik řádků, kolik je třeba, v závislosti na počtu VÚ na škodlivý organismus a přístupů, jimž jsou tato území podrobena.

Ve sloupci 5: Uveďte zónu VÚ, kde byl průzkum proveden, a použijte tolik řádků, kolik je třeba: zamořená zóna (ZAM. Z.) nebo nárazníková zóna (NÁR. Z.) na samostatných řádcích. V příslušných případech uveďte oblast ZAM. Z., kde byl průzkum proveden (např. nejbližších 20 km přiléhajících k NÁR. Z., kolem školek atd.) v samostatných řádcích.

Ve sloupci 6: Uveďte počet a popis stanovišť průzkumu výběrem jedné z těchto položek pro popis:

| 1. | Venkovní prostředí (území produkce): 1.1 pole (orná půda, pastvina); 1.2 sad/vinice; 1.3 školka; 1.4 les. |
| --- | --- |

1.

Venkovní prostředí (území produkce): 1.1 pole (orná půda, pastvina); 1.2 sad/vinice; 1.3 školka; 1.4 les.

| 2. | Venkovní prostředí (jiné): 2.1 soukromá zahrada; 2.2 veřejná prostranství; 2.3 chráněné území; 2.4 volně rostoucí rostliny na územích jiných, než jsou chráněná území; 2.5 jiné, s upřesněním konkrétního případu (např. zahradní centrum, obchodní provozovny používající dřevěný obalový materiál, dřevozpracující průmysl, mokřady, zavlažovací a odvodňovací síť atd.). |
| --- | --- |

2.

Venkovní prostředí (jiné): 2.1 soukromá zahrada; 2.2 veřejná prostranství; 2.3 chráněné území; 2.4 volně rostoucí rostliny na územích jiných, než jsou chráněná území; 2.5 jiné, s upřesněním konkrétního případu (např. zahradní centrum, obchodní provozovny používající dřevěný obalový materiál, dřevozpracující průmysl, mokřady, zavlažovací a odvodňovací síť atd.).

| 3. | Fyzicky uzavřená prostředí: 3.1 skleník; 3.2 soukromá lokalita jiná než skleník; 3.3 veřejná lokalita jiná než skleník; 3.4 jiné, s upřesněním konkrétního případu (např. zahradní centrum, obchodní provozovny používající dřevěný obalový materiál, dřevozpracující průmysl). |
| --- | --- |

3.

Fyzicky uzavřená prostředí: 3.1 skleník; 3.2 soukromá lokalita jiná než skleník; 3.3 veřejná lokalita jiná než skleník; 3.4 jiné, s upřesněním konkrétního případu (např. zahradní centrum, obchodní provozovny používající dřevěný obalový materiál, dřevozpracující průmysl).

Ve sloupci 7: Uveďte rizikové oblasti identifikované na základě biologie škodlivého organismu (škodlivých organismů), výskytu hostitelských rostlin, ekoklimatických podmínek a rizikových míst.

Ve sloupci 8: Uveďte rizikové oblasti zahrnuté do průzkumu z oblastí uvedených ve sloupci 7.

Ve sloupci 9: Uveďte rostliny, ovoce, semena, půdu, obalový materiál, dřevo, stroje, vozidla, vodu či jiné s upřesněním konkrétního případu.

Ve sloupci 10: Uveďte seznam zkoumaných druhů/rodů rostlin. Použijte jeden řádek pro každý rostlinný druh/rod, pokud to vyžaduje konkrétní zákonný požadavek průzkumu výskytu škodlivého organismu.

Ve sloupci 11: Uveďte měsíce roku, kdy byl průzkum proveden.

Ve sloupci 12: Uveďte podrobnosti průzkumu v závislosti na konkrétních právních požadavcích pro každý škodlivý organismus. Uveďte N.R., pokud informace pro určitý sloupec není relevantní.

Ve sloupcích 13 a 14: V příslušných případech uveďte výsledky s dostupnými informacemi v odpovídajících sloupcích. „Neurčené“ jsou analyzované vzorky, u nichž v důsledku různých faktorů nebyl získán žádný výsledek (např. pod úrovní detekce, nezpracovaný, neidentifikovaný, starý vzorek atd.).

---

| 8.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/28

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1373

ze dne 5. srpna 2022,

kterým se povoluje uvedení hydroxid-adipát-vinanu železitého na trh jako nové potraviny a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/2470

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 ze dne 25. listopadu 2015 o nových potravinách, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2015/2283 stanoví, že na trh v Unii smějí být uváděny pouze nové potraviny povolené a zařazené na seznam Unie pro nové potraviny. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2015/2283 stanoví, že na trh v Unii smějí být uváděny pouze nové potraviny povolené a zařazené na seznam Unie pro nové potraviny.

| (2) | V souladu s článkem 8 nařízení (EU) 2015/2283 byl prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/2470 (2) zřízen seznam Unie pro nové potraviny. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 8 nařízení (EU) 2015/2283 byl prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/2470 (2) zřízen seznam Unie pro nové potraviny.

| (3) | Dne 21. února 2020 podala společnost Nemysis Limited (dále jen „žadatel“) Komisi v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283 žádost o uvedení hydroxid-adipát-vinanu železitého (dále jen „IHAT“) na trh Unie jako nové potraviny pro použití jako zdroj železa v doplňcích stravy podle definice ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (3) ve formě tobolek s obsahem maximálně 100 mg/den, což by odpovídalo maximálně 36 mg železa (Fe) za den, určených pro běžnou populaci s výjimkou kojenců a malých dětí. V žádosti žadatel uvedl, že IHAT jako umělý nanomateriál je novou potravinou ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) bodu viii) nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(3)

Dne 21. února 2020 podala společnost Nemysis Limited (dále jen „žadatel“) Komisi v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283 žádost o uvedení hydroxid-adipát-vinanu železitého (dále jen „IHAT“) na trh Unie jako nové potraviny pro použití jako zdroj železa v doplňcích stravy podle definice ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (3) ve formě tobolek s obsahem maximálně 100 mg/den, což by odpovídalo maximálně 36 mg železa (Fe) za den, určených pro běžnou populaci s výjimkou kojenců a malých dětí. V žádosti žadatel uvedl, že IHAT jako umělý nanomateriál je novou potravinou ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) bodu viii) nařízení (EU) 2015/2283.

| (4) | Dne 21. února 2020 žadatel rovněž požádal Komisi o ochranu údajů, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, pokud jde o in vitro zkoušku na přítomnost mikrojader v buňkách savců (4), in vitro zkoušku genových mutací za použití genu thymidinkinázy (5) a 90denní studii orální toxicity u hlodavců (6), předložených na podporu žádosti. |
| --- | --- |

(4)

Dne 21. února 2020 žadatel rovněž požádal Komisi o ochranu údajů, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, pokud jde o in vitro zkoušku na přítomnost mikrojader v buňkách savců (4), in vitro zkoušku genových mutací za použití genu thymidinkinázy (5) a 90denní studii orální toxicity u hlodavců (6), předložených na podporu žádosti.

| (5) | Dne 3. července 2020 požádala Komise Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“), aby provedl posouzení IHAT jako nové potraviny. |
| --- | --- |

(5)

Dne 3. července 2020 požádala Komise Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“), aby provedl posouzení IHAT jako nové potraviny.

| (6) | Dne 27. října 2021 přijal úřad v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2015/2283 vědecké stanovisko nazvané „Bezpečnost hydroxid-adipát-vinanu železitého jako nové potraviny podle nařízení (EU) 2015/2283 a jako zdroje železa v kontextu směrnice 2002/46/ES“ (7). |
| --- | --- |

(6)

Dne 27. října 2021 přijal úřad v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2015/2283 vědecké stanovisko nazvané „Bezpečnost hydroxid-adipát-vinanu železitého jako nové potraviny podle nařízení (EU) 2015/2283 a jako zdroje železa v kontextu směrnice 2002/46/ES“ (7).

| (7) | Ve svém vědeckém stanovisku dospěl úřad k závěru, že IHAT je za navržených podmínek použití pro navrhované cílové populace bezpečný v množství nepřesahujícím 100 mg/den a že se jedná o biologicky dostupný zdroj železa. V uvedeném stanovisku však úřad uvedl, že vzhledem k tomu, že nestanovil tolerovatelnou horní mez příjmu (UL), mohl by příjem železa z doplňků stravy obsahujících tuto novou potravinu překročit doporučené množství pro populaci stanovené členskými státy a že kombinovaný příjem železa z doplňků stravy obsahujících novou potravinu a z běžné stravy by byl vysoký. S ohledem na úvahy úřadu a na klíčovou úlohu železa pro lidskou fyziologii, růst a vývoj, zejména v raných fázích života, a na poměrně tenkou hranici mezi příznivými a nepříznivými účinky železa na zdraví v závislosti na příjmu se Komise domnívá, že je na místě obezřetnost. |
| --- | --- |

(7)

Ve svém vědeckém stanovisku dospěl úřad k závěru, že IHAT je za navržených podmínek použití pro navrhované cílové populace bezpečný v množství nepřesahujícím 100 mg/den a že se jedná o biologicky dostupný zdroj železa. V uvedeném stanovisku však úřad uvedl, že vzhledem k tomu, že nestanovil tolerovatelnou horní mez příjmu (UL), mohl by příjem železa z doplňků stravy obsahujících tuto novou potravinu překročit doporučené množství pro populaci stanovené členskými státy a že kombinovaný příjem železa z doplňků stravy obsahujících novou potravinu a z běžné stravy by byl vysoký. S ohledem na úvahy úřadu a na klíčovou úlohu železa pro lidskou fyziologii, růst a vývoj, zejména v raných fázích života, a na poměrně tenkou hranici mezi příznivými a nepříznivými účinky železa na zdraví v závislosti na příjmu se Komise domnívá, že je na místě obezřetnost.

| (8) | Komise proto požádala žadatele, aby přehodnotil množství IHAT navrhované v jeho žádosti (obsah maximálně 100 mg/den, což by odpovídalo max. 36 mg železa (Fe) za den pro běžnou populaci s výjimkou kojenců a malých dětí). V reakci na žádost Komise žadatel svou žádost upravil a navrhl použití IHAT v množství nepřevyšujícím 100 mg/den s odpovídajícím obsahem železa sníženým na 30 mg Fe/den v doplňcích stravy určených pro dospělou populaci a v množství nepřevyšujícím 50 mg IHAT/den s odpovídajícím množstvím železa sníženým na 14 mg Fe/den v doplňcích stravy určených pro děti a dospívající do 18 let, s výjimkou dětí mladších čtyř let. Žadatel dále uvedl, že upraví obsah IHAT v doplňcích stravy uváděných na trh konkrétního členského státu tak, aby odpovídající maximální obsah železa byl snížen na doporučenou hodnotu stanovenou tímto členským státem pro každou věkovou skupinu obyvatelstva. Komise se domnívá, že revidovaná použití by splňovala podmínky pro uvedení IHAT na trh v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(8)

Komise proto požádala žadatele, aby přehodnotil množství IHAT navrhované v jeho žádosti (obsah maximálně 100 mg/den, což by odpovídalo max. 36 mg železa (Fe) za den pro běžnou populaci s výjimkou kojenců a malých dětí). V reakci na žádost Komise žadatel svou žádost upravil a navrhl použití IHAT v množství nepřevyšujícím 100 mg/den s odpovídajícím obsahem železa sníženým na 30 mg Fe/den v doplňcích stravy určených pro dospělou populaci a v množství nepřevyšujícím 50 mg IHAT/den s odpovídajícím množstvím železa sníženým na 14 mg Fe/den v doplňcích stravy určených pro děti a dospívající do 18 let, s výjimkou dětí mladších čtyř let. Žadatel dále uvedl, že upraví obsah IHAT v doplňcích stravy uváděných na trh konkrétního členského státu tak, aby odpovídající maximální obsah železa byl snížen na doporučenou hodnotu stanovenou tímto členským státem pro každou věkovou skupinu obyvatelstva. Komise se domnívá, že revidovaná použití by splňovala podmínky pro uvedení IHAT na trh v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283.

| (9) | Je vhodné, aby zařazení IHAT jako nové potraviny na seznam Unie pro nové potraviny bylo provázeno informacemi uvedenými v čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Je vhodné, aby zařazení IHAT jako nové potraviny na seznam Unie pro nové potraviny bylo provázeno informacemi uvedenými v čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) 2015/2283.

| (10) | V uvedeném vědeckém stanovisku úřad konstatoval, že vzhledem k přítomnosti niklu v této nové potravině může spotřeba doplňků stravy obsahujících 100 mg IHAT u osob ve věku 10 let a mladších, jejichž kůže byla předtím kožním kontaktem senzibilizována na nikl, vyvolat alergické reakce související s dermatitidou, neboť příjem niklu z této nové potraviny by nevedl k takovému rozpětí expozice (MoE) pro příjem niklu, které úřad považuje za nízké zdravotní riziko u dětí a dospívajících mladších 18 let v horním 95. percentilu dietární expozice niklu (8). Avšak s ohledem na upravená navrhovaná použití nové potraviny v množství nepřesahujícím 50 mg IHAT/den v doplňcích stravy určených pro děti a dospívající do 18 let a s vyloučením dětí mladších čtyř let bude příjem niklu z nové potraviny buď vyšší než hodnota MoE, kterou úřad považuje za nízké zdravotní riziko, nebo blízko této hodnoty MoE, a významně nepřispěje k celkovému příjmu niklu z potravin a pitné vody. S ohledem na tyto úvahy a inherentní konzervativismus úřadu při posuzování příjmu, kdy k vyvození MoE niklu představujícího nízké zdravotní riziko použil dietární expozici 95. percentilu, se Komise domnívá, že riziko elicitace alergické reakce v podobě kontaktní dermatitidy se u této věkové skupiny populace v reálných každodenních situacích pravděpodobně neprojeví. Komise se proto domnívá, že není nutný žádný požadavek na označování podle čl. 9 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2015/2283 z důvodu alergenicity. |
| --- | --- |

(10)

V uvedeném vědeckém stanovisku úřad konstatoval, že vzhledem k přítomnosti niklu v této nové potravině může spotřeba doplňků stravy obsahujících 100 mg IHAT u osob ve věku 10 let a mladších, jejichž kůže byla předtím kožním kontaktem senzibilizována na nikl, vyvolat alergické reakce související s dermatitidou, neboť příjem niklu z této nové potraviny by nevedl k takovému rozpětí expozice (MoE) pro příjem niklu, které úřad považuje za nízké zdravotní riziko u dětí a dospívajících mladších 18 let v horním 95. percentilu dietární expozice niklu (8). Avšak s ohledem na upravená navrhovaná použití nové potraviny v množství nepřesahujícím 50 mg IHAT/den v doplňcích stravy určených pro děti a dospívající do 18 let a s vyloučením dětí mladších čtyř let bude příjem niklu z nové potraviny buď vyšší než hodnota MoE, kterou úřad považuje za nízké zdravotní riziko, nebo blízko této hodnoty MoE, a významně nepřispěje k celkovému příjmu niklu z potravin a pitné vody. S ohledem na tyto úvahy a inherentní konzervativismus úřadu při posuzování příjmu, kdy k vyvození MoE niklu představujícího nízké zdravotní riziko použil dietární expozici 95. percentilu, se Komise domnívá, že riziko elicitace alergické reakce v podobě kontaktní dermatitidy se u této věkové skupiny populace v reálných každodenních situacích pravděpodobně neprojeví. Komise se proto domnívá, že není nutný žádný požadavek na označování podle čl. 9 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2015/2283 z důvodu alergenicity.

| (11) | Dále úřad ve svém vědeckém stanovisku rovněž konstatoval, že jeho závěr o bezpečnosti IHAT a biologické dostupnosti železa úzce souvisí se specifickými fyzikálně-chemickými vlastnostmi a distribucí velikosti částic a aglomeračním profilem nové potraviny, kterého se dosahuje kombinovaným účinkem použití doplňků stravy ve formě tobolek obsahujících novou potravinu a absencí jiných látek kromě adipátu, vinanu a chloridu sodného používaných při výrobě IHAT. Úřad proto usoudil, že to může mít vliv na bezpečnostní profil nové potraviny a biologickou dostupnost zdroje živin, které tak budou muset být posuzovány případ od případu, pokud se jiné formy doplňků stravy (např. tablety, pastilky, sáčky s práškem, gumové bonbóny, sirupy atd.) použijí samostatně nebo v kombinaci s adipátem, vinanem a chloridem sodným nebo s látkami jinými než adipát, vinan a chlorid sodný nebo pokud jsou v doplňcích stravy ve formě tobolek použity jiné látky. Je proto vhodné, aby v případě, kdy se jiné formy doplňků stravy (např. tablety, pastilky, sáčky s práškem, gumové bonbóny, sirupy atd.) použijí v kombinaci s adipátem, vinanem a chloridem sodným či v kombinaci s jinými látkami nebo pokud se v doplňcích stravy ve formě tobolek obsahujících novou potravinu používají jiné látky, byla distribuce velikosti částic a aglomerační stav nové potraviny v souladu se schválenými specifikacemi a aby biologická dostupnost železa byla v souladu s biologickou dostupností, jak ji úřad posoudil ve svém vědeckém stanovisku. |
| --- | --- |

(11)

