# Az Európai Unió L 264/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 264 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. október 11. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 264

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. október 11.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1922 rendelete (2022. október 10.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról szóló 231/2012/EU rendelet mellékletének a tisztított sztévialevél-kivonatok enzimes átalakításával előállított rebaudiozid M, D és AM specifikációi, valamint a sztéviából (E 960c(i)) származó szteviol-glikozidok enzimes módosításával előállított rebaudiozid M specifikációi tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1923 rendelete (2022. október 10.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az aszkorbinsav (E 300), a nátrium-aszkorbát (E 301) és a kalcium-aszkorbát (E302) tonhalban való felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1924 végrehajtási rendelete (2022. október 10.) a Kínai Népköztársaságból és az Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 12 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/1922 rendelete (2022. október 10.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról szóló 231/2012/EU rendelet mellékletének a tisztított sztévialevél-kivonatok enzimes átalakításával előállított rebaudiozid M, D és AM specifikációi, valamint a sztéviából (E 960c(i)) származó szteviol-glikozidok enzimes módosításával előállított rebaudiozid M specifikációi tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2022/1923 rendelete (2022. október 10.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az aszkorbinsav (E 300), a nátrium-aszkorbát (E 301) és a kalcium-aszkorbát (E302) tonhalban való felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

8

*

A Bizottság (EU) 2022/1924 végrehajtási rendelete (2022. október 10.) a Kínai Népköztársaságból és az Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.10.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 264/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1922 RENDELETE

(2022. október 10.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról szóló 231/2012/EU rendelet mellékletének a tisztított sztévialevél-kivonatok enzimes átalakításával előállított rebaudiozid M, D és AM specifikációi, valamint a sztéviából (E 960c(i)) származó szteviol-glikozidok enzimes módosításával előállított rebaudiozid M specifikációi tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 231/2012/EU bizottsági rendelet (3) meghatározza az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációit. |
| --- | --- |

(1)

A 231/2012/EU bizottsági rendelet (3) meghatározza az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációit.

| (2) | Az élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak naprakésszé tétele – az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésben említett egységes eljárás révén – vagy a Bizottság kezdeményezésére, vagy valamely tagállam vagy érdekelt fél kérelmére történhet. |
| --- | --- |

(2)

Az élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak naprakésszé tétele – az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésben említett egységes eljárás révén – vagy a Bizottság kezdeményezésére, vagy valamely tagállam vagy érdekelt fél kérelmére történhet.

| (3) | A jelenleg engedélyezett, „enzimesen előállított szteviol-glikozidok” (E 960c) élelmiszer-adalékanyag az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete C. részének „szteviol-glikozidok (E960a–E960c)” csoportjába tartozik. |
| --- | --- |

(3)

A jelenleg engedélyezett, „enzimesen előállított szteviol-glikozidok” (E 960c) élelmiszer-adalékanyag az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete C. részének „szteviol-glikozidok (E960a–E960c)” csoportjába tartozik.

| (4) | A 231/2012/EU rendelet előírja, hogy „a sztéviából származó szteviol-glikozidok enzimes módosításával előállított rebaudiozid M” (E 960c(i)) a Stevia rebaudiana Bertoni növény tisztított szteviol-glikozid levélkivonatainak enzimes biokonverziójával, a géntechnológiával módosított K. phaffi UGT-a és K. phaffi UGT-b élesztők által termelt UDP-glikoziltranszferáz és szacharóz-szintáz enzimek felhasználásával nyerhető. |
| --- | --- |

(4)

A 231/2012/EU rendelet előírja, hogy „a sztéviából származó szteviol-glikozidok enzimes módosításával előállított rebaudiozid M” (E 960c(i)) a Stevia rebaudiana Bertoni növény tisztított szteviol-glikozid levélkivonatainak enzimes biokonverziójával, a géntechnológiával módosított K. phaffi UGT-a és K. phaffi UGT-b élesztők által termelt UDP-glikoziltranszferáz és szacharóz-szintáz enzimek felhasználásával nyerhető.

| (5) | 2019. február 18-án a szteviol-glikozidok (E 960) élelmiszer-adalékanyag specifikációinak módosítására irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz. A kérelmet a Bizottság az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(5)

2019. február 18-án a szteviol-glikozidok (E 960) élelmiszer-adalékanyag specifikációinak módosítására irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz. A kérelmet a Bizottság az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára.

| (6) | 2021 júniusában a kérelmező felülvizsgálta kérelmét, és kérte, hogy a nagymértékben tisztított rebaudiozid A-nak vagy sztévialevél-kivonatokból származó szteviozidnak az E. coli K-12 törzséből származó, géntechnológiával módosított mikroorganizmusok által előállított enzimek felhasználásával rebaudiozid M-mé és D-vé, illetve rebaudiozid AM-mé történő enzimes átalakítását alkalmazzák az E 960c alternatív gyártástechnológiájaként. |
| --- | --- |

(6)

2021 júniusában a kérelmező felülvizsgálta kérelmét, és kérte, hogy a nagymértékben tisztított rebaudiozid A-nak vagy sztévialevél-kivonatokból származó szteviozidnak az E. coli K-12 törzséből származó, géntechnológiával módosított mikroorganizmusok által előállított enzimek felhasználásával rebaudiozid M-mé és D-vé, illetve rebaudiozid AM-mé történő enzimes átalakítását alkalmazzák az E 960c alternatív gyártástechnológiájaként.

| (7) | Ez az újonnan javasolt gyártástechnológia a tisztított rebaudiozid A vagy szteviozid sztévialevél-kivonat (≥ 95 % szteviol-glikozid) többlépcsős enzimes eljárással történő átalakítását foglalja magában, a folyamat első szakaszában előkészített enzimekkel. A tisztított rebaudiozid A és a szteviozid sztévialevél-kivonat eltérő időtartamú enzimes reakciója alapján három magas rebaudiozid M-, D-, illetve AM-tartalmú fő keverék nyerhető. Az így kapott keverékek egy sor tisztítási és izolációs műveleten mennek keresztül a végleges rebaudiozid M, D vagy AM (≥ 95 % szteviol-glikozid) előállítása érdekében. |
| --- | --- |

(7)

Ez az újonnan javasolt gyártástechnológia a tisztított rebaudiozid A vagy szteviozid sztévialevél-kivonat (≥ 95 % szteviol-glikozid) többlépcsős enzimes eljárással történő átalakítását foglalja magában, a folyamat első szakaszában előkészített enzimekkel. A tisztított rebaudiozid A és a szteviozid sztévialevél-kivonat eltérő időtartamú enzimes reakciója alapján három magas rebaudiozid M-, D-, illetve AM-tartalmú fő keverék nyerhető. Az így kapott keverékek egy sor tisztítási és izolációs műveleten mennek keresztül a végleges rebaudiozid M, D vagy AM (≥ 95 % szteviol-glikozid) előállítása érdekében.

| (8) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) értékelte „a nagymértékben tisztított rebaudiozid A vagy szteviozid sztévialevél-kivonatok enzimes biokonverziójával előállított szteviol-glikozid készítmények” biztonságosságát, és 2021. június 22-én véleményt fogadott el (4). A Hatóság úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó eljárással előállított, magas rebaudiozid M-, rebaudiozid D- és rebaudiozid-AM-tartalmú szteviol-glikozidok élelmiszer-adalékanyagként való felhasználása tekintetében nem merülnek fel biztonsági aggályok. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy a rebaudiozid AM-nek való kitettség (szteviol-egyenértékben kifejezve) nem lesz magasabb, mint a szteviol-glikozidoknak (E 960a) való kitettség, ha azokat rebaudiozid AM-mel helyettesítik. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a 2020. március 24-én elfogadott vélemény (5) A. függelékében felsorolt 60 szteviol-glikozidra vonatkozó, szteviol-egyenértékben kifejezett napi 4 mg/ttkg megengedhető napi bevitel a szóban forgó enzimes biokonverzióval nyert rebaudiozid M-re, D-re és AM-re is vonatkozik. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) értékelte „a nagymértékben tisztított rebaudiozid A vagy szteviozid sztévialevél-kivonatok enzimes biokonverziójával előállított szteviol-glikozid készítmények” biztonságosságát, és 2021. június 22-én véleményt fogadott el (4). A Hatóság úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó eljárással előállított, magas rebaudiozid M-, rebaudiozid D- és rebaudiozid-AM-tartalmú szteviol-glikozidok élelmiszer-adalékanyagként való felhasználása tekintetében nem merülnek fel biztonsági aggályok. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy a rebaudiozid AM-nek való kitettség (szteviol-egyenértékben kifejezve) nem lesz magasabb, mint a szteviol-glikozidoknak (E 960a) való kitettség, ha azokat rebaudiozid AM-mel helyettesítik. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a 2020. március 24-én elfogadott vélemény (5) A. függelékében felsorolt 60 szteviol-glikozidra vonatkozó, szteviol-egyenértékben kifejezett napi 4 mg/ttkg megengedhető napi bevitel a szóban forgó enzimes biokonverzióval nyert rebaudiozid M-re, D-re és AM-re is vonatkozik.

| (9) | Ezért a 231/2012/EU rendelet mellékletében meg kell határozni a tisztított rebaudiozid A vagy szteviozid sztévialevél-kivonat enzimes átalakításával előállított rebaudiozid M, D és AM specifikációit. |
| --- | --- |

(9)

Ezért a 231/2012/EU rendelet mellékletében meg kell határozni a tisztított rebaudiozid A vagy szteviozid sztévialevél-kivonat enzimes átalakításával előállított rebaudiozid M, D és AM specifikációit.

| (10) | Továbbá az egyértelműség biztosítása érdekében helyénvaló összehangolni a 231/2012/EU rendelet mellékletének E 960c) i. bejegyzésében szereplő „Sztéviából származó szteviol-glikozidok enzimes módosításával előállított rebaudiozid M” adalékanyag jelenlegi fogalommeghatározását az élelmiszer-adalékanyagban a K. phaffii UGT-a és K. phaffii UGT-b élesztők életképes sejtjeinek és maradék DNS-ének hiánya tekintetében a gyártási folyamat biztonságosságáról szóló hatósági következtetés szövegével. |
| --- | --- |

(10)

Továbbá az egyértelműség biztosítása érdekében helyénvaló összehangolni a 231/2012/EU rendelet mellékletének E 960c) i. bejegyzésében szereplő „Sztéviából származó szteviol-glikozidok enzimes módosításával előállított rebaudiozid M” adalékanyag jelenlegi fogalommeghatározását az élelmiszer-adalékanyagban a K. phaffii UGT-a és K. phaffii UGT-b élesztők életképes sejtjeinek és maradék DNS-ének hiánya tekintetében a gyártási folyamat biztonságosságáról szóló hatósági következtetés szövegével.

| (11) | A 231/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 231/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 231/2012/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  
  HL L 354., 2008.12.31., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 231/2012/EU rendelete (2012. március 9.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról (HL L 83., 2012.3.22., 1. o.).

3

(4)  EFSA Journal 2021;19(7):6691, 22. o.

4

(5)  EFSA Journal 2020;18(4):6106, 32. o.

5

---

MELLÉKLET

A 231/2012/EU rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | az E 960c(i) sztéviából származó szteviol-glikozidok enzimes módosításával előállított rebaudiozid M-re vonatkozó bejegyzésben a „Meghatározás” sor utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „A K. phaffii UGT-a és K. phaffii UGT-b élesztők élő sejtjei vagy azok DNS-e nem mutathatók ki az élelmiszer-adalékanyagban.”; |
| --- | --- |

1.

az E 960c(i) sztéviából származó szteviol-glikozidok enzimes módosításával előállított rebaudiozid M-re vonatkozó bejegyzésben a „Meghatározás” sor utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A K. phaffii UGT-a és K. phaffii UGT-b élesztők élő sejtjei vagy azok DNS-e nem mutathatók ki az élelmiszer-adalékanyagban.”;

| 2. | a táblázat az E 960c(i)-re vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

  „
  E 960c(ii) NAGYMÉRTÉKBEN TISZTÍTOTT REBAUDIOZID A SZTÉVIALEVÉL-KIVONATOK ENZIMES ÁTALAKÍTÁSÁVAL ELŐÁLLÍTOTT REBAUDIOZID M










  Szinonimák | |
| --- | --- | --- |
| Meghatározás | A nagymértékben tisztított rebaudiozid A sztévialevél-kivonatok enzimes átalakításával előállított rebaudiozid M elsősorban rebaudiozid M-ből és kisebb mennyiségben más szteviol-glikozidokból, például rebaudiozid A-ból és rebaudiozid D-ből álló szteviol-glikozid.
  A rebaudiozid M-et a Stevia rebaudiana Bertoni növényből nyert nagymértékben tisztított szteviol-glikozid rebaudiozid A kivonatok (95 % szteviol-glikozid) enzimes átalakításával állítják elő a géntechnológiával módosított E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) törzsek által termelt UDP-glikoziltranszferáz és szacharóz-szintáz enzimek felhasználásával, amelyek glikozidos kötések által elősegítik a glükóztranszfert a szachahrózból és az UDP-glükózból a szteviol-glikozidokba. Az enzimek szilárd-folyékony frakciók szétválasztásával és hőkezeléssel történő eltávolítását követően a tisztítás magában foglalja a rebaudiozid M gyantaadszorpcióval történő koncentrációját, majd a szteviol-glikozidok átkristályosítását, amelynek eredményeként a végtermék legalább 95 % rebaudiozid M-et tartalmaz. Az E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) élő sejtjei vagy azok DNS-e nem mutathatók ki az élelmiszer-adalékanyagban. |
| Kémiai név | Rebaudiozid M: 13-[(2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil)oxi]kaur-16-én-18-oxilsav, 2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil-észter |
| Összegképlet | Közönséges név | Képlet | Átváltási együttható |
| Rebaudiozid M | C56H90O33 | 0,25 |
| Molekulatömeg és CAS-szám | Közönséges név | CAS-szám | Molekulatömeg (g/mol) |
| Rebaudiozid M | 1220616-44-3 | 1 291,29 |
| Analitika | Legalább 95 % rebaudiozid M, szárított anyagra. |
| Leírás | Fehértől a világossárgáig változó színű por, a szacharóznál közelítőleg 150–350-szer édesebb (5 %-os szacharóz ekvivalenciában mérve). |
| Azonosítás |
| Oldékonyság | Vízben korlátlanul – kis mértékben oldódik |
| pH | 4,5 és 7,0 között (1:100 hígítású oldat) |
| Tisztaság |
| Összes hamu | Legfeljebb 1 % |
| Szárítási veszteség | Legfeljebb 6 % (105 °C, 2 óra) |
| Oldószermaradék: | Legfeljebb 5 000  mg/kg etanol |
| Arzén | Legfeljebb 0,015 mg/kg |
| Ólom | Legfeljebb 0,2 mg/kg |
| Kadmium | Legfeljebb 0,015 mg/kg |
| Higany | Legfeljebb 0,07 mg/kg |
| Fehérjemaradék: | Legfeljebb 5 mg/kg |
| Részecskeméret | Legalább 74 μm [200-as szemméretű szitát használva 74 μm részecskeméret-határértékkel] |

2.

a táblázat az E 960c(i)-re vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„
  E 960c(ii) NAGYMÉRTÉKBEN TISZTÍTOTT REBAUDIOZID A SZTÉVIALEVÉL-KIVONATOK ENZIMES ÁTALAKÍTÁSÁVAL ELŐÁLLÍTOTT REBAUDIOZID M

Szinonimák

Meghatározás

A nagymértékben tisztított rebaudiozid A sztévialevél-kivonatok enzimes átalakításával előállított rebaudiozid M elsősorban rebaudiozid M-ből és kisebb mennyiségben más szteviol-glikozidokból, például rebaudiozid A-ból és rebaudiozid D-ből álló szteviol-glikozid.

A rebaudiozid M-et a Stevia rebaudiana Bertoni növényből nyert nagymértékben tisztított szteviol-glikozid rebaudiozid A kivonatok (95 % szteviol-glikozid) enzimes átalakításával állítják elő a géntechnológiával módosított E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) törzsek által termelt UDP-glikoziltranszferáz és szacharóz-szintáz enzimek felhasználásával, amelyek glikozidos kötések által elősegítik a glükóztranszfert a szachahrózból és az UDP-glükózból a szteviol-glikozidokba. Az enzimek szilárd-folyékony frakciók szétválasztásával és hőkezeléssel történő eltávolítását követően a tisztítás magában foglalja a rebaudiozid M gyantaadszorpcióval történő koncentrációját, majd a szteviol-glikozidok átkristályosítását, amelynek eredményeként a végtermék legalább 95 % rebaudiozid M-et tartalmaz. Az E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) élő sejtjei vagy azok DNS-e nem mutathatók ki az élelmiszer-adalékanyagban.

Kémiai név

Rebaudiozid M: 13-[(2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil)oxi]kaur-16-én-18-oxilsav, 2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil-észter

Összegképlet

Közönséges név

Képlet

Átváltási együttható

Rebaudiozid M

C56H90O33

0,25

Molekulatömeg és CAS-szám

Közönséges név

CAS-szám

Molekulatömeg (g/mol)

Rebaudiozid M

1220616-44-3

1 291,29

Analitika

Legalább 95 % rebaudiozid M, szárított anyagra.

Leírás

Fehértől a világossárgáig változó színű por, a szacharóznál közelítőleg 150–350-szer édesebb (5 %-os szacharóz ekvivalenciában mérve).

Azonosítás

Oldékonyság

Vízben korlátlanul – kis mértékben oldódik

pH

4,5 és 7,0 között (1:100 hígítású oldat)

Tisztaság

Összes hamu

Legfeljebb 1 %

Szárítási veszteség

Legfeljebb 6 % (105 °C, 2 óra)

Oldószermaradék:

Legfeljebb 5 000  mg/kg etanol

Arzén

Legfeljebb 0,015 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 0,2 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 0,015 mg/kg

Higany

Legfeljebb 0,07 mg/kg

Fehérjemaradék:

Legfeljebb 5 mg/kg

Részecskeméret

Legalább 74 μm [200-as szemméretű szitát használva 74 μm részecskeméret-határértékkel]

E 960c(iii) NAGYMÉRTÉKBEN TISZTÍTOTT REBAUDIOZID A SZTÉVIALEVÉL-KIVONATOK ENZIMES ÁTALAKÍTÁSÁVAL ELŐÁLLÍTOTT REBAUDIOZID D

| Szinonimák | |
| --- | --- |
| Meghatározás | A nagymértékben tisztított rebaudiozid A sztévialevél-kivonatok enzimes átalakításával előállított rebaudiozid D elsősorban rebaudiozid D-ből és kisebb mennyiségben más szteviol-glikozidokból, például rebaudiozid A-ból és rebaudiozid M-ből álló szteviol-glikozid.
  A rebaudiozid D-t a Stevia rebaudiana Bertoni növényből nyert nagymértékben tisztított szteviol-glikozid rebaudiozid A kivonatok (95 % szteviol-glikozid) enzimes átalakításával állítják elő a géntechnológiával módosított E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) törzsek által termelt UDP-glikoziltranszferáz és szacharóz-szintáz enzimek felhasználásával, amelyek glikozidos kötések által elősegítik a glükóztranszfert a szachahrózból és az UDP-glükózból a szteviol-glikozidokba. Az enzimek szilárd-folyékony frakciók szétválasztásával és hőkezeléssel történő eltávolítását követően a tisztítás magában foglalja a rebaudiozid D gyantaadszorpcióval történő koncentrációját, majd a szteviol-glikozidok átkristályosítását, amelynek eredményeként a végtermék legalább 95 % rebaudiozid D-t és rebaudiozid A-t tartalmaz. Az E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) élő sejtjei vagy azok DNS-e nem mutathatók ki az élelmiszer-adalékanyagban. |
| Kémiai név | Rebaudiozid D: 13-[(2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil)oxi]kaur-16-én-18-oxilsav, 2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-észter
  Rebaudiozid A: 13-[(2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil)oxi]kaur-16-én-18-oxilsav, β-D-glükopiranozil-észter |
| Összegképlet | Közönséges név | Képlet | Átváltási együttható |
| Rebaudiozid D | C50H80O28 | 0,29 |
| Rebaudiozid A | C44H70O23 | 0,33 |
| Molekulatömeg és CAS-szám | Közönséges név | CAS-szám | Molekulatömeg (g/mol) |
| Rebaudiozid D | 63279-13-0 | 1 291,15 |
| Rebaudiozid A | 58543-16-1 | 967,01 |
| Analitika | Legalább 95 % rebaudiozid D és A, szárított anyagra. |
| Leírás | Fehértől a világossárgáig változó színű por, a szacharóznál közelítőleg 150–350-szer édesebb (5 %-os szacharóz ekvivalenciában mérve). |
| Azonosítás |
| Oldékonyság | Vízben korlátlanul – kis mértékben oldódik |
| pH | 4,5 és 7,0 között (1:100 hígítású oldat) |
| Tisztaság |
| Összes hamu | Legfeljebb 1 % |
| Szárítási veszteség | Legfeljebb 6 % (105 °C, 2 óra) |
| Oldószermaradék: | Legfeljebb 5 000  mg/kg etanol |
| Arzén | Legfeljebb 0,015 mg/kg |
| Ólom | Legfeljebb 0,2 mg/kg |
| Kadmium | Legfeljebb 0,015 mg/kg |
| Higany | Legfeljebb 0,07 mg/kg |
| Fehérjemaradék: | Legfeljebb 5 mg/kg |
| Részecskeméret | Legalább 74 μm [200-as szemméretű szitát használva 74 μm részecskeméret-határértékkel] |

Szinonimák

Meghatározás

A nagymértékben tisztított rebaudiozid A sztévialevél-kivonatok enzimes átalakításával előállított rebaudiozid D elsősorban rebaudiozid D-ből és kisebb mennyiségben más szteviol-glikozidokból, például rebaudiozid A-ból és rebaudiozid M-ből álló szteviol-glikozid.

A rebaudiozid D-t a Stevia rebaudiana Bertoni növényből nyert nagymértékben tisztított szteviol-glikozid rebaudiozid A kivonatok (95 % szteviol-glikozid) enzimes átalakításával állítják elő a géntechnológiával módosított E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) törzsek által termelt UDP-glikoziltranszferáz és szacharóz-szintáz enzimek felhasználásával, amelyek glikozidos kötések által elősegítik a glükóztranszfert a szachahrózból és az UDP-glükózból a szteviol-glikozidokba. Az enzimek szilárd-folyékony frakciók szétválasztásával és hőkezeléssel történő eltávolítását követően a tisztítás magában foglalja a rebaudiozid D gyantaadszorpcióval történő koncentrációját, majd a szteviol-glikozidok átkristályosítását, amelynek eredményeként a végtermék legalább 95 % rebaudiozid D-t és rebaudiozid A-t tartalmaz. Az E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) élő sejtjei vagy azok DNS-e nem mutathatók ki az élelmiszer-adalékanyagban.

Kémiai név

Rebaudiozid D: 13-[(2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil)oxi]kaur-16-én-18-oxilsav, 2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-észter

Rebaudiozid A: 13-[(2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil)oxi]kaur-16-én-18-oxilsav, β-D-glükopiranozil-észter

Összegképlet

Közönséges név

Képlet

Átváltási együttható

Rebaudiozid D

C50H80O28

0,29

Rebaudiozid A

C44H70O23

0,33

Molekulatömeg és CAS-szám

Közönséges név

CAS-szám

Molekulatömeg (g/mol)

Rebaudiozid D

63279-13-0

1 291,15

Rebaudiozid A

58543-16-1

967,01

Analitika

Legalább 95 % rebaudiozid D és A, szárított anyagra.

Leírás

Fehértől a világossárgáig változó színű por, a szacharóznál közelítőleg 150–350-szer édesebb (5 %-os szacharóz ekvivalenciában mérve).

