# Euroopa Liidu C 220/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 220 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik8. juuli 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 220

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik8. juuli 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 220/01 | Konsortsiumi CESSDA ERIC põhikiri | 1 |
| 2017/C 220/02 | ECCSEL ERICu põhikiri — Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labor — Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium | 15 |
| 2017/C 220/03 | ESSA hügieenijuhend idandite ja idandamisseemnete tootmiseks | 29 |
| 2017/C 220/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8242 – Rolls-Royce/ITP) (
  1
  ) | 53 |
| 2017/C 220/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8465 – Vivendi / Telecom Italia) (
  1
  ) | 53 |
| 2017/C 220/06 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8510 – Robert Tönnies/Clemens Tönnies/Zur Mühlen Group and Asset Group) (
  1
  ) | 54 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 220/01

Konsortsiumi CESSDA ERIC põhikiri

1

2017/C 220/02

ECCSEL ERICu põhikiri — Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labor — Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium

15

2017/C 220/03

ESSA hügieenijuhend idandite ja idandamisseemnete tootmiseks

29

2017/C 220/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8242 – Rolls-Royce/ITP) (
  1
  )

1

53

2017/C 220/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8465 – Vivendi / Telecom Italia) (
  1
  )

1

53

2017/C 220/06

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8510 – Robert Tönnies/Clemens Tönnies/Zur Mühlen Group and Asset Group) (
  1
  )

1

54

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 220/07 | Euro vahetuskurss | 55 |
| 2017/C 220/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) alusel tunnustatud organisatsioonide nimekiri | 56 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2017/C 220/09 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 57 |
| 2017/C 220/10 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 58 |
| 2017/C 220/11 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 59 |
| 2017/C 220/12 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 60 |
| 2017/C 220/13 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 61 |
| 2017/C 220/14 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 62 |
| 2017/C 220/15 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 63 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2017/C 220/07

Euro vahetuskurss

55

2017/C 220/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) alusel tunnustatud organisatsioonide nimekiri

56

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2017/C 220/09

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

57

2017/C 220/10

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

58

2017/C 220/11

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

59

2017/C 220/12

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

60

2017/C 220/13

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

61

2017/C 220/14

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

62

2017/C 220/15

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

63

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 220/16 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8528 – SEGRO / PSPIB / SELP / Morgane Portfolio) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 64 |
| 2017/C 220/17 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 65 |
| 2017/C 220/18 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8356 – Wietersdorfer / Amiantit / HOBAS JV) (
  1
  ) | 66 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 220/16

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8528 – SEGRO / PSPIB / SELP / Morgane Portfolio) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

64

2017/C 220/17

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

65

2017/C 220/18

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8356 – Wietersdorfer / Amiantit / HOBAS JV) (
  1
  )

1

66

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/1

---

KONSORTSIUMI CESSDA ERIC PÕHIKIRI

(2017/C 220/01)

PREAMBUL

Belgia Kuningriik,

Tšehhi Vabariik,

Taani Kuningriik,

Saksamaa Liitvabariik,

Kreeka Vabariik,

Prantsuse Vabariik,

Ungari,

Madalmaade Kuningriik,

Austria Vabariik,

Sloveenia Vabariik,

Slovaki Vabariik,

Rootsi Kuningriik,

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik,

Norra Kuningriik,

edaspidi „liikmed“, ja

Šveitsi Konföderatsioon,

edaspidi „vaatlejad“,

VÕTTES ARVESSE liikmete veendumust, et sotsiaalteaduslike andmete ja metaandmete kättesaadavaks tegemine on väga oluline, mõistmaks praegu ühiskonna ees seisvaid suuri lahendamist vajavaid ülesandeid, käimasolevaid ühiskondlikke protsesse, nendega seotud probleeme ja olemasolevaid lahendusi;

VÕTTES ARVESSE, et Euroopa sotsiaalteaduslike andmearhiivide konsortsium (CESSDA) hakkab tuginema mitmes riigis olemasolevatele riiklikele teenistustele ning tugevdab ja laiendab üleeuroopalist koostööd tiheda koostöö kaudu sotsiaalteaduslike andmearhiivide teadus- ja arendustegevuse valdkonnas nii teaduslikel kui ka majanduslikel põhjustel;

ARVESTADES, et liikmete eesmärk on tõsta teaduse tipptaset ja suurendada Euroopa teadustegevuse tõhusust ühiskonnateaduste valdkonnas ning laiendada hõlpsat juurdepääsu andmetele ja metaandmetele, sõltumata mis tahes piiridest;

TULETADES MEELDE, et CESSDAt on tunnustanud Euroopa teadustöö infrastruktuuride strateegiafoorum ja see on lisatud strateegiafoorumi tegevuskavasse (2006);

VÕTTES ARVESSE, et Saksamaa soovib täiendavalt panustada, rahastades konkreetseid CESSDA ülesandeid, mida täidab Saksamaa teenuseosutaja;

PALUDES, et Euroopa Komisjon looks CESSDA infrastruktuuri vastavalt nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 723/2009,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Nimi, asukoht ja töökeel

1.   Euroopa sotsiaalteaduslike andmearhiivide konsortsiumi (CESSDA) õiguslik vorm on Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (ERIC), mis on asutatud määruse (EÜ) nr 723/2009 alusel, ja see kannab nime CESSDA ERIC.

2.   CESSDA ERICu põhikirjajärgne asukoht on Norras Bergenis.

3.   CESSDA ERICu töökeel on inglise keel.

Artikkel 2

Ülesanne ja tegevus

1.   CESSDA ERIC on teadusuuringute jagatud infrastruktuuri keskus, mis seob omavahel liikmete, vaatlejate ja teiste partnertite sotsiaalteaduslikud andmearhiivid. CESSDA ERICul endal andmearhiive ei ole.

2.   CESSDA ERICu ülesanne on pakkuda jagatud ja jätkusuutlikku infrastruktuuri teadusuuringute jaoks, mis võimaldab teadlaskogukonnal teha kvaliteetseid teadusuuringuid sotsiaalteaduste valdkonnas, millega aidatakse kaasa praegu ühiskonna ees seisvatele suurtele probleemidele tulemuslike lahenduste leidmisel ning hõlbustatakse sotsiaalteaduste õpetamist ja õppimist.

3.   CESSDA ERIC tegutseb mittetulunduslikel alustel. CESSDA ERIC võib piiratud ulatuses tegeleda majandustegevusega, tingimusel et see on tihedalt seotud tema peamiste ülesannetega ega ohusta selliste ülesannete täitmist.

4.   CESSDA ERIC täidab oma ülesandeid, aidates kaasa standardite, protokollide ja erialaste parimate tavade arendamisele, sealhulgas andmete levitamise ja andmete haldamisega seotud parimate tavade alasele koolitamisele, väljatöötamisele ja koordineerimisele. CESSDA ERIC lisab vajaduse korral infrastruktuuri ka uusi andmeallikaid.