Dále úřad ve svém vědeckém stanovisku rovněž konstatoval, že jeho závěr o bezpečnosti IHAT a biologické dostupnosti železa úzce souvisí se specifickými fyzikálně-chemickými vlastnostmi a distribucí velikosti částic a aglomeračním profilem nové potraviny, kterého se dosahuje kombinovaným účinkem použití doplňků stravy ve formě tobolek obsahujících novou potravinu a absencí jiných látek kromě adipátu, vinanu a chloridu sodného používaných při výrobě IHAT. Úřad proto usoudil, že to může mít vliv na bezpečnostní profil nové potraviny a biologickou dostupnost zdroje živin, které tak budou muset být posuzovány případ od případu, pokud se jiné formy doplňků stravy (např. tablety, pastilky, sáčky s práškem, gumové bonbóny, sirupy atd.) použijí samostatně nebo v kombinaci s adipátem, vinanem a chloridem sodným nebo s látkami jinými než adipát, vinan a chlorid sodný nebo pokud jsou v doplňcích stravy ve formě tobolek použity jiné látky. Je proto vhodné, aby v případě, kdy se jiné formy doplňků stravy (např. tablety, pastilky, sáčky s práškem, gumové bonbóny, sirupy atd.) použijí v kombinaci s adipátem, vinanem a chloridem sodným či v kombinaci s jinými látkami nebo pokud se v doplňcích stravy ve formě tobolek obsahujících novou potravinu používají jiné látky, byla distribuce velikosti částic a aglomerační stav nové potraviny v souladu se schválenými specifikacemi a aby biologická dostupnost železa byla v souladu s biologickou dostupností, jak ji úřad posoudil ve svém vědeckém stanovisku.

| (12) | V uvedeném vědeckém stanovisku úřad poznamenal, že jeho závěr o bezpečnosti nové potraviny vychází z vědeckých údajů pocházejících z in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v buňkách savců, in vitro zkoušky genových mutací za použití genu thymidinkinázy a 90denní studie orální toxicity u hlodavců, které jsou součástí souboru žadatele a bez nichž by úřad nebyl schopen novou potravinu posoudit a dospět ke svému závěru. |
| --- | --- |

(12)

V uvedeném vědeckém stanovisku úřad poznamenal, že jeho závěr o bezpečnosti nové potraviny vychází z vědeckých údajů pocházejících z in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v buňkách savců, in vitro zkoušky genových mutací za použití genu thymidinkinázy a 90denní studie orální toxicity u hlodavců, které jsou součástí souboru žadatele a bez nichž by úřad nebyl schopen novou potravinu posoudit a dospět ke svému závěru.

| (13) | Komise vyzvala žadatele, aby podrobněji objasnil odůvodnění, které poskytl ohledně svého tvrzení, že uvedené studie jsou předmětem průmyslového vlastnictví, a aby objasnil své tvrzení, že má výhradní právo na uvedené údaje odkazovat v souladu s čl. 26 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(13)

Komise vyzvala žadatele, aby podrobněji objasnil odůvodnění, které poskytl ohledně svého tvrzení, že uvedené studie jsou předmětem průmyslového vlastnictví, a aby objasnil své tvrzení, že má výhradní právo na uvedené údaje odkazovat v souladu s čl. 26 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2015/2283.

| (14) | Žadatel prohlásil, že v době podání žádosti byl držitelem průmyslově vlastnických a výlučných práv na odkazování na vědecké údaje pocházející z in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v buňkách savců, in vitro zkoušky genových mutací za použití genu thymidinkinázy a 90denní studie orální toxicity u hlodavců a že třetí strany nemohou mít zákonný přístup k těmto údajům, používat je ani na ně odkazovat. |
| --- | --- |

(14)

Žadatel prohlásil, že v době podání žádosti byl držitelem průmyslově vlastnických a výlučných práv na odkazování na vědecké údaje pocházející z in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v buňkách savců, in vitro zkoušky genových mutací za použití genu thymidinkinázy a 90denní studie orální toxicity u hlodavců a že třetí strany nemohou mít zákonný přístup k těmto údajům, používat je ani na ně odkazovat.

| (15) | Komise posoudila veškeré informace, jež žadatel předložil, a dospěla k závěru, že žadatel dostatečně doložil splnění požadavků stanovených v čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283. Vědecké údaje pocházející z in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v buňkách savců, in vitro zkoušky genových mutací za použití genu thymidinkinázy a 90denní studie orální toxicity u hlodavců by proto měly být chráněny v souladu s čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283. Pouze žadateli by proto mělo být povoleno uvádět IHAT na trh v Unii po dobu pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(15)

Komise posoudila veškeré informace, jež žadatel předložil, a dospěla k závěru, že žadatel dostatečně doložil splnění požadavků stanovených v čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283. Vědecké údaje pocházející z in vitro zkoušky na přítomnost mikrojader v buňkách savců, in vitro zkoušky genových mutací za použití genu thymidinkinázy a 90denní studie orální toxicity u hlodavců by proto měly být chráněny v souladu s čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283. Pouze žadateli by proto mělo být povoleno uvádět IHAT na trh v Unii po dobu pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost.

| (16) | Omezení povolení IHAT a odkazování na vědecké údaje obsažené v souboru žadatele pro výhradní použití žadatelem však nebrání tomu, aby o povolení uvádět na trh tutéž novou potravinu požádali další žadatelé, pokud se jejich žádost zakládá na zákonně získaných informacích, jež jsou podkladem pro takové povolení. |
| --- | --- |

(16)

Omezení povolení IHAT a odkazování na vědecké údaje obsažené v souboru žadatele pro výhradní použití žadatelem však nebrání tomu, aby o povolení uvádět na trh tutéž novou potravinu požádali další žadatelé, pokud se jejich žádost zakládá na zákonně získaných informacích, jež jsou podkladem pro takové povolení.

| (17) | IHAT je umělý nanomateriál podle definice v čl. 3 odst. 2 písm. f) nařízení (EU) 2015/2283. Je proto vhodné, aby nová potravina byla v souladu s článkem 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (9) jasně uvedena v seznamu složek potravin, které ji obsahují, a za jejím názvem bylo v závorce uvedeno slovo „nano“. |
| --- | --- |

(17)

IHAT je umělý nanomateriál podle definice v čl. 3 odst. 2 písm. f) nařízení (EU) 2015/2283. Je proto vhodné, aby nová potravina byla v souladu s článkem 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (9) jasně uvedena v seznamu složek potravin, které ji obsahují, a za jejím názvem bylo v závorce uvedeno slovo „nano“.

| (18) | Látka IHAT by měla být zařazena na seznam Unie pro nové potraviny stanovený v prováděcím nařízení (EU) 2017/2470. Příloha prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(18)

Látka IHAT by měla být zařazena na seznam Unie pro nové potraviny stanovený v prováděcím nařízení (EU) 2017/2470. Příloha prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (19) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(19)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Hydroxid-adipát-vinan železitý se povoluje k uvedení na trh v Unii.

Hydroxid-adipát-vinan železitý se zařadí na seznam Unie pro nové potraviny stanovený v prováděcím nařízení (EU) 2017/2470.

2.   Příloha prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Pouze společnosti „Nemysis Limited“ (10) je povoleno uvádět na trh v Unii novou potravinu uvedenou v článku 1 po dobu pěti let ode dne 28. srpna 2022, pokud povolení pro uvedenou novou potravinu bez odkazu na vědecké údaje chráněné podle článku 3 nebo se souhlasem společnosti „NEMYSIS Limited“ neobdrží další žadatel.

Článek 3

Vědecké údaje obsažené v souboru žádosti a splňující podmínky stanovené v čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283 se nepoužijí ve prospěch dalšího žadatele po dobu pěti let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost bez souhlasu společnosti „Nemysis Limited“.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. srpna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 ze dne 20. prosince 2017, kterým se zřizuje seznam Unie pro nové potraviny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 o nových potravinách (Úř. věst. L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy (Úř. věst. L 183, 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Nemysis Limited (2019, nezveřejněno).

4

(5)  Nemysis Limited (2019, nezveřejněno).

5

(6)  Nemysis Limited (2019, nezveřejněno).

6

(7)  EFSA Journal 2021;19(12):6935.

7

(8)  EFSA Journal 2020;18(11):6268.

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a o zrušení směrnice Komise 87/250/EHS, směrnice Rady 90/496/EHS, směrnice Komise 1999/10/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES, směrnic Komise 2002/67/ES a 2008/5/ES a nařízení Komise (ES) č. 608/2004 (Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 18).

9

(10)  Adresa: Suite 4.01 Ormond Building 31-36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC Dublin, Irsko.

10

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 se mění takto:

| 1) | Do tabulky 1 (Povolené nové potraviny) se vkládá nový záznam, který zní:










  Povolená nová potravina | Podmínky, za nichž smí být nová potravina používána | Doplňkové zvláštní požadavky na označování | Další požadavky | Ochrana údajů |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Hydroxid-adipát-vinan železitý | Specifikovaná kategorie potravin | Maximální množství | V označení potravin obsahujících tuto novou potravinu se použije název „hydroxid-adipát-vinan železitý (nano)“.
  V označení doplňků stravy obsahujících hydroxid-adipát-vinan železitý musí být uvedeno, že by je neměly konzumovat děti a dospívající mladší 18 let/děti mladší 4 let (*)






  (*) | Podle toho, pro kterou věkovou skupinu je tento doplněk stravy určen. |

1)

Do tabulky 1 (Povolené nové potraviny) se vkládá nový záznam, který zní:

Povolená nová potravina

Podmínky, za nichž smí být nová potravina používána

Doplňkové zvláštní požadavky na označování

Další požadavky

Ochrana údajů

„Hydroxid-adipát-vinan železitý

Specifikovaná kategorie potravin

Maximální množství

V označení potravin obsahujících tuto novou potravinu se použije název „hydroxid-adipát-vinan železitý (nano)“.

V označení doplňků stravy obsahujících hydroxid-adipát-vinan železitý musí být uvedeno, že by je neměly konzumovat děti a dospívající mladší 18 let/děti mladší 4 let (*)

(*)

Podle toho, pro kterou věkovou skupinu je tento doplněk stravy určen.

Povoleno 28.8.2022. Toto zařazení se zakládá na vědeckých údajích, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví a jsou chráněny v souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2015/2283.

Žadatel: Nemysis Limited, Suite 4.01 Ormond Building 31-36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC, Dublin, Irsko. Během období ochrany údajů smí novou potravinu hydroxid-adipát-vinan železitý uvádět na trh v rámci Unie pouze společnost Nemysis Limited, kromě případů, kdy povolení pro danou novou potravinu obdrží další žadatel, aniž by odkazoval na vědecké údaje, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví a jež jsou chráněny v souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2015/2283, nebo se souhlasem společnosti Nemysis Limited.

Datum ukončení ochrany údajů: 28.8.2027“

Doplňky stravy podle definice ve směrnici 2002/46/ES pro dospělou populaci

≤ 100 mg/den (≤ 30 mg Fe/den)

Doplňky stravy podle definice ve směrnici 2002/46/ES pro děti a dospívající do 18 let, s výjimkou dětí do čtyř let

≤ 50 mg/den (≤ 14 mg Fe/den)

| 2) | Do tabulky 2 (Specifikace) se vkládá nový záznam, který zní:







  Povolená nová potravina | Specifikace |
| --- | --- | --- |
| „Hydroxid-adipát-vinan železitý | Popis/definice:

  Hydroxid-adipát-vinan železitý (IHAT) je umělý nanomateriál bez zápachu ve formě prášku, který je nerozpustný ve vodě a je vyráběn chemickou syntézou o řadě kroků zahrnujících kyselo-zásaditou reakci, srážení, filtraci a sušení.
  Doplňky stravy obsahující novou potravinu se vyrábějí ve formě tobolek. Přebytek adipátu, vinanu a chloridu sodného se používá v množstvích, která jsou výsledkem výrobního procesu, ke stabilizaci IHAT a zajištění schválené distribuce velikosti částic. Pokud se jiné formy doplňků stravy (např. tablety, pastilky, sáčky s práškem, gumové bonbóny, sirupy atd.) používají v kombinaci s adipátem, vinanu a chloridem sodným nebo v kombinaci s jinými látkami nebo pokud se v doplňcích stravy ve formě tobolek obsahujících novou potravinu používají jiné látky, musí být zachována schválená distribuce velikosti částic. |
| Běžný název | Oxohydroxid-adipát-vinan železitý |
| Jiné názvy | Hydroxid-adipát-vinan železitý, oxyhydroxid-adipát-vinan železitý |
| Obchodní název | IHAT |
| Číslo CAS | 2460638-28-0 |
| Molekulární vzorec


  (vypočtený) | FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z


  kde: m a n nejsou definovány v souladu s akceptovanou praxí u železitých ferrum-oxohydroxidů
   (*1)

  x = 0,28–0,88
  y = 0,78–1,50
  z = 0,04–0,19
  Kyselina vinná (C4H6O6) a kyselina adipová (C6H10O4) jsou zastoupeny v protonované formě. |
| Molekulová hmotnost | Průměrná molekulová hmotnost: 35 803,4 Da (horní–dolní mez: 27 670,5 –45 319,4 Da) |
| Vlastnosti/složení:


  Fyzikální/chemické

  Železo (% sušiny): 24,0 – 36,0
  Adipát (% sušiny): 1,5 – 4,5
  Vinan (% sušiny): 28,0 – 40,0
  Obsah vody (%): 10,0 – 21,0
  Sodík (% sušiny): 9,0 – 11,0
  Chlorid (% sušiny): 2,6 – 4,2

  Distribuce fází

  Rozpustná (%): 2,0 – 4,0
  Nano (%): 92,0 – 98,0
  Mikro (%): 0,0 – 3,0

  Velikost primárních částic

  Medián průměru  (1): 1,5–2,3 nm
  Střední průměr  (1): 1,8–2,8 nm
  Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm
  Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm
  Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

  Těžké kovy

  Arsen: < 0,80 mg/kg
  Nikl: < 50,0 mg/kg

  Zbytkové rozpouštědlo

  Etanol: < 500 mg/kg

  Mikrobiologická kritéria

  Celkový počet aerobních mikroorganismů: < 10 KTJ/g
  Počet kvasinek a plísní celkem: < 10 KTJ/g |

2)

Do tabulky 2 (Specifikace) se vkládá nový záznam, který zní:

Povolená nová potravina

Specifikace

„Hydroxid-adipát-vinan železitý

Popis/definice:

Hydroxid-adipát-vinan železitý (IHAT) je umělý nanomateriál bez zápachu ve formě prášku, který je nerozpustný ve vodě a je vyráběn chemickou syntézou o řadě kroků zahrnujících kyselo-zásaditou reakci, srážení, filtraci a sušení.

Doplňky stravy obsahující novou potravinu se vyrábějí ve formě tobolek. Přebytek adipátu, vinanu a chloridu sodného se používá v množstvích, která jsou výsledkem výrobního procesu, ke stabilizaci IHAT a zajištění schválené distribuce velikosti částic. Pokud se jiné formy doplňků stravy (např. tablety, pastilky, sáčky s práškem, gumové bonbóny, sirupy atd.) používají v kombinaci s adipátem, vinanu a chloridem sodným nebo v kombinaci s jinými látkami nebo pokud se v doplňcích stravy ve formě tobolek obsahujících novou potravinu používají jiné látky, musí být zachována schválená distribuce velikosti částic.

Běžný název

Oxohydroxid-adipát-vinan železitý

Jiné názvy

Hydroxid-adipát-vinan železitý, oxyhydroxid-adipát-vinan železitý

Obchodní název

IHAT

Číslo CAS

2460638-28-0

Molekulární vzorec

(vypočtený)

FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z

kde: m a n nejsou definovány v souladu s akceptovanou praxí u železitých ferrum-oxohydroxidů
   (*1)

x = 0,28–0,88

y = 0,78–1,50

z = 0,04–0,19

Kyselina vinná (C4H6O6) a kyselina adipová (C6H10O4) jsou zastoupeny v protonované formě.

Molekulová hmotnost

Průměrná molekulová hmotnost: 35 803,4 Da (horní–dolní mez: 27 670,5 –45 319,4 Da)

Vlastnosti/složení:

Fyzikální/chemické

Železo (% sušiny): 24,0 – 36,0

Adipát (% sušiny): 1,5 – 4,5

Vinan (% sušiny): 28,0 – 40,0

Obsah vody (%): 10,0 – 21,0

Sodík (% sušiny): 9,0 – 11,0

Chlorid (% sušiny): 2,6 – 4,2

Distribuce fází

Rozpustná (%): 2,0 – 4,0

Nano (%): 92,0 – 98,0

Mikro (%): 0,0 – 3,0

Velikost primárních částic

Medián průměru  (1): 1,5–2,3 nm

Střední průměr  (1): 1,8–2,8 nm

Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm

Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm

Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

Těžké kovy

Arsen: < 0,80 mg/kg

Nikl: < 50,0 mg/kg

Zbytkové rozpouštědlo

Etanol: < 500 mg/kg

Mikrobiologická kritéria

Celkový počet aerobních mikroorganismů: < 10 KTJ/g

Počet kvasinek a plísní celkem: < 10 KTJ/g

---

(*1)  Cornell RM and Schwertmann U, 2003. The Iron Oxides: Structure, Properties, Reactions, Occurences and Uses. 2nd Edition. Wiley. https://doi.org/10.1002/3527602097.

(1)  Na číselném základě (Transmission Electron Microscopy (TEM)).