Azonosítás

Oldékonyság

Vízben korlátlanul – kis mértékben oldódik

pH

4,5 és 7,0 között (1:100 hígítású oldat)

Tisztaság

Összes hamu

Legfeljebb 1 %

Szárítási veszteség

Legfeljebb 6 % (105 °C, 2 óra)

Oldószermaradék:

Legfeljebb 5 000  mg/kg etanol

Arzén

Legfeljebb 0,015 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 0,2 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 0,015 mg/kg

Higany

Legfeljebb 0,07 mg/kg

Fehérjemaradék:

Legfeljebb 5 mg/kg

Részecskeméret

Legalább 74 μm [200-as szemméretű szitát használva 74 μm részecskeméret-határértékkel]

E 960c(iv) NAGYMÉRTÉKBEN TISZTÍTOTT SZTEVIOZID SZTÉVIALEVÉL-KIVONATOK ENZIMES ÁTALAKÍTÁSÁVAL ELŐÁLLÍTOTT REBAUDIOZID AM

| Szinonimák | |
| --- | --- |
| Meghatározás | A nagymértékben tisztított szteviozid sztévialevél-kivonatok enzimes átalakításával előállított rebaudiozid AM elsősorban rebaudiozid M-ből és kisebb mennyiségben más szteviol-glikozidokból, például szteviozidból és rebaudiozid E-ből álló szteviol-glikozid.
  A rebaudiozid AM-et a Stevia rebaudiana Bertoni növényből nyert nagymértékben tisztított szteviol-glikozid szteviozid kivonatok (95 % szteviol-glikozid) enzimes átalakításával állítják elő a géntechnológiával módosított E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) törzsek által termelt UDP-glikoziltranszferáz és szacharóz-szintáz enzimek felhasználásával, amelyek glikozidos kötések által elősegítik a glükóztranszfert a szachahrózból és az UDP-glükózból a szteviol-glikozidokba. Az enzimek szilárd-folyékony frakciók szétválasztásával és hőkezeléssel történő eltávolítását követően a tisztítás magában foglalja a rebaudiozid AM gyantaadszorpcióval történő koncentrációját, majd a szteviol-glikozidok átkristályosítását, amelynek eredményeként a végtermék legalább 95 % rebaudiozid AM-et tartalmaz. Az E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) élő sejtjei vagy azok DNS-e nem mutathatók ki az élelmiszer-adalékanyagban. |
| Kémiai név | Rebaudiozid AM: 13-[(2-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil)oxi]kaur-16-én-18-oxilsav, 2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil-észter |
| Összegképlet | Közönséges név | Képlet | Átváltási együttható |
| Rebaudiozid AM | C50 H80 O28 | 0,29 |
| Molekulatömeg és CAS-szám | Közönséges név | CAS-szám | Molekulatömeg (g/mol) |
| Rebaudiozid AM | 2222580-26-7 | 1 291,15 |
| Analitika | Legalább 95 % rebaudiozid AM, szárított anyagra. |
| Leírás | Fehértől a világossárgáig változó színű por, a szacharóznál közelítőleg 150–350-szer édesebb (5 %-os szacharóz ekvivalenciában mérve). |
| Azonosítás |
| Oldékonyság | Vízben korlátlanul – kis mértékben oldódik |
| pH | 4,5 és 7,0 között (1:100 hígítású oldat) |
| Tisztaság |
| Összes hamu | Legfeljebb 1 % |
| Szárítási veszteség | Legfeljebb 6 % (105 °C, 2 óra) |
| Oldószermaradék: | Legfeljebb 5 000  mg/kg etanol |
| Arzén | Legfeljebb 0,015 mg/kg |
| Ólom | Legfeljebb 0,2 mg/kg |
| Kadmium | Legfeljebb 0,015 mg/kg |
| Higany | Legfeljebb 0,07 mg/kg |
| Fehérjemaradék: | Legfeljebb 5 mg/kg |
| Részecskeméret | Legalább 74 μm [200-as szemméretű szitát használva 74 μm részecskeméret-határértékkel]” |

Szinonimák

Meghatározás

A nagymértékben tisztított szteviozid sztévialevél-kivonatok enzimes átalakításával előállított rebaudiozid AM elsősorban rebaudiozid M-ből és kisebb mennyiségben más szteviol-glikozidokból, például szteviozidból és rebaudiozid E-ből álló szteviol-glikozid.

A rebaudiozid AM-et a Stevia rebaudiana Bertoni növényből nyert nagymértékben tisztított szteviol-glikozid szteviozid kivonatok (95 % szteviol-glikozid) enzimes átalakításával állítják elő a géntechnológiával módosított E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) törzsek által termelt UDP-glikoziltranszferáz és szacharóz-szintáz enzimek felhasználásával, amelyek glikozidos kötések által elősegítik a glükóztranszfert a szachahrózból és az UDP-glükózból a szteviol-glikozidokba. Az enzimek szilárd-folyékony frakciók szétválasztásával és hőkezeléssel történő eltávolítását követően a tisztítás magában foglalja a rebaudiozid AM gyantaadszorpcióval történő koncentrációját, majd a szteviol-glikozidok átkristályosítását, amelynek eredményeként a végtermék legalább 95 % rebaudiozid AM-et tartalmaz. Az E. coli (pPM294, pFAF170 és pSK401) élő sejtjei vagy azok DNS-e nem mutathatók ki az élelmiszer-adalékanyagban.

Kémiai név

Rebaudiozid AM: 13-[(2-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil)oxi]kaur-16-én-18-oxilsav, 2-O-β-D-glükopiranozil-3-O-β-D-glükopiranozil-β-D-glükopiranozil-észter

Összegképlet

Közönséges név

Képlet

Átváltási együttható

Rebaudiozid AM

C50 H80 O28

0,29

Molekulatömeg és CAS-szám

Közönséges név

CAS-szám

Molekulatömeg (g/mol)

Rebaudiozid AM

2222580-26-7

1 291,15

Analitika

Legalább 95 % rebaudiozid AM, szárított anyagra.

Leírás

Fehértől a világossárgáig változó színű por, a szacharóznál közelítőleg 150–350-szer édesebb (5 %-os szacharóz ekvivalenciában mérve).

Azonosítás

Oldékonyság

Vízben korlátlanul – kis mértékben oldódik

pH

4,5 és 7,0 között (1:100 hígítású oldat)

Tisztaság

Összes hamu

Legfeljebb 1 %

Szárítási veszteség

Legfeljebb 6 % (105 °C, 2 óra)

Oldószermaradék:

Legfeljebb 5 000  mg/kg etanol

Arzén

Legfeljebb 0,015 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 0,2 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 0,015 mg/kg

Higany

Legfeljebb 0,07 mg/kg

Fehérjemaradék:

Legfeljebb 5 mg/kg

Részecskeméret

Legalább 74 μm [200-as szemméretű szitát használva 74 μm részecskeméret-határértékkel]”

---

| 2022.10.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 264/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 264/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1923 RENDELETE

(2022. október 10.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az aszkorbinsav (E 300), a nátrium-aszkorbát (E 301) és a kalcium-aszkorbát (E302) tonhalban való felhasználása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit.

| (2) | A szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárás révén, a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárás révén, a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet.

| (3) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete értelmében az aszkorbinsav (E 300), a nátrium-aszkorbát (E 301) és a kalcium-aszkorbát (E 302) (a továbbiakban: élelmiszer-adalékanyagok) jelenleg élelmiszer-adalékanyagként engedélyezett többek között a 09.1.1. (feldolgozatlan hal) és a 09.2. (feldolgozott hal és halászati termékek, ideértve a rákféléket és puhatestűeket is) kategóriában, quantum satis mennyiségben. Ezen anyagok antioxidánsként való felhasználását az élelmiszerügyi tudományos bizottság elfogadhatónak ítélte. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) az élelmiszer-adalékanyagok biztonságosságának újraértékeléséről szóló tudományos véleményében (3) megerősítette, hogy a szóban forgó anyagok élelmiszer-adalékanyagként való felhasználása a bejelentett felhasználások és felhasználási szintek mellett nem aggályos, és nincs szükség számszerű megengedhető napi bevitel meghatározására. Ez a következtetés azt jelenti, hogy az anyag igen alacsony biztonsági kockázatot jelent, megbízható információk állnak rendelkezésre mind az expozíció, mind a toxicitás tekintetében, továbbá alacsony a valószínűsége az emberek egészségére gyakorolt káros hatásoknak olyan mennyiségek alkalmazása mellett, amelyek az állatoknál nem okoznak táplálkozás-élettani egyensúlyhiányt. Ezen élelmiszer-adalékanyagok vonatkozásában jelenleg nincs meghatározva maximális számszerű szint, azokat a jó gyártási gyakorlatnak megfelelően, legfeljebb a kívánt hatás eléréséhez feltétlenül szükséges mennyiségben kell alkalmazni, feltéve, hogy használatuk nem vezeti félre a fogyasztót. |
| --- | --- |

(3)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete értelmében az aszkorbinsav (E 300), a nátrium-aszkorbát (E 301) és a kalcium-aszkorbát (E 302) (a továbbiakban: élelmiszer-adalékanyagok) jelenleg élelmiszer-adalékanyagként engedélyezett többek között a 09.1.1. (feldolgozatlan hal) és a 09.2. (feldolgozott hal és halászati termékek, ideértve a rákféléket és puhatestűeket is) kategóriában, quantum satis mennyiségben. Ezen anyagok antioxidánsként való felhasználását az élelmiszerügyi tudományos bizottság elfogadhatónak ítélte. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) az élelmiszer-adalékanyagok biztonságosságának újraértékeléséről szóló tudományos véleményében (3) megerősítette, hogy a szóban forgó anyagok élelmiszer-adalékanyagként való felhasználása a bejelentett felhasználások és felhasználási szintek mellett nem aggályos, és nincs szükség számszerű megengedhető napi bevitel meghatározására. Ez a következtetés azt jelenti, hogy az anyag igen alacsony biztonsági kockázatot jelent, megbízható információk állnak rendelkezésre mind az expozíció, mind a toxicitás tekintetében, továbbá alacsony a valószínűsége az emberek egészségére gyakorolt káros hatásoknak olyan mennyiségek alkalmazása mellett, amelyek az állatoknál nem okoznak táplálkozás-élettani egyensúlyhiányt. Ezen élelmiszer-adalékanyagok vonatkozásában jelenleg nincs meghatározva maximális számszerű szint, azokat a jó gyártási gyakorlatnak megfelelően, legfeljebb a kívánt hatás eléréséhez feltétlenül szükséges mennyiségben kell alkalmazni, feltéve, hogy használatuk nem vezeti félre a fogyasztót.

| (4) | A feldolgozatlan halakban antioxidánsokat használnak a halhús elszíntelenedésének és az avasodási folyamatnak a lassítására. A feldolgozatlan tonhal esetében a fogyasztók a frisséget a friss tonhal húsának természetes piros színéhez társítják. |
| --- | --- |

(4)

A feldolgozatlan halakban antioxidánsokat használnak a halhús elszíntelenedésének és az avasodási folyamatnak a lassítására. A feldolgozatlan tonhal esetében a fogyasztók a frisséget a friss tonhal húsának természetes piros színéhez társítják.

| (5) | A 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően a „friss” tonhalként forgalmazott kiolvasztott tonhalfilét a hal kifogása után –18 °C alatti hőmérsékleten fagyasztott tonhalból nyerik (a továbbiakban: friss tonhal), míg az egyéb jellegű kiolvasztott tonhalfilé kizárólag konzerv előállítására használható (a továbbiakban: konzerválásra szánt tonhal). Az élelmiszer-adalékanyagoknak a konzerválásra szánt tonhal esetében nagy mennyiségben, a friss tonhalhús színének mesterséges helyreállítása céljából történő felhasználása lehetőséget ad arra, hogy a konzerválásra szánt tonhalat megtévesztő módon friss tonhalként forgalmazzák és magasabb áron értékesítsék, aminek során a termék tekintetében félrevezetik a fogyasztókat, és a hisztaminmérgezés veszélyének teszik ki őket. |
| --- | --- |

(5)

A 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően a „friss” tonhalként forgalmazott kiolvasztott tonhalfilét a hal kifogása után –18 °C alatti hőmérsékleten fagyasztott tonhalból nyerik (a továbbiakban: friss tonhal), míg az egyéb jellegű kiolvasztott tonhalfilé kizárólag konzerv előállítására használható (a továbbiakban: konzerválásra szánt tonhal). Az élelmiszer-adalékanyagoknak a konzerválásra szánt tonhal esetében nagy mennyiségben, a friss tonhalhús színének mesterséges helyreállítása céljából történő felhasználása lehetőséget ad arra, hogy a konzerválásra szánt tonhalat megtévesztő módon friss tonhalként forgalmazzák és magasabb áron értékesítsék, aminek során a termék tekintetében félrevezetik a fogyasztókat, és a hisztaminmérgezés veszélyének teszik ki őket.

| (6) | Az élelmiszer-adalékanyagok ilyen használata azonban nem felel meg az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékekbe való felvételére és felhasználására vonatkozó általános feltételeknek és a quantum satis elvnek. |
| --- | --- |

(6)

Az élelmiszer-adalékanyagok ilyen használata azonban nem felel meg az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékekbe való felvételére és felhasználására vonatkozó általános feltételeknek és a quantum satis elvnek.

| (7) | Az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján folytatott élelmiszercsalási vizsgálatokat követően az illetékes hatóságok rendszeresen számolnak be olyan esetekről, amikor a friss tonhalként értékesített tonhalfilé nagyobb mennyiségben tartalmaz élelmiszer-adalékanyagokat, mint amennyi az említett illetékes hatóságok szerint szükséges lenne a friss tonhal esetében alkalmazott antioxidáns hatás eléréséhez. Ennek alapján az illetékes hatóságok azt gyanítják, hogy az élelmiszer-adalékanyagokat konzerválásra szánt tonhalban használják fel a tonhal színének helyreállítása és a tonhal friss halként való forgalomba hozatala céljából. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján folytatott élelmiszercsalási vizsgálatokat követően az illetékes hatóságok rendszeresen számolnak be olyan esetekről, amikor a friss tonhalként értékesített tonhalfilé nagyobb mennyiségben tartalmaz élelmiszer-adalékanyagokat, mint amennyi az említett illetékes hatóságok szerint szükséges lenne a friss tonhal esetében alkalmazott antioxidáns hatás eléréséhez. Ennek alapján az illetékes hatóságok azt gyanítják, hogy az élelmiszer-adalékanyagokat konzerválásra szánt tonhalban használják fel a tonhal színének helyreállítása és a tonhal friss halként való forgalomba hozatala céljából.

| (8) | mivel a nemzeti illetékes hatóságok feladata a quantum satis elv be nem tartásának megállapítása, és ez nehézségekbe ütközhet, a tagállamok és különösen Spanyolország felkérték a Bizottságot, hogy állapítson meg megfelelő felső határértéket az élelmiszer-adalékanyagoknak a friss (feldolgozatlan) vagy marinált (feldolgozott) tonhalként értékesített felolvasztott tonhalban antioxidánsként történő felhasználására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

mivel a nemzeti illetékes hatóságok feladata a quantum satis elv be nem tartásának megállapítása, és ez nehézségekbe ütközhet, a tagállamok és különösen Spanyolország felkérték a Bizottságot, hogy állapítson meg megfelelő felső határértéket az élelmiszer-adalékanyagoknak a friss (feldolgozatlan) vagy marinált (feldolgozott) tonhalként értékesített felolvasztott tonhalban antioxidánsként történő felhasználására vonatkozóan.

| (9) | A jogbiztonság érdekében, valamint a magas szintű fogyasztóvédelemnek és az élelmiszer-kereskedelem tisztességes gyakorlatának a biztosítása céljából ezért helyénvaló meghatározni az adalékanyagok tonhal esetében, az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében szereplő 09.1.1. és 09.2. élelmiszer-kategória tekintetében történő felhasználására vonatkozó felső határtértéket. |
| --- | --- |

(9)

A jogbiztonság érdekében, valamint a magas szintű fogyasztóvédelemnek és az élelmiszer-kereskedelem tisztességes gyakorlatának a biztosítása céljából ezért helyénvaló meghatározni az adalékanyagok tonhal esetében, az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében szereplő 09.1.1. és 09.2. élelmiszer-kategória tekintetében történő felhasználására vonatkozó felső határtértéket.

| (10) | A felső határértéknek lehetővé kell tennie, hogy a helyes gyártási gyakorlatok mentén fenntartható legyen a jogszerű felhasználás jelenlegi szintje. A Hatóság számára az élelmiszer-adalékanyagok biztonságosságának újraértékelése céljából az ágazat által szolgáltatott információk alapján a 300 mg/kg felső határérték megfelelőnek tekinthető. Ez az ágazat által jelentett legmagasabb felhasználási szint, amelyet a Hatóság tudományos szakvéleménye is megad. |
| --- | --- |

(10)

A felső határértéknek lehetővé kell tennie, hogy a helyes gyártási gyakorlatok mentén fenntartható legyen a jogszerű felhasználás jelenlegi szintje. A Hatóság számára az élelmiszer-adalékanyagok biztonságosságának újraértékelése céljából az ágazat által szolgáltatott információk alapján a 300 mg/kg felső határérték megfelelőnek tekinthető. Ez az ágazat által jelentett legmagasabb felhasználási szint, amelyet a Hatóság tudományos szakvéleménye is megad.

| (11) | A Bizottság értesült a halipar által készített tanulmányokról és az illetékes hatóságok egyikének véleményéről, amelyek szerint az élelmiszer-adalékanyag 900 mg/kg mennyiségben történő felhasználása szükséges a 4 °C alatti hőmérsékleten, tíz napig tárolt tonhalfilé oxidációjának megakadályozására. Figyelembe véve azonban a rendelkezésre álló információkat és különösen azt a tényt, hogy más illetékes hatóságok által végzett hatósági ellenőrzések azt mutatták, hogy a tíznapos eltarthatósági időtartam felolvasztott tonhal esetében 300 mg/kg-os kezeléssel, az eredeti szín megváltozása nélkül is elérhető, a 300 mg/kg érték elegendőnek tűnik a kívánt antioxidáns hatás eléréséhez. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság értesült a halipar által készített tanulmányokról és az illetékes hatóságok egyikének véleményéről, amelyek szerint az élelmiszer-adalékanyag 900 mg/kg mennyiségben történő felhasználása szükséges a 4 °C alatti hőmérsékleten, tíz napig tárolt tonhalfilé oxidációjának megakadályozására. Figyelembe véve azonban a rendelkezésre álló információkat és különösen azt a tényt, hogy más illetékes hatóságok által végzett hatósági ellenőrzések azt mutatták, hogy a tíznapos eltarthatósági időtartam felolvasztott tonhal esetében 300 mg/kg-os kezeléssel, az eredeti szín megváltozása nélkül is elérhető, a 300 mg/kg érték elegendőnek tűnik a kívánt antioxidáns hatás eléréséhez.

| (12) | Egy felső határértéknek az aszkorbinsav (E 300), a nátrium-aszkorbát (E 301) és a kalcium-aszkorbát (E302) tonhalban, antioxidánsként való felhasználására vonatkozó meghatározása valószínűsíthetően nem gyakorol hatást az emberi egészségre. Ezért az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében nem szükséges kikérni a Hatóság véleményét. |
| --- | --- |

(12)

Egy felső határértéknek az aszkorbinsav (E 300), a nátrium-aszkorbát (E 301) és a kalcium-aszkorbát (E302) tonhalban, antioxidánsként való felhasználására vonatkozó meghatározása valószínűsíthetően nem gyakorol hatást az emberi egészségre. Ezért az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében nem szükséges kikérni a Hatóság véleményét.

| (13) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1331/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról (HL L 354., 2008.12.31., 1. o.).

2

(3)  EFSA Journal 2015;13(5):4087, 124 o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellen őrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a következőképpen módosul:

| i. | a 09.1.1. (feldolgozatlan hal) élelmiszer-kategóriában a szöveg az E 302 (kalcium-aszkorbát) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés és az E 315 (eritroaszkorbinsav) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés között a következő bejegyzésekkel egészül ki: | „E 300 | Aszkorbinsav | 300 mg/kg | (96) | kizárólag: tonhal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 301 | Nátrium-aszkorbát | 300 mg/kg | (96) | kizárólag: tonhal |
| | E 302 | Kalcium-aszkorbát | 300 mg/kg | (96) | kizárólag: tonhal |

i.

a 09.1.1. (feldolgozatlan hal) élelmiszer-kategóriában a szöveg az E 302 (kalcium-aszkorbát) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés és az E 315 (eritroaszkorbinsav) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés között a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„E 300

Aszkorbinsav

300 mg/kg

(96)

kizárólag: tonhal

E 301

Nátrium-aszkorbát

300 mg/kg

(96)

kizárólag: tonhal

E 302

Kalcium-aszkorbát

300 mg/kg

(96)

kizárólag: tonhal

| (96): | Az E 300, E 301 és E 302 önállóan és együttesen is engedélyezett, a felső határérték ezek aszkorbinsavban kifejezett összegére vonatkozik” |
| --- | --- |

(96):

| ii. | a 09.2. (feldolgozott hal és halászati termékek, ideértve a rákféléket és puhatestűeket is) élelmiszer-kategóriában a szöveg az E 251–252 (nitrátok) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés és az E 315 (Eritroaszkorbinsav) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés között a következő bejegyzésekkel egészül ki: | „E 300 | Aszkorbinsav | 300 mg/kg | (96) | kizárólag: tonhal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 301 | Nátrium-aszkorbát | 300 mg/kg | (96) | kizárólag: tonhal |
| | E 302 | Kalcium-aszkorbát | 300 mg/kg | (96) | kizárólag: tonhal |

ii.

a 09.2. (feldolgozott hal és halászati termékek, ideértve a rákféléket és puhatestűeket is) élelmiszer-kategóriában a szöveg az E 251–252 (nitrátok) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés és az E 315 (Eritroaszkorbinsav) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés között a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„E 300

Aszkorbinsav

300 mg/kg

(96)

kizárólag: tonhal

E 301

Nátrium-aszkorbát

300 mg/kg

(96)

kizárólag: tonhal

E 302

Kalcium-aszkorbát

300 mg/kg

(96)

kizárólag: tonhal

| (96): | Az E 300, E 301 és E 302 önállóan és együttesen is engedélyezett, a felső határérték ezek aszkorbinsavban kifejezett összegére vonatkozik”. |
| --- | --- |

(96):

---

| 2022.10.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 264/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 264/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1924 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. október 10.)

a Kínai Népköztársaságból és az Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | 2002. december 19-én az uniós gazdasági ágazat által benyújtott panaszt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes eljárást indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) (2). A Tanács a 435/2004/EK rendelettel (3) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

2002. december 19-én az uniós gazdasági ágazat által benyújtott panaszt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes eljárást indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) (2). A Tanács a 435/2004/EK rendelettel (3) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések).

2

3

| (2) | Az eredeti intézkedésekkel kapcsolatban később sor került az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján két hatályvesztési felülvizsgálatra (4) (a továbbiakban: az előző hatályvesztési felülvizsgálatok), valamint az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján egy részleges időközi felülvizsgálatra (5). |
| --- | --- |

(2)

Az eredeti intézkedésekkel kapcsolatban később sor került az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján két hatályvesztési felülvizsgálatra (4) (a továbbiakban: az előző hatályvesztési felülvizsgálatok), valamint az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján egy részleges időközi felülvizsgálatra (5).

4

5

| (3) | Az eredeti intézkedések a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (a vállalatok egy vállalatcsoportba tartoznak; a továbbiakban együtt: Fang Da) kínai exportáló gyártók által előállított nátrium-ciklamát behozatalának kivételével a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát valamennyi behozatalára érvényesek voltak. Mivel esetükben nem állapítottak meg dömpinget, e vállalatokra eredetileg nulla százalékos vámtételt határoztak meg (6). |
| --- | --- |

(3)

Az eredeti intézkedések a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (a vállalatok egy vállalatcsoportba tartoznak; a továbbiakban együtt: Fang Da) kínai exportáló gyártók által előállított nátrium-ciklamát behozatalának kivételével a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát valamennyi behozatalára érvényesek voltak. Mivel esetükben nem állapítottak meg dömpinget, e vállalatokra eredetileg nulla százalékos vámtételt határoztak meg (6).

6

| (4) | A WTO Fellebbezési Testületének a „Mexikó – A marhahúsra és a rizsre vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó jelentésével (7) összhangban a Fang Da nem képezte a 435/2004/EK rendelettel bevezetett intézkedések előző hatályvesztési felülvizsgálatainak tárgyát, és nem tartozott a hatályban levő intézkedések hatálya alá ezen felülvizsgálatokat követően. |
| --- | --- |

(4)

A WTO Fellebbezési Testületének a „Mexikó – A marhahúsra és a rizsre vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó jelentésével (7) összhangban a Fang Da nem képezte a 435/2004/EK rendelettel bevezetett intézkedések előző hatályvesztési felülvizsgálatainak tárgyát, és nem tartozott a hatályban levő intézkedések hatálya alá ezen felülvizsgálatokat követően.

7

| (5) | A Bizottság 2015. augusztus 12-én, az uniós gazdasági ágazat által benyújtott panaszt követően a Fang Da csoportra korlátozódva dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan. (8) A Bizottság az (EU) 2016/1159 rendelettel (9) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó, a Fang Da által előállított nátrium-ciklamát behozatalára. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2015. augusztus 12-én, az uniós gazdasági ágazat által benyújtott panaszt követően a Fang Da csoportra korlátozódva dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan. (8) A Bizottság az (EU) 2016/1159 rendelettel (9) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó, a Fang Da által előállított nátrium-ciklamát behozatalára.

8

9

| (6) | Ennek eredményeképpen az Indonéziára alkalmazandó vámtétel 0,24 EUR/kg–0,27 EUR/kg, míg a Kínára alkalmazandó vámtétel 0,23 EUR/kg–1,17 EUR/kg lett (a továbbiakban: a hatályos intézkedések). |
| --- | --- |

(6)

Ennek eredményeképpen az Indonéziára alkalmazandó vámtétel 0,24 EUR/kg–0,27 EUR/kg, míg a Kínára alkalmazandó vámtétel 0,23 EUR/kg–1,17 EUR/kg lett (a továbbiakban: a hatályos intézkedések).