5.   CESSDA ERIC edendab laialdasemat osalemist teadusuuringute infrastruktuuris. Selleks et lihtsustada nende riikide sisenemist, kes soovivad saada toetust oma sotsiaalteaduslike andmearhiivide edasiarendamiseks, algatab CESSDA ERIC koolitusi ning väljakujunenud ja võimalike teenuseosutajate vahelisi vahetusi.

2. PEATÜKK

LIIKMESTAATUS

Artikkel 3

Liikmestaatus

1.   Järgmised üksused võivad saada liikmeks või ühineda hääleõiguseta vaatlejana:

| a) | Euroopa Liidu liikmesriigid; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu liikmesriigid;

| b) | assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

b)

assotsieerunud riigid;

| c) | kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

c)

kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid;

| d) | valitsustevahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

d)

valitsustevahelised organisatsioonid.

Käesoleva põhikirja 1. lisas on liikmete, vaatlejate ja teenuseosutajate nimekiri CESSDA ERICu asutamise kuupäeva seisuga. Direktor ajakohastab seda lisa vastavalt CESSDA ERICus osalemises toimuvatele muutustele.

2.   Uute liikmete ja vaatlejate vastuvõtmine ning liikme- ja vaatlejastaatusest loobumine või nende lõpetamine toimub kooskõlas artiklitega 5 ja 6.

3.   CESSDA ERICu liikmete hulgas peab olema vähemalt üks liidu liikmesriik ja kaks muud riiki, mis on kas liidu liikmesriigid või assotsieerunud riigid.

4.   Liikmetel on järgmised õigused:

| a) | kasutada CESSDA kaubamärki, mis hõlmab kõiki nimedega „CESSDA“ või „CESSDA ERIC“ seotud visuaalseid või heliesitusi, mis seovad sõnade kasutamise, aruande, toote või teenuse CESSDA ERICuga; |
| --- | --- |

a)

kasutada CESSDA kaubamärki, mis hõlmab kõiki nimedega „CESSDA“ või „CESSDA ERIC“ seotud visuaalseid või heliesitusi, mis seovad sõnade kasutamise, aruande, toote või teenuse CESSDA ERICuga;

| b) | määrata üks või mitu esindajat; |
| --- | --- |

b)

määrata üks või mitu esindajat;

| c) | osaleda üldkogu koosolekutel ja neil hääletada; |
| --- | --- |

c)

osaleda üldkogu koosolekutel ja neil hääletada;

| d) | anda artikli 11 lõikes 2 määratletud teenuseosutajatele õigus






  i. | osaleda CESSDA ERICu koolitustel ja seotud tegevuses; |
| --- | --- | --- |

d)

anda artikli 11 lõikes 2 määratletud teenuseosutajatele õigus

i.

osaleda CESSDA ERICu koolitustel ja seotud tegevuses;

| ii. | kasutada CESSDA ERICu tarkvara, vahevara ja vahendeid, mis on töötatud välja CESSDA ERICuga sõlmitud lepingu raames; |
| --- | --- |

ii.

kasutada CESSDA ERICu tarkvara, vahevara ja vahendeid, mis on töötatud välja CESSDA ERICuga sõlmitud lepingu raames;

| iii. | kasutada Euroopa keelte sotsiaalteaduslikku tesaurust (ELSST). |
| --- | --- |

iii.

kasutada Euroopa keelte sotsiaalteaduslikku tesaurust (ELSST).

| e) | osaleda teenuseosutajate foorumis, nagu on sätestatud artiklis 11. |
| --- | --- |

e)

osaleda teenuseosutajate foorumis, nagu on sätestatud artiklis 11.

5.   Liikmetel on järgmised kohustused:

| a) | teha CESSDA ERICu eelarvesse sissemakseid vastavalt üldkogu määratud valemile; |
| --- | --- |

a)

teha CESSDA ERICu eelarvesse sissemakseid vastavalt üldkogu määratud valemile;

| b) | määrata teenuseosutaja, kes pakub nende riigis ja Euroopas CESSDA ERICu teenuseid; |
| --- | --- |

b)

määrata teenuseosutaja, kes pakub nende riigis ja Euroopas CESSDA ERICu teenuseid;

| c) | tagada riiklik rahastamine, et võimaldada määratud teenuseosutajal täita 2. lisas sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

c)

tagada riiklik rahastamine, et võimaldada määratud teenuseosutajal täita 2. lisas sätestatud nõudeid;

| d) | edendada riiklikes sotsiaalteaduslikes andmearhiivides standardite vastuvõtmist; |
| --- | --- |

d)

edendada riiklikes sotsiaalteaduslikes andmearhiivides standardite vastuvõtmist;

| e) | pakkuda tehnilist infrastruktuuri, et muuta võimalikuks juurdepääs andmetele ja teenustele; |
| --- | --- |

e)

pakkuda tehnilist infrastruktuuri, et muuta võimalikuks juurdepääs andmetele ja teenustele;

| f) | edendada teenuste kasutamist oma teadlaste seas ning koguda kasutajate tagasisidet ja teavet nende vajaduste kohta; |
| --- | --- |

f)

edendada teenuste kasutamist oma teadlaste seas ning koguda kasutajate tagasisidet ja teavet nende vajaduste kohta;

| g) | toetada ja vajaduse korral algatada riiklike sotsiaalteaduslike andmearhiivide integreerimine, sealhulgas riiklike arhiivide ja teiste liikmesriikide või vaatlejariikide arhiivide vahel. |
| --- | --- |

g)

toetada ja vajaduse korral algatada riiklike sotsiaalteaduslike andmearhiivide integreerimine, sealhulgas riiklike arhiivide ja teiste liikmesriikide või vaatlejariikide arhiivide vahel.

Artikkel 4

Vaatlejad

1.   Vaatleja on riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes kas valmistub liikmeks saama või kes ei või riigisisestel põhjustel liikmeks saada, kuid soovib panustada CESSDA ERICu tegevusse ja selles osaleda.