(2)  Na objemovém základě (hydrodynamický průměr – Dynamic Light Scattering (DLS)). KTJ: kolonii tvořící jednotky.“

---

| 8.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/35

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1374

ze dne 5. srpna 2022

o povolení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) jako doplňkové látky pro odstavená selata, výkrm prasat a prasnice a o zrušení prováděcího nařízení (EU) č. 333/2012

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje a obnovuje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje a obnovuje.

| (2) | Hydrogenmravenčan draselný (kyselý mravenčan draselný) byl povolen na dobu 10 let jako doplňková látka pro všechny druhy zvířat prováděcím nařízením Komise (EU) č. 333/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Hydrogenmravenčan draselný (kyselý mravenčan draselný) byl povolen na dobu 10 let jako doplňková látka pro všechny druhy zvířat prováděcím nařízením Komise (EU) č. 333/2012 (2).

| (3) | V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o obnovení povolení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat se zařazením uvedené doplňkové látky do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení. Žadatel později žádost stáhl, pokud jde o všechny druhy zvířat s výjimkou odstavených selat, výkrmu prasat a prasnic. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o obnovení povolení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat se zařazením uvedené doplňkové látky do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení. Žadatel později žádost stáhl, pokud jde o všechny druhy zvířat s výjimkou odstavených selat, výkrmu prasat a prasnic.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 27. ledna 2022 (3) k závěru, že žadatel předložil důkazy, že uvedená doplňková látka splňuje podmínky povolení. Úřad dále dospěl k závěru, že hydrogenmravenčan draselný (kyselý mravenčan draselný) nemá nepříznivé účinky na zdraví zvířat, bezpečnost spotřebitelů ani na životní prostředí. Dospěl rovněž k závěru, že tato doplňková látka je dráždivá pro oči, ale nemohl učinit závěr, že tato doplňková látka může být dráždivá pro kůži nebo látkou senzibilizující dýchací cesty nebo kůži. Komise se proto domnívá, že by měla být přijata vhodná ochranná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na lidské zdraví, zejména pokud jde o uživatele uvedené doplňkové látky. Úřad také ověřil zprávu o metodách analýzy doplňkové látky přidané do krmiv předloženou referenční laboratoří, zřízenou nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 27. ledna 2022 (3) k závěru, že žadatel předložil důkazy, že uvedená doplňková látka splňuje podmínky povolení. Úřad dále dospěl k závěru, že hydrogenmravenčan draselný (kyselý mravenčan draselný) nemá nepříznivé účinky na zdraví zvířat, bezpečnost spotřebitelů ani na životní prostředí. Dospěl rovněž k závěru, že tato doplňková látka je dráždivá pro oči, ale nemohl učinit závěr, že tato doplňková látka může být dráždivá pro kůži nebo látkou senzibilizující dýchací cesty nebo kůži. Komise se proto domnívá, že by měla být přijata vhodná ochranná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na lidské zdraví, zejména pokud jde o uživatele uvedené doplňkové látky. Úřad také ověřil zprávu o metodách analýzy doplňkové látky přidané do krmiv předloženou referenční laboratoří, zřízenou nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Posouzení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by povolení uvedené doplňkové látky mělo být obnoveno. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by povolení uvedené doplňkové látky mělo být obnoveno.

| (6) | V důsledku obnovení povolení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) jako doplňkové látky by prováděcí nařízení (EU) č. 333/2012 mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(6)

V důsledku obnovení povolení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) jako doplňkové látky by prováděcí nařízení (EU) č. 333/2012 mělo být zrušeno.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Povolení látky uvedené v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“ a funkční skupiny „konzervanty“, se obnovuje podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Prováděcí nařízení (EU) č. 333/2012 se zrušuje.

Článek 3

Přechodná opatření

1.   Látka uvedená v příloze a premixy obsahující tuto látku, vyrobené a označené před dnem 28. února 2023 v souladu s pravidly použitelnými před dnem 28. srpna 2022, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob.

2.   Krmné směsi a krmné suroviny obsahující látku uvedenou v příloze, vyrobené a označené před dnem 28. srpna 2023 v souladu s pravidly platnými před dnem 28. srpna 2022, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob, jestliže jsou určeny pro zvířata určená k produkci potravin.

3.   Krmné směsi a krmné suroviny obsahující látku uvedenou v příloze, vyrobené a označené před dnem 28. srpna 2024 v souladu s pravidly platnými před dnem 28. srpna 2022, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob, jestliže jsou určeny pro zvířata neurčená k produkci potravin.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. srpna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 333/2012 ze dne 19. dubna 2012 o povolení přípravku hydrogenmravenčan draselný jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat a o změně nařízení (ES) č. 492/2006 (Úř. věst. L 108, 20.4.2012, s. 3).

2

(3)  EFSA Journal 2022;20(3):7167.

3

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg účinné látky/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
| Kategorie: technologické doplňkové látky. Funkční skupina: konzervanty. |
| 1a237a | Hydrogenmravenčan draselný (kyselý mravenčan draselný) | Složení doplňkové látky:

  Hydrogenmravenčan draselný (kyselý mravenčan draselný) 50 ± 5 %
  Kapalná forma (zředěno vodou v poměru 50:50)

  Charakteristika účinné látky:

  Hydrogenmravenčan draselný (kyselý mravenčan draselný)
  C2H3O4K
  Číslo CAS: 20642-05-1
  Číslo EINECS: 243-934-6
  Vyroben chemickou syntézou

  Analytická metoda
   (1):
  Pro stanovení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) (jako kyseliny mravenčí celkem) v doplňkové látce, premixu, krmivech:






  — | iontová chromatografie s vodivostní detekcí (IC-CD) – EN 17294. |

Identifikační číslo doplňkové látky

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

mg účinné látky/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

Kategorie: technologické doplňkové látky. Funkční skupina: konzervanty.

1a237a

Hydrogenmravenčan draselný (kyselý mravenčan draselný)

Složení doplňkové látky:

Hydrogenmravenčan draselný (kyselý mravenčan draselný) 50 ± 5 %

Kapalná forma (zředěno vodou v poměru 50:50)

Charakteristika účinné látky:

Hydrogenmravenčan draselný (kyselý mravenčan draselný)

C2H3O4K

Číslo CAS: 20642-05-1

Číslo EINECS: 243-934-6

Vyroben chemickou syntézou

Analytická metoda
   (1):

Pro stanovení hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) (jako kyseliny mravenčí celkem) v doplňkové látce, premixu, krmivech:

—

iontová chromatografie s vodivostní detekcí (IC-CD) – EN 17294.

Pro stanovení draslíku v doplňkové látce:

| — | atomová absorpční spektrometrie (AAS) – EN ISO 6869 nebo |
| --- | --- |

—

atomová absorpční spektrometrie (AAS) – EN ISO 6869 nebo

| — | atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) – EN15510. |
| --- | --- |

—

atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) – EN15510.

Prasnice

–

12 000

| 1. | V návodu pro použití doplňkové látky a premixů musí být uvedeny podmínky skladování. |
| --- | --- |

1.

V návodu pro použití doplňkové látky a premixů musí být uvedeny podmínky skladování.

| 2. | Povoleno pouze do syrových ryb a vedlejších produktů z ryb pro krmné účely s maximálním obsahem 9 000  mg hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) jako účinné látky na 1 kg syrových ryb. |
| --- | --- |

2.

Povoleno pouze do syrových ryb a vedlejších produktů z ryb pro krmné účely s maximálním obsahem 9 000  mg hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) jako účinné látky na 1 kg syrových ryb.

| 3. | Maximální obsah hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) musí být 6 000  mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % u odstavených selat a výkrmu prasat a 12 000  mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % u prasnic, ať při použití samostatně jako konzervant, nebo v kombinaci s jinými zdroji hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného). |
| --- | --- |

3.

Maximální obsah hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného) musí být 6 000  mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % u odstavených selat a výkrmu prasat a 12 000  mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % u prasnic, ať při použití samostatně jako konzervant, nebo v kombinaci s jinými zdroji hydrogenmravenčanu draselného (kyselého mravenčanu draselného).

| 4. | Směs různých zdrojů kyseliny mravenčí nesmí překročit maximální povolenou úroveň v kompletním krmivu 10 000  mg/kg kompletních krmiv pro odstavená selata, výkrm prasat a prasnice. |
| --- | --- |

4.

Směs různých zdrojů kyseliny mravenčí nesmí překročit maximální povolenou úroveň v kompletním krmivu 10 000  mg/kg kompletních krmiv pro odstavená selata, výkrm prasat a prasnice.

| 5. | V návodu k použití doplňkové látky, premixu a příslušných krmiv pro zvířata určená k produkci potravin uveďte:
  „Současné použití různých organických kyselin nebo jejich solí je kontraindikováno, pokud se jedna nebo více z nich používají na maximální povolené úrovni obsahu nebo blízko této úrovně.“ |
| --- | --- |

5.

V návodu k použití doplňkové látky, premixu a příslušných krmiv pro zvířata určená k produkci potravin uveďte:

„Současné použití různých organických kyselin nebo jejich solí je kontraindikováno, pokud se jedna nebo více z nich používají na maximální povolené úrovni obsahu nebo blízko této úrovně.“

| 6. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, které budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit nebo snížit na minimum, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky, včetně ochrany očí, pokožky a dýchacích cest. |
| --- | --- |

6.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, které budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit nebo snížit na minimum, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky, včetně ochrany očí, pokožky a dýchacích cest.

28. 8. 2032

Odstavená selata

a

výkrm prasat

–

6 000

---

(1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

| 8.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/39

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1375

ze dne 5. srpna 2022

o zamítnutí povolení ethoxychinu jako doplňkové látky náležející do funkční skupiny antioxidanty a o zrušení prováděcího nařízení (EU) 2017/962

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje nebo zamítá. Článek 10 uvedeného nařízení stanoví přehodnocení doplňkových látek povolených podle směrnice Rady 70/524/EHS (2). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje nebo zamítá. Článek 10 uvedeného nařízení stanoví přehodnocení doplňkových látek povolených podle směrnice Rady 70/524/EHS (2).

| (2) | Ethoxychin byl povolen bez časového omezení směrnicí 70/524/EHS jako doplňková látka k použití pro všechny druhy zvířat. V souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla tato doplňková látka následně zapsána do registru pro doplňkové látky jako stávající produkt. |
| --- | --- |

(2)

Ethoxychin byl povolen bez časového omezení směrnicí 70/524/EHS jako doplňková látka k použití pro všechny druhy zvířat. V souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla tato doplňková látka následně zapsána do registru pro doplňkové látky jako stávající produkt.

| (3) | V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byla podána žádost o přehodnocení ethoxychinu jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat, s požadavkem na její zařazení do kategorie „technologické doplňkové látky“. Uvedená žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byla podána žádost o přehodnocení ethoxychinu jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat, s požadavkem na její zařazení do kategorie „technologické doplňkové látky“. Uvedená žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 21. října 2015 (3) uvedl, že vzhledem k celkovému nedostatku údajů předložených žadatelem nemohl dospět k závěru ohledně účinnosti a bezpečnosti doplňkové látky ethoxychin pro zvířata, spotřebitele a životní prostředí. Zejména nebylo možné učinit závěr, že metabolit ethoxychin-chinon-imin nevykazuje žádnou genotoxicitu, a byly vyjádřeny obavy ohledně možné mutagenity nečistoty p-fenetidin. Nebylo tudíž prokázáno, že uvedená doplňková látka ethoxychin nemá nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví a na životní prostředí. Stávající povolení doplňkové látky ethoxychin proto bylo prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/962 (4) pozastaveno. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 21. října 2015 (3) uvedl, že vzhledem k celkovému nedostatku údajů předložených žadatelem nemohl dospět k závěru ohledně účinnosti a bezpečnosti doplňkové látky ethoxychin pro zvířata, spotřebitele a životní prostředí. Zejména nebylo možné učinit závěr, že metabolit ethoxychin-chinon-imin nevykazuje žádnou genotoxicitu, a byly vyjádřeny obavy ohledně možné mutagenity nečistoty p-fenetidin. Nebylo tudíž prokázáno, že uvedená doplňková látka ethoxychin nemá nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví a na životní prostředí. Stávající povolení doplňkové látky ethoxychin proto bylo prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/962 (4) pozastaveno.

| (5) | Povolení doplňkové látky ethoxychin bylo pozastaveno do té doby, než budou předloženy a posouzeny doplňující údaje, jež má žadatel poskytnout, podle harmonogramu uvádějícího nezbytné studie, jež se mají uskutečnit. Podle uvedeného harmonogramu měly být výsledky poslední ze zmíněných studií k dispozici do července 2018. |
| --- | --- |

(5)

Povolení doplňkové látky ethoxychin bylo pozastaveno do té doby, než budou předloženy a posouzeny doplňující údaje, jež má žadatel poskytnout, podle harmonogramu uvádějícího nezbytné studie, jež se mají uskutečnit. Podle uvedeného harmonogramu měly být výsledky poslední ze zmíněných studií k dispozici do července 2018.

| (6) | V souladu s prováděcím nařízením (EU) 2017/962 má být pozastavení přezkoumáno do 31. prosince 2022 a v každém případě poté, co úřad přijme zamítavé stanovisko k bezpečnosti a účinnosti doplňkové látky ethoxychin. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s prováděcím nařízením (EU) 2017/962 má být pozastavení přezkoumáno do 31. prosince 2022 a v každém případě poté, co úřad přijme zamítavé stanovisko k bezpečnosti a účinnosti doplňkové látky ethoxychin.

| (7) | Po přijetí stanoviska úřadu ze dne 21. října 2015 předložil žadatel Komisi postupně dne 11. března 2016, 15. prosince 2017, 20. dubna 2018 a 23. června 2021 balíčky doplňujících údajů, které byly předány úřadu. Další doplňující údaje předložil žadatel úřadu v průběhu posouzení údajů, jakož i dne 24. září 2020. |
| --- | --- |

(7)

Po přijetí stanoviska úřadu ze dne 21. října 2015 předložil žadatel Komisi postupně dne 11. března 2016, 15. prosince 2017, 20. dubna 2018 a 23. června 2021 balíčky doplňujících údajů, které byly předány úřadu. Další doplňující údaje předložil žadatel úřadu v průběhu posouzení údajů, jakož i dne 24. září 2020.

| (8) | V návaznosti na posouzení doplňujících údajů, které žadatel předložil, přijal úřad dne 27. ledna 2022 stanovisko (5) s přihlédnutím zejména k pozměněným charakteristickým vlastnostem doplňkové látky ethoxychin, v nichž byl obsah nečistoty p-fenetidin snížen na úroveň nižší než 2,5 ppm, a s ohledem na navrhovanou úroveň zahrnutí ve výši 50 mg doplňkové látky na kg v kompletním krmivu. Ve svém stanovisku úřad nemohl dospět k závěru ohledně bezpečnosti doplňkové látky ethoxychin při jakémkoli obsahu, pokud jde o dlouho žijící a reprodukční zvířata, vzhledem k tomu, že doplňková látka obsahuje p-fenetidin, který byl uznán za možný mutagen a jenž v doplňkové látce zůstává jako nečistota, avšak žadatel v souvislosti s ním neposkytl dodatečné informace, které by se těmito obavami ohledně bezpečnosti zabývaly. Pokud jde o bezpečnost používání ethoxychinu pro spotřebitele, nebylo možné vyvodit žádný závěr z důvodu přítomnosti p-fenetidinu a vzhledem k absenci údajů o reziduích p-fenetidinu v tkáních a produktech živočišného původu. Vzhledem k absenci údajů o reziduích v mléce nemohl úřad navíc dospět k závěru ohledně bezpečnosti ethoxychinu pro spotřebitele při jeho použití v krmivech pro zvířata určená k produkci mléka. Pokud jde o bezpečnost pro uživatele, dospěl úřad k závěru, že expozice uživatelů by měla být omezena na minimum, aby se snížilo riziko expozice p-fenetidinu při vdechování. Pokud jde o bezpečnost pro životní prostředí, úřad uvedl, že k vyvození závěru ohledně bezpečnosti ethoxychinu pro suchozemské prostředí při jeho zkrmování suchozemskými zvířaty by byly zapotřebí doplňující údaje. Kromě toho měl úřad za to, že nelze vyloučit riziko pro vodní prostředí, pokud se doplňková látka používá u suchozemských zvířat, a že nelze vyloučit ani riziko sekundární otravy prostřednictvím vodního potravního řetězce. Úřad dále dospěl k závěru, že v případě používání ethoxychinu v mořských klecích nelze vyloučit riziko pro mořské organismy žijící v sedimentu. |
| --- | --- |

(8)

V návaznosti na posouzení doplňujících údajů, které žadatel předložil, přijal úřad dne 27. ledna 2022 stanovisko (5) s přihlédnutím zejména k pozměněným charakteristickým vlastnostem doplňkové látky ethoxychin, v nichž byl obsah nečistoty p-fenetidin snížen na úroveň nižší než 2,5 ppm, a s ohledem na navrhovanou úroveň zahrnutí ve výši 50 mg doplňkové látky na kg v kompletním krmivu. Ve svém stanovisku úřad nemohl dospět k závěru ohledně bezpečnosti doplňkové látky ethoxychin při jakémkoli obsahu, pokud jde o dlouho žijící a reprodukční zvířata, vzhledem k tomu, že doplňková látka obsahuje p-fenetidin, který byl uznán za možný mutagen a jenž v doplňkové látce zůstává jako nečistota, avšak žadatel v souvislosti s ním neposkytl dodatečné informace, které by se těmito obavami ohledně bezpečnosti zabývaly. Pokud jde o bezpečnost používání ethoxychinu pro spotřebitele, nebylo možné vyvodit žádný závěr z důvodu přítomnosti p-fenetidinu a vzhledem k absenci údajů o reziduích p-fenetidinu v tkáních a produktech živočišného původu. Vzhledem k absenci údajů o reziduích v mléce nemohl úřad navíc dospět k závěru ohledně bezpečnosti ethoxychinu pro spotřebitele při jeho použití v krmivech pro zvířata určená k produkci mléka. Pokud jde o bezpečnost pro uživatele, dospěl úřad k závěru, že expozice uživatelů by měla být omezena na minimum, aby se snížilo riziko expozice p-fenetidinu při vdechování. Pokud jde o bezpečnost pro životní prostředí, úřad uvedl, že k vyvození závěru ohledně bezpečnosti ethoxychinu pro suchozemské prostředí při jeho zkrmování suchozemskými zvířaty by byly zapotřebí doplňující údaje. Kromě toho měl úřad za to, že nelze vyloučit riziko pro vodní prostředí, pokud se doplňková látka používá u suchozemských zvířat, a že nelze vyloučit ani riziko sekundární otravy prostřednictvím vodního potravního řetězce. Úřad dále dospěl k závěru, že v případě používání ethoxychinu v mořských klecích nelze vyloučit riziko pro mořské organismy žijící v sedimentu.

| (9) | Ze stanoviska úřadu ze dne 27. ledna 2022 proto vyplývá, že nebylo prokázáno, že ethoxychin nemá nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí, je-li používán jako doplňková látka náležející do funkční skupiny „antioxidanty“. |
| --- | --- |

(9)

Ze stanoviska úřadu ze dne 27. ledna 2022 proto vyplývá, že nebylo prokázáno, že ethoxychin nemá nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí, je-li používán jako doplňková látka náležející do funkční skupiny „antioxidanty“.

| (10) | Posouzení ethoxychinu tedy prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 nejsou splněny, a proto by povolení ethoxychinu jako doplňkové látky náležející do funkční skupiny „antioxidanty“ mělo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(10)

Posouzení ethoxychinu tedy prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 nejsou splněny, a proto by povolení ethoxychinu jako doplňkové látky náležející do funkční skupiny „antioxidanty“ mělo být zamítnuto.

| (11) | Z výše uvedeného přezkumu vyplývá, že prováděcí nařízení (EU) 2017/962 by mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(11)

Z výše uvedeného přezkumu vyplývá, že prováděcí nařízení (EU) 2017/962 by mělo být zrušeno.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zamítnutí povolení

Povolení ethoxychinu (E 324) jako doplňkové látky ve výživě zvířat náležející do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“ a funkční skupiny „antioxidanty“ se zamítá.