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (7) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (10) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(7)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (10) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

10

| (8) | A felülvizsgálati kérelmet 2021. április 14-én nyújtotta be a Productos Aditivos S.A. (a továbbiakban: a kérelmező), a nátrium-ciklamát egyedüli, és ezáltal az uniós termelés 100 %-át képviselő uniós gyártója. A felülvizsgálat iránti kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásához, valamint az Indonéziából érkező dömping megismétlődéséhez, és az uniós gazdasági ágazatnak a Kínából érkező behozatal által okozott kár folytatódásához (11), valamint valószínűsíthetően az Indonézia által okozott kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(8)

A felülvizsgálati kérelmet 2021. április 14-én nyújtotta be a Productos Aditivos S.A. (a továbbiakban: a kérelmező), a nátrium-ciklamát egyedüli, és ezáltal az uniós termelés 100 %-át képviselő uniós gyártója. A felülvizsgálat iránti kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásához, valamint az Indonéziából érkező dömping megismétlődéséhez, és az uniós gazdasági ágazatnak a Kínából érkező behozatal által okozott kár folytatódásához (11), valamint valószínűsíthetően az Indonézia által okozott kár megismétlődéséhez vezetne.

11

| (9) | A kérelmező az (EU) 2016/1159 rendelet és az (EU) 2016/1160 rendelet (12) által bevezetett intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát kérte. |
| --- | --- |

(9)

A kérelmező az (EU) 2016/1159 rendelet és az (EU) 2016/1160 rendelet (12) által bevezetett intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát kérte.

12

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (10) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt nyomán megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság a Kínából és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó nátrium-ciklamát Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján 2021. július 16-án megindította a hatályvesztési felülvizsgálatot. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (13). |
| --- | --- |

(10)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt nyomán megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság a Kínából és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó nátrium-ciklamát Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján 2021. július 16-án megindította a hatályvesztési felülvizsgálatot. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (13).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

13

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (11) | A dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2020. július 1. és 2021. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(11)

A dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2020. július 1. és 2021. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a kérelmezőt, az érintett országok ismert gyártóit, az érintett országok hatóságait, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a kérelmezőt, az érintett országok ismert gyártóit, az érintett országok hatóságait, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (13) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. A felek nem kértek meghallgatást. |
| --- | --- |

(13)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. A felek nem kértek meghallgatást.

1.6.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (14) | A Bizottság az eljárás megindításával kapcsolatban Indonézia kormányától (a továbbiakban: az indonéz kormány) kapott észrevételeket. Az indonéz kormány azt állította, hogy mivel a dömpingellenes vámok 2004 óta hatályban vannak, azok mostanra teljes mértékben orvosolták a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala által okozott bármely kárt. Mi több, kijelentette, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazatot továbbra is kár éri, az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalától eltérő tényezők okoztak kárt, beleértve az uniós gazdasági ágazat által önmagának okozott kárt – például a fogyasztói preferenciák helytelen kezelését, melynek következtében a felhasználók előnyben részesíthetik az importált termékeket a belföldiekkel szemben –, és azt állította, hogy Bizottságnak meg kell vizsgálnia ezeket a tényezőket. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság az eljárás megindításával kapcsolatban Indonézia kormányától (a továbbiakban: az indonéz kormány) kapott észrevételeket. Az indonéz kormány azt állította, hogy mivel a dömpingellenes vámok 2004 óta hatályban vannak, azok mostanra teljes mértékben orvosolták a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala által okozott bármely kárt. Mi több, kijelentette, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazatot továbbra is kár éri, az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalától eltérő tényezők okoztak kárt, beleértve az uniós gazdasági ágazat által önmagának okozott kárt – például a fogyasztói preferenciák helytelen kezelését, melynek következtében a felhasználók előnyben részesíthetik az importált termékeket a belföldiekkel szemben –, és azt állította, hogy Bizottságnak meg kell vizsgálnia ezeket a tényezőket.

| (15) | A Bizottság megjegyzi, hogy az indonéz kormány nem nyújtott be állítását alátámasztó bizonyítékot, ezért a Bizottság az állítást megalapozatlannak találta és elutasította. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódását és megismétlődését, valamint a kár megismétlődését eredményezné, és ezzel eleget tett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeknek. Ezenkívül a Bizottság a vizsgálat során részletesen megvizsgálta az indonéz kormány – jóllehet megalapozatlan – állításait, amelyekkel az alábbiakban foglalkozunk. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság megjegyzi, hogy az indonéz kormány nem nyújtott be állítását alátámasztó bizonyítékot, ezért a Bizottság az állítást megalapozatlannak találta és elutasította. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódását és megismétlődését, valamint a kár megismétlődését eredményezné, és ezzel eleget tett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeknek. Ezenkívül a Bizottság a vizsgálat során részletesen megvizsgálta az indonéz kormány – jóllehet megalapozatlan – állításait, amelyekkel az alábbiakban foglalkozunk.

1.7.   Mintavétel

Mintavétel

| (16) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.7.1.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (17) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (18) | mivel csak egyetlen független importőr jelentkezett a kért információkkal, nem volt szükség mintavételre a független importőrök körében. |
| --- | --- |

(18)

mivel csak egyetlen független importőr jelentkezett a kért információkkal, nem volt szükség mintavételre a független importőrök körében.

1.7.2.   Mintavétel az érintett országok exportáló gyártói körében

Mintavétel az érintett országok exportáló gyártói körében

| (19) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában és Indonéziában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság és Indonézia az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsák azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegyék fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában és Indonéziában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság és Indonézia az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsák azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegyék fel velük a kapcsolatot.

| (20) | Az érintett országokbeli exportáló gyártók egyike sem bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. |
| --- | --- |

(20)

Az érintett országokbeli exportáló gyártók egyike sem bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába.

1.8.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (21) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (22) | A Bizottság megküldte a kérdőívekre mutató hivatkozásokat az egyetlen uniós gyártónak és a független importőrnek, amelyek benyújtották az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (14). |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság megküldte a kérdőívekre mutató hivatkozásokat az egyetlen uniós gyártónak és a független importőrnek, amelyek benyújtották az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (14).

14

| (23) | A kérdőívet az egyetlen uniós gyártó, egy független importőr és két uniós felhasználó küldte vissza kitöltve. |
| --- | --- |

(23)

A kérdőívet az egyetlen uniós gyártó, egy független importőr és két uniós felhasználó küldte vissza kitöltve.

1.9.   Igazolás

Igazolás

| (24) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának és megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor: |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának és megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

Uniós gyártó

Uniós gyártó

| — | Productos Aditivos S.A., Montcada i Reixac, Spanyolország. |
| --- | --- |

—

Productos Aditivos S.A., Montcada i Reixac, Spanyolország.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (25) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban és az előző hatályvesztési felülvizsgálatokban, azaz a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (TARIC-kód: 2929900010) alá sorolt nátrium-ciklamát (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(25)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban és az előző hatályvesztési felülvizsgálatokban, azaz a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (TARIC-kód: 2929900010) alá sorolt nátrium-ciklamát (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (26) | A nátrium-ciklamát élelmiszer-adalékanyagként használt termék, amelyet az élelmiszeripar, illetve az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszerek gyártói széles körben használnak édesítőszerként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja. |
| --- | --- |

(26)

A nátrium-ciklamát élelmiszer-adalékanyagként használt termék, amelyet az élelmiszeripar, illetve az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszerek gyártói széles körben használnak édesítőszerként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja.

| (27) | A nátrium-ciklamát vegytiszta anyag. Ugyanakkor, ahogy minden tiszta vegyi anyag, a termék mg/kg arányában meghatározva kisebb mennyiségben szennyeződéseket tartalmazhat. A szennyeződés tartalma határozza meg – az uniós jogszabályok alapján – a nátrium-ciklamát minőségét. A nátrium-ciklamát két különböző formát ölthet: lehet hidratált (HC), 15 % nedvességtartalommal; és vízmentes (AC), legfeljebb 1 % nedvességtartalommal. A nátrium-ciklamát e két formája ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkezik, és felhasználásuk is azonos; kizárólag édességi fokuk tér el; a HC típusú – víztartalma miatt – kevésbé édes. Az áruk ugyanezért különböző: az AC típusú termék drágább, mint a HC típusú. Következésképpen a két forma ezen eljárás alkalmazásában egyetlen terméknek tekintendő. |
| --- | --- |

(27)

A nátrium-ciklamát vegytiszta anyag. Ugyanakkor, ahogy minden tiszta vegyi anyag, a termék mg/kg arányában meghatározva kisebb mennyiségben szennyeződéseket tartalmazhat. A szennyeződés tartalma határozza meg – az uniós jogszabályok alapján – a nátrium-ciklamát minőségét. A nátrium-ciklamát két különböző formát ölthet: lehet hidratált (HC), 15 % nedvességtartalommal; és vízmentes (AC), legfeljebb 1 % nedvességtartalommal. A nátrium-ciklamát e két formája ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkezik, és felhasználásuk is azonos; kizárólag édességi fokuk tér el; a HC típusú – víztartalma miatt – kevésbé édes. Az áruk ugyanezért különböző: az AC típusú termék drágább, mint a HC típusú. Következésképpen a két forma ezen eljárás alkalmazásában egyetlen terméknek tekintendő.

2.2.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (28) | A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínából és Indonéziából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

(28)

A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínából és Indonéziából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék.

2.3.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (29) | Amint az eredeti vizsgálat és az előzetes hatályvesztési felülvizsgálatok során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(29)

Amint az eredeti vizsgálat és az előzetes hatályvesztési felülvizsgálatok során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (30) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(30)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Kína

Kína

3.1.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (31) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

| (32) | A felülvizsgálati időszak alatt a nátrium-ciklamát Kínából érkező behozatala továbbra is magas szinteken folytatódott. A Comext (15) adatai alapján a Kínából származó nátrium-ciklamát behozatala a felülvizsgálati időszakban az uniós piac mintegy [51–66 %-át], míg az előző hatályvesztési felülvizsgálat során a 38–45 %-át fedte le. Indonézia esetében ez az érték a felülvizsgálati időszak alatt 0–2 %, az előző hatályvesztési felülvizsgálat során pedig 0–1 % volt. Abszolút értelemben a Kínából és Indonéziából érkező dömpingelt behozatal volumene (a Fang Da exportőr behozatalát nem számítva) a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat időszakában az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz hasonló szintű volt. |
| --- | --- |

(32)

A felülvizsgálati időszak alatt a nátrium-ciklamát Kínából érkező behozatala továbbra is magas szinteken folytatódott. A Comext (15) adatai alapján a Kínából származó nátrium-ciklamát behozatala a felülvizsgálati időszakban az uniós piac mintegy [51–66 %-át], míg az előző hatályvesztési felülvizsgálat során a 38–45 %-át fedte le. Indonézia esetében ez az érték a felülvizsgálati időszak alatt 0–2 %, az előző hatályvesztési felülvizsgálat során pedig 0–1 % volt. Abszolút értelemben a Kínából és Indonéziából érkező dömpingelt behozatal volumene (a Fang Da exportőr behozatalát nem számítva) a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat időszakában az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz hasonló szintű volt.

15

| (33) | A (23) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság 2021. augusztus 31-én tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(33)

A (23) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság 2021. augusztus 31-én tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (34) | Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: a felülvizsgálat iránti kérelmekben megadott, illetve az együttműködő felektől (nevezetesen a kérelmezőtől) a vizsgálat során kapott információk, valamint más, nyilvánosan hozzáférhető forrásokból, például a Globális Kereskedelmi Atlaszból (a továbbiakban: GTA) származó adatok (16). |
| --- | --- |

(34)

Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: a felülvizsgálat iránti kérelmekben megadott, illetve az együttműködő felektől (nevezetesen a kérelmezőtől) a vizsgálat során kapott információk, valamint más, nyilvánosan hozzáférhető forrásokból, például a Globális Kereskedelmi Atlaszból (a továbbiakban: GTA) származó adatok (16).

16

3.1.2.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a Kínából származó nátrium-ciklamát behozatalával összefüggésben

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a Kínából származó nátrium-ciklamát behozatalával összefüggésben

| (35) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
| --- | --- |

(35)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

| (36) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(36)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (37) | A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság 2022. június 10-én tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(37)

A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság 2022. június 10-én tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

| (38) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Thaiföld megfelelő reprezentatív ország lehet. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(38)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Thaiföld megfelelő reprezentatív ország lehet. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál.

| (39) | A Bizottság 2022. március 8-án feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a nátrium-ciklamát gyártásához felhasznált termelési tényezőket. Ezenkívül a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztására vonatkozó szempontok alapján a Bizottság Argentínát, Malajziát és Thaiföldet jelölte meg lehetséges megfelelő reprezentatív országként. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az első feljegyzéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság 2022. március 8-án feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a nátrium-ciklamát gyártásához felhasznált termelési tényezőket. Ezenkívül a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztására vonatkozó szempontok alapján a Bizottság Argentínát, Malajziát és Thaiföldet jelölte meg lehetséges megfelelő reprezentatív országként. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az első feljegyzéssel kapcsolatban.

| (40) | A Bizottság 2022. május 5-én második feljegyzés (a továbbiakban: a második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. A második feljegyzésben a Bizottság Malajziát jelölte meg megfelelő reprezentatív országként, és tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapításához az Ajinomoto (Malaysia) Berhad (a továbbiakban: Ajinomoto Malaysia) nevű, élelmiszereket, fűszereket és szintetikus édesítőszereket gyártó malajziai vállalatra vonatkozó információkat kívánja felhasználni. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság 2022. május 5-én második feljegyzés (a továbbiakban: a második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. A második feljegyzésben a Bizottság Malajziát jelölte meg megfelelő reprezentatív országként, és tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapításához az Ajinomoto (Malaysia) Berhad (a továbbiakban: Ajinomoto Malaysia) nevű, élelmiszereket, fűszereket és szintetikus édesítőszereket gyártó malajziai vállalatra vonatkozó információkat kívánja felhasználni. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.

3.1.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (41) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

| (42) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

| (43) | Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány és a kínai gyártók együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(43)

Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány és a kínai gyártók együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.1.3.1.   A jelentős torzulások fennállása

| (44) | A Bizottság a Kínából származó aceszulfám-kálium vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálat (17) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását a kínai vegyipari és petrolkémiai ágazatban. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság a Kínából származó aceszulfám-kálium vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálat (17) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását a kínai vegyipari és petrolkémiai ágazatban. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

17

| (45) | Az említett vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (18). |
| --- | --- |

(45)

Az említett vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (18).

18

| (46) | Az aceszulfám-káliumra vonatkozó vizsgálat keretében a Bizottság a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy továbbra is megfigyelhető volt a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona (19). |
| --- | --- |

(46)

Az aceszulfám-káliumra vonatkozó vizsgálat keretében a Bizottság a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy továbbra is megfigyelhető volt a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona (19).

19

| (47) | Ezenfelül a Bizottság megállapította, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben volt, hogy befolyást gyakorolhatott az árakra és a költségekre (20). |
| --- | --- |

(47)

Ezenfelül a Bizottság megállapította, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben volt, hogy befolyást gyakorolhatott az árakra és a költségekre (20).

20

| (48) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Ezenfelül a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (21). |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Ezenfelül a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (21).

21

| (49) | Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (22). |
| --- | --- |

(49)

Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (22).

22

| (50) | Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése (23) értelmében a vegyipari ágazatban torzultak a bérköltségek, valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalatok tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (24). |
| --- | --- |

(50)

Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése (23) értelmében a vegyipari ágazatban torzultak a bérköltségek, valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalatok tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (24).

23

24

| (51) | A kínai vegyipari ágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. |
| --- | --- |

(51)

A kínai vegyipari ágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott.

| (52) | A Bizottság az elemzést a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a Bizottság a Kínában fennálló jelentős torzulásokról szóló, a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentéséből (25) (a továbbiakban: a jelentés) származtak. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság az elemzést a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a Bizottság a Kínában fennálló jelentős torzulásokról szóló, a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentéséből (25) (a továbbiakban: a jelentés) származtak.

25

| (53) | A kérelem ebben az esetben a jelentésre és különösen a kínai vegyipari ágazatot bemutató 16. fejezetre hivatkozott. |
| --- | --- |

(53)

A kérelem ebben az esetben a jelentésre és különösen a kínai vegyipari ágazatot bemutató 16. fejezetre hivatkozott.

| (54) | A Bizottság a kérelemben foglalt információkat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság a kérelemben foglalt információkat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

| (55) | A vegyipari ágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona és ellenőrzése (26). Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőreinek egyike sem tanúsított együttműködést a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú nátrium-ciklamát-gyártók pontos aránya nem állapítható meg. |
| --- | --- |

(55)

A vegyipari ágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona és ellenőrzése (26). Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőreinek egyike sem tanúsított együttműködést a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú nátrium-ciklamát-gyártók pontos aránya nem állapítható meg.

26

| (56) | A Bizottság azonban megállapította, hogy számos kínai nátrium-ciklamát-gyártó állami tulajdonban van – ilyen például a Tianjin North Food Co. Ltd., amely 100 %-ban a Tianjin Bohai Light Industry Investment Group Co. állami tulajdonú vállalat ellenőrzése alatt áll (27). |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság azonban megállapította, hogy számos kínai nátrium-ciklamát-gyártó állami tulajdonban van – ilyen például a Tianjin North Food Co. Ltd., amely 100 %-ban a Tianjin Bohai Light Industry Investment Group Co. állami tulajdonú vállalat ellenőrzése alatt áll (27).

27

| (57) | Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre, a vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a Kínai Kommunista Párt (KKP) és a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártó vállalatok között személyes kapcsolat áll fenn. A fent említett Tianjin North Food Co. Ltd. vállalatban például az igazgatótanács elnöke egyidejűleg a vállalat pártszervezetének titkári pozícióját is betölti (28). |
| --- | --- |

(57)

Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre, a vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a Kínai Kommunista Párt (KKP) és a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártó vállalatok között személyes kapcsolat áll fenn. A fent említett Tianjin North Food Co. Ltd. vállalatban például az igazgatótanács elnöke egyidejűleg a vállalat pártszervezetének titkári pozícióját is betölti (28).

28

| (58) | A vegyipari ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. Mint bármely más kínai ágazatban, ezek a gyártók is arra kényszerülnek, hogy pártépítő tevékenység helyszínéül szolgáljanak, továbbá szoros kapcsolatot ápoljanak a KKP-vel és annak ideológiájával. Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik a nátrium-ciklamát-ágazat működésébe. |
| --- | --- |

(58)

A vegyipari ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. Mint bármely más kínai ágazatban, ezek a gyártók is arra kényszerülnek, hogy pártépítő tevékenység helyszínéül szolgáljanak, továbbá szoros kapcsolatot ápoljanak a KKP-vel és annak ideológiájával. Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik a nátrium-ciklamát-ágazat működésébe.

| (59) | A vizsgálat először a Tianjin Bohai Light Industry Group vállalaton belül tárt fel pártépítő tevékenységet. A vállalat weboldala a Csoport fegyelmi bizottságának egy 2021. áprilisi ülésére hivatkozva kimondja, hogy „a vállalatcsoport fegyelmi bizottsága megszervezte a pártstílus kialakításával, a tiszta kormányzással és a korrupcióellenes tevékenységgel foglalkozó koordinációs csoport ülését, melynek célja a központi ellenőrzéssel és korrigálással kapcsolatos visszajelzések előmozdítása, a Városi Fegyelmi Bizottság és a Városi SASAC-pártbizottság 2021-es Fegyelmi és Felügyeleti Csapatára ruházott főbb feladatok teljeskörű végrehajtása, valamint a vállalatcsoport Stratégiai Fejlesztési Részlegén, Pénzügyi Irányítási Részlegén, Műveletirányítási Részlegén és Megfelelőségkezelési Részlegén foglalkoztatott releváns, felelős elvtársak az állami tulajdonú vállalatok vegyes tulajdonú reformjának végrehajtásával kapcsolatos meghallgatása volt” (29). |
| --- | --- |

(59)

A vizsgálat először a Tianjin Bohai Light Industry Group vállalaton belül tárt fel pártépítő tevékenységet. A vállalat weboldala a Csoport fegyelmi bizottságának egy 2021. áprilisi ülésére hivatkozva kimondja, hogy „a vállalatcsoport fegyelmi bizottsága megszervezte a pártstílus kialakításával, a tiszta kormányzással és a korrupcióellenes tevékenységgel foglalkozó koordinációs csoport ülését, melynek célja a központi ellenőrzéssel és korrigálással kapcsolatos visszajelzések előmozdítása, a Városi Fegyelmi Bizottság és a Városi SASAC-pártbizottság 2021-es Fegyelmi és Felügyeleti Csapatára ruházott főbb feladatok teljeskörű végrehajtása, valamint a vállalatcsoport Stratégiai Fejlesztési Részlegén, Pénzügyi Irányítási Részlegén, Műveletirányítási Részlegén és Megfelelőségkezelési Részlegén foglalkoztatott releváns, felelős elvtársak az állami tulajdonú vállalatok vegyes tulajdonú reformjának végrehajtásával kapcsolatos meghallgatása volt” (29).

29

| (60) | A KKP vezetése iránti hűséget a Párt 100. évfordulója alkalmából a Csoporton belül 2021 júliusában megrendezett ünnepségekkel kapcsolatos alábbi hivatkozás is megerősíti: „Mindenki megerősítette, hogy megingathatatlanul hallgatni kell a Párt szavaira, hálásnak kell lenni a Pártnak és követni kell a Pártot. »Az ünnepségen meghallgattam a Főtitkár fontos beszédét, és rendkívül izgatott voltam. Mindig arra fogok törekedni, hogy továbbadjam a Pártalapítás kiváló szellemét, megvalósítsam az eredeti szándékot, bátran viseljem a küldetés terhét, és ezáltal megfelelően hozzájáruljak a Csoport színvonalas fejlődésének előmozdításához« – mondta Gao Lei, a Boqing Csoport kiemelkedő kommunista párttagja, valamint a Csoport Megfelelőségkezelési Részlegének igazgatóhelyettese” (30). |
| --- | --- |

(60)

A KKP vezetése iránti hűséget a Párt 100. évfordulója alkalmából a Csoporton belül 2021 júliusában megrendezett ünnepségekkel kapcsolatos alábbi hivatkozás is megerősíti: „Mindenki megerősítette, hogy megingathatatlanul hallgatni kell a Párt szavaira, hálásnak kell lenni a Pártnak és követni kell a Pártot. »Az ünnepségen meghallgattam a Főtitkár fontos beszédét, és rendkívül izgatott voltam. Mindig arra fogok törekedni, hogy továbbadjam a Pártalapítás kiváló szellemét, megvalósítsam az eredeti szándékot, bátran viseljem a küldetés terhét, és ezáltal megfelelően hozzájáruljak a Csoport színvonalas fejlődésének előmozdításához« – mondta Gao Lei, a Boqing Csoport kiemelkedő kommunista párttagja, valamint a Csoport Megfelelőségkezelési Részlegének igazgatóhelyettese” (30).