2.   Vaatlejatel on järgmised õigused:

| a) | kasutada CESSDA ERICu kaubamärki märkega „Vaatleja“; |
| --- | --- |

a)

kasutada CESSDA ERICu kaubamärki märkega „Vaatleja“;

| b) | määrata üks või mitu esindajat; |
| --- | --- |

b)

määrata üks või mitu esindajat;

| c) | osaleda üldkogu koosolekutel ilma hääleõiguseta; |
| --- | --- |

c)

osaleda üldkogu koosolekutel ilma hääleõiguseta;

| d) | saada oma süsteemide, protsesside ja teenuste väljatöötamisel CESSDA ERICust otsetoetust; |
| --- | --- |

d)

saada oma süsteemide, protsesside ja teenuste väljatöötamisel CESSDA ERICust otsetoetust;

| e) | anda oma teenuseosutajatele õigus






  i. | osaleda CESSDA ERICu koolitustel ja seotud tegevuses; |
| --- | --- | --- |

e)

anda oma teenuseosutajatele õigus

i.

osaleda CESSDA ERICu koolitustel ja seotud tegevuses;

| ii. | kasutada CESSDA ERICu tarkvara, vahevara ja vahendeid, mis on töötatud välja CESSDA ERICuga sõlmitud lepingu raames; |
| --- | --- |

ii.

kasutada CESSDA ERICu tarkvara, vahevara ja vahendeid, mis on töötatud välja CESSDA ERICuga sõlmitud lepingu raames;

| iii. | kasutada Euroopa keelte sotsiaalteaduslikku tesaurust (ELSST). |
| --- | --- |

iii.

kasutada Euroopa keelte sotsiaalteaduslikku tesaurust (ELSST).

| f) | osaleda teenuseosutajate foorumis, nagu on sätestatud artiklis 12. |
| --- | --- |

f)

osaleda teenuseosutajate foorumis, nagu on sätestatud artiklis 12.

3.   Vaatlejatel on järgmised kohustused:

| a) | teha eelarvesse sissemakseid vastavalt üldkogu otsusele ja kohaldamisprotsessi osana kokku lepitule; |
| --- | --- |

a)

teha eelarvesse sissemakseid vastavalt üldkogu otsusele ja kohaldamisprotsessi osana kokku lepitule;

| b) | tegeleda tegevusega, milles lepiti kokku vaatlejaks vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

b)

tegeleda tegevusega, milles lepiti kokku vaatlejaks vastuvõtmisel;

| c) | määrata teenuseosutaja, kes pakub nende riigis ja Euroopas CESSDA ERICu teenuseid, kui need teenused on kõnealuse vaatlejaga kokku lepitud; |
| --- | --- |

c)

määrata teenuseosutaja, kes pakub nende riigis ja Euroopas CESSDA ERICu teenuseid, kui need teenused on kõnealuse vaatlejaga kokku lepitud;

| d) | tagada riiklik rahastamine, et võimaldada määratud teenuseosutajal täita 2. lisas sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

d)

tagada riiklik rahastamine, et võimaldada määratud teenuseosutajal täita 2. lisas sätestatud nõudeid.

Artikkel 5

Ühinemine

1.   Pärast käesoleva põhikirja jõustumist võib liikme või vaatlejana vastu võtta iga artikli 3 lõikes 1 nimetatud üksuse. Ühinemine kiidetakse heaks üldkogu antud häälte kahekolmandikulise enamusega. Ühinemise tingimus on, et üksus võib anda positiivse panuse CESSDA ERICu ülesannetesse ja tegevusse, nagu on nimetatud artiklis 2, ning võib eeldada, et ta täidab artikli 3 lõikes 5 ja artikli 4 lõikes 3 sätestatud kohustusi. Liikmeks või vaatlejaks saamise taotlus tuleb saata direktorile, kes annab üldkogule nõu, kas taotlus tuleks rahuldada või mitte.

2.   Direktori taotluse korral valib ja esitab ühinev liige või vaatleja teenuseosutaja, kes vastutab teenuseosutaja ülesannete täitmise eest.

3.   Direktor küsib enne väljapakutud teenuseosutaja heakskiitmist või tagasilükkamist nõu teadusnõukogult ja teenuseosutajate foorumilt.

Artikkel 6

Liikme- või vaatlejastaatusest loobumine või selle lõpetamine

1.   Liikmed ja vaatlejad võivad loobuda oma liikme- või vaatlejastaatusest, teatades sellest vähemalt kuus kuud ette. Teade tuleb esitada kirjalikult direktorile. Liikmed ja vaatlejad ei või oma staatusest loobuda esimese nelja aasta jooksul alates liikmeks või vaatlejaks saamisest, välja arvatud juhul, kui üldkogu nõustub erakorralistel põhjustel lühema ajaga.

2.   Enne liikme- või vaatlejastaatusest loobumise jõustumist tuleb teha kõik tasumata osamaksed ja täita muud kohustused. Kõik teenuseosutaja varad, mida on rahastanud CESSDA ERIC, antakse võimaluse korral CESSDA ERICule tagasi.

3.   Üldkogu võib antud häälte kahekolmandikulise enamusega otsustada lõpetada liikme- või vaatlejastaatuse, kui liige või vaatleja rikub põhikirja sätteid, kohaldatavaid õigusnorme või ei suuda täita liikme või vaatleja kohustusi.

4.   Liikmel ei ole hääleõigust küsimustes, mis puudutavad tema liikmestaatusest loobumist või selle võimalikku lõpetamist.

3. PEATÜKK

JUHTIMINE

Artikkel 7

Juhtimine

1.   CESSDA ERICu juhtimisstruktuur hõlmab järgmisi organeid:

| a) | üldkogu; |
| --- | --- |

a)

üldkogu;

| b) | direktor; |
| --- | --- |

b)

direktor;

| c) | teenuseosutajad ja teenuseosutajate foorum, kellel on nõuandev osa; |
| --- | --- |

c)

teenuseosutajad ja teenuseosutajate foorum, kellel on nõuandev osa;

| d) | teadusnõukogu; |
| --- | --- |

d)

teadusnõukogu;

| e) | muud nõuandekogud, mille üldkogu on loonud CESSDA ERICu eesmärkide täitmisele kaasaaitamiseks. |
| --- | --- |

e)

muud nõuandekogud, mille üldkogu on loonud CESSDA ERICu eesmärkide täitmisele kaasaaitamiseks.

Artikkel 8

Üldkogu

1.   Üldkogu koosneb liikmete ja vaatlejate esindajatest.

2.   Üldkogul on CESSDA ERICu suhtes lõplik otsustusõigus. Üldkogu täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | määrab kindlaks eelarve ja rahastamisvalemi ning kiidab heaks raamatupidamise aastaaruande ja aastaaruande. Rahastamisvalemi iga muudatuse heakskiitmiseks on vaja antud häälte kahekolmandikulist enamust. Eelarve suurendamine, mis toob kaasa suurema aastatasu, otsustatakse antud häälte kahekolmandikulise enamusega; |
| --- | --- |

a)

määrab kindlaks eelarve ja rahastamisvalemi ning kiidab heaks raamatupidamise aastaaruande ja aastaaruande. Rahastamisvalemi iga muudatuse heakskiitmiseks on vaja antud häälte kahekolmandikulist enamust. Eelarve suurendamine, mis toob kaasa suurema aastatasu, otsustatakse antud häälte kahekolmandikulise enamusega;