Článek 2

Zrušení prováděcího nařízení (EU) 2017/962

Prováděcí nařízení (EU) 2017/962 se zrušuje.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. srpna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Směrnice Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech (Úř. věst. L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2015;13(11):4272.

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/962 ze dne 7. června 2017, kterým se pozastavuje povolení ethoxychinu jako doplňkové látky pro všechny druhy a kategorie zvířat (Úř. věst. L 145, 8.6.2017, s. 13).

4

(5)  EFSA Journal 2022;20(3):7166.

5

---

ROZHODNUTÍ

| 8.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/42

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/1376

ze dne 26. července 2022

o použitelnosti článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU na výrobu elektřiny a její velkoobchodní prodej v Dánsku

(oznámeno pod číslem C(2022)5046)

(Pouze dánské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (1), a zejména na čl. 35 odst. 3 uvedené směrnice,

po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   SKUTKOVÝ STAV

SKUTKOVÝ STAV

1.1.   Žádost

Žádost

| (1) | Dne 24. září 2021 podal dánský orgán pro hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele (DCCA) (dále jen „žadatel“) Komisi žádost podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU (dále jen „žádost“). Žádost je v souladu s čl. 1 odst. 1 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2016/1804 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 24. září 2021 podal dánský orgán pro hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele (DCCA) (dále jen „žadatel“) Komisi žádost podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU (dále jen „žádost“). Žádost je v souladu s čl. 1 odst. 1 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2016/1804 (2).

2

| (2) | Žádost se týká výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z konvenčních a obnovitelných zdrojů v Dánsku. |
| --- | --- |

(2)

Žádost se týká výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny z konvenčních a obnovitelných zdrojů v Dánsku.

| (3) | Nevztahuje se však na následující:






  — | elektřinu vyrobenou větrnými turbínami na pevnině a na moři mimo rámec nabídkových řízení, |
| --- | --- | --- |

(3)

Nevztahuje se však na následující:

—

elektřinu vyrobenou větrnými turbínami na pevnině a na moři mimo rámec nabídkových řízení,

| — | elektřinu vyrobenou větrnými turbínami připojenými k elektrizační soustavě od 21. února 2008 do 31. prosince 2013 nebo později, s výjimkou větrných turbín připojených k vlastnímu zařízení pro spotřebu a větrných turbín na moři (elektřina vyrobená pomocí zařízení pro spotřebu (§ 41 zákona o podpoře obnovitelné energie) a větrných turbín na moři podle § 35 b uvedeného zákona, které jsou z oblasti působnosti vyňaty, a proto se na ně stále vztahují ustanovení směrnice 2014/25/EU), |
| --- | --- |

—

elektřinu vyrobenou větrnými turbínami připojenými k elektrizační soustavě od 21. února 2008 do 31. prosince 2013 nebo později, s výjimkou větrných turbín připojených k vlastnímu zařízení pro spotřebu a větrných turbín na moři (elektřina vyrobená pomocí zařízení pro spotřebu (§ 41 zákona o podpoře obnovitelné energie) a větrných turbín na moři podle § 35 b uvedeného zákona, které jsou z oblasti působnosti vyňaty, a proto se na ně stále vztahují ustanovení směrnice 2014/25/EU),

| — | elektřinu vyrobenou větrnými turbínami připojenými k elektrizační soustavě nejpozději do 20. února 2008, s výjimkou větrných turbín, které získávají příplatky k cenám podle článku 39–41 zákona o podpoře obnovitelné energie, |
| --- | --- |

—

elektřinu vyrobenou větrnými turbínami připojenými k elektrizační soustavě nejpozději do 20. února 2008, s výjimkou větrných turbín, které získávají příplatky k cenám podle článku 39–41 zákona o podpoře obnovitelné energie,

| — | elektřinu vyrobenou větrnými turbínami připojenými k elektrizační soustavě nejpozději do 31. prosince 2002, |
| --- | --- |

—

elektřinu vyrobenou větrnými turbínami připojenými k elektrizační soustavě nejpozději do 31. prosince 2002,

| — | elektřinu vyrobenou zcela novou větrnou turbínou s využitím osvědčení o sešrotování vydaného za účelem demontáže větrných turbín (dodatečný příplatek k ceně), elektřinu vyrobenou prostřednictvím bioenergie (biomasa a bioplyn), |
| --- | --- |

—

elektřinu vyrobenou zcela novou větrnou turbínou s využitím osvědčení o sešrotování vydaného za účelem demontáže větrných turbín (dodatečný příplatek k ceně), elektřinu vyrobenou prostřednictvím bioenergie (biomasa a bioplyn),

| — | elektřinu vyrobenou pomocí solárních fotovoltaických panelů, vln a vodní energie, |
| --- | --- |

—

elektřinu vyrobenou pomocí solárních fotovoltaických panelů, vln a vodní energie,

| — | elektřinu vyrobenou jinými zvláštními zařízeními na výrobu energie z obnovitelných zdrojů (elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie nebo za použití technologií významných pro budoucí rozšíření výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů nebo elektřinu vyrobenou z jiných obnovitelných zdrojů energie než uvedených), |
| --- | --- |

—

elektřinu vyrobenou jinými zvláštními zařízeními na výrobu energie z obnovitelných zdrojů (elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie nebo za použití technologií významných pro budoucí rozšíření výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů nebo elektřinu vyrobenou z jiných obnovitelných zdrojů energie než uvedených),

| — | elektřinu vyrobenou v decentralizovaných zařízeních na výrobu tepla a elektřiny a ve spalovacích zařízeních, |
| --- | --- |

—

elektřinu vyrobenou v decentralizovaných zařízeních na výrobu tepla a elektřiny a ve spalovacích zařízeních,

| — | elektřinu vyrobenou v jiných zařízeních na výrobu tepla a elektřiny, která jsou určena k zajišťování centrálního zásobování teplem, |
| --- | --- |

—

elektřinu vyrobenou v jiných zařízeních na výrobu tepla a elektřiny, která jsou určena k zajišťování centrálního zásobování teplem,

| — | elektřinu vyrobenou průmyslovými větrnými turbínami připojenými k elektrizační soustavě nejpozději do 21. března 2012, |
| --- | --- |

—

elektřinu vyrobenou průmyslovými větrnými turbínami připojenými k elektrizační soustavě nejpozději do 21. března 2012,

| — | pomocné služby. |
| --- | --- |

—

pomocné služby.

| (4) | Výroba a velkoobchodní prodej elektřiny vyrobené z konvenčních a obnovitelných zdrojů energie představuje činnost související s dodávkami elektřiny v souladu s článkem 9 směrnice 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(4)

Výroba a velkoobchodní prodej elektřiny vyrobené z konvenčních a obnovitelných zdrojů energie představuje činnost související s dodávkami elektřiny v souladu s článkem 9 směrnice 2014/25/EU.

| (5) | V souladu s odst. 1 písm. a) přílohy IV směrnice 2014/25/EU a vzhledem k tomu, že volný přístup na trh je možné předpokládat na základě čl. 34 odst. 3 prvního pododstavce uvedené směrnice, Komise přijme na žádost do 90 pracovních dnů prováděcí rozhodnutí. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s odst. 1 písm. a) přílohy IV směrnice 2014/25/EU a vzhledem k tomu, že volný přístup na trh je možné předpokládat na základě čl. 34 odst. 3 prvního pododstavce uvedené směrnice, Komise přijme na žádost do 90 pracovních dnů prováděcí rozhodnutí.

| (6) | Podle odst. 1 čtvrtého pododstavce přílohy IV směrnice 2014/25/EU může Komise tuto lhůtu prodloužit po vyjádření souhlasu těch, kdo o udělení výjimky požádali. Vzhledem k tomu, že orgán DCCA dne 4. března 2022 poskytl dodatečné informace, je lhůta, kterou má Komise pro rozhodnutí o této žádosti k dispozici, stanovena na den 31. července 2022. |
| --- | --- |

(6)

Podle odst. 1 čtvrtého pododstavce přílohy IV směrnice 2014/25/EU může Komise tuto lhůtu prodloužit po vyjádření souhlasu těch, kdo o udělení výjimky požádali. Vzhledem k tomu, že orgán DCCA dne 4. března 2022 poskytl dodatečné informace, je lhůta, kterou má Komise pro rozhodnutí o této žádosti k dispozici, stanovena na den 31. července 2022.

2.   PRÁVNÍ RÁMEC

PRÁVNÍ RÁMEC

| (7) | Směrnice 2014/25/EU se vztahuje na zadávání zakázek na výkon činností souvisejících s dodávkami elektřiny do pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí elektřiny, pokud daná činnost není vyňata podle článku 34 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(7)

Směrnice 2014/25/EU se vztahuje na zadávání zakázek na výkon činností souvisejících s dodávkami elektřiny do pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí elektřiny, pokud daná činnost není vyňata podle článku 34 uvedené směrnice.

| (8) | V souladu s článkem 34 směrnice 2014/25/EU se zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon činnosti, na kterou se tato směrnice vztahuje, touto směrnicí neřídí, pokud je tato činnost v členském státě, kde se vykonává, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, u kterých neplatí omezený přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži je posuzováno na základě objektivních kritérií, která zohledňují zvláštní vlastnosti dotčeného odvětví (3). Toto posouzení je nicméně omezeno příslušnými krátkými lhůtami a skutečností, že musí vycházet z informací dostupných Komisi, které nelze doplnit časově náročnějšími metodami, jako jsou zejména veřejné ankety určené dotčeným hospodářským subjektům (4). V této souvislosti, ačkoli se o otázce, zda je určitá činnost přímo vystavena hospodářské soutěži, rozhodne na základě kritérií, která jsou v souladu s ustanoveními SFEU o hospodářské soutěži, není nutné, aby tato kritéria byla přesně totožná s kritérii uvedenými v ustanoveních právních předpisů EU o hospodářské soutěži (5). |
| --- | --- |

(8)

V souladu s článkem 34 směrnice 2014/25/EU se zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon činnosti, na kterou se tato směrnice vztahuje, touto směrnicí neřídí, pokud je tato činnost v členském státě, kde se vykonává, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, u kterých neplatí omezený přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži je posuzováno na základě objektivních kritérií, která zohledňují zvláštní vlastnosti dotčeného odvětví (3). Toto posouzení je nicméně omezeno příslušnými krátkými lhůtami a skutečností, že musí vycházet z informací dostupných Komisi, které nelze doplnit časově náročnějšími metodami, jako jsou zejména veřejné ankety určené dotčeným hospodářským subjektům (4). V této souvislosti, ačkoli se o otázce, zda je určitá činnost přímo vystavena hospodářské soutěži, rozhodne na základě kritérií, která jsou v souladu s ustanoveními SFEU o hospodářské soutěži, není nutné, aby tato kritéria byla přesně totožná s kritérii uvedenými v ustanoveních právních předpisů EU o hospodářské soutěži (5).

3

4

5

| (9) | Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Unie k otevření daného odvětví nebo jeho části hospodářské soutěži. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze III směrnice 2014/25/EU. Pokud jde o výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny, uvedená příloha odkazuje na směrnici 2009/72/ES, zrušenou směrnicí (EU) 2019/944 (6) s účinkem od 1. ledna 2021. Podle žadatele Dánsko provedlo směrnici (EU) 2019/944 (7). Tudíž volný přístup na trh podle čl. 34 odst. 3 směrnice 2014/25/EU lze předpokládat. |
| --- | --- |

(9)

Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Unie k otevření daného odvětví nebo jeho části hospodářské soutěži. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze III směrnice 2014/25/EU. Pokud jde o výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny, uvedená příloha odkazuje na směrnici 2009/72/ES, zrušenou směrnicí (EU) 2019/944 (6) s účinkem od 1. ledna 2021. Podle žadatele Dánsko provedlo směrnici (EU) 2019/944 (7). Tudíž volný přístup na trh podle čl. 34 odst. 3 směrnice 2014/25/EU lze předpokládat.

6

7

| (10) | Přímé vystavení hospodářské soutěži by se mělo hodnotit na základě různých ukazatelů, z nichž žádné nejsou samy o sobě nezbytně rozhodující. Pokud jde o trh, na který se toto rozhodnutí vztahuje, podíly na trhu představují jedno kritérium, které by mělo být zohledněno spolu s dalšími kritérii, jako je konkurenční tlak vyvíjený výrobci ze sousedních zemí nebo počet uchazečů v nabídkových řízeních na kapacitu energie z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(10)

Přímé vystavení hospodářské soutěži by se mělo hodnotit na základě různých ukazatelů, z nichž žádné nejsou samy o sobě nezbytně rozhodující. Pokud jde o trh, na který se toto rozhodnutí vztahuje, podíly na trhu představují jedno kritérium, které by mělo být zohledněno spolu s dalšími kritérii, jako je konkurenční tlak vyvíjený výrobci ze sousedních zemí nebo počet uchazečů v nabídkových řízeních na kapacitu energie z obnovitelných zdrojů.

| (11) | Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda jsou služby, na něž se žádost vztahuje, vystaveny takové míře hospodářské soutěže (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU), která bude dostačovat k tomu, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2014/25/EU bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotčených činností probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější. |
| --- | --- |

(11)

Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda jsou služby, na něž se žádost vztahuje, vystaveny takové míře hospodářské soutěže (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU), která bude dostačovat k tomu, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2014/25/EU bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotčených činností probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější.

3.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

| (12) | Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu ze září 2021, jak se jeví na základě informací předložených žadatelem a z veřejně dostupných informací. |
| --- | --- |

(12)

Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu ze září 2021, jak se jeví na základě informací předložených žadatelem a z veřejně dostupných informací.

3.1.   Neomezený přístup na trh

Neomezený přístup na trh

| (13) | Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud dotčený členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Unie k otevření daného odvětví nebo jeho části hospodářské soutěži. Dánsko dle žadatele provedlo směrnici (EU) 2019/944 prostřednictvím 29 vnitrostátních opatření. To bylo potvrzeno Dánskou energetickou agenturou (8). Proto má Komise za to, že podmínky volného přístupu na trh jsou de iure splněny. |
| --- | --- |

(13)

Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud dotčený členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Unie k otevření daného odvětví nebo jeho části hospodářské soutěži. Dánsko dle žadatele provedlo směrnici (EU) 2019/944 prostřednictvím 29 vnitrostátních opatření. To bylo potvrzeno Dánskou energetickou agenturou (8). Proto má Komise za to, že podmínky volného přístupu na trh jsou de iure splněny.

8

de iure

| (14) | Pokud jde o fakticky volný přístup, Komise konstatuje pokrok při uvolňování dánského trhu výroby elektřiny od jeho otevření hospodářské soutěži v roce 1999. Účast Dánska na energetické burze Nord Pool a rozvoj možností propojení hrálo významnou úlohu při posilování konkurenčního tlaku. Pokud jde o výrobu z obnovitelných zdrojů, zejména pokud jde o mořské větrné parky, lákají nabídková řízení organizovaná dánskými orgány stále větší počet účastníků. |
| --- | --- |

(14)

Pokud jde o fakticky volný přístup, Komise konstatuje pokrok při uvolňování dánského trhu výroby elektřiny od jeho otevření hospodářské soutěži v roce 1999. Účast Dánska na energetické burze Nord Pool a rozvoj možností propojení hrálo významnou úlohu při posilování konkurenčního tlaku. Pokud jde o výrobu z obnovitelných zdrojů, zejména pokud jde o mořské větrné parky, lákají nabídková řízení organizovaná dánskými orgány stále větší počet účastníků.

| (15) | Komise dospěla k závěru, že přístup na trh na území Dánska je pro účely tohoto rozhodnutí považován de iure a fakticky za volný. |
| --- | --- |

(15)

Komise dospěla k závěru, že přístup na trh na území Dánska je pro účely tohoto rozhodnutí považován de iure a fakticky za volný.

de iure

3.2.   Posouzení z hlediska hospodářské soutěže

Posouzení z hlediska hospodářské soutěže

3.2.1.   Definice výrobkového trhu

| (16) | Na základě praxe Komise v oblasti fúzí podniků (9) lze v odvětví elektřiny rozlišit tyto relevantní výrobkové trhy: i) výroba a velkoobchodní dodávky; ii) přenos; iii) distribuce a iv) maloobchodní dodávky. Zatímco některé tyto trhy lze dále rozčlenit, dosavadní praxe Komise (10) nerozlišovala mezi trhem výroby elektřiny a trhem velkoobchodních dodávek, neboť výroba jako taková představuje pouze první krok v hodnotovém řetězci, avšak objem vyrobené elektřiny je prodáván na velkoobchodním trhu. To bylo u severských zemí potvrzeno konkrétněji (11). |
| --- | --- |

(16)

Na základě praxe Komise v oblasti fúzí podniků (9) lze v odvětví elektřiny rozlišit tyto relevantní výrobkové trhy: i) výroba a velkoobchodní dodávky; ii) přenos; iii) distribuce a iv) maloobchodní dodávky. Zatímco některé tyto trhy lze dále rozčlenit, dosavadní praxe Komise (10) nerozlišovala mezi trhem výroby elektřiny a trhem velkoobchodních dodávek, neboť výroba jako taková představuje pouze první krok v hodnotovém řetězci, avšak objem vyrobené elektřiny je prodáván na velkoobchodním trhu. To bylo u severských zemí potvrzeno konkrétněji (11).