30

| (61) | A KKP beavatkozásai azonban nem korlátozódnak az állami tulajdonú vállalatokra. A vizsgálat rámutatott, hogy a Párt felügyeleti és szakpolitikai iránymutatási szerepe a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed. Erre jó példát szolgáltat egy, a Jianan körzet hatóságai által a Nemzeti Xuchangi Gazdasági és Technológiai Fejlesztési Övezettel (31) kapcsolatban közzétett cikk (32): „A városi pártbizottság titkára felkereste a Nemzeti Xuchangi Gazdasági és Technológiai Fejlesztési Övezetet, és megvizsgálta a kulcsfontosságú projektek építését [...] Részletekbe menően érdeklődött a megrendelésekről, az alkatrészek beszerzéséről stb. [...] A Ruida Food Additives Co., Ltd. évi 15 000 tonna nátrium-ciklamát előállításának helyet adó projekthelyszínén a Tianjin Pharmaceutical Group (állami tulajdonú vállalat) többször is méltatta Xuchang kiváló üzleti környezetét. [A városi pártbizottság titkára] kifejezte reményét, hogy a Tianjin Pharmaceutical Group beruházói bizalma megerősödik, és a Csoport Xuchangot választja támogatási pontként. [...] Korszerű gyártási agglomerációs övezetként és regionális gazdasági növekedési pólusként a Nemzeti Xuchangi Gazdasági és Technológiai Fejlesztési Övezetnek teljeskörűen meg kell valósítania Hszi Csin-ping a kínai típusú szocialista gazdaság új korszakával kapcsolatos gazdasági elképzelését, teljes mértékben és pontosan meg kell valósítania az új fejlesztési koncepciót, mindig tisztán kell látnia, valamint fokoznia kell a felelősségérzetet és a válság érzetét. A »kettős forgalmazás« új fejlesztési mintája alapján meg kell erősítenie a kulcsfontosságú iparágak tervezését, és a fejlesztési potenciál fokozására kell összpontosítania”. A KKP az ipari terület által követendő iparpolitikájában a magántulajdonú nátrium-ciklamát-gyártóra, a – 100 %-ban a Ruida Bio-Technology (33), (34) tulajdonában álló – Xuchang Ruida Food Additives vállalatra való közvetlen utalás jól szemlélteti a Párt által az egyes gazdasági szereplők üzleti magatartására a tulajdoni viszonyoktól függetlenül gyakorolt befolyást. |
| --- | --- |

(61)

A KKP beavatkozásai azonban nem korlátozódnak az állami tulajdonú vállalatokra. A vizsgálat rámutatott, hogy a Párt felügyeleti és szakpolitikai iránymutatási szerepe a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed. Erre jó példát szolgáltat egy, a Jianan körzet hatóságai által a Nemzeti Xuchangi Gazdasági és Technológiai Fejlesztési Övezettel (31) kapcsolatban közzétett cikk (32): „A városi pártbizottság titkára felkereste a Nemzeti Xuchangi Gazdasági és Technológiai Fejlesztési Övezetet, és megvizsgálta a kulcsfontosságú projektek építését [...] Részletekbe menően érdeklődött a megrendelésekről, az alkatrészek beszerzéséről stb. [...] A Ruida Food Additives Co., Ltd. évi 15 000 tonna nátrium-ciklamát előállításának helyet adó projekthelyszínén a Tianjin Pharmaceutical Group (állami tulajdonú vállalat) többször is méltatta Xuchang kiváló üzleti környezetét. [A városi pártbizottság titkára] kifejezte reményét, hogy a Tianjin Pharmaceutical Group beruházói bizalma megerősödik, és a Csoport Xuchangot választja támogatási pontként. [...] Korszerű gyártási agglomerációs övezetként és regionális gazdasági növekedési pólusként a Nemzeti Xuchangi Gazdasági és Technológiai Fejlesztési Övezetnek teljeskörűen meg kell valósítania Hszi Csin-ping a kínai típusú szocialista gazdaság új korszakával kapcsolatos gazdasági elképzelését, teljes mértékben és pontosan meg kell valósítania az új fejlesztési koncepciót, mindig tisztán kell látnia, valamint fokoznia kell a felelősségérzetet és a válság érzetét. A »kettős forgalmazás« új fejlesztési mintája alapján meg kell erősítenie a kulcsfontosságú iparágak tervezését, és a fejlesztési potenciál fokozására kell összpontosítania”. A KKP az ipari terület által követendő iparpolitikájában a magántulajdonú nátrium-ciklamát-gyártóra, a – 100 %-ban a Ruida Bio-Technology (33), (34) tulajdonában álló – Xuchang Ruida Food Additives vállalatra való közvetlen utalás jól szemlélteti a Párt által az egyes gazdasági szereplők üzleti magatartására a tulajdoni viszonyoktól függetlenül gyakorolt befolyást.

31

32

33

34

| (62) | Megállapításra került továbbá, hogy a nátrium-ciklamát-ágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. Az élelmiszer-adalékanyagok (mint például a felülvizsgálat tárgyát képező termék) az élelmiszer-biztonsági politika szempontjából nélkülözhetetlenek, és ezt az Élelmiszertechnológiai Innovációról szóló tizenharmadik ötéves terv (35) is tükrözi. A vegyi szintetikus édesítőszerek az ipar strukturális kiigazításáról közreadott útmutató katalógusának 2019. évi verziójában (36) is szerepelnek, ezért azokra érvényesek a vonatkozó, hatályban lévő kormányzati politikák. |
| --- | --- |

(62)

Megállapításra került továbbá, hogy a nátrium-ciklamát-ágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. Az élelmiszer-adalékanyagok (mint például a felülvizsgálat tárgyát képező termék) az élelmiszer-biztonsági politika szempontjából nélkülözhetetlenek, és ezt az Élelmiszertechnológiai Innovációról szóló tizenharmadik ötéves terv (35) is tükrözi. A vegyi szintetikus édesítőszerek az ipar strukturális kiigazításáról közreadott útmutató katalógusának 2019. évi verziójában (36) is szerepelnek, ezért azokra érvényesek a vonatkozó, hatályban lévő kormányzati politikák.

35

36

| (63) | Az állam a nátrium-ciklamát előállításához felhasznált inputok piacán is beavatkozik, különös tekintettel a villamos energia-piacára. Bár a nátrium-ciklamát előállításához felhasznált egyik fő input a villamos energia, a villamosenergia-árak Kínában nem a piaci feltételeken alapulnak, és a jelentésben megállapítottak szerint (a központi árazási, árdifferenciálási és közvetlen villamosenergia-vásárlási gyakorlatok miatt) jelentős torzulások érik őket (37). |
| --- | --- |

(63)

Az állam a nátrium-ciklamát előállításához felhasznált inputok piacán is beavatkozik, különös tekintettel a villamos energia-piacára. Bár a nátrium-ciklamát előállításához felhasznált egyik fő input a villamos energia, a villamosenergia-árak Kínában nem a piaci feltételeken alapulnak, és a jelentésben megállapítottak szerint (a központi árazási, árdifferenciálási és közvetlen villamosenergia-vásárlási gyakorlatok miatt) jelentős torzulások érik őket (37).

37

| (64) | Jóllehet a kínai energiapiac számos változáson és reformon ment keresztül, az energiarendszer szempontjából releváns árak némelyike továbbra sem piaci alapú. A kormány elismeri, hogy az árakat jelenleg is nagyrészt az állam kontrollálja: „A villamos energia árának jelenlegi kezelése továbbra is az állam által meghatározott árakon alapul. Az árak kiigazítása gyakran elmarad a költségek változásától, és nehéz kellő időben, észszerűen tükrözni a villamosenergia-fogyasztási költségeket [...] A villamos energia értékesítésére vonatkozóan még nem került kialakításra hatékony versenymechanizmus, a villamosenergia-termelő vállalatok közötti piaci ügyletek korlátozottak, és nehéz bevonni a piac döntő szerepét az erőforrások elosztásába” (38). |
| --- | --- |

(64)

Jóllehet a kínai energiapiac számos változáson és reformon ment keresztül, az energiarendszer szempontjából releváns árak némelyike továbbra sem piaci alapú. A kormány elismeri, hogy az árakat jelenleg is nagyrészt az állam kontrollálja: „A villamos energia árának jelenlegi kezelése továbbra is az állam által meghatározott árakon alapul. Az árak kiigazítása gyakran elmarad a költségek változásától, és nehéz kellő időben, észszerűen tükrözni a villamosenergia-fogyasztási költségeket [...] A villamos energia értékesítésére vonatkozóan még nem került kialakításra hatékony versenymechanizmus, a villamosenergia-termelő vállalatok közötti piaci ügyletek korlátozottak, és nehéz bevonni a piac döntő szerepét az erőforrások elosztásába” (38).

38

| (65) | Ahogy azt számos későbbi adminisztratív dokumentum is mutatja, a piacnak ez az állam által előidézett gyengesége a piac irányítását célzó további kísérletek kiindulópontja. 2020 novemberében például a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közzétette a 2021. évi közép- és hosszú távú villamosenergia-szerződések aláírásának előmozdításáról szóló közleményét (39). |
| --- | --- |

(65)

Ahogy azt számos későbbi adminisztratív dokumentum is mutatja, a piacnak ez az állam által előidézett gyengesége a piac irányítását célzó további kísérletek kiindulópontja. 2020 novemberében például a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közzétette a 2021. évi közép- és hosszú távú villamosenergia-szerződések aláírásának előmozdításáról szóló közleményét (39).

a 2021. évi közép- és hosszú távú villamosenergia-szerződések aláírásának előmozdításáról szóló közleményét

39

| (66) | A dokumentum felszólítja „a helyi önkormányzatok illetékes részlegeit, [...] hogy igyekezzenek biztosítani, hogy a szerződés szerinti villamosenergia-mennyiség ne legyen alacsonyabb az elmúlt három év átlagos volumenének 80 %-ánál”, az árazás tekintetében pedig „a helyi piaci szabályozás keretében alakítsanak ki egy eltéréselszámolási mechanizmust [...], amellyel kezelni tudják a szerződés szerinti árammennyiség és a tényleges fogyasztás közötti eltéréseket”, valamint „fejlesszék a közép- és hosszú távú tranzakciós ármechanizmust. Minden helység köteles szigorúan érvényesíteni a kormány által jóváhagyott villamos áram-szállítási és -elosztási árakat”. |
| --- | --- |

(66)

A dokumentum felszólítja „a helyi önkormányzatok illetékes részlegeit, [...] hogy igyekezzenek biztosítani, hogy a szerződés szerinti villamosenergia-mennyiség ne legyen alacsonyabb az elmúlt három év átlagos volumenének 80 %-ánál”, az árazás tekintetében pedig „a helyi piaci szabályozás keretében alakítsanak ki egy eltéréselszámolási mechanizmust [...], amellyel kezelni tudják a szerződés szerinti árammennyiség és a tényleges fogyasztás közötti eltéréseket”, valamint „fejlesszék a közép- és hosszú távú tranzakciós ármechanizmust. Minden helység köteles szigorúan érvényesíteni a kormány által jóváhagyott villamos áram-szállítási és -elosztási árakat”.

| (67) | A közlemény a végrehajtásra vonatkozó egyedi rendelkezéseket is tartalmaz, ilyen többek között a szerződések aláírásához vezető folyamat nyomon követésére szolgáló mechanizmus létrehozása, vagy a szerződések nyomon követésének, közzétételének és végrehajtásának megerősítése (40). |
| --- | --- |

(67)

A közlemény a végrehajtásra vonatkozó egyedi rendelkezéseket is tartalmaz, ilyen többek között a szerződések aláírásához vezető folyamat nyomon követésére szolgáló mechanizmus létrehozása, vagy a szerződések nyomon követésének, közzétételének és végrehajtásának megerősítése (40).

40

| (68) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a vegyipari ágazatban való, a (49) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira. |
| --- | --- |

(68)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a vegyipari ágazatban való, a (49) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

| (69) | A vegyipari ágazatra a (50) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. |
| --- | --- |

(69)

A vegyipari ágazatra a (50) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek.

| (70) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az (50) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a vegyipari ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(70)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az (50) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a vegyipari ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (71) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(71)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (72) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. |
| --- | --- |

(72)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás.

| (73) | A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes területén érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(73)

A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes területén érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (74) | Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett gyártók nem nyújtottak be ellentétes értelmű bizonyítékot vagy érveket. |
| --- | --- |

(74)

Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett gyártók nem nyújtottak be ellentétes értelmű bizonyítékot vagy érveket.

| (75) | Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – a felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. |
| --- | --- |

(75)

Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – a felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei.

| (76) | Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(76)

Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (77) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.1.3.2.   Reprezentatív ország

3.1.3.2.1.   Általános megjegyzések

| (78) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (41), |
| --- | --- | --- |

(78)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (41),

41

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (42), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (42),

42

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (79) | A (39) és (40) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához: a termelési tényezőkre vonatkozó első, 2022. március 8-i feljegyzést és a termelési tényezőkre vonatkozó második, 2022. május 5-i feljegyzést. E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Malajziát szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(79)

A (39) és (40) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához: a termelési tényezőkre vonatkozó első, 2022. március 8-i feljegyzést és a termelési tényezőkre vonatkozó második, 2022. május 5-i feljegyzést. E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Malajziát szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

3.1.3.2.2.   A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

| (80) | A termelési tényezőkkel kapcsolatos első feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy a nátrium-ciklamátot látszólag nem állítják elő egyetlen olyan országban sem, amelynek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínához a (78) preambulumbekezdésben említett kritériumok szerint. A terméket kizárólag Kínában, Indonéziában és az EU-ban gyártják. |
| --- | --- |

(80)

A termelési tényezőkkel kapcsolatos első feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy a nátrium-ciklamátot látszólag nem állítják elő egyetlen olyan országban sem, amelynek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínához a (78) preambulumbekezdésben említett kritériumok szerint. A terméket kizárólag Kínában, Indonéziában és az EU-ban gyártják.

| (81) | Ennek eredményeképpen a Bizottság megvizsgálta, hogy megállapítható-e a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék előállítása. A Bizottság következésképpen jelezte, hogy a nátrium-ciklamáttal azonos kategóriába tartozó édesítőszerek, ízesítőanyagok és élelmiszer-adalékanyagok termelését fogja figyelembe venni az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges, megfelelő reprezentatív ország meghatározásához. |
| --- | --- |

(81)

Ennek eredményeképpen a Bizottság megvizsgálta, hogy megállapítható-e a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék előállítása. A Bizottság következésképpen jelezte, hogy a nátrium-ciklamáttal azonos kategóriába tartozó édesítőszerek, ízesítőanyagok és élelmiszer-adalékanyagok termelését fogja figyelembe venni az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges, megfelelő reprezentatív ország meghatározásához.

| (82) | A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság Argentínát, Malajziát és Thaiföldet jelölte meg olyan országként, amelyről ismert, hogy azonos általános kategóriába tartozó termékeket gyárt, és amelynek gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, vagyis bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. |
| --- | --- |

(82)

A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság Argentínát, Malajziát és Thaiföldet jelölte meg olyan országként, amelyről ismert, hogy azonos általános kategóriába tartozó termékeket gyárt, és amelynek gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, vagyis bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik.

3.1.3.2.3.   A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (83) | Az első feljegyzésben a Bizottság Argentínában és Malajziában egy-egy, Thaiföldön pedig négy olyan vállalatot azonosított be, amelyekre vonatkozóan könnyen hozzáférhetőek a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó termékekkel kapcsolatos pénzügyi információk a Dun and Bradstreet adatbázisban (43) vagy a vállalat weboldalán. |
| --- | --- |

(83)

Az első feljegyzésben a Bizottság Argentínában és Malajziában egy-egy, Thaiföldön pedig négy olyan vállalatot azonosított be, amelyekre vonatkozóan könnyen hozzáférhetőek a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó termékekkel kapcsolatos pénzügyi információk a Dun and Bradstreet adatbázisban (43) vagy a vállalat weboldalán.

43

| (84) | Argentínát illetően a Bizottság egy, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, a nátrium-ciklamáttal azonos általános kategóriába tartozó termékeket előállító gyártóval, a Laboratorios Argentinos Farmesa vállalattal kapcsolatban talált könnyen hozzáférhető pénzügyi információkat a 2020. évi Dun and Bradstreet adatbázisban, közzétett pénzügyi kimutatásokat azonban nem talált. |
| --- | --- |

(84)

Argentínát illetően a Bizottság egy, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, a nátrium-ciklamáttal azonos általános kategóriába tartozó termékeket előállító gyártóval, a Laboratorios Argentinos Farmesa vállalattal kapcsolatban talált könnyen hozzáférhető pénzügyi információkat a 2020. évi Dun and Bradstreet adatbázisban, közzétett pénzügyi kimutatásokat azonban nem talált.

| (85) | Malajzia esetében a Bizottság egy, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó termékeket előállító gyártóval, az Ajinomoto Malaysia vállalattal kapcsolatban talált a 2018., 2019., 2020. és 2021. március 31-én véget érő pénzügyi évek tekintetében könnyen hozzáférhető, közzétett pénzügyi beszámolókat (44), valamint a Dun and Bradstreet adatbázisban könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokat. |
| --- | --- |

(85)

Malajzia esetében a Bizottság egy, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó termékeket előállító gyártóval, az Ajinomoto Malaysia vállalattal kapcsolatban talált a 2018., 2019., 2020. és 2021. március 31-én véget érő pénzügyi évek tekintetében könnyen hozzáférhető, közzétett pénzügyi beszámolókat (44), valamint a Dun and Bradstreet adatbázisban könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokat.

44

| (86) | Thaiföld esetében a Bizottság három, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó termékeket előállító gyártóval kapcsolatban talált a Dun and Bradstreet adatbázisban könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokat – egyik esetében a 2020. december 31-én véget érő pénzügyi év, a másik kettő esetében a 2021. március 31-én véget érő pénzügyi év tekintetében. Ezenfelül a Bizottság az Ajinomoto Company (Thailand) Ltd. vállalattal kapcsolatban is talált a 2021. március 31-én véget érő pénzügyi év tekintetében könnyen hozzáférhető adatoka, az Ajinomoto Company (Thailand) Ltd. vállalat pénzügyi információit azonban az Ajinomoto Group éves jelentése foglalta magában, és az Ajinomoto Company (Thailand) vállalatra vonatkozóan nem került sor különálló nyilatkozatra. A másik három thaiföldi vállalatra vonatkozó adatok nem kerültek felhasználásra, mivel azok vagy nem fedték le a felülvizsgálati időszak jelentős részét, vagy a vállalatok nem tették elérhetővé a weboldalukon a teljes auditált pénzügyi beszámolóikat. |
| --- | --- |

(86)

Thaiföld esetében a Bizottság három, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó termékeket előállító gyártóval kapcsolatban talált a Dun and Bradstreet adatbázisban könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokat – egyik esetében a 2020. december 31-én véget érő pénzügyi év, a másik kettő esetében a 2021. március 31-én véget érő pénzügyi év tekintetében. Ezenfelül a Bizottság az Ajinomoto Company (Thailand) Ltd. vállalattal kapcsolatban is talált a 2021. március 31-én véget érő pénzügyi év tekintetében könnyen hozzáférhető adatoka, az Ajinomoto Company (Thailand) Ltd. vállalat pénzügyi információit azonban az Ajinomoto Group éves jelentése foglalta magában, és az Ajinomoto Company (Thailand) vállalatra vonatkozóan nem került sor különálló nyilatkozatra. A másik három thaiföldi vállalatra vonatkozó adatok nem kerültek felhasználásra, mivel azok vagy nem fedték le a felülvizsgálati időszak jelentős részét, vagy a vállalatok nem tették elérhetővé a weboldalukon a teljes auditált pénzügyi beszámolóikat.

| (87) | A Bizottság a fentiek fényében úgy ítélte meg, hogy az Ajinomoto Malaysia malajziai vállalat vonatkozásában rendelkezésre álló pénzügyi információk jelentenék a rendes érték számtani képzéséhez szükséges SGA-költségek és nyereség megállapításának legmegfelelőbb forrását. A felülvizsgálati időszak 9 hónapjára kiterjedő auditált pénzügyi kimutatások az Ajinomoto Malaysia esetében könnyen elérhetőek, és lehetővé teszik rendes érték képzéséhez az SGA-költségek és a haszonkulcs megbízható kiszámítását. Ezenfelül az Ajinomoto Malaysia egy nagyméretű vállalat, amely jelentős mennyiségben állít elő a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó termékeket. Másrészről a fentiekben kifejtettek szerint az Ajinomoto Company (Thailand) vállalatra vonatkozó információk csoportszinten kerültek összevonásra, és az Ajinomoto Thailand vállalatra vonatkozó pénzügyi adatokat illetően nem került sor különálló nyilatkozatra. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság a fentiek fényében úgy ítélte meg, hogy az Ajinomoto Malaysia malajziai vállalat vonatkozásában rendelkezésre álló pénzügyi információk jelentenék a rendes érték számtani képzéséhez szükséges SGA-költségek és nyereség megállapításának legmegfelelőbb forrását. A felülvizsgálati időszak 9 hónapjára kiterjedő auditált pénzügyi kimutatások az Ajinomoto Malaysia esetében könnyen elérhetőek, és lehetővé teszik rendes érték képzéséhez az SGA-költségek és a haszonkulcs megbízható kiszámítását. Ezenfelül az Ajinomoto Malaysia egy nagyméretű vállalat, amely jelentős mennyiségben állít elő a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó termékeket. Másrészről a fentiekben kifejtettek szerint az Ajinomoto Company (Thailand) vállalatra vonatkozó információk csoportszinten kerültek összevonásra, és az Ajinomoto Thailand vállalatra vonatkozó pénzügyi adatokat illetően nem került sor különálló nyilatkozatra.

| (88) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az Ajinomoto Malaysia az ízesítőanyagokra és az élelmiszer-adalékanyagokra is kiterjedő pénzügyi adatai megfelelőek voltak e felülvizsgálathoz. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az Ajinomoto Malaysia az ízesítőanyagokra és az élelmiszer-adalékanyagokra is kiterjedő pénzügyi adatai megfelelőek voltak e felülvizsgálathoz.

| (89) | A Bizottság elemezte ezenfelül a fő termelési tényezők Argentínába, Malajziába és Thaiföldre érkező behozatalát is. Megjegyezte továbbá, hogy a nátrium-ciklamát bizonyos termelési tényezői esetében a nyersanyagok Argentínába, Malajziába és Thaiföldre irányuló behozatalának jelentős része Kínából származott. Az aktív szén tekintetében mindhárom ország esetében jelentősek voltak a kínai mennyiségek. A szulfaminsav tekintetében a mennyiségek Argentína és Thaiföld esetében voltak jelentősek. A ciklohexilamin tekintetében a mennyiségek Malajzia és Thaiföld esetében voltak jelentősek. Ezenfelül a sósav tekintetében Thaiföld esetében beszélhetünk jelentős mennyiségekről. Ez volt a helyzet más lehetséges reprezentatív országok, például Brazília, a Fülöp-szigetek, Peru, Oroszország, Kazahsztán, Törökország és Dél-Afrika esetében is, amelyekre vonatkozóan a Bizottság azonban nem talált olyan, hasonló termékeket előállító gyártókat, melyekre vonatkozóan rendelkezésre állnának könnyen hozzáférhető pénzügyi információk. Mexikó és Kolumbia e három termelési tényező más országokból érkező behozatalának észszerű volumenéről számolt be. A Bizottság azonban nem talált olyan, ezekben az országokban hasonló termékeket előállító gyártókat, melyekre vonatkozóan rendelkezésre állnak könnyen hozzáférhető pénzügyi információk. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság elemezte ezenfelül a fő termelési tényezők Argentínába, Malajziába és Thaiföldre érkező behozatalát is. Megjegyezte továbbá, hogy a nátrium-ciklamát bizonyos termelési tényezői esetében a nyersanyagok Argentínába, Malajziába és Thaiföldre irányuló behozatalának jelentős része Kínából származott. Az aktív szén tekintetében mindhárom ország esetében jelentősek voltak a kínai mennyiségek. A szulfaminsav tekintetében a mennyiségek Argentína és Thaiföld esetében voltak jelentősek. A ciklohexilamin tekintetében a mennyiségek Malajzia és Thaiföld esetében voltak jelentősek. Ezenfelül a sósav tekintetében Thaiföld esetében beszélhetünk jelentős mennyiségekről. Ez volt a helyzet más lehetséges reprezentatív országok, például Brazília, a Fülöp-szigetek, Peru, Oroszország, Kazahsztán, Törökország és Dél-Afrika esetében is, amelyekre vonatkozóan a Bizottság azonban nem talált olyan, hasonló termékeket előállító gyártókat, melyekre vonatkozóan rendelkezésre állnának könnyen hozzáférhető pénzügyi információk. Mexikó és Kolumbia e három termelési tényező más országokból érkező behozatalának észszerű volumenéről számolt be. A Bizottság azonban nem talált olyan, ezekben az országokban hasonló termékeket előállító gyártókat, melyekre vonatkozóan rendelkezésre állnak könnyen hozzáférhető pénzügyi információk.

| (90) | Ezért bár az említett termelési tényezők Kínából érkező behozatalának magas volumene torzító hatással lehet a más országokból érkező behozatal árára, tekintettel arra, hogy a jelenlegi vizsgálat az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat, amelyhez nem szükséges a dömpingkülönbözet pontos kiszámítása, hanem elegendő a dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítása, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Kínából érkező behozatal magas volumene ellenére felhasználhatja ebben az esetben a (100) preambulumbekezdésben ismertetett módszertan alapján a más országok által alkalmazott importárat. |
| --- | --- |

(90)

Ezért bár az említett termelési tényezők Kínából érkező behozatalának magas volumene torzító hatással lehet a más országokból érkező behozatal árára, tekintettel arra, hogy a jelenlegi vizsgálat az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat, amelyhez nem szükséges a dömpingkülönbözet pontos kiszámítása, hanem elegendő a dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítása, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Kínából érkező behozatal magas volumene ellenére felhasználhatja ebben az esetben a (100) preambulumbekezdésben ismertetett módszertan alapján a más országok által alkalmazott importárat.

| (91) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Malajziát kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni, valamint az Ajinomoto (Malaysia) Berhad pénzügyi adatait kívánja tekintetbe venni. |
| --- | --- |

(91)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Malajziát kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni, valamint az Ajinomoto (Malaysia) Berhad pénzügyi adatait kívánja tekintetbe venni.

| (92) | Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Malajzia mint reprezentatív ország és az Ajinomoto (Malaysia) Berhad mint a reprezentatív országban működő gyártó megfelelőségéről. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(92)

Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Malajzia mint reprezentatív ország és az Ajinomoto (Malaysia) Berhad mint a reprezentatív országban működő gyártó megfelelőségéről. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.