| b) | määrab kindlaks CESSDA ERICu poliitilised põhimõtted teadus-, tehnilistes ja haldusküsimustes ning kehtestab ja järgib intellektuaalomandiga seotud põhimõtteid, mis võetakse vastu antud häälte kahekolmandikulise enamusega; |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks CESSDA ERICu poliitilised põhimõtted teadus-, tehnilistes ja haldusküsimustes ning kehtestab ja järgib intellektuaalomandiga seotud põhimõtteid, mis võetakse vastu antud häälte kahekolmandikulise enamusega;

| c) | võtab antud häälte kahekolmandikulise enamusega vastu strateegilised plaanid ja töökavad; |
| --- | --- |

c)

võtab antud häälte kahekolmandikulise enamusega vastu strateegilised plaanid ja töökavad;

| d) | teeb järelevalvet CESSDA ERICu juhtimise üle; |
| --- | --- |

d)

teeb järelevalvet CESSDA ERICu juhtimise üle;

| e) | valib üldkogu eesistuja ja asetäitja; |
| --- | --- |

e)

valib üldkogu eesistuja ja asetäitja;

| f) | nimetab ametisse ja vabastab ametist CESSDA ERICu direktori; |
| --- | --- |

f)

nimetab ametisse ja vabastab ametist CESSDA ERICu direktori;

| g) | nimetab ametisse, asendab ja tagandab ametist teadusnõukogu liikmeid; |
| --- | --- |

g)

nimetab ametisse, asendab ja tagandab ametist teadusnõukogu liikmeid;

| h) | kiidab heaks liikme või vaatleja pakutud teenuseosutajad ning teenuseosutajate asendamise. Heakskiit võidakse tagasi võtta, kui teenuseosutaja ei täida oma kohustusi; |
| --- | --- |

h)

kiidab heaks liikme või vaatleja pakutud teenuseosutajad ning teenuseosutajate asendamise. Heakskiit võidakse tagasi võtta, kui teenuseosutaja ei täida oma kohustusi;

| i) | nimetab ametisse, asendab ja tagandab ametist üldkogu loodud komiteede liikmeid; |
| --- | --- |

i)

nimetab ametisse, asendab ja tagandab ametist üldkogu loodud komiteede liikmeid;

| j) | võtab vastu CESSDA ERICu auditiaruanded; |
| --- | --- |

j)

võtab vastu CESSDA ERICu auditiaruanded;

| k) | saab teadusnõukogult aastaaruandeid ja arutab neid; |
| --- | --- |

k)

saab teadusnõukogult aastaaruandeid ja arutab neid;

| l) | võtab vastu CESSDA ERICu teenuseosutajate tegevust käsitlevad tegevuseeskirjad ja -standardid, konsulteerides teenuseosutajate foorumiga; |
| --- | --- |

l)

võtab vastu CESSDA ERICu teenuseosutajate tegevust käsitlevad tegevuseeskirjad ja -standardid, konsulteerides teenuseosutajate foorumiga;

| m) | kiidab heaks uute liikmete ja vaatlejate vastuvõtmise ning liikme- või vaatlejastaatusest loobumise või asjaomase staatuse lõpetamise kooskõlas artiklitega 5 ja 6. |
| --- | --- |

m)

kiidab heaks uute liikmete ja vaatlejate vastuvõtmise ning liikme- või vaatlejastaatusest loobumise või asjaomase staatuse lõpetamise kooskõlas artiklitega 5 ja 6.

3.   Iga liiget esindab üldkoosolekul kuni kaks volitatud esindajat. Igal liikmel on üldkogul üks hääl. Otsused võetakse vastu antud häälte lihtenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole sätestatud teisiti. ELi liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel on üldkogul ühiselt häälteenamus. Eesistujal ei ole hääleõigust, välja arvatud häälte võrdse jagunemise korral, millisel juhul on eesistuja hääl otsustav.

4.   Otsustusvõimelise liikmete üldkogu koosoleku jaoks on vaja pooltest liikmetest koosnevat kvoorumit. Kui kvoorumit ei ole, korratakse koosolekut sama päevakorraga kolme nädala jooksul pärast uut kutset. Korduskoosolekul on kvoorum, kui kohal on vähemalt veerand liikmetest. Kui korduskoosolekul ei ole kvoorumit, on üldkogu eesistujal õigus võtta vastu otsuseid, mida ei saa kuni järgmise üldkoguni, kus kvoorum on jälle koos, edasi lükata. Sellised otsused esitatakse üldkogule, kes vaatab need üle esimesel võimalusel.

5.   Kui põhikirjaga nõutakse kahekolmandikulist häälteenamust, on kehtiva otsuse tegemiseks vaja kolmveerandist liikmetest koosnevat kvoorumit.

6.   Üldkogus toimuval hääletusel võivad osaleda üksnes füüsiliselt kohal viibivad liikmed. Kui liige ei saa füüsiliselt kohal olla, võib üldkogu nõustuda elektroonilise osalemisega. Hääleõigust ei saa üle kanda. Salajane hääletus viiakse läbi juhul, kui sellist menetlust nõuab vähemalt üks kolmandik kohalolevatest liikmetest.

7.   Eesistuja võib vajaduse korral otsustada, et otsus võetakse vastu kirjaliku menetluse teel üldkogu koosolekute vahelisel ajal.

8.   Vaatlejatel on õigus osaleda üldkogu koosolekutel hääleõiguseta. Iga vaatleja võib saata kuni kaks esindajat.

9.   Üldkogu valib liikmete esindajate seast kaheks aastaks eesistuja ja eesistuja asetäitja. Kui eesistuja on valitud, ei saa ta enam olla liikme delegatsiooni koosseisus. Sama kehtib siis, kui eesistujat asendab eesistuja asetäitja. Liikmed, keda need ametisse nimetamised puudutavad, määravad enda esindamiseks üldkogul uue esindaja.

10.   Üldkoosolekud toimuvad vähemalt kord aastas. Eesistuja kutsub üldkogu koosolekud kokku vähemalt neljanädalase etteteatamisega. Liikmetel ja vaatlejatel on õigus teha ettepanekuid päevakorda lisatavate punktide kohta, teavitades eesistujat sellest vähemalt kaks nädalat enne koosolekut. Üldkogu erakorralised koosolekud kutsutakse kokku eesistuja või direktori taotluse korral, kui seda on vaja CESSDA ERICu huvides, või vähemalt poolte liikmete taotluse alusel.

Artikkel 9

Direktor

1.   Direktor on CESSDA ERICu tegevjuht, teadusdirektor ja esindaja.

2.   Direktor nimetatakse ametisse viieks aastaks ja tema ametiaega võidakse pikendada. Direktor annab aru üldkogule.

3.   Direktor vastutab iga-aastase eelarve ning strateegiate ja poliitiliste põhimõtete koostamise eest, mille võtab vastu üldkogu.

4.   Direktor vastutab üldkogu koosolekute ettevalmistamise eest ning pakub vajalikku haldustuge teadusnõukogule ja teenuseosutajate foorumile.