9

10

11

| (17) | V rámci své praxe v oblasti fúzí podniků Komise navíc došla k závěru, že relevantní výrobkový trh v severském regionu zahrnuje elektřinu prodávanou jak prostřednictvím dvoustranných smluv, tak na platformě Nord Pool, a to jak v případě Elspot (denní trh), tak Elbas (vnitrodenní trh) (12). |
| --- | --- |

(17)

V rámci své praxe v oblasti fúzí podniků Komise navíc došla k závěru, že relevantní výrobkový trh v severském regionu zahrnuje elektřinu prodávanou jak prostřednictvím dvoustranných smluv, tak na platformě Nord Pool, a to jak v případě Elspot (denní trh), tak Elbas (vnitrodenní trh) (12).

12

| (18) | Žadatel tvrdí, že podnikové smlouvy o nákupu elektřiny by měly být zahrnuty do oblasti působnosti příslušného trhu. Tyto smlouvy jsou dvoustrannými smlouvami mezi výrobcem elektřiny a zákazníkem (obvykle velkým uživatelem elektřiny), na jejichž základě uživatel nakupuje elektřinu přímo od výrobce. Obchodní společnosti uzavírají smlouvy o nákupu elektřiny s výrobci energie z konvenčních i obnovitelných zdrojů a při jejich uzavírání si konkurují. |
| --- | --- |

(18)

Žadatel tvrdí, že podnikové smlouvy o nákupu elektřiny by měly být zahrnuty do oblasti působnosti příslušného trhu. Tyto smlouvy jsou dvoustrannými smlouvami mezi výrobcem elektřiny a zákazníkem (obvykle velkým uživatelem elektřiny), na jejichž základě uživatel nakupuje elektřinu přímo od výrobce. Obchodní společnosti uzavírají smlouvy o nákupu elektřiny s výrobci energie z konvenčních i obnovitelných zdrojů a při jejich uzavírání si konkurují.

| (19) | Stejně jako u jiných dvoustranných transakcí musí zákazníci uzavírající smlouvy o nákupu elektřiny uzavřít smlouvu se subjektem zúčtování za účelem řízení svých odchylek. Pokud jde o vyrovnávání výroby/produkce elektrické energie, výrobci (např. vlastníci mořských větrných parků) musí sladit svou předpokládanou výrobu elektřiny v reálném čase, tj. přizpůsobit předpokládanou výrobu skutečné výrobě. Na tuto odpovědnost nemá vliv způsob, jakým se výrobce rozhodne vyrobenou elektřinu prodávat, ani podnikové smlouvy o nákupu elektřiny. |
| --- | --- |

(19)

Stejně jako u jiných dvoustranných transakcí musí zákazníci uzavírající smlouvy o nákupu elektřiny uzavřít smlouvu se subjektem zúčtování za účelem řízení svých odchylek. Pokud jde o vyrovnávání výroby/produkce elektrické energie, výrobci (např. vlastníci mořských větrných parků) musí sladit svou předpokládanou výrobu elektřiny v reálném čase, tj. přizpůsobit předpokládanou výrobu skutečné výrobě. Na tuto odpovědnost nemá vliv způsob, jakým se výrobce rozhodne vyrobenou elektřinu prodávat, ani podnikové smlouvy o nákupu elektřiny.

| (20) | Pokud jde o to, zda elektřina z konvenčních i obnovitelných zdrojů patří na stejný výrobkový trh, dospěla Komise v závislosti na skutkovém stavu k různým závěrům. Zjistila, že výroba elektřiny z konvenčních i obnovitelných zdrojů v Německu (13) a Itálii (14) by měla být zařazena na odlišné výrobkové trhy. |
| --- | --- |

(20)

Pokud jde o to, zda elektřina z konvenčních i obnovitelných zdrojů patří na stejný výrobkový trh, dospěla Komise v závislosti na skutkovém stavu k různým závěrům. Zjistila, že výroba elektřiny z konvenčních i obnovitelných zdrojů v Německu (13) a Itálii (14) by měla být zařazena na odlišné výrobkové trhy.

13

14

| (21) | V případě Nizozemska (15) však Komise zjistila, že výroba i velkoobchodní dodávky elektřiny z konvenčních i obnovitelných zdrojů jsou součástí téhož relevantního výrobkového trhu. Pokud jde o severský region, Komise v rámci své praxe v oblasti fúzí podniků považovala zdroj elektřiny pro účely definice produktu za irelevantní (16). |
| --- | --- |

(21)

V případě Nizozemska (15) však Komise zjistila, že výroba i velkoobchodní dodávky elektřiny z konvenčních i obnovitelných zdrojů jsou součástí téhož relevantního výrobkového trhu. Pokud jde o severský region, Komise v rámci své praxe v oblasti fúzí podniků považovala zdroj elektřiny pro účely definice produktu za irelevantní (16).

15

16

| (22) | Žadatel tvrdí, že situace v Dánsku se od situace v Německu a Itálii uvedené ve výše uvedeném rozhodnutí liší a podobá se sporné situaci v Nizozemsku. Žadatel předložil tabulky, které podrobně uvádějí podobnosti a rozdíly mezi dánským, německým, italským a nizozemským případem. Žadatel upozorňuje na to, že hlavní rozdíly oproti situaci v Německu a Itálii spočívají v neexistenci zákonem stanovené výkupní ceny, absenci přednostního výkupu a ve skutečnosti, že elektřina z obnovitelných zdrojů se prodává na velkoobchodním trhu za stejnou cenu jako elektřina z konvenčních zdrojů. |
| --- | --- |

(22)

Žadatel tvrdí, že situace v Dánsku se od situace v Německu a Itálii uvedené ve výše uvedeném rozhodnutí liší a podobá se sporné situaci v Nizozemsku. Žadatel předložil tabulky, které podrobně uvádějí podobnosti a rozdíly mezi dánským, německým, italským a nizozemským případem. Žadatel upozorňuje na to, že hlavní rozdíly oproti situaci v Německu a Itálii spočívají v neexistenci zákonem stanovené výkupní ceny, absenci přednostního výkupu a ve skutečnosti, že elektřina z obnovitelných zdrojů se prodává na velkoobchodním trhu za stejnou cenu jako elektřina z konvenčních zdrojů.

| (23) | Ve svém rozhodnutí o fúzi společností Fortum a Uniper (17) Komise připomněla, že relevantní výrobkový trh v severském regionu zahrnuje jak výrobu, tak velkoobchodní prodej elektřiny bez ohledu na zdroje výroby a obchodní kanály, a že zahrnuje elektřinu prodávanou na základě dvoustranných smluv a na severské energetické burze Nord Pool. |
| --- | --- |

(23)

Ve svém rozhodnutí o fúzi společností Fortum a Uniper (17) Komise připomněla, že relevantní výrobkový trh v severském regionu zahrnuje jak výrobu, tak velkoobchodní prodej elektřiny bez ohledu na zdroje výroby a obchodní kanály, a že zahrnuje elektřinu prodávanou na základě dvoustranných smluv a na severské energetické burze Nord Pool.

17

| (24) | Pokud jde o elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů, žádost se týká mořských větrných parků Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord a Kriegers Flask, jakož i budoucích mořských větrných parků, včetně mořského větrného parku Thor. Všechny dotčené režimy podpory podléhaly rozhodnutím Komise, která potvrzovala jejich slučitelnost s pravidly EU pro státní podporu (18). |
| --- | --- |

(24)

Pokud jde o elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů, žádost se týká mořských větrných parků Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord a Kriegers Flask, jakož i budoucích mořských větrných parků, včetně mořského větrného parku Thor. Všechny dotčené režimy podpory podléhaly rozhodnutím Komise, která potvrzovala jejich slučitelnost s pravidly EU pro státní podporu (18).

18

| (25) | Kromě toho se prémie vyplácené za využití větrné energie při výrobě v důsledku intenzivnější hospodářské soutěže v oblasti výroby snížily na minimum. V případě všech výše uvedených větrných parků uspořádala Dánská energetická agentura otevřené nabídkové řízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Nabídkové řízení týkající se parku Horns Rev 3 (400 MW), které se konalo v roce 2015, mělo čtyři uchazeče, řízení ohledně parku Kriegers Flak (600 MW), konané v roce 2016, mělo sedm uchazečů a řízení ohledně parku Vesterhav Nord/Sud (350 MW), konané v roce 2016, mělo tři uchazeče. |
| --- | --- |

(25)

Kromě toho se prémie vyplácené za využití větrné energie při výrobě v důsledku intenzivnější hospodářské soutěže v oblasti výroby snížily na minimum. V případě všech výše uvedených větrných parků uspořádala Dánská energetická agentura otevřené nabídkové řízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Nabídkové řízení týkající se parku Horns Rev 3 (400 MW), které se konalo v roce 2015, mělo čtyři uchazeče, řízení ohledně parku Kriegers Flak (600 MW), konané v roce 2016, mělo sedm uchazečů a řízení ohledně parku Vesterhav Nord/Sud (350 MW), konané v roce 2016, mělo tři uchazeče.

| (26) | Zajištění rizik se provádí před zahájením nabídkových řízení, přičemž dánské orgány nyní lépe rozumějí fungování trhu a navázaly skutečný tržní dialog. |
| --- | --- |

(26)

Zajištění rizik se provádí před zahájením nabídkových řízení, přičemž dánské orgány nyní lépe rozumějí fungování trhu a navázaly skutečný tržní dialog.

| (27) | Celkové náklady na obnovitelné technologie, jako jsou větrné turbíny na moři nebo sluneční fotovoltaické systémy, se také výrazně snížily. Proto v roce 2010 v případě mořského větrného parku Anholt činila prémie vítězné nabídky 105 øre/kWh, zatímco v roce 2016 v případě mořského větrného parku Kriegers Flak činila 37 øre/kWh. |
| --- | --- |

(27)

Celkové náklady na obnovitelné technologie, jako jsou větrné turbíny na moři nebo sluneční fotovoltaické systémy, se také výrazně snížily. Proto v roce 2010 v případě mořského větrného parku Anholt činila prémie vítězné nabídky 105 øre/kWh, zatímco v roce 2016 v případě mořského větrného parku Kriegers Flak činila 37 øre/kWh.

| (28) | Dánsko má rovněž v úmyslu uvést do provozu tři nové velké mořské větrné parky. První mořský větrný park musí mít kapacitu přibližně 800 MW, zatímco zbývající mořské větrné parky musí mít kapacitu nejméně 800 MW. Dánská energetická agentura vyzve k podání nabídek v rámci nabídkových řízení pro každý budoucí mořský větrný park. |
| --- | --- |

(28)

Dánsko má rovněž v úmyslu uvést do provozu tři nové velké mořské větrné parky. První mořský větrný park musí mít kapacitu přibližně 800 MW, zatímco zbývající mořské větrné parky musí mít kapacitu nejméně 800 MW. Dánská energetická agentura vyzve k podání nabídek v rámci nabídkových řízení pro každý budoucí mořský větrný park.

| (29) | Stejně jako ve svém prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2018/71 (19) o vynětí týkajícím se výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Nizozemsku Komise konstatuje, že přidělování subvencí podléhá hospodářské soutěži prostřednictvím nabídkového řízení, které usměrňuje chování výrobců elektřiny z obnovitelných zdrojů, pokud jde o jejich politiku v oblasti zadávání zakázek. To v Dánsku staví výrobu elektřiny z konvenčních i obnovitelných zdrojů (v případě mořských větrných parků, které jsou předmětem žádosti) na stejnou úroveň. |
| --- | --- |

(29)

Stejně jako ve svém prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2018/71 (19) o vynětí týkajícím se výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Nizozemsku Komise konstatuje, že přidělování subvencí podléhá hospodářské soutěži prostřednictvím nabídkového řízení, které usměrňuje chování výrobců elektřiny z obnovitelných zdrojů, pokud jde o jejich politiku v oblasti zadávání zakázek. To v Dánsku staví výrobu elektřiny z konvenčních i obnovitelných zdrojů (v případě mořských větrných parků, které jsou předmětem žádosti) na stejnou úroveň.

19

| (30) | Pro účely vyhodnocení podmínek stanovených v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU a aniž je dotčeno použití práva hospodářské soutěže, Komise za relevantní výrobkový trh považuje trh výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny (se zahrnutím podnikových smluv o nákupu elektřiny) vyrobené v konvenčních i mořských větrných parcích, na které se žádost o výjimku vztahuje. |
| --- | --- |

(30)

Pro účely vyhodnocení podmínek stanovených v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU a aniž je dotčeno použití práva hospodářské soutěže, Komise za relevantní výrobkový trh považuje trh výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny (se zahrnutím podnikových smluv o nákupu elektřiny) vyrobené v konvenčních i mořských větrných parcích, na které se žádost o výjimku vztahuje.

3.2.2.   Definice zeměpisného trhu

| (31) | V roce 2006 Komise v rozhodnutí o fúzi stanovila (20) pro účely velkoobchodního prodeje elektřiny dva samostatné zeměpisné trhy: východní Dánsko („DK2“) a západní Dánsko („DK1“), a to vzhledem k tomu, že v té době neexistovalo žádné přímé propojení mezi oběma dánskými dražebními (nebo cenovými) oblastmi. Ke stejnému závěru dospěla Komise v rozhodnutí o propojovacím vedení DE-DK v roce 2018 (21). |
| --- | --- |

(31)

V roce 2006 Komise v rozhodnutí o fúzi stanovila (20) pro účely velkoobchodního prodeje elektřiny dva samostatné zeměpisné trhy: východní Dánsko („DK2“) a západní Dánsko („DK1“), a to vzhledem k tomu, že v té době neexistovalo žádné přímé propojení mezi oběma dánskými dražebními (nebo cenovými) oblastmi. Ke stejnému závěru dospěla Komise v rozhodnutí o propojovacím vedení DE-DK v roce 2018 (21).

20

21

| (32) | V roce 2014 dánská Rada pro hospodářskou soutěž ve svém rozhodnutí o virtuální elektrárně provedla šetření na trhu výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Dánsku (22). Tímto rozhodnutím dánská Rada pro hospodářskou soutěž zrušila předchozí závazky přijaté společností Elsam A/S v rámci fúze společností Elsam A/S a Nesa A/S v roce 2004. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž částečně podpořila větší zeměpisný trh než DK1. Oblast DK1 je propojena s Norskem, Švédskem a Německem prostřednictvím přenosových spojení. Velkoobchodní cena fyzické elektřiny se v oblasti DK1 v roce 2013 lišila od cen ve všech připojených cenových zónách během méně než 10 % hodin. Většinu hodin byla velkoobchodní cena v oblasti DK1 stejná jako v jedné z připojených cenových zón, což představovalo podporu širšího zeměpisného trhu než je západní Dánsko. Otázka, zda existuje širší zeměpisný trh než západní Dánsko, byla ponechána otevřená. V roce 2019 dánská Rada pro hospodářskou soutěž (23) uvedla, že trh výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny je svým rozsahem vnitrostátní, avšak otázku, zda stanovit širší nebo užší definici zeměpisného trhu, ponechala otevřenou. Tento závěr vycházel z následujících precedentních případů: 1) rozhodnutí M.8660 Fortum/Uniper, ve kterém Komise dospěla k závěru ohledně existence vnitrostátního trhu ve Švédsku, 2) rozhodnutí M.3268 Sydkraft a Graninge, v němž Komise zjistila, že Švédsko představuje trh oddělený od Finska a Dánska pouze během nevýznamného počtu hodin, což naznačilo, že velkoobchodní trh s elektřinou je svým rozsahem širší než vnitrostátní, a 3) rozhodnutí ohledně virtuální elektrárny (VPP) dánské Rady pro hospodářskou soutěž, u něhož nalezla známky většího zeměpisného trhu než je oblast DK1 v důsledku vývoje na trhu výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Dánsku. Možnosti propojení mezi Dánskem a sousedními zeměmi byly od roku 2006 výrazně rozšířeny. Do provozu byla uvedena, popřípadě byla rozšířena, propojovací vedení Skagerrak (s Norskem), Kontiskan (se Švédskem) a Kontek (s Německem). Kabel Cobra (propojení s Nizozemskem) byl uveden do provozu v roce 2019. V rámci Dánska nyní západní a východní část Dánska spojuje Velký Belt. |
| --- | --- |

(32)

V roce 2014 dánská Rada pro hospodářskou soutěž ve svém rozhodnutí o virtuální elektrárně provedla šetření na trhu výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Dánsku (22). Tímto rozhodnutím dánská Rada pro hospodářskou soutěž zrušila předchozí závazky přijaté společností Elsam A/S v rámci fúze společností Elsam A/S a Nesa A/S v roce 2004. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž částečně podpořila větší zeměpisný trh než DK1. Oblast DK1 je propojena s Norskem, Švédskem a Německem prostřednictvím přenosových spojení. Velkoobchodní cena fyzické elektřiny se v oblasti DK1 v roce 2013 lišila od cen ve všech připojených cenových zónách během méně než 10 % hodin. Většinu hodin byla velkoobchodní cena v oblasti DK1 stejná jako v jedné z připojených cenových zón, což představovalo podporu širšího zeměpisného trhu než je západní Dánsko. Otázka, zda existuje širší zeměpisný trh než západní Dánsko, byla ponechána otevřená. V roce 2019 dánská Rada pro hospodářskou soutěž (23) uvedla, že trh výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny je svým rozsahem vnitrostátní, avšak otázku, zda stanovit širší nebo užší definici zeměpisného trhu, ponechala otevřenou. Tento závěr vycházel z následujících precedentních případů: 1) rozhodnutí M.8660 Fortum/Uniper, ve kterém Komise dospěla k závěru ohledně existence vnitrostátního trhu ve Švédsku, 2) rozhodnutí M.3268 Sydkraft a Graninge, v němž Komise zjistila, že Švédsko představuje trh oddělený od Finska a Dánska pouze během nevýznamného počtu hodin, což naznačilo, že velkoobchodní trh s elektřinou je svým rozsahem širší než vnitrostátní, a 3) rozhodnutí ohledně virtuální elektrárny (VPP) dánské Rady pro hospodářskou soutěž, u něhož nalezla známky většího zeměpisného trhu než je oblast DK1 v důsledku vývoje na trhu výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Dánsku. Možnosti propojení mezi Dánskem a sousedními zeměmi byly od roku 2006 výrazně rozšířeny. Do provozu byla uvedena, popřípadě byla rozšířena, propojovací vedení Skagerrak (s Norskem), Kontiskan (se Švédskem) a Kontek (s Německem). Kabel Cobra (propojení s Nizozemskem) byl uveden do provozu v roce 2019. V rámci Dánska nyní západní a východní část Dánska spojuje Velký Belt.