3.1.3.2.4.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (93) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Malajzia megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(93)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Malajzia megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.1.3.2.5.   Következtetés

| (94) | A fenti elemzés alapján Malajzia teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(94)

A fenti elemzés alapján Malajzia teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

3.1.3.3.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (95) | Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra nézve. |
| --- | --- |

(95)

Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra nézve.

| (96) | Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. Ezenkívül a Bizottság kijelentette, hogy a torzulásmentes munkaerőköltségek megállapításához a Munkaerőpiaci Információs és Elemző Intézet (ILMIA) (45) adatait, a villamosenergia-költségek megállapításához pedig a Tenaga Nasional Berhad (TNB) villamosenergia-vállalat weboldalán (46) közzétett, villamosenergia-árakra vonatkozó információkat fogja felhasználni. A földgázárakkal kapcsolatos statisztikákhoz a Malajziai Energiaügyi Bizottság (Suruhanjaya Tenaga) weboldalán (47) a rendszeres sajtóközleményekben közzétett adatokat használja fel. |
| --- | --- |

(96)

Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. Ezenkívül a Bizottság kijelentette, hogy a torzulásmentes munkaerőköltségek megállapításához a Munkaerőpiaci Információs és Elemző Intézet (ILMIA) (45) adatait, a villamosenergia-költségek megállapításához pedig a Tenaga Nasional Berhad (TNB) villamosenergia-vállalat weboldalán (46) közzétett, villamosenergia-árakra vonatkozó információkat fogja felhasználni. A földgázárakkal kapcsolatos statisztikákhoz a Malajziai Energiaügyi Bizottság (Suruhanjaya Tenaga) weboldalán (47) a rendszeres sajtóközleményekben közzétett adatokat használja fel.

45

46

47

3.1.3.3.1.   Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

3.1.3.3.1.1.   Termelési tényezők

| (97) | A kérelmező által benyújtott kérelem és az azt követően szolgáltatott összes információ, valamint az ellenőrző látogatások keretében összegyűjtött adatok figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  A nátrium-ciklamát termelési tényezői









  Termelési tényező | Malajziában alkalmazott árukód | Torzulástól mentes érték | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Sósav | 28061000
  28061010
  28061020 | 3,29 CNY | kg |
| Szulfaminsav | 28111920 | 7,09 CNY | kg |
| Ciklohexil-amin | 29213000 | 26,97 CNY | kg |
| Nátrium-hidroxid | 28151200 | 1,15 CNY | kg |
| Aktív szén | 38021000 | 18,89 CNY | kg |
| Munkaerő |
| Közvetlen és közvetett munkaerőköltség a feldolgozóiparban | [n.a.] | 53,6 CNY | Óránként |
| Energia |
| Villamos energia | [n.a.] | 0,54 CNY | kWh – villamos energia |
| Gáz | [n.a.] | 0,13 CNY | kWh – gáz |

(97)

A kérelmező által benyújtott kérelem és az azt követően szolgáltatott összes információ, valamint az ellenőrző látogatások keretében összegyűjtött adatok figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

A nátrium-ciklamát termelési tényezői

A nátrium-ciklamát termelési tényezői

Termelési tényező

Malajziában alkalmazott árukód

Torzulástól mentes érték

Mértékegység

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Sósav

28061000

28061010

28061020

3,29 CNY

kg

Szulfaminsav

28111920

7,09 CNY

kg

Ciklohexil-amin

29213000

26,97 CNY

kg

Nátrium-hidroxid

28151200

1,15 CNY

kg

Aktív szén

38021000

18,89 CNY

kg

Munkaerő

Munkaerő

Közvetlen és közvetett munkaerőköltség a feldolgozóiparban

[n.a.]

53,6 CNY

Óránként

Energia

Energia

Villamos energia

[n.a.]

0,54 CNY

kWh – villamos energia

Gáz

[n.a.]

0,13 CNY

kWh – gáz

| (98) | A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. Az ennek az értéknek a megállapítása során alkalmazott módszertanról a (106) preambulumbekezdés szolgál magyarázattal. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. Az ennek az értéknek a megállapítása során alkalmazott módszertanról a (106) preambulumbekezdés szolgál magyarázattal.

Nyersanyagok

Nyersanyagok

| (99) | A nátrium-ciklamát költségszerkezetét főként a nyersanyagok, azaz a különféle vegyi anyagok, valamint az energia költségei határozzák meg. |
| --- | --- |

(99)

A nátrium-ciklamát költségszerkezetét főként a nyersanyagok, azaz a különféle vegyi anyagok, valamint az energia költségei határozzák meg.

| (100) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (48) I. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (44)–(77) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A más harmadik országokból érkező import Kína, valamint más, WTO-tagsággal nem rendelkező országok kizárását követően is reprezentatív maradt. |
| --- | --- |

(100)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (48) I. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (44)–(77) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A más harmadik országokból érkező import Kína, valamint más, WTO-tagsággal nem rendelkező országok kizárását követően is reprezentatív maradt.

48

| (101) | Ezeket az importárakat rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel azonban a (114) preambulumbekezdésben bemutatott ténymegállapításra és a hatályvesztési felülvizsgálat lényegére, vagyis arra, hogy célja nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(101)

Ezeket az importárakat rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel azonban a (114) preambulumbekezdésben bemutatott ténymegállapításra és a hatályvesztési felülvizsgálat lényegére, vagyis arra, hogy célja nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet.

Munkaerő

Munkaerő

| (102) | A Bizottság a malajziai Munkaerőpiaci Információs és Elemző Intézet (Institute of Labour Market Information and Analysis, ILMIA) (49) által közzétett statisztikákat használta fel a malajziai munkabérek meghatározásához, a feldolgozóipari ágazat a vizsgálati időszakban érvényes alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltségére vonatkozó információkat alapul véve. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság a malajziai Munkaerőpiaci Információs és Elemző Intézet (Institute of Labour Market Information and Analysis, ILMIA) (49) által közzétett statisztikákat használta fel a malajziai munkabérek meghatározásához, a feldolgozóipari ágazat a vizsgálati időszakban érvényes alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltségére vonatkozó információkat alapul véve.

49

Villamos energia

Villamos energia

| (103) | A villamos energiának a vállalatokra (ipari felhasználók) vonatkozó malajziai árai megtekinthetők a Tenaga Nasional Berhad (TNB) villamosenergia-vállalat weboldalán (50). A legfrissebb árak 2014. január 1-jén kerültek közzétételre, és a felülvizsgálati időszak során még érvényesek voltak. Az egy kWh-ra vonatkozó villamosenergia-költség megállapításához a Bizottság a nátrium-ciklamát-ágazat szempontjából megfelelőnek ítélt, a középfeszültségű általános ipari fogyasztásra vonatkozó E1-díjszabás árait vette figyelembe. |
| --- | --- |

(103)

A villamos energiának a vállalatokra (ipari felhasználók) vonatkozó malajziai árai megtekinthetők a Tenaga Nasional Berhad (TNB) villamosenergia-vállalat weboldalán (50). A legfrissebb árak 2014. január 1-jén kerültek közzétételre, és a felülvizsgálati időszak során még érvényesek voltak. Az egy kWh-ra vonatkozó villamosenergia-költség megállapításához a Bizottság a nátrium-ciklamát-ágazat szempontjából megfelelőnek ítélt, a középfeszültségű általános ipari fogyasztásra vonatkozó E1-díjszabás árait vette figyelembe.

50

Földgáz

Földgáz

| (104) | A malajziai vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó földgázárat a Malajziai Energiaügyi Bizottság (Suruhanjaya Tenaga) teszi közzé weboldalán (51) a rendszeres sajtóközleményeiben. A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozó, kWh-ra átszámított átlagos ipari gáz-árakat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(104)

A malajziai vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó földgázárat a Malajziai Energiaügyi Bizottság (Suruhanjaya Tenaga) teszi közzé weboldalán (51) a rendszeres sajtóközleményeiben. A Bizottság a felülvizsgálati időszakra vonatkozó, kWh-ra átszámított átlagos ipari gáz-árakat vette figyelembe.

51

3.1.3.3.1.2.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (105) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(105)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

| (106) | A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt adatok alapján a Bizottság megállapította, mekkora részt képviselnek az általános előállítási költségek a teljes előállítási költségen belül. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költségek torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(106)

A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt adatok alapján a Bizottság megállapította, mekkora részt képviselnek az általános előállítási költségek a teljes előállítási költségen belül. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költségek torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére.

| (107) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes, észszerű összegének megállapításakor a Bizottság az Ajinomoto (Malaysia) a 2020. március 31-ével végződő pénzügyi év adataira támaszkodott. A Bizottság a második feljegyzésben az érdekelt felek számára is elérhetővé tette ezeket az adatokat. |
| --- | --- |

(107)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes, észszerű összegének megállapításakor a Bizottság az Ajinomoto (Malaysia) a 2020. március 31-ével végződő pénzügyi év adataira támaszkodott. A Bizottság a második feljegyzésben az érdekelt felek számára is elérhetővé tette ezeket az adatokat.

3.1.3.4.   A rendes érték számítása

| (108) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(108)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (109) | A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a nátrium-ciklamát előállításához felhasznált egyes tényezőkre (az anyagokra és a munkaerőre) vonatkozóan. A Bizottság az ellenőrzés során megvizsgálta a kérelmező által közölt felhasználási arányok helytállóságát. A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban, Malajziában megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a nátrium-ciklamát előállításához felhasznált egyes tényezőkre (az anyagokra és a munkaerőre) vonatkozóan. A Bizottság az ellenőrzés során megvizsgálta a kérelmező által közölt felhasználási arányok helytállóságát. A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban, Malajziában megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel.

| (110) | A meghatározott torzulásmentes gyártási költséget a Bizottság megnövelte a gyártási általános költségekkel, az SGA-költségekkel és a nyereséggel. A gyártási általános költségek megállapítása a kérelmező által a felülvizsgálat iránti kérelemben szolgáltatott adatok alapján történt. Az SGA-költségek és a nyereség megállapítására az Ajinomoto Malaysia a 2021 márciusában véget ért évre vonatkozó, a vállalat auditált beszámolójában foglalt pénzügyi adatok alapján került sor (52). A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte:






  — | a gyártási általános költségekkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek [2–4 %]-ának feleltek meg, |
| --- | --- | --- |

(110)

A meghatározott torzulásmentes gyártási költséget a Bizottság megnövelte a gyártási általános költségekkel, az SGA-költségekkel és a nyereséggel. A gyártási általános költségek megállapítása a kérelmező által a felülvizsgálat iránti kérelemben szolgáltatott adatok alapján történt. Az SGA-költségek és a nyereség megállapítására az Ajinomoto Malaysia a 2021 márciusában véget ért évre vonatkozó, a vállalat auditált beszámolójában foglalt pénzügyi adatok alapján került sor (52). A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte:

52

—

a gyártási általános költségekkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek [2–4 %]-ának feleltek meg,

| — | az SGA-költségekkel, amelyek az Ajinomoto Malaysia által értékesített áruk költségének 34,7 %-át tették ki, valamint |
| --- | --- |

—

az SGA-költségekkel, amelyek az Ajinomoto Malaysia által értékesített áruk költségének 34,7 %-át tették ki, valamint

| — | a nyereség, amely az Ajinomoto Malajzia által értékesített áruk költségének 19,8 %-át tette ki. |
| --- | --- |

—

a nyereség, amely az Ajinomoto Malajzia által értékesített áruk költségének 19,8 %-át tette ki.

| (111) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

3.1.4.   Exportár

Exportár

| (112) | A kínai gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság a Comext adatbázis CIF-árai (Eurostat) alapján, azokat gyártelepi paritásra igazítva állapította meg az exportárat. Ehhez a CIF-árból levonta a (tengeri) szállítási és a biztosítási költségeket, valamint a belföldi fuvarozási költségeket. |
| --- | --- |

(112)

A kínai gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság a Comext adatbázis CIF-árai (Eurostat) alapján, azokat gyártelepi paritásra igazítva állapította meg az exportárat. Ehhez a CIF-árból levonta a (tengeri) szállítási és a biztosítási költségeket, valamint a belföldi fuvarozási költségeket.

3.1.5.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (113) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőek szerint megállapított exportárat. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőek szerint megállapított exportárat.

3.1.6.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (114) | Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 100 %-nál magasabb volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(114)

Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 100 %-nál magasabb volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.2.   Indonézia

Indonézia

3.2.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (115) | A felülvizsgálati időszak alatt a nátrium-ciklamát Indonéziából érkező behozatala gyakorlatilag megszűnt, ezért ez az elhanyagolható volumen nem szolgálhatott alapként a dömping folytatódásának megállapításához. A Bizottság a következő szakaszban elemezte a dömping megismétlődésének valószínűségét. |
| --- | --- |

(115)

A felülvizsgálati időszak alatt a nátrium-ciklamát Indonéziából érkező behozatala gyakorlatilag megszűnt, ezért ez az elhanyagolható volumen nem szolgálhatott alapként a dömping folytatódásának megállapításához. A Bizottság a következő szakaszban elemezte a dömping megismétlődésének valószínűségét.

4.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Kína

Kína

| (116) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping a (114) preambulumbekezdésben foglalt megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. |
| --- | --- |

(116)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping a (114) preambulumbekezdésben foglalt megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e a dömping folytatódása.

| (117) | A kínai gyártók, illetve exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, nevezetesen az (5) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításaira, a felülvizsgálati kérelemben közölt információkra, továbbá a könnyen hozzáférhető információkra és a GTA-ra alapozta az értékelését. A következő elemek vizsgálatára került sor: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje, a harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárak, valamint a harmadik országbeli piacok esetleges felvevőképessége. |
| --- | --- |

(117)

A kínai gyártók, illetve exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, nevezetesen az (5) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításaira, a felülvizsgálati kérelemben közölt információkra, továbbá a könnyen hozzáférhető információkra és a GTA-ra alapozta az értékelését. A következő elemek vizsgálatára került sor: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje, a harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárak, valamint a harmadik országbeli piacok esetleges felvevőképessége.

4.1.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (118) | A kínai exportőrök/gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság kénytelen volt saját kutatására, az előző hatályvesztési felülvizsgálatok keretében összegyűjtött adatokra, a felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt adatokra és a statisztikákra támaszkodni. A kínai termelési kapacitás az elmúlt tíz év során végig évi 75 000–80 000 tonnás szinten maradt (53). |
| --- | --- |

(118)

A kínai exportőrök/gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság kénytelen volt saját kutatására, az előző hatályvesztési felülvizsgálatok keretében összegyűjtött adatokra, a felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt adatokra és a statisztikákra támaszkodni. A kínai termelési kapacitás az elmúlt tíz év során végig évi 75 000–80 000 tonnás szinten maradt (53).

53

| (119) | A Bizottság nem talált a nátrium-ciklamát iránti kínai keresletre vonatkozó, könnyen hozzáférhető információkat. A GTA adatai alapján a harmadik országokba irányuló kínai kivitel a felülvizsgálati időszak alatt évi 23 000 tonna volt. Az együttműködő exportáló gyártó szabad kapacitása a 2016-ban elvégzett dömpingellenes vizsgálat (54) során [5–15 %] volt. Ez a megközelítés konzervatív, mivel nem valószínű, hogy az országos kapacitáskihasználás ilyen magas lenne. Ennek fényében más rendelkezésre álló információ hiányában még ha a kínai kapacitáskihasználás valóban ilyen magas lenne, a Bizottság akkor is úgy ítélte meg, hogy a kínai szabad kapacitás [5–15 %] vagy [3 750–12 000] volt, amely a teljes uniós kereslet [1,05–2,5]-szeresét teszi ki. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság nem talált a nátrium-ciklamát iránti kínai keresletre vonatkozó, könnyen hozzáférhető információkat. A GTA adatai alapján a harmadik országokba irányuló kínai kivitel a felülvizsgálati időszak alatt évi 23 000 tonna volt. Az együttműködő exportáló gyártó szabad kapacitása a 2016-ban elvégzett dömpingellenes vizsgálat (54) során [5–15 %] volt. Ez a megközelítés konzervatív, mivel nem valószínű, hogy az országos kapacitáskihasználás ilyen magas lenne. Ennek fényében más rendelkezésre álló információ hiányában még ha a kínai kapacitáskihasználás valóban ilyen magas lenne, a Bizottság akkor is úgy ítélte meg, hogy a kínai szabad kapacitás [5–15 %] vagy [3 750–12 000] volt, amely a teljes uniós kereslet [1,05–2,5]-szeresét teszi ki.

54

4.1.2.   Az uniós piac vonzereje és a harmadik országok piacaira irányuló kivitel exportárai

Az uniós piac vonzereje és a harmadik országok piacaira irányuló kivitel exportárai

| (120) | Nyilvánvaló volt, hogy az uniós piac vonzó a kínai export számára, tekintettel a felülvizsgálati időszak során a 3. táblázatban kifejtettek szerint [51–66 %-os] uniós piaci részesedést elérő, folyamatos és tömeges jelenlétre a dömpingellenes intézkedések ellenére is. |
| --- | --- |

(120)

Nyilvánvaló volt, hogy az uniós piac vonzó a kínai export számára, tekintettel a felülvizsgálati időszak során a 3. táblázatban kifejtettek szerint [51–66 %-os] uniós piaci részesedést elérő, folyamatos és tömeges jelenlétre a dömpingellenes intézkedések ellenére is.

| (121) | A Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e, hogy a dömpingárak alkalmazása mellett a kínai exportáló gyártók tovább növelik az Unióba irányuló exportértékesítéseiket. Ebből a célból a Bizottság összehasonlította a kínai exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének árait a más harmadik országok piacain alkalmazott árszintekkel. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e, hogy a dömpingárak alkalmazása mellett a kínai exportáló gyártók tovább növelik az Unióba irányuló exportértékesítéseiket. Ebből a célból a Bizottság összehasonlította a kínai exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének árait a más harmadik országok piacain alkalmazott árszintekkel.

| (122) | Az együttműködés hiányában a Bizottság a GTA adatait használta fel. Megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára ([1 807–2 650 EUR/tonna]) magasabb volt, mint a harmadik országokkal szemben alkalmazott kínai átlagos exportár (1 373 EUR/tonna). Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártóknak gazdasági érdekükben állna a harmadik országok helyett az Unióba irányítani a kivitelüket, mivel az uniós piac vonzó a számukra. Ebben az esetben a kínai exportőrök más harmadik országbeli piacok árainál magasabb (de az uniós gazdasági ágazat árainál még így is alacsonyabb) árakon exportálhatnának az Unióba. |
| --- | --- |

(122)

Az együttműködés hiányában a Bizottság a GTA adatait használta fel. Megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára ([1 807–2 650 EUR/tonna]) magasabb volt, mint a harmadik országokkal szemben alkalmazott kínai átlagos exportár (1 373 EUR/tonna). Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártóknak gazdasági érdekükben állna a harmadik országok helyett az Unióba irányítani a kivitelüket, mivel az uniós piac vonzó a számukra. Ebben az esetben a kínai exportőrök más harmadik országbeli piacok árainál magasabb (de az uniós gazdasági ágazat árainál még így is alacsonyabb) árakon exportálhatnának az Unióba.

4.1.3.   Harmadik ország piacainak esetleges felvevőképessége

Harmadik ország piacainak esetleges felvevőképessége

| (123) | Az (EU) 2016/1160 rendeletben már kifejtettek szerint a nátrium-ciklamát élelmiszerekben, italokban és gyógyszeripari termékekben való használata számos harmadik országbeli piacon, köztük az Egyesült Államokban is tilos. Az iratokban nem szerepelt arra utaló jel, hogy a nátrium-ciklamát más harmadik országbeli piacainak várható növekedésével kellene számolni, ahogy a kínai belföldi piaccal és annak várható növekedésével kapcsolatos adat sem szerepelt. |
| --- | --- |

(123)

Az (EU) 2016/1160 rendeletben már kifejtettek szerint a nátrium-ciklamát élelmiszerekben, italokban és gyógyszeripari termékekben való használata számos harmadik országbeli piacon, köztük az Egyesült Államokban is tilos. Az iratokban nem szerepelt arra utaló jel, hogy a nátrium-ciklamát más harmadik országbeli piacainak várható növekedésével kellene számolni, ahogy a kínai belföldi piaccal és annak várható növekedésével kapcsolatos adat sem szerepelt.

| (124) | Következésképpen az uniós piacon kívüli piacok felvevőképessége a becslések szerint igen alacsony, és így az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió továbbra is vonzó piac maradna. |
| --- | --- |

(124)

Következésképpen az uniós piacon kívüli piacok felvevőképessége a becslések szerint igen alacsony, és így az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió továbbra is vonzó piac maradna.

4.1.4.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban

Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban

| (125) | A Kínában rendelkezésre álló, a fentiekben említett szabad kapacitást, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve (mely utóbbira a harmadik országbeli exportárakból és a többi piac alacsony felvevőképességéből lehet következtetni) a Bizottság megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömpingelt kivitel növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(125)

A Kínában rendelkezésre álló, a fentiekben említett szabad kapacitást, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve (mely utóbbira a harmadik országbeli exportárakból és a többi piac alacsony felvevőképességéből lehet következtetni) a Bizottság megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömpingelt kivitel növekedését eredményezné.

| (126) | Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását (amelyet a (125) preambulumbekezdés ismertet), a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(126)

Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását (amelyet a (125) preambulumbekezdés ismertet), a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné.

4.2.   Indonézia

Indonézia

| (127) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. A következő elemek vizsgálatára került sor: az Indonéziában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje, a harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárak, valamint a harmadik országbeli piacok esetleges felvevőképessége. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. A következő elemek vizsgálatára került sor: az Indonéziában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje, a harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárak, valamint a harmadik országbeli piacok esetleges felvevőképessége.

| (128) | A (20) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen indonéziai gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta az indonéziai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság az indonéziai exportáló gyártókra vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(128)

A (20) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen indonéziai gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta az indonéziai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság az indonéziai exportáló gyártókra vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (129) | Ennek következtében a dömping megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, beleértve a felülvizsgálati kérelmekben megadott információkat, az együttműködő felektől a felülvizsgálat során kapott információkat, az import- és exportstatisztikákat és más könnyen hozzáférhető információkat. |
| --- | --- |

(129)

Ennek következtében a dömping megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, beleértve a felülvizsgálati kérelmekben megadott információkat, az együttműködő felektől a felülvizsgálat során kapott információkat, az import- és exportstatisztikákat és más könnyen hozzáférhető információkat.

4.2.1.   Az Indonéziában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

Az Indonéziában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

| (130) | Az indonéziai felek együttműködésének hiányában a Bizottság kénytelen volt az előző hatályvesztési felülvizsgálatok keretében összegyűjtött adatokra, a felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt adatokra és a GTA adataira támaszkodni. Az egy indonéz exportáló gyártóra vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján a második hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság legalább 10 000 tonnára becsülte az indonéziai kapacitást (55). A felülvizsgálat iránti kérelem szerint az indonéziai termelési kapacitás változatlan maradt. A GTA adatai alapján megállapítható volt, hogy a harmadik országokba irányuló indonéziai kivitel 2 500 tonna volt a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján Indonéziának a belföldi piac és az uniós piac számára fennmaradó szabad kapacitása 7 500 tonnára becsülhető. A becslés feltehetően óvatosnak tekinthető, mivel az első hatályvesztési felülvizsgálat során a 2008. évi teljes indonéziai kapacitást 18 000 tonnára becsülték. |
| --- | --- |

(130)

Az indonéziai felek együttműködésének hiányában a Bizottság kénytelen volt az előző hatályvesztési felülvizsgálatok keretében összegyűjtött adatokra, a felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt adatokra és a GTA adataira támaszkodni. Az egy indonéz exportáló gyártóra vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján a második hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság legalább 10 000 tonnára becsülte az indonéziai kapacitást (55). A felülvizsgálat iránti kérelem szerint az indonéziai termelési kapacitás változatlan maradt. A GTA adatai alapján megállapítható volt, hogy a harmadik országokba irányuló indonéziai kivitel 2 500 tonna volt a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján Indonéziának a belföldi piac és az uniós piac számára fennmaradó szabad kapacitása 7 500 tonnára becsülhető. A becslés feltehetően óvatosnak tekinthető, mivel az első hatályvesztési felülvizsgálat során a 2008. évi teljes indonéziai kapacitást 18 000 tonnára becsülték.