5.   Direktor vastutab üldkogu otsuste elluviimise eest ning tagab, et CESSDA ERIC täidaks kõiki asjakohaseid õiguslikke kohustusi.

6.   Direktoril on volitused teha kõiki CESSDA ERICu toimimiseks vajalikke otsuseid.

7.   Direktor küsib teenuseosutajate jaoks erilist huvi pakkuvates küsimustes korrapäraselt nõu teenuseosutajate foorumilt, paludes foorumil esitada märkusi eelarveprojekti, töökavade ja strateegiate ning muude oluliste poliitiliste küsimuste kohta, enne kui need esitatakse üldkogule.

8.   Direktor kontrollib teenuseosutajate tegevuseeskirjadest ja standarditest kinnipidamist CESSDA ERICuga seotud tegevuses ja annab igal aastal aru üldkogule, esitades soovitused vastumeetmete kohta iga kõrvalekalde puhul.

Artikkel 10

Teadusnõukogu

1.   Üldkogu nimetab ametisse vähemalt neljast, kuid mitte enam kui seitsmest maailma eri riikide väljapaistvast, sõltumatust ja kogenud teadlasest koosneva sõltumatu teadusnõukogu. Teadusnõukogu nimetatakse ametisse direktori soovituste alusel. Direktor küsib nõu teadusnõukogult ja teenuseosutajate foorumilt. Teadusnõukogu liikmete ametiaeg on kolm aastat. Liikmete ametiaega võib üks kord pikendada.

2.   Direktor konsulteerib vähemalt kord aastas teadusnõukoguga teenuste teadusliku kvaliteedi, teaduspoliitika, menetluste ja nende valdkondade tulevikuplaanide üle.

3.   Teadusnõukogu esitab kord aastas direktori kaudu üldkogule kirjaliku aruande oma tegevuse kohta. Aruanne sisaldab hinnangut teenuste kohta, mida CESSDA ERIC oma andmekasutajatele pakub. Direktor esitab aruande üldkogule koos direktori märkuste ja võimalike soovitustega.

4.   Teadusnõukogu võib nõuda, et direktor esitaks üldkogule nõukogu täiendavaid liikmeid tagamaks, et kõik CESSDA ERICuga hõlmatud valdkonnad oleksid piisavalt esindatud.

Artikkel 11

Teenuseosutajad

1.   Teenuseosutajad moodustavad hajutatud tegevusvõrgustiku, mida ühendab CESSDA ERIC.

2.   Teenuseosutajad on asutused, mille liikmed ja vaatlejad on määranud artikli 3 lõike 5 punkti b ja artikli 4 lõike 3 punkti c kohaselt eesmärgiga täita ülesandeid, mis on seotud nendes riikides ja Euroopas sotsiaalteaduslikele andmetele juurdepääsu saamise, nende haldamise ja pakkumisega.

3.   Teenuseosutajad järgivad 2. lisas sätestatud CESSDA ERICuga seotud tegevuseeskirju ja -standardeid.

4.   CESSDA ERICu ja teenuseosutajate 2. lisas loetletud ülesannetega seotud õigusi ja kohustusi reguleeritakse CESSDA ERICu ja kõnealuse teenuseosutaja vaheliste teenindustaseme lepingutega.

5.   Teenuseosutajad osalevad CESSDA ERICu juhtimises nõuandvas rollis.

6.   Teenuseosutajate suutlikkust täita nende 2. lisas sätestatud kohustusi hinnatakse igal teisel või kolmandal aastal vastavalt üldkogu otsusele. Direktor otsustab, konsulteerides teenuseosutajate foorumi ja teadusnõukoguga, kuidas ja kes hindamised teeb, ning esitab hindamiste tulemused üldkogule, lisades nendele ettepanekud üldkogu selleteemaliste resolutsioonide kohta.

Artikkel 12

Teenuseosutajate foorum

1.   Teenuseosutajate foorum koosneb teenuseosutajate esindajatest ning sellel on nõuandev roll. Igal liikmel või vaatlejal võib foorumis olla üks liige. Teenuseosutajate foorumit abistab ja toetab direktor.

2.   Direktor konsulteerib vähemalt korra aastas teenuseosutajate foorumiga CESSDA ERICu tulevikuplaanide ja tegevuse tehniliste külgede üle ning edastab teenuseosutajate arvamused üldkogule.

Artikkel 13

Põhikirja muutmine

Üldkogu võib antud häälte kahekolmandikulise enamusega otsustada esitada ettepaneku põhikirja muutmiseks. Ettepanek esitatakse Euroopa Komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artiklile 11.

4. PEATÜKK

PÕHIMÕTTED

Artikkel 14

Andmetele juurdepääsu põhimõtted

1.   CESSDA ERICu andmetele juurdepääsu põhimõtted on kooskõlas OECD soovituste ja suunistega andmetele juurdepääsu kohta (OECD Principles and Guidelines for Access to Research Data from Public Funding, OECD 2007).

2.   Kui artikli 14 lõikes 6 ei ole sätestatud teisiti, on teenuseosutajate valduses olevad riiklikult rahastatud andmed ja metaandmed juurdepääsupunktis avalike teadusuuringute ja hariduse otstarbel avalikult ja tasuta ligipääsetavad ning need tehakse õigeaegselt kättesaadavaks.

3.   Teenuseosutajad teevad kõik andmekogud kättesaadavaks volitatud teadlastele avalike teadusuuringute ja hariduse otstarbel.

4.   Teenuseosutajad kaitsevad andmesubjektide anonüümsust kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste, Euroopa ja riiklike eeskirjadega ning asjaomaste eetikaraamistikega.

5.   Teenuseosutajad kasutavad nende valduses olevate andmete ja metaandmete juurdepääsuga seoses ausaid, avatud ja läbipaistvaid menetlusi.

6.   Artikli 14 lõigetes 2 ja 3 sätestatud avatud juurdepääsu põhimõte ei kohusta teenuseosutajat andmeid, metaandmeid või andmekogusid jagama, kui see oleks vastuolus riiklike õigusaktide või intellektuaalomandi õigustega, samuti kui selleks on muid kaalukaid õiguslikke põhjusi.

Artikkel 15

Teabe levitamise põhimõtted

1.   CESSDA ERICu teabe levitamise põhimõtteid rakendatakse tema kommunikatsioonistrateegia kaudu.

2.   Teabe levitamise põhimõtted hõlmavad kogu CESSDA ERICu rahastatava tegevuse väljundeid ja on üldsusele kättesaadavad, välja arvatud juhul, kui intellektuaalomandi õigused muudavad selle võimatuks.

3.   Kõik tehnilised dokumendid, põhimenetlused, seirearuanded on üldsusele kättesaadavad CESSDA ERICu veebisaidil.

4.   Teenuseosutajad avaldavad kõik dokumendid, mis käsitlevad teenuseosutaja kohustuste täitmist.

Artikkel 16

Intellektuaalomand

1.   Käesolevas põhikirjas käsitatakse terminit „intellektuaalomand“14. juulil 1967 allkirjastatud Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) asutamise konventsiooni artiklist 2 lähtudes.