22

23

| (33) | Důkazy poskytnuté žadatelem (24) ukazují rostoucí cenovou korelaci mezi východním a západním Dánskem, jakož i se sousedními cenovými zónami Švédska, Norska a Německa (SE3, SE4, NO2 a DE). Například oblast DK1 měla stejnou cenu jako jedna z ostatních oblastí (DK2, SE3, SE4, NO2 a DE), a to u 91,7 % hodin v roce 2013 a 96,3 % v roce 2018; v případě oblasti DK2 to bylo 97,8 % v roce 2013 a 98,6 % v roce 2018. Naopak počet hodin, během kterých měla oblast DK1 odlišnou cenu od ostatních oblastí, klesl od roku 2013 do roku 2018 z 8,3 % na 3,7 %; v případě oblasti DK2 procentuální hodnota klesla z 2,2 % na 1,4 %. |
| --- | --- |

(33)

Důkazy poskytnuté žadatelem (24) ukazují rostoucí cenovou korelaci mezi východním a západním Dánskem, jakož i se sousedními cenovými zónami Švédska, Norska a Německa (SE3, SE4, NO2 a DE). Například oblast DK1 měla stejnou cenu jako jedna z ostatních oblastí (DK2, SE3, SE4, NO2 a DE), a to u 91,7 % hodin v roce 2013 a 96,3 % v roce 2018; v případě oblasti DK2 to bylo 97,8 % v roce 2013 a 98,6 % v roce 2018. Naopak počet hodin, během kterých měla oblast DK1 odlišnou cenu od ostatních oblastí, klesl od roku 2013 do roku 2018 z 8,3 % na 3,7 %; v případě oblasti DK2 procentuální hodnota klesla z 2,2 % na 1,4 %.

24

| (34) | Podle společnosti Energinet má Dánsko na propojovacích vedeních se sousedními zeměmi velmi velkou kapacitu, která se rovná přibližně 90 % jeho domácího špičkového zatížení. Úzká integrace se sousedními zeměmi Dánska znamená, že Dánsko má samostatnou spotovou tržní cenu elektřiny pouze přibližně 10 % času. Ve zbývajícím čase je velkoobchodní cena společná buď s Norskem, Švédskem, nebo Německem. |
| --- | --- |

(34)

Podle společnosti Energinet má Dánsko na propojovacích vedeních se sousedními zeměmi velmi velkou kapacitu, která se rovná přibližně 90 % jeho domácího špičkového zatížení. Úzká integrace se sousedními zeměmi Dánska znamená, že Dánsko má samostatnou spotovou tržní cenu elektřiny pouze přibližně 10 % času. Ve zbývajícím čase je velkoobchodní cena společná buď s Norskem, Švédskem, nebo Německem.

| (35) | V roce 2019 mělo mezinárodní propojení mezi východním Dánskem (DK2) a Německem dostupnou obchodní kapacitu ve výši 90 % celkové kapacity propojovacího vedení v exportním směru a 95 % v importním směru. Zbývající zahraniční propojení měla dostupnou obchodní kapacitu v exportním směru mezi 60 a 88 % celkové kapacity propojovacího vedení. Obchodní kapacita mezi západním Dánskem (DK1), Norskem a Švédskem byla v roce 2019 ve srovnání s rokem 2018 nižší. Na druhou stranu byla obchodní kapacita vůči Německu u obou dánských dražebních oblasti vyšší. Propojení Cobra mělo v roce 2019 dostupnou obchodní kapacitu v exportním i importním směru 87 % z celkové kapacity propojovacího vedení. |
| --- | --- |

(35)

V roce 2019 mělo mezinárodní propojení mezi východním Dánskem (DK2) a Německem dostupnou obchodní kapacitu ve výši 90 % celkové kapacity propojovacího vedení v exportním směru a 95 % v importním směru. Zbývající zahraniční propojení měla dostupnou obchodní kapacitu v exportním směru mezi 60 a 88 % celkové kapacity propojovacího vedení. Obchodní kapacita mezi západním Dánskem (DK1), Norskem a Švédskem byla v roce 2019 ve srovnání s rokem 2018 nižší. Na druhou stranu byla obchodní kapacita vůči Německu u obou dánských dražebních oblasti vyšší. Propojení Cobra mělo v roce 2019 dostupnou obchodní kapacitu v exportním i importním směru 87 % z celkové kapacity propojovacího vedení.

| (36) | Komise si všímá existence cenových omezení v obou zónách zvenčí: Oblast DK1 má stejné ceny jako ostatní oblasti u 89,3 % hodin a oblast DK2 u 98,4 % hodin. Pro informaci, v bodě 28 rozhodnutí o fúzi společností Fortum a Uniper dospěla Komise k závěru, že čtyři švédské nabídkové zóny tvoří jeden zeměpisný trh vzhledem k tomu, že mají společnou cenu pro 89,7 % hodin. Komise rovněž podotýká, že dle žadatele jsou čtyři největší hráči s tržními podíly nad 10 % přítomni jak v oblasti DK1, tak v oblasti DK2. |
| --- | --- |

(36)

Komise si všímá existence cenových omezení v obou zónách zvenčí: Oblast DK1 má stejné ceny jako ostatní oblasti u 89,3 % hodin a oblast DK2 u 98,4 % hodin. Pro informaci, v bodě 28 rozhodnutí o fúzi společností Fortum a Uniper dospěla Komise k závěru, že čtyři švédské nabídkové zóny tvoří jeden zeměpisný trh vzhledem k tomu, že mají společnou cenu pro 89,7 % hodin. Komise rovněž podotýká, že dle žadatele jsou čtyři největší hráči s tržními podíly nad 10 % přítomni jak v oblasti DK1, tak v oblasti DK2.

Fortum a Uniper

| (37) | Pro účely vyhodnocení podmínek stanovených v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU a aniž je dotčeno použití práva hospodářské soutěže, má Komise za to, že relevantní zeměpisný trh pro výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny (se zahrnutím podnikových smluv) vyrobené z konvenčních i obnovitelných zdrojů, které jsou předmětem žádosti, lze ponechat otevřený, a to jak v případě samostatného trhu pro oblast DK1 i DK2, tak v případě jednotného národního dánského trhu. |
| --- | --- |

(37)

Pro účely vyhodnocení podmínek stanovených v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU a aniž je dotčeno použití práva hospodářské soutěže, má Komise za to, že relevantní zeměpisný trh pro výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny (se zahrnutím podnikových smluv) vyrobené z konvenčních i obnovitelných zdrojů, které jsou předmětem žádosti, lze ponechat otevřený, a to jak v případě samostatného trhu pro oblast DK1 i DK2, tak v případě jednotného národního dánského trhu.

3.2.3.   Analýza trhu

| (38) | Všechny výpočty podílů na trhu a ukazatele týkající se podílu výroby elektřiny se zakládají na vstupních informacích od žadatele. |
| --- | --- |

(38)

Všechny výpočty podílů na trhu a ukazatele týkající se podílu výroby elektřiny se zakládají na vstupních informacích od žadatele.

| (39) | Ve své analýze Komise zohledňuje několik činitelů. Zatímco tržní podíly představují důležité hledisko, v úvahu se bere také konkurenční tlak vyvíjený výrobci ze sousedních zemí a počet uchazečů v nabídkových řízeních na kapacitu energie z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(39)

Ve své analýze Komise zohledňuje několik činitelů. Zatímco tržní podíly představují důležité hledisko, v úvahu se bere také konkurenční tlak vyvíjený výrobci ze sousedních zemí a počet uchazečů v nabídkových řízeních na kapacitu energie z obnovitelných zdrojů.

| (40) | Na trhu výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Dánsku jsou v současné době přítomni tři hlavní účastníci trhu, na něž se vztahují pravidla zadávání veřejných zakázek podle směrnice 2014/25/EU. Jsou to Ørsted A/S (dále jen Ørsted) (50,1 % ve vlastnictví dánského státu), dánská dceřiná společnost Vattenfall, Vattenfall AB) (dále jen Vattenfall) (100 % vlastněná švédským státem) a HOFOR Energiproduktion A/S (dále jen HOFOR), v současné době ve vlastnictví města Kodaně. |
| --- | --- |

(40)

Na trhu výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Dánsku jsou v současné době přítomni tři hlavní účastníci trhu, na něž se vztahují pravidla zadávání veřejných zakázek podle směrnice 2014/25/EU. Jsou to Ørsted A/S (dále jen Ørsted) (50,1 % ve vlastnictví dánského státu), dánská dceřiná společnost Vattenfall, Vattenfall AB) (dále jen Vattenfall) (100 % vlastněná švédským státem) a HOFOR Energiproduktion A/S (dále jen HOFOR), v současné době ve vlastnictví města Kodaně.

| (41) | Aktuálně na burze Nord Pool obchoduje osmnáct dánských společností. Většina těchto společností, jako jsou Danske Commodities a Centrica Energy Trading, není podle směrnice 2014/25/EU veřejnými podniky. |
| --- | --- |

(41)

Aktuálně na burze Nord Pool obchoduje osmnáct dánských společností. Většina těchto společností, jako jsou Danske Commodities a Centrica Energy Trading, není podle směrnice 2014/25/EU veřejnými podniky.

| (42) | V roce 2018 a 2019 byl podíl společnosti Ørsted na společném trhu DK1-DK2 (z hlediska výroby) [20 až 30] % a [10 až 20] %, tržní podíl společnosti Vattenfall činil [5 až 10] % a [10 až 20] % a tržní podíl společnosti HOFOR činil [0 až 5] % a [0 až 5] %. Většími konkurenty těchto společností, na které se nevztahují pravidla zadávání veřejných zakázek, jsou společnost Vindenergi Danmark (tržní podíl ve výši [40 až 50] % a [40 až 50] %) a společnost Energi Danmark ([10 až 20] % a [10 až 20]%). Tržní podíly na trzích oblastí DK1 a DK2 se pohybovaly zhruba ve stejném rozmezí (Ørsted [20 až 30] % v oblasti DK1 a [10 až 20] % v oblasti DK2 v roce 2018, [20 až 30] % v oblasti DK1 a [10 až 20] % v oblasti DK2 v roce 2019, Vattenfall [5 až 10] % v oblasti DK1 a [0 až 5] % v oblasti DK2 v roce 2018, [10 až 20] % v oblasti DK1 a [0 až 5] % v oblasti DK2 v roce 2019, HOFOR [0 až 5] % v oblasti DK1 a [5 až 10] % v oblasti DK2 v roce 2019). Pokud je relevantní zeměpisný trh širší než Dánsko, byly by tyto tržní podíly menší. |
| --- | --- |

(42)

V roce 2018 a 2019 byl podíl společnosti Ørsted na společném trhu DK1-DK2 (z hlediska výroby) [20 až 30] % a [10 až 20] %, tržní podíl společnosti Vattenfall činil [5 až 10] % a [10 až 20] % a tržní podíl společnosti HOFOR činil [0 až 5] % a [0 až 5] %. Většími konkurenty těchto společností, na které se nevztahují pravidla zadávání veřejných zakázek, jsou společnost Vindenergi Danmark (tržní podíl ve výši [40 až 50] % a [40 až 50] %) a společnost Energi Danmark ([10 až 20] % a [10 až 20]%). Tržní podíly na trzích oblastí DK1 a DK2 se pohybovaly zhruba ve stejném rozmezí (Ørsted [20 až 30] % v oblasti DK1 a [10 až 20] % v oblasti DK2 v roce 2018, [20 až 30] % v oblasti DK1 a [10 až 20] % v oblasti DK2 v roce 2019, Vattenfall [5 až 10] % v oblasti DK1 a [0 až 5] % v oblasti DK2 v roce 2018, [10 až 20] % v oblasti DK1 a [0 až 5] % v oblasti DK2 v roce 2019, HOFOR [0 až 5] % v oblasti DK1 a [5 až 10] % v oblasti DK2 v roce 2019). Pokud je relevantní zeměpisný trh širší než Dánsko, byly by tyto tržní podíly menší.

| (43) | Dovoz a vývoz je velmi významným rysem dánského trhu s elektřinou. V letech 2018 a 2019 se spotřeba elektřiny pohybovala okolo 33,5 TWh. Dovoz v roce 2018 představoval přibližně 45,6 % celkové spotřeby, zatímco vnitrostátní výroba v roce 2018 pokryla 41 % spotřeby a 48 % v roce 2019. Významný je také vývoz, který v letech 2018 a 2019 činil 73 % a 62 % dánské výroby elektřiny. |
| --- | --- |

(43)

Dovoz a vývoz je velmi významným rysem dánského trhu s elektřinou. V letech 2018 a 2019 se spotřeba elektřiny pohybovala okolo 33,5 TWh. Dovoz v roce 2018 představoval přibližně 45,6 % celkové spotřeby, zatímco vnitrostátní výroba v roce 2018 pokryla 41 % spotřeby a 48 % v roce 2019. Významný je také vývoz, který v letech 2018 a 2019 činil 73 % a 62 % dánské výroby elektřiny.

| (44) | To demonstruje vysokou míru integrace dánského trhu s elektřinou do širšího zeměpisného trhu, v důsledku čehož vzniká konkurenční tlak, který prostřednictvím přeshraničních propojovacích vedení vyvíjí výrobci elektřiny ze sousedních zemí především (nikoli však výhradně) na dánské výrobce. |
| --- | --- |

(44)

To demonstruje vysokou míru integrace dánského trhu s elektřinou do širšího zeměpisného trhu, v důsledku čehož vzniká konkurenční tlak, který prostřednictvím přeshraničních propojovacích vedení vyvíjí výrobci elektřiny ze sousedních zemí především (nikoli však výhradně) na dánské výrobce.

| (45) | Pokud jde o velkoobchodní spotové ceny, severské ceny se stanoví na burze Nord Pool. Průměrná hodinová cena na spotovém trhu v oblasti DK1 a DK2 v roce 2019 činila 38,50 a 39,84 EUR/MWh, což v obou oblastech představuje pokles o 13 % oproti roku 2018. Systémová cena v roce 2019 činila 38,94 EUR/MWh. Cena v rámci severského systému je fiktivní spotovou cenou, která by platila, pokud by celý severský region byl jednou dražební oblastí. Oblast DK1 má obecně nižší ceny než oblast DK2 z důvodu poměrně velké instalované kapacity větrných turbín v oblasti DK1, což pomáhá tlačit ceny dolů. Průměrná spotová cena v roce 2019 činila v Norsku 39,28 EUR/MWh, v Německu 37,68 EUR/MWh a ve Švédsku 38,79 EUR/MWh a velmi se podobala ceně v oblasti DK1 a DK2. |
| --- | --- |

(45)

Pokud jde o velkoobchodní spotové ceny, severské ceny se stanoví na burze Nord Pool. Průměrná hodinová cena na spotovém trhu v oblasti DK1 a DK2 v roce 2019 činila 38,50 a 39,84 EUR/MWh, což v obou oblastech představuje pokles o 13 % oproti roku 2018. Systémová cena v roce 2019 činila 38,94 EUR/MWh. Cena v rámci severského systému je fiktivní spotovou cenou, která by platila, pokud by celý severský region byl jednou dražební oblastí. Oblast DK1 má obecně nižší ceny než oblast DK2 z důvodu poměrně velké instalované kapacity větrných turbín v oblasti DK1, což pomáhá tlačit ceny dolů. Průměrná spotová cena v roce 2019 činila v Norsku 39,28 EUR/MWh, v Německu 37,68 EUR/MWh a ve Švédsku 38,79 EUR/MWh a velmi se podobala ceně v oblasti DK1 a DK2.