55

| (131) | Az indonéz gyártók belföldi értékesítéseire vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok, ezért az uniós piacra irányítható szabad (rendelkezésre álló) kapacitást csak hozzávetőlegesen lehet megbecsülni. A második hatályvesztési felülvizsgálatban az indonéz vállalatok belföldi értékesítését 2 000 tonnára becsülték (56), amely az indonéz gyártók jelenlegi becsült kapacitása alapján így is 5 500 tonna szabad kapacitást hagyna az uniós piac számára. Ez az uniós felhasználás több mint [115–154 %]-át tenné ki a felülvizsgálati időszak alatt. Ezért megállapítható, hogy Indonézia kellő szabad kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy a hatályban levő intézkedések hatályvesztése esetén jelentős mértékben növelni tudja az uniós piacra irányuló értékesítéseit. |
| --- | --- |

(131)

Az indonéz gyártók belföldi értékesítéseire vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok, ezért az uniós piacra irányítható szabad (rendelkezésre álló) kapacitást csak hozzávetőlegesen lehet megbecsülni. A második hatályvesztési felülvizsgálatban az indonéz vállalatok belföldi értékesítését 2 000 tonnára becsülték (56), amely az indonéz gyártók jelenlegi becsült kapacitása alapján így is 5 500 tonna szabad kapacitást hagyna az uniós piac számára. Ez az uniós felhasználás több mint [115–154 %]-át tenné ki a felülvizsgálati időszak alatt. Ezért megállapítható, hogy Indonézia kellő szabad kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy a hatályban levő intézkedések hatályvesztése esetén jelentős mértékben növelni tudja az uniós piacra irányuló értékesítéseit.

56

4.2.2.   Az uniós piac vonzereje és a harmadik országok piacaira irányuló kivitel exportárai

Az uniós piac vonzereje és a harmadik országok piacaira irányuló kivitel exportárai

| (132) | Az uniós gyártó kérdőívre adott válaszai és a GTA statisztikái alapján a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára ([1 807–2 650 EUR/tonna]) magasabb volt, mint a harmadik országokkal szemben alkalmazott indonéziai átlagos exportár (1 526 EUR/tonna). Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén az indonéz exportáló gyártóknak gazdasági érdekükben állna a harmadik országok helyett az Unióba irányítani a kivitelüket. Ebben az esetben más harmadik országbeli piacok árainál magasabb (de az uniós gazdasági ágazat árainál még így is alacsonyabb) árakon exportálhatnának az Unióba. |
| --- | --- |

(132)

Az uniós gyártó kérdőívre adott válaszai és a GTA statisztikái alapján a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára ([1 807–2 650 EUR/tonna]) magasabb volt, mint a harmadik országokkal szemben alkalmazott indonéziai átlagos exportár (1 526 EUR/tonna). Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén az indonéz exportáló gyártóknak gazdasági érdekükben állna a harmadik országok helyett az Unióba irányítani a kivitelüket. Ebben az esetben más harmadik országbeli piacok árainál magasabb (de az uniós gazdasági ágazat árainál még így is alacsonyabb) árakon exportálhatnának az Unióba.

| (133) | Továbbá az intézkedések hiányában az Unióval szemben valószínűsíthetően alkalmazott árak meghatározásához a Bizottság összehasonlította a harmadik országokkal szemben alkalmazott indonéziai exportárakat az indonéziai rendes értékkel is. |
| --- | --- |

(133)

Továbbá az intézkedések hiányában az Unióval szemben valószínűsíthetően alkalmazott árak meghatározásához a Bizottság összehasonlította a harmadik országokkal szemben alkalmazott indonéziai exportárakat az indonéziai rendes értékkel is.

| (134) | Az indonéziai felek együttműködésének hiányában a Bizottság a rendes értéket a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megadott információk, valamint más könnyen hozzáférhető adatok alapján állapította meg. A kérelemben a rendes érték az uniós gyártó költségelemei, például a nyersanyagok, a munkaerő, az energia és a víz, valamint a karbantartás költségei, továbbá az értékcsökkenés és az általános költségek alapján került kiszámításra. A teljes költséghez ezután hozzáadódott a nyereség összege. A Bizottság kiigazította a felülvizsgálat iránti kérelemben használt referencia-időszak (2020) és a felülvizsgálati időszak közötti inflációval a költségelemeket. Ezenfelül a Bizottság a könnyen hozzáférhető információk alapján kiigazította a nyersanyag- és munkaerőköltségeket. |
| --- | --- |

(134)

Az indonéziai felek együttműködésének hiányában a Bizottság a rendes értéket a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megadott információk, valamint más könnyen hozzáférhető adatok alapján állapította meg. A kérelemben a rendes érték az uniós gyártó költségelemei, például a nyersanyagok, a munkaerő, az energia és a víz, valamint a karbantartás költségei, továbbá az értékcsökkenés és az általános költségek alapján került kiszámításra. A teljes költséghez ezután hozzáadódott a nyereség összege. A Bizottság kiigazította a felülvizsgálat iránti kérelemben használt referencia-időszak (2020) és a felülvizsgálati időszak közötti inflációval a költségelemeket. Ezenfelül a Bizottság a könnyen hozzáférhető információk alapján kiigazította a nyersanyag- és munkaerőköltségeket.

| (135) | Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság más rendelkezésre álló információkat használt fel az exportár megállapításához. Az exportárak meghatározásához a GTA-ban az indonéziai kivitelre vonatkozóan rendelkezésre álló statisztikákat használta fel. Ehhez a valamennyi harmadik országgal szemben alkalmazott átlagos exportár került felhasználásra. A GTA-ban megtalálható FOB-árból a Bizottság levonta a belföldi szállítási költségeket (57), hogy gyártelepi szintre igazítsa ki azokat. |
| --- | --- |

(135)

Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság más rendelkezésre álló információkat használt fel az exportár megállapításához. Az exportárak meghatározásához a GTA-ban az indonéziai kivitelre vonatkozóan rendelkezésre álló statisztikákat használta fel. Ehhez a valamennyi harmadik országgal szemben alkalmazott átlagos exportár került felhasználásra. A GTA-ban megtalálható FOB-árból a Bizottság levonta a belföldi szállítási költségeket (57), hogy gyártelepi szintre igazítsa ki azokat.

57

| (136) | A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket és az exportárat gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket és az exportárat gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (137) | Ez alapján a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett árkülönbözet 29,6 % volt, amely magasabb volt az eredeti vizsgálatban megállapított legmagasabb dömpingkülönbözetnél (18,1 %). |
| --- | --- |

(137)

Ez alapján a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett árkülönbözet 29,6 % volt, amely magasabb volt az eredeti vizsgálatban megállapított legmagasabb dömpingkülönbözetnél (18,1 %).

| (138) | Ez arra enged következtetni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingkülönbözet valószínűsíthetően magasabb lenne, mint az eredeti vizsgálatban volt. |
| --- | --- |

(138)

Ez arra enged következtetni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingkülönbözet valószínűsíthetően magasabb lenne, mint az eredeti vizsgálatban volt.

4.2.3.   Harmadik ország piacainak esetleges felvevőképessége

Harmadik ország piacainak esetleges felvevőképessége

| (139) | A (131) preambulumbekezdésben említettek szerint Indonézia nátrium-ciklamát előállítására vonatkozó becsült szabad kapacitása 5 500 tonna, mely az Indonéziából a felülvizsgálati időszak alatt harmadik országokba irányuló teljes exportvolumen több mint kétszeresét teszi ki. A harmadik országokba irányuló kivitel a figyelembe vett időszak alatt 25 %-kal csökkent, és nem volt arra utaló jel, hogy a nátrium-ciklamát harmadik országbeli piacainak várható növekedésével kellene számolni (továbbá nem volt az indonéziai belföldi piac várható növekedésére utaló jel sem). E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a (123) preambulumbekezdésben említettek szerint a nátrium-ciklamát használata számos nagyobb, harmadik országbeli piacon tilos. Ez alapján a harmadik országbeli piacok felvevőképessége igen alacsonynak tekinthető, és így az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió továbbra is vonzó piac maradna. |
| --- | --- |

(139)

A (131) preambulumbekezdésben említettek szerint Indonézia nátrium-ciklamát előállítására vonatkozó becsült szabad kapacitása 5 500 tonna, mely az Indonéziából a felülvizsgálati időszak alatt harmadik országokba irányuló teljes exportvolumen több mint kétszeresét teszi ki. A harmadik országokba irányuló kivitel a figyelembe vett időszak alatt 25 %-kal csökkent, és nem volt arra utaló jel, hogy a nátrium-ciklamát harmadik országbeli piacainak várható növekedésével kellene számolni (továbbá nem volt az indonéziai belföldi piac várható növekedésére utaló jel sem). E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a (123) preambulumbekezdésben említettek szerint a nátrium-ciklamát használata számos nagyobb, harmadik országbeli piacon tilos. Ez alapján a harmadik országbeli piacok felvevőképessége igen alacsonynak tekinthető, és így az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió továbbra is vonzó piac maradna.

4.2.4.   Következtetés

Következtetés

| (140) | A (130)–(139) preambulumbekezdésben foglalt értékelés fényében, különös tekintettel az indonéziai exportőrök jelentős szabad kapacitására, a harmadik országbeli piacok alacsony felvevőképességére és az Unió harmadik országbeli piacokhoz képest magas értékesítési áraira, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése esetén az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal valószínűsíthetően megismétlődne. |
| --- | --- |

(140)

A (130)–(139) preambulumbekezdésben foglalt értékelés fényében, különös tekintettel az indonéziai exportőrök jelentős szabad kapacitására, a harmadik országbeli piacok alacsony felvevőképességére és az Unió harmadik országbeli piacokhoz képest magas értékesítési áraira, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése esetén az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal valószínűsíthetően megismétlődne.

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (141) | A figyelembe vett időszakban egyetlen uniós gyártó gyártott hasonló terméket az Unióban. Ez a gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazatot”. |
| --- | --- |

(141)

A figyelembe vett időszakban egyetlen uniós gyártó gyártott hasonló terméket az Unióban. Ez a gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazatot”.

| (142) | A Bizottság a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelést [1 462–1 827] tonnában állapította meg. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelést [1 462–1 827] tonnában állapította meg.

5.2.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (143) | Nátrium-ciklamátot csak az Unióban, a Kínai Népköztársaságban és Indonéziában gyártanak. A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált értékesítési volumene, valamint a Kínából és Indonéziából érkező behozatal volumene alapján állapította meg, amely értékek az Eurostat adatain alapultak. |
| --- | --- |

(143)

Nátrium-ciklamátot csak az Unióban, a Kínai Népköztársaságban és Indonéziában gyártanak. A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált értékesítési volumene, valamint a Kínából és Indonéziából érkező behozatal volumene alapján állapította meg, amely értékek az Eurostat adatain alapultak.

| (144) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | [3 629 –4 838 ] | [3 564 –4 752 ] | [4 001 –5 335 ] | [3 583 –4 778 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 98 | 110 | 99 |
| Kötött piac | [22 –29 ] | [23 –30 ] | [13 –17 ] | [16 –22 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 104 | 59 | 76 |
| Szabadpiac | [3 607 –4 809 ] | [3 541 –4 722 ] | [3 988 –5 318 ] | [3 567 –4 756 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 98 | 111 | 99 |
| Belső felhasználás a szabadpiaci felhasználás százalékában | 0,60  % | 0,64  % | 0,32  % | 0,46  % |
| Forrás: Eurostat és az uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(144)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

[3 629 –4 838 ]

[3 564 –4 752 ]

[4 001 –5 335 ]

[3 583 –4 778 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

98

98

110

110

99

99

Kötött piac

[22 –29 ]

[23 –30 ]

[13 –17 ]

[16 –22 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

104

104

59

59

76

76

Szabadpiac

[3 607 –4 809 ]

[3 541 –4 722 ]

[3 988 –5 318 ]

[3 567 –4 756 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

98

98

111

111

99

99

Belső felhasználás a szabadpiaci felhasználás százalékában

0,60  %

0,64  %

0,32  %

0,46  %

Forrás: Eurostat és az uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (145) | A nátrium-ciklamát szabadpiaci uniós felhasználása viszonylag stabil volt 2018 és 2019 között. 2020-ban a Covid19-világjárvány hatására nőtt, annak következtében ugyanis a vállalatok – különösen az év első felében – növelték készleteiket. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós felhasználás visszatért a 2018-as szintre. |
| --- | --- |

(145)

A nátrium-ciklamát szabadpiaci uniós felhasználása viszonylag stabil volt 2018 és 2019 között. 2020-ban a Covid19-világjárvány hatására nőtt, annak következtében ugyanis a vállalatok – különösen az év első felében – növelték készleteiket. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós felhasználás visszatért a 2018-as szintre.

| (146) | A teljes figyelembe vett időszakban az uniós belső felhasználás is igen csekély mértékű volt: a szabadpiaci felhasználásnak kevesebb mint 0,7 %-át tette ki. A belső felhasználás a figyelembe vett időszakban 24 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(146)

A teljes figyelembe vett időszakban az uniós belső felhasználás is igen csekély mértékű volt: a szabadpiaci felhasználásnak kevesebb mint 0,7 %-át tette ki. A belső felhasználás a figyelembe vett időszakban 24 %-kal csökkent.

5.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

Az érintett országokból érkező behozatal

5.3.1.   Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (147) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az uniós gazdasági ágazat által megadott adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az uniós gazdasági ágazat által megadott adatok alapján állapította meg.

| (148) | Az érintett országokból az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene | 1 371 | 1 472 | 2 402 | 2 370 |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 107 | 175 | 173 |
| Piaci részesedés | [29 %–38  %] | [32 %–41  %] | [46 %–60  %] | [51 %–66  %] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 109 | 158 | 175 |
| Az Indonéziából érkező behozatal volumene (tonna) | 113 | 19 | 24 | 5 |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 17 | 21 | 4 |
| Piaci részesedés | [2,3 %–3,1  %] | [0,4 %–0,5  %] | [0,4 %–0,6  %] | [0,11 %–0,14  %] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 17 | 19 | 4 |
| Forrás: Eurostat és az uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(148)

Az érintett országokból az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene

1 371

1 472

2 402

2 370

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

107

107

175

175

173

173

Piaci részesedés

[29 %–38  %]

[32 %–41  %]

[46 %–60  %]

[51 %–66  %]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

109

109

158

158

175

175

Az Indonéziából érkező behozatal volumene (tonna)

113

19

24

5

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

17

17

21

21

4

4

Piaci részesedés

[2,3 %–3,1  %]

[0,4 %–0,5  %]

[0,4 %–0,6  %]

[0,11 %–0,14  %]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

17

17

19

19

4

4

Forrás: Eurostat és az uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (149) | A Kínából érkező behozatal volumene a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékben, 73 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak elejéhez képest. |
| --- | --- |

(149)

A Kínából érkező behozatal volumene a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékben, 73 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak elejéhez képest.

| (150) | Az Indonéziából érkező behozatal volumene a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékben csökkent a figyelembe vett időszak elejéhez képest, és a felülvizsgálati időszak során elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(150)

Az Indonéziából érkező behozatal volumene a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékben csökkent a figyelembe vett időszak elejéhez képest, és a felülvizsgálati időszak során elhanyagolható volt.

| (151) | A Kínából érkező behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 75 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak elejéhez képest. A Bizottság megfigyelte, hogy a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a (168)–(170) preambulumbekezdésekben leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének rovására növekedett. |
| --- | --- |

(151)

A Kínából érkező behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 75 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak elejéhez képest. A Bizottság megfigyelte, hogy a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a (168)–(170) preambulumbekezdésekben leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének rovására növekedett.

5.3.2.   Aktív feldolgozás

Aktív feldolgozás

| (152) | A nátrium-ciklamátot a Kínai Népköztársaságból a rendes eljárás, valamint aktív feldolgozás keretében egyaránt importálják. Indonézia esetében a nátrium-ciklamátot kizárólag a rendes eljárás keretében importálták. |
| --- | --- |

(152)

A nátrium-ciklamátot a Kínai Népköztársaságból a rendes eljárás, valamint aktív feldolgozás keretében egyaránt importálják. Indonézia esetében a nátrium-ciklamátot kizárólag a rendes eljárás keretében importálták.

| (153) | A Kínából rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  A Kínából a rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából a rendes eljárás keretében érkező behozatal volumene | 1 206 | 1 204 | 2 157 | 2 116 |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 100 | 179 | 175 |
| Piaci részesedés | [26 %–33  %] | [26 %–34  %] | [41 %–54  %] | [45 %–59  %] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 102 | 162 | 177 |
| A Kínából aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene | 166 | 268 | 246 | 254 |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 162 | 148 | 153 |
| Piaci részesedés | [2 –6  %] | [3 –10  %] | [3 –8  %] | [3 –10  %] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 165 | 134 | 155 |
| Forrás: Eurostat és az uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(153)

A Kínából rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

A Kínából a rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonna)

A Kínából a rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A Kínából a rendes eljárás keretében érkező behozatal volumene

1 206

1 204

2 157

2 116

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

100

100

179

179

175

175

Piaci részesedés

[26 %–33  %]

[26 %–34  %]

[41 %–54  %]

[45 %–59  %]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

102

102

162

162

177

177

A Kínából aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene

166

268

246

254

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

162

162

148

148

153

153

Piaci részesedés

[2 –6  %]

[3 –10  %]

[3 –8  %]

[3 –10  %]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

165

165

134

134

155

155

Forrás: Eurostat és az uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (154) | A felülvizsgálati időszakban a teljes kínai behozatal 12 %-a aktív feldolgozás keretében érkezett. A behozatal volumene összességében 53 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(154)

A felülvizsgálati időszakban a teljes kínai behozatal 12 %-a aktív feldolgozás keretében érkezett. A behozatal volumene összességében 53 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban.

5.3.3.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (155) | A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg.

| (156) | Az érintett országokból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagárai a következőképpen alakultak:

  5. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 1 901 | 1 889 | 1 678 | 1 608 |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 99 | 88 | 85 |
| Indonézia | 1 907 | 1 864 | 1 750 | 2 012 |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 98 | 92 | 105 |
| Forrás: Eurostat (az aktív feldolgozás keretében érkező behozatal nélkül). |

(156)

Az érintett országokból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagárai a következőképpen alakultak:

5. táblázat

5. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Kína

1 901

1 889

1 678

1 608

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

99

99

88

88

85

85

Indonézia

1 907

1 864

1 750

2 012

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

98

98

92

92

105

105

Forrás: Eurostat (az aktív feldolgozás keretében érkező behozatal nélkül).

Forrás:

| (157) | A Kínából érkező behozatal importára a figyelembe vett időszakban csökkenő tendenciát mutatott, és a felülvizsgálati időszakban 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak elejéhez képest. |
| --- | --- |

(157)

A Kínából érkező behozatal importára a figyelembe vett időszakban csökkenő tendenciát mutatott, és a felülvizsgálati időszakban 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak elejéhez képest.

| (158) | Az Indonéziából érkező behozatal importára 2018 és 2020 között 8 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a Bizottság megjegyzi, hogy az Indonéziából érkező behozatal volumene elhanyagolható volt, ezért annak ára nem tekinthető reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(158)

Az Indonéziából érkező behozatal importára 2018 és 2020 között 8 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a Bizottság megjegyzi, hogy az Indonéziából érkező behozatal volumene elhanyagolható volt, ezért annak ára nem tekinthető reprezentatívnak.

| (159) | Tekintettel arra, hogy – amint azt a (33) és a (128) preambulumbekezdés leírja – a kínai és az indonéziai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést, a Bizottság a felülvizsgálati időszakban megvalósuló áralákínálást úgy állapította meg, hogy az egyetlen uniós gyártó által az uniós piacon a független vevőknek felszámított, gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlagos értékesítési árát egybevetette a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból vett, a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított és a dömpingellenes vámot is tartalmazó súlyozott átlagos exportárakkal. A Kínából származó behozatal kapcsán megjegyzendő, hogy az aktív feldolgozás keretében importált nátrium-ciklamát-szállítmányok árát a Bizottság nem vette figyelembe, mivel ezeket nem bocsátják szabad forgalomba az uniós piacon. |
| --- | --- |

(159)

Tekintettel arra, hogy – amint azt a (33) és a (128) preambulumbekezdés leírja – a kínai és az indonéziai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést, a Bizottság a felülvizsgálati időszakban megvalósuló áralákínálást úgy állapította meg, hogy az egyetlen uniós gyártó által az uniós piacon a független vevőknek felszámított, gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlagos értékesítési árát egybevetette a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból vett, a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított és a dömpingellenes vámot is tartalmazó súlyozott átlagos exportárakkal. A Kínából származó behozatal kapcsán megjegyzendő, hogy az aktív feldolgozás keretében importált nátrium-ciklamát-szállítmányok árát a Bizottság nem vette figyelembe, mivel ezeket nem bocsátják szabad forgalomba az uniós piacon.

| (160) | A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintába felvett egyetlen uniós gyártó felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ez Kína esetében [17–26 %]-os alákínálási különbözetet mutatott. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintába felvett egyetlen uniós gyártó felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ez Kína esetében [17–26 %]-os alákínálási különbözetet mutatott.

| (161) | A (150) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az Indonéziából érkező behozatal volumene elhanyagolható volt, ezért Indonézia vonatkozásában nem került kiszámításra alákínálási különbözet. |
| --- | --- |

(161)

A (150) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az Indonéziából érkező behozatal volumene elhanyagolható volt, ezért Indonézia vonatkozásában nem került kiszámításra alákínálási különbözet.

5.4.   A Kínán és Indonézián kívüli harmadik országokból érkező behozatal

A Kínán és Indonézián kívüli harmadik országokból érkező behozatal

| (162) | A nátrium-ciklamát Kínától és Indonéziától eltérő egyéb harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1 % és 8 % között alakult. Mivel a nátrium-ciklamátot kizárólag Kínában, Indonéziában és az Unióban gyártják, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezeket a behozatalokat tévesen minősítették nátrium-ciklamátnak, vagy tévesen állapították meg a származási helyüket. Ezért a Bizottság a továbbiakban nem vette figyelembe ezeket a behozatalokat a kárelemzésben. |
| --- | --- |

(162)

A nátrium-ciklamát Kínától és Indonéziától eltérő egyéb harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1 % és 8 % között alakult. Mivel a nátrium-ciklamátot kizárólag Kínában, Indonéziában és az Unióban gyártják, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezeket a behozatalokat tévesen minősítették nátrium-ciklamátnak, vagy tévesen állapították meg a származási helyüket. Ezért a Bizottság a továbbiakban nem vette figyelembe ezeket a behozatalokat a kárelemzésben.

5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (163) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(163)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

5.5.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (164) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | [2 343 –2 928 ] | [2 184 –2 730 ] | [2 147 –2 684 ] | [1 462 –1 827 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 93 | 92 | 62 |
| Termelési kapacitás (tonna) | [4 000 –5 000 ] | [4 000 –5 000 ] | [4 000 –5 000 ] | [4 000 –5 000 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | [44 %–70  %] | [41 %–66  %] | [40 %–64  %] | [27 %–44  %] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 93 | 92 | 62 |
| Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(164)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

[2 343 –2 928 ]

[2 184 –2 730 ]

[2 147 –2 684 ]

[1 462 –1 827 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

93

93

92

92

62

62

Termelési kapacitás (tonna)

[4 000 –5 000 ]

[4 000 –5 000 ]

[4 000 –5 000 ]

[4 000 –5 000 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

[44 %–70  %]

[41 %–66  %]

[40 %–64  %]

[27 %–44  %]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

93

93

92

92

62

62

Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (165) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene jelentős mértékben, 38 %-kal csökkent, az értékesítés a (168)–(170) preambulumbekezdésben bemutatott csökkenésével összhangban. |
| --- | --- |

(165)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene jelentős mértékben, 38 %-kal csökkent, az értékesítés a (168)–(170) preambulumbekezdésben bemutatott csökkenésével összhangban.

| (166) | A csökkenő értékesítés fényében az uniós gazdasági ágazatnak nem állt érdekében a kapacitásának bővítése. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása tehát állandó szinten maradt. |
| --- | --- |

(166)

A csökkenő értékesítés fényében az uniós gazdasági ágazatnak nem állt érdekében a kapacitásának bővítése. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása tehát állandó szinten maradt.

| (167) | A kapacitáskihasználás a (165) preambulumbekezdésben ismertetett éves termelési volumen csökkenésével összhangban, 38 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(167)

A kapacitáskihasználás a (165) preambulumbekezdésben ismertetett éves termelési volumen csökkenésével összhangban, 38 %-kal csökkent.

5.5.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (168) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon | [2 145 –2 776 ] | [2 077 –2 689 ] | [1 705 –2 206 ] | [1 350 –1 747 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 97 | 79 | 63 |
| Piaci részesedés | [57 %–66  %] | [56 %–65  %] | [41 %–48  %] | [36 %–42  %] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 99 | 72 | 64 |
| Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(168)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna)

Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon

[2 145 –2 776 ]

[2 077 –2 689 ]

[1 705 –2 206 ]

[1 350 –1 747 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

97

97

79

79

63

63

Piaci részesedés

[57 %–66  %]

[56 %–65  %]

[41 %–48  %]

[36 %–42  %]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

99

99

72

72

64

64

Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (169) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene végig csökkenő tendenciát mutatott. Összességében az értékesítési volumen jelentősen, 37 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(169)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene végig csökkenő tendenciát mutatott. Összességében az értékesítési volumen jelentősen, 37 %-kal csökkent.

| (170) | A (149) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is jelentős mértékben, 36 %-kal csökkent a kínai behozatal javára. |
| --- | --- |

(170)

A (149) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is jelentős mértékben, 36 %-kal csökkent a kínai behozatal javára.