2.   Intellektuaalomandi küsimustes reguleerivad liikmete, vaatlejate ja teenuseosutajate suhteid kohaldatavad riiklikud õigusaktid ning asjaomased rahvusvahelised eeskirjad.

3.   Intellektuaalomand, mille liikmed või teenuseosutajad annavad CESSDA ERICule, jääb intellektuaalomandi algse omaniku omandiks.

4.   Kui intellektuaalomand tuleneb CESSDA ERICu rahastatud tööst (otsetoetus või mitterahaline panus), kuulub selline omand CESSDA ERICule. CESSDA ERIC võib oma õigustest täielikult või osaliselt loobuda liikme, vaatleja või teenuseosutaja kasuks, kes on loonud intellektuaalomandi.

Artikkel 17

Töötajate tööle võtmine

1.   CESSDA ERIC järgib võrdseid võimalusi soodustavaid töölevõtmise põhimõtteid. Teaduslikud ametikohad täidetakse pärast nende rahvusvahelist väljakuulutamist.

2.   Võttes arvesse riiklike õigusaktide nõudeid, teeb iga liige oma jurisdiktsiooni piires kõik võimaliku, et lihtsustada CESSDA ERICuga seotud ülesandeid täitvatel liikmete kodanikel ja nende pereliikmetel vaba liikumist ja elama asumist.

5. PEATÜKK

RAHANDUS JA VASTUTUS

Artikkel 18

Sissemaksed

Üldkogu kinnitab eelarve alusel iga liikme sissemakse (v.a erimaksed) proportsionaalselt konkreetse liikme SKPga. Sissemakse kantakse CESSDA ERICule üle üldkogu määratud tähtajaks. Üldkogu määrab kindlaks vaatlejate sissemaksed.

Artikkel 19

Eelarvepõhimõtted, raamatupidamine ja audit

1.   Eelarveaasta on kalendriaasta.

2.   Direktor koostab ja esitab üldkogule kinnitamiseks aastaeelarve ja äriplaani, sealhulgas ettepanekud liikmete ja vaatlejate sissemaksete kohta. Üldkogu kinnitab aastaeelarve ja sissemaksed vähemalt kuus kuud enne järgmise eelarveaasta algust. Aastaeelarve on tasakaalus, nii et kavandatud kulutused ei ületa kavandatud tulusid.

3.   CESSDA ERICu suhtes kohaldatakse vastuvõtva riigi raamatupidamisõigusakte, et tagada raamatupidamisaruannete koostamine, esitamine, auditeerimine ja avaldamine kooskõlas üldiselt heakskiidetud rahvusvaheliste raamatupidamis- ja läbipaistvuspõhimõtetega.

4.   CESSDA ERIC koostab igal aastal tegevuse aruande. See aruanne käsitleb eelkõige CESSDA ERICu tegevuse teaduslikke, tegevus- ja finantsaspekte. Üldkogu kiidab aruande heaks ning see edastatakse komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele kuue kuu jooksul pärast vastava eelarveaasta lõppu. See aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 20

Rahandus, vastutus ja kindlustus

1.   CESSDA ERICu vahendid koosnevad järgmisest:

| a) | liikmete ja vaatlejate rahalised sissemaksed; |
| --- | --- |

a)

liikmete ja vaatlejate rahalised sissemaksed;

| b) | võimalikud vastuvõtva riigi sissemaksed; |
| --- | --- |

b)

võimalikud vastuvõtva riigi sissemaksed;

| c) | muud vahendid üldkogu heakskiidetud piirides ja tingimustel, sealhulgas teadustoetused riiklikest või rahvusvahelistest allikatest, annetused ja majandustegevusest saadav tulu. |
| --- | --- |

c)

muud vahendid üldkogu heakskiidetud piirides ja tingimustel, sealhulgas teadustoetused riiklikest või rahvusvahelistest allikatest, annetused ja majandustegevusest saadav tulu.

2.   CESSDA ERIC vastutab oma võlgade eest.

3.   Liikmed ja vaatlejad ei vastuta ühiselt CESSDA ERICu võlgade eest.

4.   CESSDA ERIC kindlustab ennast nõuetekohaselt CESSDA ERICu infrastruktuuri loomise ja toimimisega seotud riskide eest.

Artikkel 21

Hanked ja maksuvabastus

1.   CESSDA ERIC kohtleb hankemenetluses osalevaid kandidaate ja pakkujaid võrdselt ja mittediskrimineerivalt, sõltumata sellest, kas nad asuvad Euroopa Liidus või mitte. CESSDA ERICu hankepõhimõtted lähtuvad läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtetest.

2.   Liikmete ja vaatlejate tehtavate hangete puhul, mis on seotud CESSDA ERICu tegevusega, võetakse nõuetekohaselt arvesse CESSDA ERICu vajadusi; need hanked on kooskõlas CESSDA ERICu asjaomase organi väljastatud tehniliste nõuete ja spetsifikatsioonidega.

3.   Norra 2009. aasta juuni käibemaksuseadusel nr 58 §-l 10–3 põhinevad erandid piirduvad selliste kaupade ja teenuste käibemaksuga, mida kasutab ametlikult ja eranditult ainult CESSDA ERIC ning mille eest on täielikult maksnud ja mille on hankinud CESSDA ERIC. Maksuvabastusi kohaldatakse mittemajandusliku tegevuse suhtes. Neid ei kohaldata majandustegevuse suhtes. Täiendavaid piiranguid ei kohaldata.

6. PEATÜKK

TEGEVUSAEG, LIKVIDEERIMINE, VAIDLUSED, LOOMISSÄTTED

Artikkel 22

Kestus

CESSDA ERIC tegutseb kuni oma tegevuse lõpetamiseni kooskõlas artikli 22 lõikega 2.

Artikkel 23

Tegevuse lõpetamine

1.   Üldkogu võib antud häälte kahekolmandikulise enamusega otsustada CESSDA ERICu tegevuse lõpetada.

2.   Pärast seda, kui on vastu võetud otsus CESSDA ERICu tegevuse lõpetamise kohta, teatab CESSDA ERIC sellest otsusest viivitamata ja igal juhul hiljemalt kümne päeva jooksul Euroopa Komisjonile.

3.   Pärast CESSDA ERICu võlgade tasumist järele jäänud varad jagatakse liikmete vahel proportsionaalselt nende CESSDA ERICusse tehtud sissemaksete kogusummaga.

4.   CESSDA ERIC teatab komisjonile tegevuse lõpetamise menetluse lõpuleviimisest viivitamata ja igal juhul kümne päeva jooksul.