| (46) | V Dánsku se přibližně 6 procent elektřiny obchoduje na jednotném evropském vnitrodenním trhu Xbid. Vnitrodenní trh se zakládá na kontinuálním obchodování, kdy se obchody uskutečňují řízením podle nabídnuté ceny (pay-as-bid) na rozdíl od denního trhu, který je založen na aukci s jednotnou zúčtovací cenou. Vnitrodenní trh slouží k úpravě plánů spotřeby a výroby s ohledem, mimo jiné, na obnovení zůstatků portfolia. To znamená, že cena jednotlivých hodin na vnitrodenním trhu bude začínat na spotové ceně a poté, nastanou-li během okna obchodování nepředvídatelné události, se bude pohybovat směrem nahoru nebo dolů. Roční průměrná cena na vnitrodenním trhu v oblasti DK1 v roce 2019 činila 35,1 EUR/MWh. V oblasti DK2 činila 36,7 EUR/MWh. V roce 2018 činila průměrná cena v oblasti DK1 40,4 EUR/MWh a v oblasti DK2 41,9 EUR/MWh. |
| --- | --- |

(46)

V Dánsku se přibližně 6 procent elektřiny obchoduje na jednotném evropském vnitrodenním trhu Xbid. Vnitrodenní trh se zakládá na kontinuálním obchodování, kdy se obchody uskutečňují řízením podle nabídnuté ceny (pay-as-bid) na rozdíl od denního trhu, který je založen na aukci s jednotnou zúčtovací cenou. Vnitrodenní trh slouží k úpravě plánů spotřeby a výroby s ohledem, mimo jiné, na obnovení zůstatků portfolia. To znamená, že cena jednotlivých hodin na vnitrodenním trhu bude začínat na spotové ceně a poté, nastanou-li během okna obchodování nepředvídatelné události, se bude pohybovat směrem nahoru nebo dolů. Roční průměrná cena na vnitrodenním trhu v oblasti DK1 v roce 2019 činila 35,1 EUR/MWh. V oblasti DK2 činila 36,7 EUR/MWh. V roce 2018 činila průměrná cena v oblasti DK1 40,4 EUR/MWh a v oblasti DK2 41,9 EUR/MWh.

| (47) | Další výpočty zahrnuté v žádosti (25) ukazují, že ceny v oblasti DK1 a DK2 jsou po většinu času stejné jako v jedné nebo více sousedních cenových zónách. V letech 2018 a 2019 byly ceny v oblasti DK1 stejné jako v jiné cenové oblasti regionu (DK2, SE3, SE4, NO2 a DE) po 94,8 % a 96,3 % času; ceny v oblasti DK2 byly stejné jako v některé další cenové oblasti regionu (DK1, SE3, SE4, NO2 a DE) po 98,8 % a 98,6 % času. Kromě toho je korelace mezi oběma dánskými zónami, severským systémem a německými velkoobchodními cenami poměrně vysoká. V období 2017–2018 se pohybovala mezi 64 a 83 %. |
| --- | --- |

(47)

Další výpočty zahrnuté v žádosti (25) ukazují, že ceny v oblasti DK1 a DK2 jsou po většinu času stejné jako v jedné nebo více sousedních cenových zónách. V letech 2018 a 2019 byly ceny v oblasti DK1 stejné jako v jiné cenové oblasti regionu (DK2, SE3, SE4, NO2 a DE) po 94,8 % a 96,3 % času; ceny v oblasti DK2 byly stejné jako v některé další cenové oblasti regionu (DK1, SE3, SE4, NO2 a DE) po 98,8 % a 98,6 % času. Kromě toho je korelace mezi oběma dánskými zónami, severským systémem a německými velkoobchodními cenami poměrně vysoká. V období 2017–2018 se pohybovala mezi 64 a 83 %.

25

| (48) | Dánsko na propojovacích vedeních se sousedními zeměmi disponuje velmi velkou kapacitou, která se rovná přibližně 90 % jeho domácího špičkového zatížení. Úzká integrace se sousedními zeměmi Dánska znamená, že Dánsko má v oblasti DK1 a DK2 samostatnou spotovou tržní cenu elektřiny pouze u přibližně 10 % času. Ve zbývajícím čase je velkoobchodní cena v oblasti DK1 a DK2 společná buď s Norskem, Švédskem, nebo Německem. |
| --- | --- |

(48)

Dánsko na propojovacích vedeních se sousedními zeměmi disponuje velmi velkou kapacitou, která se rovná přibližně 90 % jeho domácího špičkového zatížení. Úzká integrace se sousedními zeměmi Dánska znamená, že Dánsko má v oblasti DK1 a DK2 samostatnou spotovou tržní cenu elektřiny pouze u přibližně 10 % času. Ve zbývajícím čase je velkoobchodní cena v oblasti DK1 a DK2 společná buď s Norskem, Švédskem, nebo Německem.

| (49) | Komise shledává, že tyto prvky poukazují na velmi výrazné sbližování cen elektřiny v Dánsku s cenami v zemích severského regionu a v Německu. |
| --- | --- |

(49)

Komise shledává, že tyto prvky poukazují na velmi výrazné sbližování cen elektřiny v Dánsku s cenami v zemích severského regionu a v Německu.

3.2.4.   Závěr

| (50) | Na základě žádosti mají zadavatelé omezený podíl na trhu výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Dánsku. |
| --- | --- |

(50)

Na základě žádosti mají zadavatelé omezený podíl na trhu výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Dánsku.

| (51) | Vysoká úroveň dovozu a vývozu elektřiny v porovnání s objemem elektřiny vyrobené v Dánsku v kombinaci s kapacitou propojovacího vedení se sousedními zeměmi ukazuje, že elektřina a její velkoobchodní trh v Dánsku jsou z velké části integrovány do širšího nadnárodního trhu. Přestože zeměpisný trh není nutně nadnárodní, vlivem dovozu elektřiny do Dánska je v každém případě vyvíjen konkurenční tlak na dánské velkoobchodní ceny elektřiny po významný počet hodin každý rok. |
| --- | --- |

(51)

Vysoká úroveň dovozu a vývozu elektřiny v porovnání s objemem elektřiny vyrobené v Dánsku v kombinaci s kapacitou propojovacího vedení se sousedními zeměmi ukazuje, že elektřina a její velkoobchodní trh v Dánsku jsou z velké části integrovány do širšího nadnárodního trhu. Přestože zeměpisný trh není nutně nadnárodní, vlivem dovozu elektřiny do Dánska je v každém případě vyvíjen konkurenční tlak na dánské velkoobchodní ceny elektřiny po významný počet hodin každý rok.

| (52) | To dále potvrzují údaje poskytnuté žadatelem, které se týkají velkoobchodních cen, jež prokazují, že dánské ceny jsou velmi podobné cenám v rámci celé burzy Nord Pool a německým cenám. |
| --- | --- |

(52)

To dále potvrzují údaje poskytnuté žadatelem, které se týkají velkoobchodních cen, jež prokazují, že dánské ceny jsou velmi podobné cenám v rámci celé burzy Nord Pool a německým cenám.

| (53) | Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda jsou výroba a velkoobchodní prodej elektřiny vystaveny takové úrovni hospodářské soutěže (na trzích s volným přístupem), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2014/25/EU bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotčených činností probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která zadavateli umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější. |
| --- | --- |

(53)

Cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda jsou výroba a velkoobchodní prodej elektřiny vystaveny takové úrovni hospodářské soutěže (na trzích s volným přístupem), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2014/25/EU bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotčených činností probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která zadavateli umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější.

| (54) | S ohledem na výše zkoumané faktory může Komise dojít k závěru, že činnost v podobě výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny pocházející z konvenčních zdrojů a z mořských větrných parků, která je předmětem nabídkového řízení v Dánsku, je přímo vystavena hospodářské soutěži na trhu, na nějž není omezen přístup ve smyslu čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(54)

S ohledem na výše zkoumané faktory může Komise dojít k závěru, že činnost v podobě výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny pocházející z konvenčních zdrojů a z mořských větrných parků, která je předmětem nabídkového řízení v Dánsku, je přímo vystavena hospodářské soutěži na trhu, na nějž není omezen přístup ve smyslu čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

4.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (55) | Pro účely tohoto rozhodnutí a aniž je dotčeno uplatňování práva hospodářské soutěže, z 11. až 53. bodu odůvodnění vyplývá, že výroba a velkoobchodní prodej elektřiny z konvenčních zdrojů a mořských větrných parků, které jsou předmětem nabídkového řízení v Dánsku, jsou vystaveny hospodářské soutěži na trhu, na který není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU. Z tohoto důvodu by se směrnice 2014/25/EU dále neměla vztahovat na zakázky, jejichž cílem je umožnit provozování uvedené činnosti v Dánsku. |
| --- | --- |

(55)

Pro účely tohoto rozhodnutí a aniž je dotčeno uplatňování práva hospodářské soutěže, z 11. až 53. bodu odůvodnění vyplývá, že výroba a velkoobchodní prodej elektřiny z konvenčních zdrojů a mořských větrných parků, které jsou předmětem nabídkového řízení v Dánsku, jsou vystaveny hospodářské soutěži na trhu, na který není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU. Z tohoto důvodu by se směrnice 2014/25/EU dále neměla vztahovat na zakázky, jejichž cílem je umožnit provozování uvedené činnosti v Dánsku.

| (56) | Směrnice 2014/25/EU by se měla i nadále vztahovat na zakázky, jejichž cílem je umožnit provozování činností, které jsou z žádosti výslovně vyloučeny. |
| --- | --- |

(56)

Směrnice 2014/25/EU by se měla i nadále vztahovat na zakázky, jejichž cílem je umožnit provozování činností, které jsou z žádosti výslovně vyloučeny.

| (57) | Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z října 2021 až března 2022, jak se jeví na základě informací předložených žadateli. Jeho revize je možná, pokud by podmínky pro použitelnost článku 34 směrnice 2014/25/EU po zásadních změnách právního či skutkového stavu již nebyly splněny. |
| --- | --- |

(57)

Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z října 2021 až března 2022, jak se jeví na základě informací předložených žadateli. Jeho revize je možná, pokud by podmínky pro použitelnost článku 34 směrnice 2014/25/EU po zásadních změnách právního či skutkového stavu již nebyly splněny.

| (58) | Připomíná se, že článek 16 směrnice 2014/23/EU (26) stanoví výjimku z použití této směrnice na koncese udělované veřejnými zadavateli, pokud v členském státě, ve kterém mají být tyto koncese prováděny, bylo podle článku 35 směrnice 2014/25/EU stanoveno, že činnost je přímo vystavena hospodářské soutěži v souladu s článkem 34 uvedené směrnice. Vzhledem k tomu, že byl učiněn závěr, že činnost v podobě výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny, jež je předmětem žádosti, je vystavena hospodářské soutěži na trhu, na který není omezen přístup, budou koncese mající umožnit výkon těchto činností v Dánsku, vyňaty z oblasti působnosti směrnice 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(58)

Připomíná se, že článek 16 směrnice 2014/23/EU (26) stanoví výjimku z použití této směrnice na koncese udělované veřejnými zadavateli, pokud v členském státě, ve kterém mají být tyto koncese prováděny, bylo podle článku 35 směrnice 2014/25/EU stanoveno, že činnost je přímo vystavena hospodářské soutěži v souladu s článkem 34 uvedené směrnice. Vzhledem k tomu, že byl učiněn závěr, že činnost v podobě výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny, jež je předmětem žádosti, je vystavena hospodářské soutěži na trhu, na který není omezen přístup, budou koncese mající umožnit výkon těchto činností v Dánsku, vyňaty z oblasti působnosti směrnice 2014/23/EU.

26

| (59) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky, |
| --- | --- |

(59)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Jediný článek

Směrnice 2014/25/EU se nevztahuje na zakázky zadávané zadavateli, jejichž cílem je umožnit výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny z konvenčních a obnovitelných zdrojů v Dánsku, na něž se vztahuje žádost podaná podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.

Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.

V Bruselu dne 26. července 2022.

Za Komisi

Thierry BRETON

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1804 ze dne 10. října 2016 o prováděcích pravidlech k článku 34 a 35 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 275, 12.10.2016, s. 39).

2

(3)  Směrnice 2014/25/EU, 44. bod odůvodnění.

3

(4)  Tamtéž.

4

(5)  Rozsudek ze dne 27. dubna 2016, T-463/14, Österreichische Post AG v. Komise, EU:T:2016:243, bod 28 a 44. bod odůvodnění směrnice 2014/25/EU.

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).

6

(7)  Tím není dotčeno hodnocení Komise týkající se provedení této směrnice v Dánsku.

7

(8)  Viz s. 28 žádosti.

8

(9)  Věc COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA, 25.4.2006, bod 10, s. 3.

9

(10)  Věc COMP/M.3696 – E.ON/MOL, 21.1.2005, bod 223, věc COMP/M.5467 – RWE-ESSENT, 23.6.2009, bod 23.

10

(11)  Viz věc M.8660 Fortum/Uniper ze dne 15. června 2018, bod 18. Viz také COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, body 9–12; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenská Energetika, bod 15; M.3268 – Sydkraft/Graninge, body 19–20.

11

(12)  Viz věc M.8660 Fortum/Uniper ze dne 15. června 2018, bod 18. Viz také COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, body 9–12; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenská Energetika, bod 15; M.3268 – Sydkraft/Graninge, body 19–20.

12

(13)  
  Úř. věst. L 114, 26.4.2012, s. 21, 36. až 40. bod odůvodnění.

13

(14)  
  Úř. věst. L 271, 5.10.2012, s. 4, 46. až 50. bod odůvodnění.

14

(15)  
  Úř. věst. L 12, 17.1.2018, s. 53
  , 19. až 23. bod odůvodnění.

15

,

(16)  Viz věc M.8660 Fortum/Uniper ze dne 15. června 2018, bod 18.

16

(17)  Viz věci M.8660 Fortum/Uniper ze dne 15. června 2018, bod 18, a také věci COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, body 9–12; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenská Energetika, bod 15; M.3268 – Sydkraft/Graninge, body 19–20.

17

(18)  Věci SA.40305, SA.43751, SA.45974 a SA.57858.

18

(19)  Viz 21. bod odůvodnění prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2018/71 ze dne 12. prosince 2017 o vynětí výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v Nizozemsku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 12, 17.1.2018, s. 53).

19

(20)  Rozhodnutí Komise 2007/353/ES ze dne 14. března 2006, kterým se prohlašuje, že spojení je slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP (Věc COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2) (Úř. věst. L 133, 25.5.2007, s. 24), body 258–260.

20

(21)  Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 7. prosince 2018 týkající se řízení podle článku 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 54 Dohody o EHP (Věc AT.40461 – Propojovací vedení DE-DK) (Úř. věst. C 58, 14.2.2019, s. 7), body 49–50.

21

(22)  Dánská Rada pro hospodářskou soutěž, DONG Energys anmodning om ophævelse af VPP tilsagn, 2014:

22

https://www.kfst.dk/media/13295/20140528-ikkefortrolig-afgoerelse-dong.pdf

(23)  Rozhodnutí dánské Rady pro hospodářskou soutěž ze dne 25. června 2019: https://www.kfst.dk/media/54483/20190625-fusion-se-eniig.pdf

23

(24)  Viz žádost, body 94 až 97.

24

(25)  Viz žádost, bod 95.

25

(26)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).

26

---

| 8.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/51

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/1377

ze dne 4. srpna 2022,

kterým se mění příloha rozhodnutí 2007/453/ES, pokud jde o status BSE Francie

(oznámeno pod číslem C(2022) 5507)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví, že členské státy nebo třetí země nebo jejich oblasti (dále jen „země nebo oblasti“) se z hlediska svého statusu bovinní spongiformní encefalopatie (dále jen „BSE“) zařadí do jedné ze tří kategorií: zanedbatelné riziko výskytu BSE, kontrolované riziko výskytu BSE a neurčené riziko výskytu BSE. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví, že členské státy nebo třetí země nebo jejich oblasti (dále jen „země nebo oblasti“) se z hlediska svého statusu bovinní spongiformní encefalopatie (dále jen „BSE“) zařadí do jedné ze tří kategorií: zanedbatelné riziko výskytu BSE, kontrolované riziko výskytu BSE a neurčené riziko výskytu BSE.

| (2) | V čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že poté, co Mezinárodní úřad pro nákazy zvířat (OIE) zařadí zemi, jež si podala žádost, do jedné z těchto tří kategorií BSE, může být rozhodnuto o novém zařazení do kategorie BSE na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(2)

V čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že poté, co Mezinárodní úřad pro nákazy zvířat (OIE) zařadí zemi, jež si podala žádost, do jedné z těchto tří kategorií BSE, může být rozhodnuto o novém zařazení do kategorie BSE na úrovni Unie.

| (3) | Rozhodnutí Komise 2007/453/ES (2) uvádí status BSE zemí nebo oblastí v závislosti na míře rizika výskytu BSE v částech A, B nebo C přílohy uvedeného aktu. Země nebo oblasti uvedené v části A zmíněné přílohy se považují za země a oblasti se zanedbatelným rizikem výskytu BSE, země a oblasti uvedené v části B se považují za země a oblasti s kontrolovaným rizikem výskytu BSE, přičemž v části C uvedené přílohy se stanoví, že země nebo oblasti, které nejsou uvedeny v části A nebo B, mají být považovány za země nebo oblasti s neurčeným rizikem výskytu BSE. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise 2007/453/ES (2) uvádí status BSE zemí nebo oblastí v závislosti na míře rizika výskytu BSE v částech A, B nebo C přílohy uvedeného aktu. Země nebo oblasti uvedené v části A zmíněné přílohy se považují za země a oblasti se zanedbatelným rizikem výskytu BSE, země a oblasti uvedené v části B se považují za země a oblasti s kontrolovaným rizikem výskytu BSE, přičemž v části C uvedené přílohy se stanoví, že země nebo oblasti, které nejsou uvedeny v části A nebo B, mají být považovány za země nebo oblasti s neurčeným rizikem výskytu BSE.

| (4) | Francie v současnosti spadá do části B přílohy rozhodnutí 2007/453/ES mezi země nebo regiony s kontrolovaným rizikem výskytu BSE. |
| --- | --- |

(4)

Francie v současnosti spadá do části B přílohy rozhodnutí 2007/453/ES mezi země nebo regiony s kontrolovaným rizikem výskytu BSE.

| (5) | Dne 24. května 2022 bylo na světovém shromáždění delegátů OIE přijato usnesení č. 15 o Uznání statusu členských států podle rizika výskytu bovinní spongiformní encefalopatie (Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members) (3), které mělo vstoupit v platnost dne 27. května 2022. Uvedené usnesení uznalo Francii za zemi se zanedbatelným rizikem výskytu BSE v souladu s Kodexem zdraví suchozemských živočichů OIE. Po přehodnocení situace na úrovni Unie na základě usnesení OIE č. 15 Komise usoudila, že nový status BSE Francie podle OIE by měl být zohledněn v příloze rozhodnutí 2007/453/ES. |
| --- | --- |

(5)

Dne 24. května 2022 bylo na světovém shromáždění delegátů OIE přijato usnesení č. 15 o Uznání statusu členských států podle rizika výskytu bovinní spongiformní encefalopatie (Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members) (3), které mělo vstoupit v platnost dne 27. května 2022. Uvedené usnesení uznalo Francii za zemi se zanedbatelným rizikem výskytu BSE v souladu s Kodexem zdraví suchozemských živočichů OIE. Po přehodnocení situace na úrovni Unie na základě usnesení OIE č. 15 Komise usoudila, že nový status BSE Francie podle OIE by měl být zohledněn v příloze rozhodnutí 2007/453/ES.

| (6) | Seznam zemí nebo oblastí v příloze rozhodnutí 2007/453/ES by proto měl být změněn tak, aby byla Francie uvedena v části A zmíněné přílohy mezi zeměmi nebo oblastmi se zanedbatelným rizikem výskytu BSE. |
| --- | --- |

(6)

Seznam zemí nebo oblastí v příloze rozhodnutí 2007/453/ES by proto měl být změněn tak, aby byla Francie uvedena v části A zmíněné přílohy mezi zeměmi nebo oblastmi se zanedbatelným rizikem výskytu BSE.

| (7) | Příloha rozhodnutí 2007/453/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(7)

Příloha rozhodnutí 2007/453/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha rozhodnutí 2007/453/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 4. srpna 2022.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2007/453/ES ze dne 29. června 2007, kterým se stanoví status BSE členských států nebo třetích zemí nebo jejich oblastí vzhledem k riziku výskytu BSE (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 84).