5.5.4.   Növekedés

Növekedés

| (171) | A fentieknek megfelelően míg az uniós szabadpiaci felhasználás stabil maradt a figyelembe vett időszakban, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentős mértékben, 37 %-kal csökkent, ami 36 %-os piacirészesedés-csökkenést jelent. |
| --- | --- |

(171)

A fentieknek megfelelően míg az uniós szabadpiaci felhasználás stabil maradt a figyelembe vett időszakban, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentős mértékben, 37 %-kal csökkent, ami 36 %-os piacirészesedés-csökkenést jelent.

5.5.5.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (172) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | [15 –22 ] | [15 –22 ] | [15 –22 ] | [15 –22 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | [119 –152 ] | [111 –141 ] | [109 –139 ] | [74 –95 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 93 | 92 | 62 |
| Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(172)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

[15 –22 ]

[15 –22 ]

[15 –22 ]

[15 –22 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

[119 –152 ]

[111 –141 ]

[109 –139 ]

[74 –95 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

93

93

92

92

62

62

Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (173) | Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma 2018-tól a vizsgálati időszak végéig változatlan maradt. |
| --- | --- |

(173)

Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma 2018-tól a vizsgálati időszak végéig változatlan maradt.

| (174) | Ugyanezen időszak alatt a termelési volumen csökkenésével összhangban a termelékenység 38 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(174)

Ugyanezen időszak alatt a termelési volumen csökkenésével összhangban a termelékenység 38 %-kal csökkent.

5.5.6.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (175) | Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű szintet. Figyelembe véve a nátrium-ciklamát kínai gyártóktól dömpingáron érkező jelentős volumenű, folyamatos behozatalát, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(175)

Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű szintet. Figyelembe véve a nátrium-ciklamát kínai gyártóktól dömpingáron érkező jelentős volumenű, folyamatos behozatalát, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

csekély mértékű

| (176) | Ezenkívül a kínai exportőrök folytatólagos tisztességtelen árképzése miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes felépülni a korábbi dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(176)

Ezenkívül a kínai exportőrök folytatólagos tisztességtelen árképzése miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes felépülni a korábbi dömping hatásaiból.

5.5.7.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (177) | Az egyetlen uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak és gyártási költség az Unióban (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban | [1 749 –2 565 ] | [1 797 –2 636 ] | [1 817 –2 664 ] | [1 807 –2 650 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 |
| Termelési egységköltség

  Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 106 | 97 | 115 |
| Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(177)

Az egyetlen uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak és gyártási költség az Unióban (EUR/tonna)

Értékesítési árak és gyártási költség az Unióban (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban

[1 749 –2 565 ]

[1 797 –2 636 ]

[1 817 –2 664 ]

[1 807 –2 650 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

103

103

104

104

103

103

Termelési egységköltség

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

106

106

97

97

115

115

Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (178) | Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységár a figyelembe vett időszakban némileg (3 %-kal) nőtt. |
| --- | --- |

(178)

Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységár a figyelembe vett időszakban némileg (3 %-kal) nőtt.

| (179) | A figyelembe vett időszak alatt a termelés költsége ingadozott – 2018 és 2019 között 6 %-kal nőtt, majd 2020-ban számos főbb nyersanyag árának csökkenése miatt 2018-hoz képest 3 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszak alatt a termelési egységköltség 15 %-kal nőtt, mivel az állandó költségek a (165) preambulumbekezdésben foglaltak szerint követték a termelési volumen jelentős csökkenését. |
| --- | --- |

(179)

A figyelembe vett időszak alatt a termelés költsége ingadozott – 2018 és 2019 között 6 %-kal nőtt, majd 2020-ban számos főbb nyersanyag árának csökkenése miatt 2018-hoz képest 3 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszak alatt a termelési egységköltség 15 %-kal nőtt, mivel az állandó költségek a (165) preambulumbekezdésben foglaltak szerint követték a termelési volumen jelentős csökkenését.

5.5.8.   Munkaerőköltségek

Munkaerőköltségek

| (180) | Az egyetlen uniós gyártó átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | [28 234 –41 409 ] | [33 039 –48 457 ] | [32 903 –48 258 ] | [31 458 –46 138 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 117 | 117 | 111 |
| Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(180)

Az egyetlen uniós gyártó átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

[28 234 –41 409 ]

[33 039 –48 457 ]

[32 903 –48 258 ]

[31 458 –46 138 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

117

117

117

117

111

111

Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (181) | Az uniós gazdasági ágazat munkaerőköltségei megfeleltek a spanyol jogszabályokban foglalt követelményeknek. Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a tárgyidőszak során 11 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(181)

Az uniós gazdasági ágazat munkaerőköltségei megfeleltek a spanyol jogszabályokban foglalt követelményeknek. Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a tárgyidőszak során 11 %-kal csökkent.

5.5.9.   Készletek

Készletek

| (182) | Az egyetlen uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  11. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | [165 –238 ] | [115 –166 ] | [419 –606 ] | [157 –227 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 70 | 255 | 95 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | [6 %–9  %] | [5 %–7  %] | [17 %–25  %] | [10 %–14  %] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 75 | 278 | 153 |
| Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(182)

Az egyetlen uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

[165 –238 ]

[115 –166 ]

[419 –606 ]

[157 –227 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

70

70

255

255

95

95

Zárókészlet a termelés százalékában

[6 %–9  %]

[5 %–7  %]

[17 %–25  %]

[10 %–14  %]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

75

75

278

278

153

153

Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (183) | A készletek ingadoztak a figyelembe vett időszakban. 2019 és 2018 között 30 %-kal csökkentek, majd 2020-ban 2018-hoz képest 155 %-kal megugrottak. A készletek e növekedése azzal magyarázható, hogy az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumen visszaesése ellenére a korábbi évvel szinte azonos szinten tartotta a termelési volumenét annak érdekében, hogy kihasználhassa a nyersanyagok árának csökkenését, és alacsonyabb előállítási költséggel tudja gyártani a terméket. Összességében a készletszintek 5 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(183)

A készletek ingadoztak a figyelembe vett időszakban. 2019 és 2018 között 30 %-kal csökkentek, majd 2020-ban 2018-hoz képest 155 %-kal megugrottak. A készletek e növekedése azzal magyarázható, hogy az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumen visszaesése ellenére a korábbi évvel szinte azonos szinten tartotta a termelési volumenét annak érdekében, hogy kihasználhassa a nyersanyagok árának csökkenését, és alacsonyabb előállítási költséggel tudja gyártani a terméket. Összességében a készletszintek 5 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.

5.5.10.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (184) | Az egyetlen uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)
  Index (2018. pénzügyi év = 100) | – 100 | – 196 | 230 | – 440 |
| Pénzforgalom (EUR) | [– 203 365 ; –67 788 ] | [– 332 146 ; – 110 715 ] | [8 815 –2 938 ] | [– 838 886 ; – 279 629 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | – 100 | – 163 | 104 | – 413 |
| Beruházások (EUR) | [0 –50 000 ] | [0 –50 000 ] | [0 –50 000 ] | [0 –50 000 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| A beruházások megtérülése | [–41  %; –14  %] | [–90  %; –30  %] | [22  %; 65  %] | [– 139  %; –46  %] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | – 100 | – 221 | 261 | – 344 |
| Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(184)

Az egyetlen uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

– 100

– 100

– 196

– 196

230

230

– 440

– 440

Pénzforgalom (EUR)

[– 203 365 ; –67 788 ]

[– 332 146 ; – 110 715 ]

[8 815 –2 938 ]

[– 838 886 ; – 279 629 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

– 100

– 100

– 163

– 163

104

104

– 413

– 413

Beruházások (EUR)

[0 –50 000 ]

[0 –50 000 ]

[0 –50 000 ]

[0 –50 000 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

A beruházások megtérülése

[–41  %; –14  %]

[–90  %; –30  %]

[22  %; 65  %]

[– 139  %; –46  %]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

– 100

– 100

– 221

– 221

261

261

– 344

– 344

Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (185) | A Bizottság az egyetlen uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat – 2020 kivételével, amikor számos nyersanyag árának csökkenése miatt a termelési egységköltség ideiglenesen csökkent – veszteséges volt. A termelési egységköltség azonban a felülvizsgálati időszak alatt a korábbi éveknél is magasabb szintre emelkedett. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság az egyetlen uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat – 2020 kivételével, amikor számos nyersanyag árának csökkenése miatt a termelési egységköltség ideiglenesen csökkent – veszteséges volt. A termelési egységköltség azonban a felülvizsgálati időszak alatt a korábbi éveknél is magasabb szintre emelkedett.

| (186) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártó önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom a figyelembe vett időszakban – a jövedelmezőséggel összhangban a 2020. év kivételével – negatív volt. A nátrium-ciklamát értékesítése nem generál elegendő pénzforgalmat. A nátrium-ciklamát uniós piacon való gyártásának fenntartása érdekében az egyetlen uniós gyártó más termékek értékesítéséből finanszírozza a nátrium-ciklamáttal kapcsolatos tevékenységét. |
| --- | --- |

(186)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártó önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom a figyelembe vett időszakban – a jövedelmezőséggel összhangban a 2020. év kivételével – negatív volt. A nátrium-ciklamát értékesítése nem generál elegendő pénzforgalmat. A nátrium-ciklamát uniós piacon való gyártásának fenntartása érdekében az egyetlen uniós gyártó más termékek értékesítéséből finanszírozza a nátrium-ciklamáttal kapcsolatos tevékenységét.

| (187) | A figyelembe vett időszak szinte teljes időtartama alatt elszenvedett veszteség és a negatív pénzforgalom fényében az uniós gazdasági ágazat beruházásainak szintje alacsony volt. |
| --- | --- |

(187)

A figyelembe vett időszak szinte teljes időtartama alatt elszenvedett veszteség és a negatív pénzforgalom fényében az uniós gazdasági ágazat beruházásainak szintje alacsony volt.

| (188) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. Ez a jövedelmezőséggel azonos tendenciát követett. |
| --- | --- |

(188)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. Ez a jövedelmezőséggel azonos tendenciát követett.

5.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (189) | A hatályos intézkedések ellenére a főként Kínából származó dömpingelt behozatal volumene továbbra is jelentős maradt, és növekedő tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(189)

A hatályos intézkedések ellenére a főként Kínából származó dömpingelt behozatal volumene továbbra is jelentős maradt, és növekedő tendenciát mutatott.

| (190) | Az uniós gazdasági ágazat nehéz pénzügyi helyzetben van. Szinte valamennyi mutató negatív tendenciát jelzett. |
| --- | --- |

(190)

Az uniós gazdasági ágazat nehéz pénzügyi helyzetben van. Szinte valamennyi mutató negatív tendenciát jelzett.

| (191) | A hatályban levő intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat veszített értékesítéseiből a Kínából dömpingáron érkező behozatal javára, amely növelte piaci részesedését, és a figyelembe vett időszak szinte teljes időtartama alatt veszteségessé tette az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(191)

A hatályban levő intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat veszített értékesítéseiből a Kínából dömpingáron érkező behozatal javára, amely növelte piaci részesedését, és a figyelembe vett időszak szinte teljes időtartama alatt veszteségessé tette az uniós gazdasági ágazatot.

| (192) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(192)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

6.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (193) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: a dömpingelt behozatal hatásai, a harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a felhasználás. |
| --- | --- |

(193)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: a dömpingelt behozatal hatásai, a harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a felhasználás.

6.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (194) | Kína tekintetében a vizsgálat feltárta, hogy a behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt jelentősen meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Megállapításra került, hogy ez a behozatal dömpingellenes vámok alkalmazása esetén [17–26 %]-kal, a dömpingellenes vámok hiányában [27–36 %]-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Továbbá tekintettel az uniós gazdasági ágazat veszteségességére és az eredeti vizsgálat során megállapított 10 %-os nyereségcélra (58), a kínai behozatal egyértelműen kárt okozó és csökkenő árakon érkezik az Unióba. Ezenfelül a kínai behozatal jelentős mértékben növeli piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat rovására. |
| --- | --- |

(194)

Kína tekintetében a vizsgálat feltárta, hogy a behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt jelentősen meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Megállapításra került, hogy ez a behozatal dömpingellenes vámok alkalmazása esetén [17–26 %]-kal, a dömpingellenes vámok hiányában [27–36 %]-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Továbbá tekintettel az uniós gazdasági ágazat veszteségességére és az eredeti vizsgálat során megállapított 10 %-os nyereségcélra (58), a kínai behozatal egyértelműen kárt okozó és csökkenő árakon érkezik az Unióba. Ezenfelül a kínai behozatal jelentős mértékben növeli piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat rovására.

de minimis

58

| (195) | Indonéziát illetően a vizsgálat feltárta, hogy a behozatal 2019 és a felülvizsgálati időszak között elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(195)

Indonéziát illetően a vizsgálat feltárta, hogy a behozatal 2019 és a felülvizsgálati időszak között elhanyagolható volt.

| (196) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából származó behozatal okozta. Megállapította továbbá, hogy e kárt az alacsony volumene miatt nem okozhatta az Indonéziából származó behozatal. |
| --- | --- |

(196)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából származó behozatal okozta. Megállapította továbbá, hogy e kárt az alacsony volumene miatt nem okozhatta az Indonéziából származó behozatal.

6.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

6.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (197) | A (162) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a nátrium-ciklamátot kizárólag Kínában, Indonéziában és az Unióban gyártják, ezért a figyelembe vett időszak alatt nem érkezett az Unióba más harmadik országból származó nátrium-ciklamát. |
| --- | --- |

(197)

A (162) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a nátrium-ciklamátot kizárólag Kínában, Indonéziában és az Unióban gyártják, ezért a figyelembe vett időszak alatt nem érkezett az Unióba más harmadik országból származó nátrium-ciklamát.

6.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (198) | Az egyetlen uniós gyártó exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Az uniós gyártó exportteljesítménye | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | [35 –51 ] | [32 –47 ] | [43 –64 ] | [44 –64 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 92 | 124 | 126 |
| Átlagár (EUR/tonna) | [2 739 –3 652 ] | [2 695 –3 593 ] | [2 797 –3 729 ] | [2 684 –3 579 ] |
| Index (2018. pénzügyi év = 100) | 100 | 98 | 102 | 98 |
| Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai. |

(198)

Az egyetlen uniós gyártó exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Az uniós gyártó exportteljesítménye

Az uniós gyártó exportteljesítménye

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

[35 –51 ]

[32 –47 ]

[43 –64 ]

[44 –64 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

92

92

124

124

126

126

Átlagár (EUR/tonna)

[2 739 –3 652 ]

[2 695 –3 593 ]

[2 797 –3 729 ]

[2 684 –3 579 ]

Index (2018. pénzügyi év = 100)

Index (2018. pénzügyi év = 100)

100

100

98

98

102

102

98

98

Forrás: a két uniós gyártó kérdőívre adott válaszai.

Forrás:

| (199) | A kivitel volumene összességében 26 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. A kínai és indonéziai exportőrök egyéb piacokon alkalmazott alacsony árai miatt azonban így is alacsony szinten maradt. |
| --- | --- |

(199)

A kivitel volumene összességében 26 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. A kínai és indonéziai exportőrök egyéb piacokon alkalmazott alacsony árai miatt azonban így is alacsony szinten maradt.

| (200) | A harmadik országokkal szemben alkalmazott átlagos értékesítési árak meghaladták az uniós piac átlagos értékesítési árait. |
| --- | --- |

(200)

A harmadik országokkal szemben alkalmazott átlagos értékesítési árak meghaladták az uniós piac átlagos értékesítési árait.

6.2.3.   Felhasználás

Felhasználás

| (201) | A (145) preambulumbekezdésben ismertetett stabil uniós felhasználás ellenére a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat rovására növelni tudta piaci részesedését. |
| --- | --- |

(201)

A (145) preambulumbekezdésben ismertetett stabil uniós felhasználás ellenére a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat rovására növelni tudta piaci részesedését.

6.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (202) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából érkező behozatal okozta. |
| --- | --- |

(202)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából érkező behozatal okozta.

7.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

7.1.   A kár folytatódásának valószínűsége Kína vonatkozásában

A kár folytatódásának valószínűsége Kína vonatkozásában

| (203) | A Bizottságnak a (192) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e az ezen behozatal által okozott kár folytatódása. |
| --- | --- |

(203)

A Bizottságnak a (192) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e az ezen behozatal által okozott kár folytatódása.

| (204) | Ennek érdekében a Bizottság a következőket elemezte: a kínai termelési volumen és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje a kínai exportáló gyártók számára, a Kínából érkező behozatal valószínűsíthető árszintje a dömpingellenes intézkedések hiányában, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása. |
| --- | --- |

(204)

Ennek érdekében a Bizottság a következőket elemezte: a kínai termelési volumen és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje a kínai exportáló gyártók számára, a Kínából érkező behozatal valószínűsíthető árszintje a dömpingellenes intézkedések hiányában, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása.

| (205) | A (116)–(124) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínában fennálló szabad kapacitást, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt jelentős vonzerejét figyelembe véve megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a kivitel növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(205)

A (116)–(124) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínában fennálló szabad kapacitást, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt jelentős vonzerejét figyelembe véve megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a kivitel növekedését eredményezné.

| (206) | A szóban forgó behozatal valószínű hatását illetően a Bizottság megvizsgálta annak az intézkedések hatályvesztése esetén várható árszintjét. E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálati időszakra jellemző, a dömpingellenes vám nélküli behozatali árszintek észszerű támpontnak tekinthetők. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest jelentős mértékű [27–36 %-os] áralákínálás valósult meg. |
| --- | --- |

(206)

A szóban forgó behozatal valószínű hatását illetően a Bizottság megvizsgálta annak az intézkedések hatályvesztése esetén várható árszintjét. E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálati időszakra jellemző, a dömpingellenes vám nélküli behozatali árszintek észszerű támpontnak tekinthetők. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest jelentős mértékű [27–36 %-os] áralákínálás valósult meg.

| (207) | A kínai behozatal valóban kárt okozó árakon érkezett az Unióba a figyelembe vett időszak alatt, és megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat megfelelő nyereségszintet (10 %) érjen el, sőt a (185) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a figyelembe vett időszak szinte teljes időszaka alatt veszteségessé tette az ágazatot. Ez a behozatal nemcsak árnyomást gyakorolt az uniós árakra, hanem az uniós gazdasági ágazat volumenének egy részét is átvette azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat rovására jelentős mértékben növelte a kínai exportáló gyártók piaci részesedését. |
| --- | --- |

(207)

A kínai behozatal valóban kárt okozó árakon érkezett az Unióba a figyelembe vett időszak alatt, és megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat megfelelő nyereségszintet (10 %) érjen el, sőt a (185) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a figyelembe vett időszak szinte teljes időszaka alatt veszteségessé tette az ágazatot. Ez a behozatal nemcsak árnyomást gyakorolt az uniós árakra, hanem az uniós gazdasági ágazat volumenének egy részét is átvette azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat rovására jelentős mértékben növelte a kínai exportáló gyártók piaci részesedését.

| (208) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén tovább romlana a már így is jelentős kárt elszenvedő uniós gazdasági ágazat helyzete. Intézkedések hiányában ugyanis a kárt okozó árakon érkező kínai dömpingelt behozatal valószínűleg még inkább lefelé nyomná az értékesítési árakat az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel kénytelen lenne csökkenteni értékesítési árait, ami rövid távon a jövedelmezőség további csökkenéséhez és minden valószínűség szerint jelentős veszteségekhez vezetne. |
| --- | --- |

(208)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén tovább romlana a már így is jelentős kárt elszenvedő uniós gazdasági ágazat helyzete. Intézkedések hiányában ugyanis a kárt okozó árakon érkező kínai dömpingelt behozatal valószínűleg még inkább lefelé nyomná az értékesítési árakat az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel kénytelen lenne csökkenteni értékesítési árait, ami rövid távon a jövedelmezőség további csökkenéséhez és minden valószínűség szerint jelentős veszteségekhez vezetne.

| (209) | Ezzel szemben ha az uniós gazdasági ágazat kísérletet tesz arra, hogy értékesítési árait nyereséges szintre emelje, az nagy valószínűséggel oda vezetne, hogy az alacsony árú behozatallal szemben értékesítési volument és piaci részesedést veszítene. Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, a kínai exportáló gyártók rövid távon képesek lennének növelni exportjukat, és további piaci részesedést tudnának szerezni az uniós gazdasági ágazat kárára. Az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel veszítene méretgazdaságosságából, ami az előállítási egységköltség növekedését (és emiatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének további visszaesését) váltaná ki. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(209)

Ezzel szemben ha az uniós gazdasági ágazat kísérletet tesz arra, hogy értékesítési árait nyereséges szintre emelje, az nagy valószínűséggel oda vezetne, hogy az alacsony árú behozatallal szemben értékesítési volument és piaci részesedést veszítene. Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, a kínai exportáló gyártók rövid távon képesek lennének növelni exportjukat, és további piaci részesedést tudnának szerezni az uniós gazdasági ágazat kárára. Az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel veszítene méretgazdaságosságából, ami az előállítási egységköltség növekedését (és emiatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének további visszaesését) váltaná ki. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

| (210) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a Kínából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős megnövekedéséhez vezetne, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(210)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a Kínából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős megnövekedéséhez vezetne, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

7.2.   Az Indonéziából érkező behozatal okozta kár megismétlődésének valószínűsége

Az Indonéziából érkező behozatal okozta kár megismétlődésének valószínűsége

| (211) | A Bizottságnak a (192) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság a (196) preambulumbekezdésben azt is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt megfigyelt, az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem okozhatta az Indonéziából érkező behozatal az uniós piacon jelen lévő rendkívül korlátozott volumene miatt. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezné-e. |
| --- | --- |

(211)

A Bizottságnak a (192) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság a (196) preambulumbekezdésben azt is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt megfigyelt, az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem okozhatta az Indonéziából érkező behozatal az uniós piacon jelen lévő rendkívül korlátozott volumene miatt. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezné-e.

| (212) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság megvizsgálta az indonéziai termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac indonéziai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét, az Indonéziából érkező behozatalnak a dömpingellenes intézkedések hiányában valószínűsíthetően kialakuló árszintjét, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(212)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megvizsgálta az indonéziai termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac indonéziai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét, az Indonéziából érkező behozatalnak a dömpingellenes intézkedések hiányában valószínűsíthetően kialakuló árszintjét, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását.

| (213) | A (130)–(132) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az indonéziai gyártók jelentős kapacitásfeleslege, az exportárak és uniós piac indonéziai exportáló gyártókra gyakorolt vonzereje alapján a Bizottság megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a kivitel növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(213)

A (130)–(132) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az indonéziai gyártók jelentős kapacitásfeleslege, az exportárak és uniós piac indonéziai exportáló gyártókra gyakorolt vonzereje alapján a Bizottság megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a kivitel növekedését eredményezné.

| (214) | A Bizottság az indonéziai behozatal a felülvizsgálati időszakra jellemző, harmadik országokkal szemben alkalmazott árszintje és annak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása alapján megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az indonéziai behozatal valószínűsíthető árszintje. A harmadik országokkal szemben alkalmazott indonéziai exportár több mint 50 %-kal alákínál az uniós gazdasági ágazat árainak. Ez azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az indonéziai gyártóknak érdekükben állna, hogy exportáljanak az Unióba, ezáltal növelve az uniós gazdasági ágazatra nehezedő árnyomást. Az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumen visszaesését tapasztalná, vagy az árszint csökkentésére kényszerülne. |
| --- | --- |

(214)

A Bizottság az indonéziai behozatal a felülvizsgálati időszakra jellemző, harmadik országokkal szemben alkalmazott árszintje és annak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása alapján megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az indonéziai behozatal valószínűsíthető árszintje. A harmadik országokkal szemben alkalmazott indonéziai exportár több mint 50 %-kal alákínál az uniós gazdasági ágazat árainak. Ez azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az indonéziai gyártóknak érdekükben állna, hogy exportáljanak az Unióba, ezáltal növelve az uniós gazdasági ágazatra nehezedő árnyomást. Az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumen visszaesését tapasztalná, vagy az árszint csökkentésére kényszerülne.

| (215) | Tekintettel a fenti ténymegállapításokra – nevezetesen az Indonéziában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, az indonéziai exportárak szintjére, az uniós piac vonzerejére, az Indonéziából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában kialakuló árszintjére, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatására – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az Indonéziából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és az ez által okozott kár valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(215)

Tekintettel a fenti ténymegállapításokra – nevezetesen az Indonéziában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, az indonéziai exportárak szintjére, az uniós piac vonzerejére, az Indonéziából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában kialakuló árszintjére, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatására – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az Indonéziából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és az ez által okozott kár valószínűleg megismétlődne.