5.   CESSDA ERIC lakkab eksisteerimast päeval, mil Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teate Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 24

Kohaldatav õigus

CESSDA ERICu loomise ja toimimise suhtes kohaldatakse:

| a) | liidu õigust, eelkõige määrust (EÜ) nr 723/2009; |
| --- | --- |

a)

liidu õigust, eelkõige määrust (EÜ) nr 723/2009;

| b) | vastuvõtva riigi õigust küsimustes, mida ei reguleerita või reguleeritakse ainult osaliselt liidu õigusega; |
| --- | --- |

b)

vastuvõtva riigi õigust küsimustes, mida ei reguleerita või reguleeritakse ainult osaliselt liidu õigusega;

| c) | käesolevat põhikirja ja selle rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

c)

käesolevat põhikirja ja selle rakenduseeskirju.

Artikkel 25

Vaidlused

1.   CESSDA ERICut käsitlevaid vaidlusi liikmete ja vaatlejate vahel, liikmete, vaatlejate ja CESSDA ERICu vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, kus EL on osaline, on pädev lahendama Euroopa Liidu Kohus.

2.   CESSDA ERICu ja kolmandate isikute vaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse kohtualluvust käsitlevaid ELi õigusakte. Juhtudel, mis ei ole hõlmatud liidu õigusaktidega, määratakse vaidluste lahendamiseks ja õiguse valimiseks pädev jurisdiktsioon vastuvõtva riigi õiguse alusel.

3.   CESSDA ERICu vastu algatatud kohtuasja kohtualluvus kuulub Bergeni ringkonnakohtule, kui artiklist 24 ja artikli 25 lõikest 2 ei tulene teisiti.

Artikkel 26

Põhikirja kättesaadavus

Põhikirja ajakohastatakse ja see tehakse avalikkusele kättesaadavaks CESSDA ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.

---

1. LISA

Vaatlejate ja liikmete ning nende esindajate ja teenuseosutajate nimekiri

Liikmed:

| Riik: | Esindaja: | Teenuseosutaja: |
| --- | --- | --- |
| Norra | Norra teadusuuringute nõukogu | Norsk senter for forskningsdata AS |
| Austria | Teadus- ja teadusuuringute ning majandusministeerium (BMWFW) | AuSSDA – Austria sotsiaalteaduslik andmearhiiv |
| Belgia | BELSPO, EWI, D.G.E.N.O.R.S (1). | Sotsiaal- ja humanitaarteaduste andmearhiiv – SOHDA |
| Tšehhi Vabariik | Haridus-, noorsoo- ja spordiministeerium | Tšehhi sotsiaalteaduslik andmearhiiv |
| Taani | Taani teadus- ja kõrgharidusamet | Taani andmearhiiv – DDA |
| Prantsusmaa | Riiklik teadusuuringute keskus (CNRS) | Progedo |
| Saksamaa | Saksamaa hariduse ja teaduse riigiministeerium (BMBF – Bundesministerium für Bildung und Forschung) | Leibnizi sotsiaalteaduste instituut (GESIS) |
| Kreeka | Kreeka sotsiaalteaduste teadusuuringute infrastruktuur – So.Da.Net (2) | Kreeka sotsiaalteaduste teadusuuringute infrastruktuur – So.Da.Net |
| Ungari | Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni riiklik büroo (NRDI büroo) | TÁRKI sihtasutus |
| Madalmaad | Madalmaade teadusuuringute organisatsioon (NWO) Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek) | Andmearhiiv ja võrguteenused – DANS |
| Slovakkia | Slovaki Vabariigi haridus-, teadusuuringute ja spordiministeerium | Slovakkia sotsiaalandmete arhiiv – SASD |
| Sloveenia | Haridus-, teadus- ja spordiministeerium, MIZŠ | Sotsiaalteaduslikud andmearhiivid – ADP |
| Rootsi | Rootsi teadusnõukogu | Rootsi riiklik andmeteenistus – SND |
| Ühendkuningriik | Majanduslik ja sotsiaalne teadusnõukogu, ESRC | Ühendkuningriigi andmeteenistus |

Riik:

Esindaja:

Teenuseosutaja:

Norra

Norra teadusuuringute nõukogu

Norsk senter for forskningsdata AS

Austria

Teadus- ja teadusuuringute ning majandusministeerium (BMWFW)

AuSSDA – Austria sotsiaalteaduslik andmearhiiv

Belgia

BELSPO, EWI, D.G.E.N.O.R.S (1).

Sotsiaal- ja humanitaarteaduste andmearhiiv – SOHDA

Tšehhi Vabariik

Haridus-, noorsoo- ja spordiministeerium

Tšehhi sotsiaalteaduslik andmearhiiv

Taani

Taani teadus- ja kõrgharidusamet

Taani andmearhiiv – DDA

Prantsusmaa

Riiklik teadusuuringute keskus (CNRS)

Progedo

Saksamaa

Saksamaa hariduse ja teaduse riigiministeerium (BMBF – Bundesministerium für Bildung und Forschung)

Leibnizi sotsiaalteaduste instituut (GESIS)

Kreeka

Kreeka sotsiaalteaduste teadusuuringute infrastruktuur – So.Da.Net (2)

Kreeka sotsiaalteaduste teadusuuringute infrastruktuur – So.Da.Net

Ungari

Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni riiklik büroo (NRDI büroo)

TÁRKI sihtasutus

Madalmaad

Madalmaade teadusuuringute organisatsioon (NWO) Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek)

Andmearhiiv ja võrguteenused – DANS

Slovakkia

Slovaki Vabariigi haridus-, teadusuuringute ja spordiministeerium

Slovakkia sotsiaalandmete arhiiv – SASD

Sloveenia

Haridus-, teadus- ja spordiministeerium, MIZŠ

Sotsiaalteaduslikud andmearhiivid – ADP

Rootsi

Rootsi teadusnõukogu

Rootsi riiklik andmeteenistus – SND

Ühendkuningriik

Majanduslik ja sotsiaalne teadusnõukogu, ESRC

Ühendkuningriigi andmeteenistus

Vaatlejad:

| Riik: | Esindaja: | Teenuseosutaja: |
| --- | --- | --- |
| Šveits | Šveitsi sotsiaalteaduste eksperdikeskus | FORS |

Riik:

Esindaja:

Teenuseosutaja:

Šveits

Šveitsi sotsiaalteaduste eksperdikeskus

FORS

---

(1)  BELSPO: Service public de programmation Politique scientifique

EWI: Departement Economie, Wetenschap en Innovatie

D.G.E.N.O.R.S.: Direction générale de l’Enseignement non obligatoire et de la Recherche scientifique.

(2)  Liikme aastatasu maksab riiklik sotsiaaluuringute keskus EKKE.