2

(3)  https://www.woah.org/app/uploads/2022/05/a-r15-2022-bse-final-1.pdf

3

---

PŘÍLOHA

Příloha rozhodnutí 2007/453/ES se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

SEZNAM ZEMÍ NEBO OBLASTÍ

A.   Země nebo oblasti se zanedbatelným rizikem výskytu BSE

Členské státy

| — | Belgie |
| --- | --- |

—

Belgie

| — | Bulharsko |
| --- | --- |

—

Bulharsko

| — | Česko |
| --- | --- |

—

Česko

| — | Dánsko |
| --- | --- |

—

Dánsko

| — | Německo |
| --- | --- |

—

Německo

| — | Estonsko |
| --- | --- |

—

Estonsko

| — | Irsko |
| --- | --- |

—

Irsko

| — | Španělsko |
| --- | --- |

—

Španělsko

| — | Francie |
| --- | --- |

—

Francie

| — | Chorvatsko |
| --- | --- |

—

Chorvatsko

| — | Itálie |
| --- | --- |

—

Itálie

| — | Kypr |
| --- | --- |

—

Kypr

| — | Lotyšsko |
| --- | --- |

—

Lotyšsko

| — | Litva |
| --- | --- |

—

Litva

| — | Lucembursko |
| --- | --- |

—

Lucembursko

| — | Maďarsko |
| --- | --- |

—

Maďarsko

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Nizozemsko |
| --- | --- |

—

Nizozemsko

| — | Rakousko |
| --- | --- |

—

Rakousko

| — | Polsko |
| --- | --- |

—

Polsko

| — | Portugalsko |
| --- | --- |

—

Portugalsko

| — | Rumunsko |
| --- | --- |

—

Rumunsko

| — | Slovinsko |
| --- | --- |

—

Slovinsko

| — | Slovensko |
| --- | --- |

—

Slovensko

| — | Finsko |
| --- | --- |

—

Finsko

| — | Švédsko |
| --- | --- |

—

Švédsko

Oblasti členských států
   (*1)

| — | Severní Irsko |
| --- | --- |

—

Severní Irsko

Země Evropského sdružení volného obchodu

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Lichtenštejnsko |
| --- | --- |

—

Lichtenštejnsko

| — | Norsko |
| --- | --- |

—

Norsko

| — | Švýcarsko |
| --- | --- |

—

Švýcarsko

Třetí země

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Austrálie |
| --- | --- |

—

Austrálie

| — | Brazílie |
| --- | --- |

—

Brazílie

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Kolumbie |
| --- | --- |

—

Kolumbie

| — | Kostarika |
| --- | --- |

—

Kostarika

| — | Indie |
| --- | --- |

—

Indie

| — | Izrael |
| --- | --- |

—

Izrael

| — | Japonsko |
| --- | --- |

—

Japonsko

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Namibie |
| --- | --- |

—

Namibie

| — | Nový Zéland |
| --- | --- |

—

Nový Zéland

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Srbsko (*2) |
| --- | --- |

—

Srbsko (*2)

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Spojené státy americké |
| --- | --- |

—

Spojené státy americké

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

B.   Země nebo oblasti s kontrolovaným rizikem výskytu BSE

Členské státy

| — | Řecko |
| --- | --- |

—

Řecko

Třetí země

| — | Mexiko |
| --- | --- |

—

Mexiko

| — | Nikaragua |
| --- | --- |

—

Nikaragua

| — | Jižní Korea |
| --- | --- |

—

Jižní Korea

| — | Tchaj-wan |
| --- | --- |

—

Tchaj-wan

| — | Spojené království kromě Severního Irska |
| --- | --- |

—

Spojené království kromě Severního Irska

C.   Země nebo oblasti s neurčeným rizikem výskytu BSE

| — | Země nebo oblasti neuvedené v částech A nebo B. |
| --- | --- |

—

Země nebo oblasti neuvedené v částech A nebo B.

---

(*1)  V souladu s Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s čl. 5 odst. 4 Protokolu o Irsku/Severním Irsku ve spojení s přílohou 2 uvedeného protokolu, zahrnují odkazy na členské státy pro účely této přílohy Spojené království s ohledem na Severní Irsko.

*1

(*2)  Podle článku 135 Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Srbsko na straně druhé (Úř. věst. L 278, 18.10.2013, s. 16).“

*2

---

OBECNÉ ZÁSADY

| 8.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/55

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2022/1378

ze dne 28. července 2022,

kterými se mění obecné zásady 2008/596/EC o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s těmito rezervami (ECB/2008/5) (ECB/2022/28)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 třetí odrážku této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 3.1 třetí odrážku a články 12.1 a 30.6 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Obecné zásady Evropské centrální banky 2008/596/EC (ECB/2008/5) (1) upravují správu devizových rezerv Evropské centrální banky (ECB) národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro, jakož i právní podklady pro operace s těmito rezervami. V důsledku pravidelného přezkumu těchto obecných zásad je třeba provést několik jejich změn. |
| --- | --- |

(1)

Obecné zásady Evropské centrální banky 2008/596/EC (ECB/2008/5) (1) upravují správu devizových rezerv Evropské centrální banky (ECB) národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro, jakož i právní podklady pro operace s těmito rezervami. V důsledku pravidelného přezkumu těchto obecných zásad je třeba provést několik jejich změn.

| (2) | Za prvé, pokud protistrany nedodržují platné právní předpisy týkající se předcházení praní peněz nebo financování terorismu nebo jsou zapojeny do praní peněz nebo financování terorismu, měla by mít ECB možnost ukončit rámcové dohody o vzájemném započtení pohledávek (nettingu), které s těmito protistranami uzavřela od 1. srpna 2022 nebo které ECB uzavřela před tímto datem a po tomto datu změnila. To by odráželo stávající praxi ECB, pokud jde o ostatní rámcové dohody používané ECB. Za druhé, protistrany transakcí s devizovými rezervami ECB by měly být povinny průběžně dodržovat veškeré použitelné sankce uložené na úrovni Evropské unie a/nebo OSN nebo uložené jiným příslušným orgánem. |
| --- | --- |

(2)

Za prvé, pokud protistrany nedodržují platné právní předpisy týkající se předcházení praní peněz nebo financování terorismu nebo jsou zapojeny do praní peněz nebo financování terorismu, měla by mít ECB možnost ukončit rámcové dohody o vzájemném započtení pohledávek (nettingu), které s těmito protistranami uzavřela od 1. srpna 2022 nebo které ECB uzavřela před tímto datem a po tomto datu změnila. To by odráželo stávající praxi ECB, pokud jde o ostatní rámcové dohody používané ECB. Za druhé, protistrany transakcí s devizovými rezervami ECB by měly být povinny průběžně dodržovat veškeré použitelné sankce uložené na úrovni Evropské unie a/nebo OSN nebo uložené jiným příslušným orgánem.

| (3) | Kromě toho je třeba provést několik dalších úprav provozní nebo technické povahy. |
| --- | --- |

(3)

Kromě toho je třeba provést několik dalších úprav provozní nebo technické povahy.

| (4) | Obecné zásady 2008/596/EC (ECB/2008/5) je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit, |
| --- | --- |

(4)

Obecné zásady 2008/596/EC (ECB/2008/5) je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Změny

Obecné zásady 2008/596/EC (ECB/2008/5) se mění takto:

| 1. | V článku 1 se druhá odrážka nahrazuje tímto:

  „
  „evropskými zeměmi“ všechny členské státy, které v souladu se Smlouvou přijaly euro, jakož i Dánsko, Švédsko, Švýcarsko a Anglie a Wales.“; |
| --- | --- |

1.

V článku 1 se druhá odrážka nahrazuje tímto:

„
  „evropskými zeměmi“ všechny členské státy, které v souladu se Smlouvou přijaly euro, jakož i Dánsko, Švédsko, Švýcarsko a Anglie a Wales.“;

| 2. | V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Repo obchody, reverzní repo obchody, operace typu „buy/sell back“ a „sell/buy back“ týkající se devizových rezerv ECB jsou podloženy níže uvedenými standardními dohodami v uvedeném znění či uvedené verzi nebo v aktuálnějším znění či aktuálnější verzi, které schválila ECB:






  a) | „EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“ se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí a podle práva Severního Irska a Skotska; |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Repo obchody, reverzní repo obchody, operace typu „buy/sell back“ a „sell/buy back“ týkající se devizových rezerv ECB jsou podloženy níže uvedenými standardními dohodami v uvedeném znění či uvedené verzi nebo v aktuálnějším znění či aktuálnější verzi, které schválila ECB:

a)

„EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“ se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí a podle práva Severního Irska a Skotska;

| b) | „Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)“ se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva Spojených států (federálního práva nebo práva jednotlivých států), a |
| --- | --- |

b)

„Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)“ se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva Spojených států (federálního práva nebo práva jednotlivých států), a

| c) | „TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)“ se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva zemí jiných než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) či b).“; |
| --- | --- |

c)

„TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)“ se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva zemí jiných než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) či b).“;

| 3. | V článku 3 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

  „3.   Mimoburzovní operace s deriváty, které se týkají devizových rezerv ECB, jsou podloženy níže uvedenými standardními dohodami v uvedeném znění či uvedené verzi nebo v aktuálnějším znění či aktuálnější verzi, které schválila ECB:






  a) | „EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“ se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí; |
| --- | --- | --- |

3.

V článku 3 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Mimoburzovní operace s deriváty, které se týkají devizových rezerv ECB, jsou podloženy níže uvedenými standardními dohodami v uvedeném znění či uvedené verzi nebo v aktuálnějším znění či aktuálnější verzi, které schválila ECB:

a)

„EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“ se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí;

| b) | „1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement“ (Multicurrency – cross-border, New York law version) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva Spojených států (federálního práva nebo práva jednotlivých států), a |
| --- | --- |

b)

„1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement“ (Multicurrency – cross-border, New York law version) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva Spojených států (federálního práva nebo práva jednotlivých států), a

| c) | „1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement“ (Multicurrency – cross-border, English law version) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva zemí jiných než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) či b).“; |
| --- | --- |

c)

„1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement“ (Multicurrency – cross-border, English law version) se použije pro operace s protistranami, které jsou založeny nebo registrovány podle práva zemí jiných než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) či b).“;

| 4. | V článku 3 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

  „5.   Vklady, které se týkají devizových rezerv ECB, u protistran, které: i) jsou způsobilé k operacím uvedeným v odstavci 2 nebo 3, a ii) které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí kromě Irska, jsou podloženy rámcovou dohodou EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004 nebo jejím aktuálnějším zněním, které schválila ECB). V případech, které nespadají pod body i) a ii), se pro vklady, které se týkají devizových rezerv ECB, použije rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle odstavce 7.“; |
| --- | --- |

4.

V článku 3 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.   Vklady, které se týkají devizových rezerv ECB, u protistran, které: i) jsou způsobilé k operacím uvedeným v odstavci 2 nebo 3, a ii) které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí kromě Irska, jsou podloženy rámcovou dohodou EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004 nebo jejím aktuálnějším zněním, které schválila ECB). V případech, které nespadají pod body i) a ii), se pro vklady, které se týkají devizových rezerv ECB, použije rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) podle odstavce 7.“;

| 5. | V článku 3 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

  „6.   Jako nedílná součást se ke všem standardním dohodám, podle nichž se provádějí repo obchody, reverzní repo obchody, operace typu „buy/sell back“ a „sell/buy back“, půjčky cenných papírů, tripartitní repa nebo mimoburzovní operace s deriváty týkající se devizových rezerv ECB, přikládá dokument v anglickém jazyce ve formátu uvedeném v příloze I (dále jen „ECB Annex“), pokud se takové obchody neprovádějí podle rámcové dohody EBF Master Agreement for Financial Transactions.“; |
| --- | --- |

5.

V článku 3 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Jako nedílná součást se ke všem standardním dohodám, podle nichž se provádějí repo obchody, reverzní repo obchody, operace typu „buy/sell back“ a „sell/buy back“, půjčky cenných papírů, tripartitní repa nebo mimoburzovní operace s deriváty týkající se devizových rezerv ECB, přikládá dokument v anglickém jazyce ve formátu uvedeném v příloze I (dále jen „ECB Annex“), pokud se takové obchody neprovádějí podle rámcové dohody EBF Master Agreement for Financial Transactions.“;

| 6. | V čl. 3 odst. 7 se návětí nahrazuje tímto:

  „7.   Rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) se uzavírá se všemi protistranami vyjma protistran: i) se kterými ECB uzavřela rámcovou dohodu EBF Master Agreement for Financial Transactions a ii) které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí kromě Irska, takto:“; |
| --- | --- |

6.

V čl. 3 odst. 7 se návětí nahrazuje tímto:

„7.   Rámcová dohoda o vzájemném započtení pohledávek (nettingu) se uzavírá se všemi protistranami vyjma protistran: i) se kterými ECB uzavřela rámcovou dohodu EBF Master Agreement for Financial Transactions a ii) které jsou založeny nebo registrovány podle práva některé z evropských zemí kromě Irska, takto:“;

| 7. | V článku 3 se doplňuje nový odstavec 9, který zní:

  „9.   Všechny rámcové dohody, které ECB uzavřela od 1. srpna 2022 nebo které ECB uzavřela před tímto dnem a které byly po tomto datu změněny, obsahují průběžně platné prohlášení každé protistrany, že: a) protistrana ve všech podstatných ohledech dodržuje všechny platné právní předpisy (včetně pokynů příslušných orgánů) týkající se předcházení praní peněz a financování terorismu; b) protistrana není zapojena do praní peněz nebo financování terorismu; a c) protistrana dodržuje všechna platná omezující opatření (běžně označovaná jako „sankce“) přijatá na úrovni Evropské unie a/nebo Organizace spojených národů nebo uložená jiným příslušným orgánem.“; |
| --- | --- |

7.

V článku 3 se doplňuje nový odstavec 9, který zní:

„9.   Všechny rámcové dohody, které ECB uzavřela od 1. srpna 2022 nebo které ECB uzavřela před tímto dnem a které byly po tomto datu změněny, obsahují průběžně platné prohlášení každé protistrany, že: a) protistrana ve všech podstatných ohledech dodržuje všechny platné právní předpisy (včetně pokynů příslušných orgánů) týkající se předcházení praní peněz a financování terorismu; b) protistrana není zapojena do praní peněz nebo financování terorismu; a c) protistrana dodržuje všechna platná omezující opatření (běžně označovaná jako „sankce“) přijatá na úrovni Evropské unie a/nebo Organizace spojených národů nebo uložená jiným příslušným orgánem.“;

Článek 2

Nabytí účinku

1.   Tyto obecné zásady nabývají účinku dnem oznámení národním centrálním bankám členských států, jejichž měnou je euro.

2.   Centrální banky Eurosystému zajistí soulad s těmito obecnými zásadami od 1. srpna 2022.

Článek 3

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny všem centrálním bankám Eurosystému.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 28. července 2022.

Za Radu guvernérů ECB

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Obecné zásady Evropské centrální banky 2008/596/EC ze dne 20. června 2008 o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s těmito rezervami (ECB/2008/5) (Úř. věst. L 192, 19.7.2008, s. 63).

1

---

PŘÍLOHA

Příloha I obecných zásad 2008/596/EC (ECB/2008/5) se nahrazuje tímto:

„
  ECB ANNEX

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the „Agreement“) between the European Central Bank (the „ECB“) and [name of counterparty] (the „Counterparty“). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the „Master Netting Agreement“) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.“. |
| --- | --- |

6.

---