8.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (216) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(216)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők és a felhasználók érdekeit is.

| (217) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(217)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

| (218) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – azon következtetések ellenére, amelyek szerint Kína esetében valószínűsíthető a dömping és a kár megismétlődése, és Indonézia esetében valószínűsíthető a dömping folytatódása és a kár megismétlődése – fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(218)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – azon következtetések ellenére, amelyek szerint Kína esetében valószínűsíthető a dömping és a kár megismétlődése, és Indonézia esetében valószínűsíthető a dömping folytatódása és a kár megismétlődése – fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

8.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (219) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat – az Indonéziával és Kínával szembeni meglévő intézkedések ellenére is – veszteséges maradt a figyelembe vett időszak szinte teljes időtartama alatt, veszteségeket könyvelt el a termelés, továbbá az uniós piaci értékesítési volumene és piaci részesedése tekintetében. Ugyanezen időszak alatt a Kínából származó behozatal jelentős szintű maradt, és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált. A fentiekben kifejtettek szerint az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai behozatal nagy valószínűséggel tovább nőne, és az indonéziai behozatal dömpingáron folytatódna. Ez valószínűsíthetően az uniós gazdasági ágazat már most is bizonytalan helyzetének további romlásához vezetne, és végül a nátrium-ciklamát előállításának teljes beszüntetésére is kényszeríthetné az ágazatot, ami munkahelyek elvesztését és az Unió alternatív beszerzési forrásokra való támaszkodását eredményezné. |
| --- | --- |

(219)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat – az Indonéziával és Kínával szembeni meglévő intézkedések ellenére is – veszteséges maradt a figyelembe vett időszak szinte teljes időtartama alatt, veszteségeket könyvelt el a termelés, továbbá az uniós piaci értékesítési volumene és piaci részesedése tekintetében. Ugyanezen időszak alatt a Kínából származó behozatal jelentős szintű maradt, és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált. A fentiekben kifejtettek szerint az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai behozatal nagy valószínűséggel tovább nőne, és az indonéziai behozatal dömpingáron folytatódna. Ez valószínűsíthetően az uniós gazdasági ágazat már most is bizonytalan helyzetének további romlásához vezetne, és végül a nátrium-ciklamát előállításának teljes beszüntetésére is kényszeríthetné az ágazatot, ami munkahelyek elvesztését és az Unió alternatív beszerzési forrásokra való támaszkodását eredményezné.

| (220) | Amennyiben az intézkedéseket fenntartják, a várakozások szerint az uniós gazdasági ágazat képes lenne emelni árait, növelni termelését és volumenét, továbbá fokozatosan ismét nyereséget termelni. |
| --- | --- |

(220)

Amennyiben az intézkedéseket fenntartják, a várakozások szerint az uniós gazdasági ágazat képes lenne emelni árait, növelni termelését és volumenét, továbbá fokozatosan ismét nyereséget termelni.

| (221) | A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával és Indonéziával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával és Indonéziával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

8.2.   A független importőrök/kereskedők érdeke

A független importőrök/kereskedők érdeke

| (222) | Egy importőr adott választ a kérdőívre. Azt állította, hogy a nátrium-ciklamát-ágazat teljes árbevétel alapján korlátozottnak tekinthető méretének fényében nem volt határozott álláspontja a dömpingellenes intézkedések fenntartására vonatkozóan. Kijelentette továbbá, hogy a tevékenységére vonatkozó fő döntő tényező a megbízhatóbb beszerzési forráshoz való hozzáférés, amely biztosítja a termékminőség magas színvonalát. Ezen importőr teljes tevékenysége összességében nyereséges volt. |
| --- | --- |

(222)

Egy importőr adott választ a kérdőívre. Azt állította, hogy a nátrium-ciklamát-ágazat teljes árbevétel alapján korlátozottnak tekinthető méretének fényében nem volt határozott álláspontja a dömpingellenes intézkedések fenntartására vonatkozóan. Kijelentette továbbá, hogy a tevékenységére vonatkozó fő döntő tényező a megbízhatóbb beszerzési forráshoz való hozzáférés, amely biztosítja a termékminőség magas színvonalát. Ezen importőr teljes tevékenysége összességében nyereséges volt.

| (223) | Az előző hatályvesztési felülvizsgálatban az importőrök nem működtek együtt, és a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az együttműködésük hiányában észszerűen feltételezhető volt, hogy a nátrium-ciklamát nem tette ki az importőrök/kereskedők árbevételének jelentős részét, valamint hogy nem voltak arra utaló tényezők, hogy az importőröket/kereskedőket aránytalanul érintené az intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(223)

Az előző hatályvesztési felülvizsgálatban az importőrök nem működtek együtt, és a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az együttműködésük hiányában észszerűen feltételezhető volt, hogy a nátrium-ciklamát nem tette ki az importőrök/kereskedők árbevételének jelentős részét, valamint hogy nem voltak arra utaló tényezők, hogy az importőröket/kereskedőket aránytalanul érintené az intézkedések fenntartása.

| (224) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az importőrök gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(224)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az importőrök gazdasági helyzetére.

8.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (225) | A vizsgálatban két felhasználó működött együtt, azonban csak részben. Az egyik felhasználó az uniós gazdasági ágazattól és a kínai exportőröktől is, míg a másik kizárólag az uniós gazdasági ágazattól vásárolt. Mindkét felhasználó nyereséges volt, és egyikük az intézkedések folytatása ellen foglalt állást. |
| --- | --- |

(225)

A vizsgálatban két felhasználó működött együtt, azonban csak részben. Az egyik felhasználó az uniós gazdasági ágazattól és a kínai exportőröktől is, míg a másik kizárólag az uniós gazdasági ágazattól vásárolt. Mindkét felhasználó nyereséges volt, és egyikük az intézkedések folytatása ellen foglalt állást.

| (226) | Az előző vizsgálat során megállapításra került, hogy általában véve a nátrium-ciklamát a felhasználók termelési költségének kis részét tette ki, ezért a dömpingellenes intézkedés bevezetésének hatása a tekintetükben nem volt jelentős. |
| --- | --- |

(226)

Az előző vizsgálat során megállapításra került, hogy általában véve a nátrium-ciklamát a felhasználók termelési költségének kis részét tette ki, ezért a dömpingellenes intézkedés bevezetésének hatása a tekintetükben nem volt jelentős.

| (227) | A fenti megjegyzés alapján, miszerint intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat esetleg kénytelen lenne felhagyni a nátrium-ciklamát előállításával, továbbá tekintettel arra, hogy globális szinten mindössze néhány gyártó foglalkozik a nátrium-ciklamát előállításával, valószínű, hogy az intézkedésekből előnyük származik a felhasználóknak, hiszen azok jóvoltából megmaradna a nátrium-ciklamát Unión belüli előállítása, a felhasználók számára pedig lehetőség nyílna arra, hogy a nátrium-ciklamátot különböző, egymással versenyben álló gyártóktól szerezzék be. |
| --- | --- |

(227)

A fenti megjegyzés alapján, miszerint intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat esetleg kénytelen lenne felhagyni a nátrium-ciklamát előállításával, továbbá tekintettel arra, hogy globális szinten mindössze néhány gyártó foglalkozik a nátrium-ciklamát előállításával, valószínű, hogy az intézkedésekből előnyük származik a felhasználóknak, hiszen azok jóvoltából megmaradna a nátrium-ciklamát Unión belüli előállítása, a felhasználók számára pedig lehetőség nyílna arra, hogy a nátrium-ciklamátot különböző, egymással versenyben álló gyártóktól szerezzék be.

| (228) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással e gazdasági szereplők gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(228)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással e gazdasági szereplők gazdasági helyzetére.

8.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (229) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a nátrium-ciklamát Kínából és Indonéziából érkező behozatalára vonatkozóan meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(229)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a nátrium-ciklamát Kínából és Indonéziából érkező behozatalára vonatkozóan meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának.

9.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (230) | A Bizottság által a dömping és a kár folytatódásának valószínűségére (Kína tekintetében), a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségére (Indonézia tekintetében), valamint az uniós érdekre vonatkozóan levont következtetések alapján fenn kell tartani a Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(230)

A Bizottság által a dömping és a kár folytatódásának valószínűségére (Kína tekintetében), a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségére (Indonézia tekintetében), valamint az uniós érdekre vonatkozóan levont következtetések alapján fenn kell tartani a Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket.

| (231) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(231)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (232) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(232)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (233) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(233)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (234) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából és Indonéziából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(234)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából és Indonéziából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (235) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (59). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(235)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (59). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

59

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (236) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (60) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(236)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (60) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

60

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (237) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően ismertethetik észrevételeiket. Észrevételek az indonéz kormánytól érkeztek. |
| --- | --- |

(237)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően ismertethetik észrevételeiket. Észrevételek az indonéz kormánytól érkeztek.

| (238) | Az érdekelt felek tájékoztatása utáni észrevételeiben az indonéz kormány azt állította, hogy mivel az intézkedések 2004 óta hatályban vannak, kiderült, hogy a kérelmező túlzott védelmet kér a Bizottságtól, és ha a kérelmezőt még mindig jelentős kár éri, az azt jelenti, hogy a vámok hatástalanok, és ezért a kérelmező védelme szempontjából irrelevánsak. |
| --- | --- |

(238)

Az érdekelt felek tájékoztatása utáni észrevételeiben az indonéz kormány azt állította, hogy mivel az intézkedések 2004 óta hatályban vannak, kiderült, hogy a kérelmező túlzott védelmet kér a Bizottságtól, és ha a kérelmezőt még mindig jelentős kár éri, az azt jelenti, hogy a vámok hatástalanok, és ezért a kérelmező védelme szempontjából irrelevánsak.

| (239) | Ezen állításra válaszul meg kell jegyezni, hogy semmilyen időbeli korlát nem korlátozza az intézkedések időtartamát, ameddig kivetésük vagy fenntartásuk feltételei fennállnak. A szóban forgó ügyben továbbá indokoltak az intézkedések, mivel a ténymegállapítások igazolták a dömping és a kár folytatódásának valószínűségét Kína esetében, valamint a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségét Indonézia esetében, amint ez a (116)–(140) és a (203)–(215) preambulumbekezdésekben szerepel. Továbbá az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott jelenlegi vizsgálatban a Bizottság nem változtathatja meg az intézkedések szintjét, ezért irreleváns, hogy a hatályban lévő intézkedések hatékonyak vagy hatástalanok-e. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(239)

Ezen állításra válaszul meg kell jegyezni, hogy semmilyen időbeli korlát nem korlátozza az intézkedések időtartamát, ameddig kivetésük vagy fenntartásuk feltételei fennállnak. A szóban forgó ügyben továbbá indokoltak az intézkedések, mivel a ténymegállapítások igazolták a dömping és a kár folytatódásának valószínűségét Kína esetében, valamint a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségét Indonézia esetében, amint ez a (116)–(140) és a (203)–(215) preambulumbekezdésekben szerepel. Továbbá az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott jelenlegi vizsgálatban a Bizottság nem változtathatja meg az intézkedések szintjét, ezért irreleváns, hogy a hatályban lévő intézkedések hatékonyak vagy hatástalanok-e. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (240) | Az indonéz kormány azt is állította, hogy a dömpingellenes intézkedések alkalmazása csak akkor indokolt az uniós gazdasági ágazat helyzetének orvoslása érdekében, ha jelentős kár éri, amit a Kínából származó, jelentős mértékű dömpingelt behozatal okozott, nem pedig az Indonéziából érkező elhanyagolható mértékű dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(240)

Az indonéz kormány azt is állította, hogy a dömpingellenes intézkedések alkalmazása csak akkor indokolt az uniós gazdasági ágazat helyzetének orvoslása érdekében, ha jelentős kár éri, amit a Kínából származó, jelentős mértékű dömpingelt behozatal okozott, nem pedig az Indonéziából érkező elhanyagolható mértékű dömpingelt behozatal.

| (241) | A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. Még ha az Indonéziából érkező import elhanyagolható mértékű is, és ezért nem okozhat jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ahogy az a (196) preambulumbekezdésben szerepel, a vizsgálat arra az eredményre jutott, hogy valószínű az Indonéziából származó dömping és a kár megismétlődése, amint azt a (127)–(140) és a (211)–(215) preambulumbekezdések ismertetik. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a hatályban lévő intézkedések akkor hosszabbíthatók meg, ha a vizsgálat a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségét egyaránt megállapítja. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(241)

A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással. Még ha az Indonéziából érkező import elhanyagolható mértékű is, és ezért nem okozhat jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ahogy az a (196) preambulumbekezdésben szerepel, a vizsgálat arra az eredményre jutott, hogy valószínű az Indonéziából származó dömping és a kár megismétlődése, amint azt a (127)–(140) és a (211)–(215) preambulumbekezdések ismertetik. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a hatályban lévő intézkedések akkor hosszabbíthatók meg, ha a vizsgálat a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségét egyaránt megállapítja. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (242) | Továbbá az indonéz kormány állítása szerint az a tény, hogy az Indonéziából származó behozatal elhanyagolható volt, megkérdőjelezi a Bizottságnak az Indonéziából származó kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó határozatát, valamint a Bizottság azon döntését, hogy fenntartja az Indonéziából származó behozatalra vonatkozó, hatályos dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(242)

Továbbá az indonéz kormány állítása szerint az a tény, hogy az Indonéziából származó behozatal elhanyagolható volt, megkérdőjelezi a Bizottságnak az Indonéziából származó kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó határozatát, valamint a Bizottság azon döntését, hogy fenntartja az Indonéziából származó behozatalra vonatkozó, hatályos dömpingellenes intézkedéseket.

| (243) | A Bizottság megjegyzi, hogy az indonéz kormány nem tett észrevételt a (127)–(140) és a (211)–(215) preambulumbekezdésekben ismertetett, a dömping és a kár megismétlődésére vonatkozó elemzés egyik elemével kapcsolatban sem. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta és elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(243)

A Bizottság megjegyzi, hogy az indonéz kormány nem tett észrevételt a (127)–(140) és a (211)–(215) preambulumbekezdésekben ismertetett, a dömping és a kár megismétlődésére vonatkozó elemzés egyik elemével kapcsolatban sem. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta és elutasította ezt az állítást.

| (244) | Az indonéz kormány azt is megjegyezte, hogy az indonéz exportáló gyártók nem működtek együtt a jelenlegi vizsgálatban, mivel csalódottak voltak a Bizottságnak a 2010. évi első hatályvesztési felülvizsgálat során hozott határozata (61) miatt, amelyben a Bizottság ugyan megállapította, hogy a PT Golden Sari esetében nem történt dömping, mégis arra a következtetésre jutott, hogy az indonéz gyártók jelentős része esetében folytatódott a dömping, és a Bizottság ezért mégis úgy határozott, hogy dömpingellenes intézkedéseket alkalmaz az említett vállalatra. |
| --- | --- |

(244)

Az indonéz kormány azt is megjegyezte, hogy az indonéz exportáló gyártók nem működtek együtt a jelenlegi vizsgálatban, mivel csalódottak voltak a Bizottságnak a 2010. évi első hatályvesztési felülvizsgálat során hozott határozata (61) miatt, amelyben a Bizottság ugyan megállapította, hogy a PT Golden Sari esetében nem történt dömping, mégis arra a következtetésre jutott, hogy az indonéz gyártók jelentős része esetében folytatódott a dömping, és a Bizottság ezért mégis úgy határozott, hogy dömpingellenes intézkedéseket alkalmaz az említett vállalatra.

61

| (245) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott vizsgálat során a Bizottság csak az intézkedések folytatásáról vagy megszüntetéséről tud határozni. Az ilyen vizsgálat során a Bizottság nem változtathatja meg az intézkedések szintjét, még akkor sem, ha valamelyik exportőr esetében nem állapítottak meg dömpinget. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(245)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott vizsgálat során a Bizottság csak az intézkedések folytatásáról vagy megszüntetéséről tud határozni. Az ilyen vizsgálat során a Bizottság nem változtathatja meg az intézkedések szintjét, még akkor sem, ha valamelyik exportőr esetében nem állapítottak meg dömpinget. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (246) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(246)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó, jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (TARIC-kód: 2929900010) alá tartozó nátrium-ciklamát behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám (EUR/kg) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kínai Népköztársaság; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 88 Panyao Road, Nanjing Chemical Industry Park, Nanjing, Jiangsu Province, Kínai Népköztársaság | 0,23 | A473 |
| Kínai Népköztársaság | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság | 1,17 | A471 |
| Kínai Népköztársaság | Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság | 1,17 | A472 |
| Kínai Népköztársaság | Minden más vállalat | 0,26 | A999 |
| Indonézia | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonézia | 0,24 | A502 |
| Indonézia | Minden más vállalat | 0,27 | A999 |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám (EUR/kg)

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kínai Népköztársaság; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 88 Panyao Road, Nanjing Chemical Industry Park, Nanjing, Jiangsu Province, Kínai Népköztársaság

0,23

A473

Kínai Népköztársaság

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság

1,17

A471

Kínai Népköztársaság

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság

1,17

A472

Kínai Népköztársaság

Minden más vállalat

0,26

A999

Indonézia

PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonézia

0,24

A502

Indonézia

Minden más vállalat

0,27

A999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt károsodott, és emiatt a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árra a vámérték meghatározása keretében az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (62) 131. cikke (2) bekezdésének megfelelően arányosítást kell alkalmazni, a fentiekben meghatározott összegek alapján kiszámított dömpingellenes vámot a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának megfelelő százalékkal kell csökkenteni.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 318., 2002.12.19., 7. o.).

2

(3)  A Tanács 435/2004/EK rendelete (2004. március 8.) a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 72., 2004.3.11., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 492/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. június 3.) a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő kivetéséről, (HL L 140., 2010.6.8., 2. o.) (a továbbiakban: az első hatályvesztési felülvizsgálat). A Bizottság (EU) 2016/1160 végrehajtási rendelete (2016. július 15.) a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 192., 2016.7.16., 49. o.) (a továbbiakban: a második hatályvesztési felülvizsgálat).

4

(5)  A Tanács 398/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. május 7.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 492/2010/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 124., 2012.5.11., 1. o.).

5

(6)  A 435/2004/EK rendelet.

6

(7)  WT/DS295/AB/R, 2005. november 29., AB-2005-6.

7

(8)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited vállalatra korlátozódó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 264., 2015.8.12., 32. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2016/1159 végrehajtási rendelete (2016. július 15.) a Kínai Népköztársaságból származó, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited által előállított nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 192., 2016.7.16., 23. o.).

9

(10)  
  HL C 344., 2020.10.16., 16. o.

10

(11)  Mivel az Unióban csak egyetlen nátrium-ciklamát-gyártó van, adatainak bizalmas kezelése érdekében az e rendeletben szereplő adatok egy része tartományok vagy indexek formájában jelenik meg.

11

(12)  Az (EU) 2016/1160 végrehajtási rendelet.

12

(13)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 284., 2021.7.16., 4. o.).

13

(14)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2533

14

(15)  A Comext az Eurostat részletes nemzetközi áruforgalmi statisztikákat tartalmazó referencia-adatbázisa.

15

(16)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

16

(17)  A Bizottság (EU) 2022/116 végrehajtási rendelete (2022. január 27.) a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 19., 2021.1.28., 22. o.).

17

(18)  Az (EU) 2022/116 rendelet (82)–(88), valamint (121)–(122) preambulumbekezdése.

18

(19)  Az (EU) 2022/116 rendelet (91)–(92) preambulumbekezdése.

19

(20)  Az (EU) 2022/116 rendelet (93)–(94), valamint (96) preambulumbekezdése. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően, így a nátrium-ciklamát gyártói és inputjaik beszállítói esetében is érvényesülnek.

20

(21)  Az (EU) 2022/116 rendelet (97)–(100) preambulumbekezdése.

21

(22)  Az (EU) 2022/116 rendelet (101)–(104) preambulumbekezdése.

22

(23)  Az (EU) 2022/116 rendelet (105)–(106) preambulumbekezdése.

23

(24)  Az (EU) 2022/116 rendelet (107)–(117) preambulumbekezdése.

24

(25)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SWD(2017) 483 final/2, 2017.12.20., elérhető: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

25

(26)  Lásd a jelentés 16.2.5. pontját.

26

(27)  Lásd a vállalat honlapját: www.tjbfsp.com (hozzáférés dátuma: 2022. május 18.).

27

(28)  Lásd: www.news.enorth.com.cn/system/2019/05/13/037219775.shtml (legutóbbi hozzáférés: 2022. május 18.).

28

(29)  Lásd a csoport holdingtársaságának weboldalán megtalálható cikket: www.bhqgtz.com/jituanxinwen/jituanxinwen/2021/0412/983.html (hozzáférés dátuma: 2022. május 18.).

29

(30)  Lásd a csoport holdingtársaságának weboldalán megtalálható cikket: www.bhqgtz.com/jituanxinwen/jituanxinwen/2021/0705/1055.html (hozzáférés dátuma: 2022. május 18.).

30

(31)  Lásd: www.jianan.gov.cn/jrja/001006/20181228/936cda63-979e-4778-8be8-64fd8e5de48d.html (hozzáférés dátuma: 2022. május 19.).

31

(32)  Lásd: www.gjxcjkq.xuchang.gov.cn/dwzwn/044006/20120222/052f3659-8118-4505-9ad9-9eeb5f565f28.html

32

(33)  Lásd: www.qixin.com/company/0987a693-1b64-40c5-abb2-f8a59f211ab3 (hozzáférés dátuma: 2022. május 19.).

33

(34)  Lásd: https://www.strategic-electrical.com/h020190916/c7d31162-874d-4712-8d55-fe6bc6d2f30b.html (hozzáférés dátuma: 2022. május 19.).

34

(35)  A terv IV.3.1. szakasza. Lásd: www.most.gov.cn/xxgk/xinxifenlei/fdzdgknr/fgzc/gfxwj/gfxwj2017/201706/t20170602_133347.html (hozzáférés dátuma: 2022. május 19.).

35

(36)  Lásd a 12. szakaszt (Könnyűipar); elérhető a következő internetcímen: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (legutóbbi hozzáférés: 2022. május 19.).

36

(37)  Jelentés: 10. fejezet, 221–230. o.

37

(38)  A Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának és az Államtanácsnak a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről szóló 2015. március 15-i véleményei (ZhongFa [2015] 9. sz.), https://chinaenergyportal.org/en/opinions-of-the-cpc-central-committee-and-the-state-council-on-further-deepening-the-reform-of-the-electric-power-system-zhongfa-2015-no-9 (hozzáférés dátuma: 2022. április 8.).

38

(39)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201202_1252094.html (hozzáférés dátuma: 2022. április 8.).

39

(40)  Nevezetesen: „A helyi kormányzati szervek az Országos Energiahivatal kirendelt szervével együttműködve kellő időben jelentést tesznek a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság és az Állami Energiahivatal felé a közép- és hosszú távú szerződések aláírásáról és az egyéb releváns kérdésekről, továbbá a közép- és hosszú távú szerződések megkötése során biztosítják a kapcsolatot az azonnali árakkal”.

40

(41)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

41

(42)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

42

(43)  https://globalfinancials.com/index-admin.html

43

(44)  https://www.ajinomoto.com.my/investors/annual-reports

44

(45)  https://www.ilmia.gov.my/index.php/my/labour-cost

45

(46)  https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1

46

https://www.tnb.com.my/assets/files/Tariff_Rate_Final_01.Jan.2014.pdf

(47)  https://www.st.gov.my

47

(48)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

48

(49)  https://www.ilmia.gov.my/index.php/my/labour-cost

49

(50)  https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1

50

https://www.tnb.com.my/assets/files/Tariff_Rate_Final_01.Jan.2014.pdf

(51)  https://www.st.gov.my

51

(52)  www.ajinomoto.com.my.

52

(53)  A finomkémiai iparágról szóló 4. számú jelentés, Sinolink Securities, 2019. december 18., 12. o. http://www.invest-data.com/eWebEditor/uploadfile/2019122015272136364446.pdf

53

(54)  Az (EU) 2016/1159 végrehajtási rendelet.

54

(55)  Az (EU) 2016/1160 végrehajtási rendelet, (61) preambulumbekezdés.

55

(56)  Az (EU) 2016/1160 végrehajtási rendelet, (62) preambulumbekezdés.

56

(57)  Pontosabb információk hiányában erre a kiigazításra a FOB-ár és a gyártelepi ár az előző hatályvesztési felülvizsgálattal megegyező arányának alkalmazásával került sor.

57

(58)  A Bizottság 1627/2003/EK rendelete (2003. szeptember 17.) a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 232., 2003.9.18., 12. o.).

58

(59)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

59

(60)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

60

(61)  A 492/2010/EU végrehajtási rendelet.

61

(62)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

62

---