---

2. LISA

Teenuseosutajate kohustused

CESSDA teenuseosutajal on järgmised kohustused:

| 1. | olla vastavuses andmepõhise innovatsiooni (DDI) metaandmete standardi kokkulepitud elementidega, mida on vaja, et võimaldada liikmel/vaatlejal panustada CESSDA ERICu tegevusse, ja mille määrab kindlaks CESSDA ERIC; |
| --- | --- |

1.

olla vastavuses andmepõhise innovatsiooni (DDI) metaandmete standardi kokkulepitud elementidega, mida on vaja, et võimaldada liikmel/vaatlejal panustada CESSDA ERICu tegevusse, ja mille määrab kindlaks CESSDA ERIC;

| 2. | võtta vastu CESSDA ERICu soovitatud ühine ühtne kasutaja autentimise sisselogimissüsteem (või -süsteemid) ja seda kohaldada; |
| --- | --- |

2.

võtta vastu CESSDA ERICu soovitatud ühine ühtne kasutaja autentimise sisselogimissüsteem (või -süsteemid) ja seda kohaldada;

| 3. | võimaldada koguda nende allikaotsingu metaandmeid ja asjaomaseid täiendavaid metaandmeid CESSDA ERICu andmeportaali lisamiseks; |
| --- | --- |

3.

võimaldada koguda nende allikaotsingu metaandmeid ja asjaomaseid täiendavaid metaandmeid CESSDA ERICu andmeportaali lisamiseks;

| 4. | teha oma andmekogud allalaaditavaks ühiste andmeportaalide kaudu, kui see on asjaomaste õigusaktide ja eeskirjade kohaselt lubatud; |
| --- | --- |

4.

teha oma andmekogud allalaaditavaks ühiste andmeportaalide kaudu, kui see on asjaomaste õigusaktide ja eeskirjade kohaselt lubatud;

| 5. | tagada, et mitmekeelsetes tesaurustes säilitatakse kohaldatav riigi ametlik keel või kohaldatavad ametlikud keeled; |
| --- | --- |

5.

tagada, et mitmekeelsetes tesaurustes säilitatakse kohaldatav riigi ametlik keel või kohaldatavad ametlikud keeled;

| 6. | jagada oma andmete arhiveerimise vahendeid (põhikirja artiklis 16 sätestatud intellektuaalomandi tingimuste kohaselt); |
| --- | --- |

6.

jagada oma andmete arhiveerimise vahendeid (põhikirja artiklis 16 sätestatud intellektuaalomandi tingimuste kohaselt);

| 7. | järgida arhiveerimise avatud teabesüsteemi etalonmudeli põhimõtteid ja kõiki CESSDA ERICu kokkulepitud nõudeid usaldusväärsete hoidlate käitamise kohta; |
| --- | --- |

7.

järgida arhiveerimise avatud teabesüsteemi etalonmudeli põhimõtteid ja kõiki CESSDA ERICu kokkulepitud nõudeid usaldusväärsete hoidlate käitamise kohta;

| 8. | aidata kaasa CESSDA ERICu andmete ühtlustamise rahvusvahelisele tegevusele; |
| --- | --- |

8.

aidata kaasa CESSDA ERICu andmete ühtlustamise rahvusvahelisele tegevusele;

| 9. | panustada materiaalselt ja/või eksperditeadmistega rahvusvahelisse küsimustepanka; |
| --- | --- |

9.

panustada materiaalselt ja/või eksperditeadmistega rahvusvahelisse küsimustepanka;

| 10. | pakkuda CESSDA ERICu vaatlejatele ja neid esindavatele teenuseosutajatele juhendamist täisliikmeks saamisel; |
| --- | --- |

10.

pakkuda CESSDA ERICu vaatlejatele ja neid esindavatele teenuseosutajatele juhendamist täisliikmeks saamisel;

| 11. | pakkuda liikmetoetust ebaküpsete ja habraste riiklike infrastruktuuridega riikidele, aitamaks neil luua vajalikku pädevust, et nad oleksid hiljem suutelised täitma liikme ülesandeid; |
| --- | --- |

11.

pakkuda liikmetoetust ebaküpsete ja habraste riiklike infrastruktuuridega riikidele, aitamaks neil luua vajalikku pädevust, et nad oleksid hiljem suutelised täitma liikme ülesandeid;

| 12. | lihtsustada juurdepääsu riigi valitsuse ja teadusuuringute rahastatud asjaomastele andmetele, sõltuvalt riiklikest õigussüsteemidest; |
| --- | --- |

12.

lihtsustada juurdepääsu riigi valitsuse ja teadusuuringute rahastatud asjaomastele andmetele, sõltuvalt riiklikest õigussüsteemidest;

| 13. | järgida CESSDA ERICu andmetele juurdepääsu ja teavitamise põhimõtteid; |
| --- | --- |

13.

järgida CESSDA ERICu andmetele juurdepääsu ja teavitamise põhimõtteid;

| 14. | järgida nõuetekohaselt CESSDA ERICu põhimõtete sätteid. |
| --- | --- |

14.

järgida nõuetekohaselt CESSDA ERICu põhimõtete sätteid.

---

3. LISA

Eelarve ja liikmete sissemaksed

Käesolevas lisas sätestatakse mehhanism liikmete ja vaatlejate sissemaksete arvutamiseks.

a)   Eelarve 2017–2019

CESSDA ERICu hinnanguline eelarve aastateks 2017–2019 põhineb eelmise CESSDA konsortsiumi lepingu jätkumisel ja iga-aastasel 1,9 miljoni euro suurusel liikmemaksu tasumisel (13 liikme alusel).

Liikmemaks jaguneb järgmiselt:

| 1. | Erimaksed






  a. | Norra kui vastuvõttev riik maksab 800 000 eurot aastas. |
| --- | --- | --- |

1.

Erimaksed

a.

Norra kui vastuvõttev riik maksab 800 000 eurot aastas.

| b. | Saksamaa maksab aastas 750 000 eurot, millest kindlaksmääratud summa 310 000 eurot katab Saksamaa osa CESSDA üldises tegevuses ja kindlaksmääratud summaga 440 000 eurot rahastatakse CESSDA ERICu ülesandeid, mida peab täitma Saksamaa teenuseosutaja Saksamaa ja CESSDA ERICu vahelise lepingu kohaselt. Mõlemad summad on osa CESSDA ERICu eelarvest ja osa CESSDA ERICu prioriteetidest. |
| --- | --- |

b.

Saksamaa maksab aastas 750 000 eurot, millest kindlaksmääratud summa 310 000 eurot katab Saksamaa osa CESSDA üldises tegevuses ja kindlaksmääratud summaga 440 000 eurot rahastatakse CESSDA ERICu ülesandeid, mida peab täitma Saksamaa teenuseosutaja Saksamaa ja CESSDA ERICu vahelise lepingu kohaselt. Mõlemad summad on osa CESSDA ERICu eelarvest ja osa CESSDA ERICu prioriteetidest.

| 2. | CESSDA ERICu muude liikmete/vaatlejate vahel jaotatakse põhikirja artiklis 18 sätestatud põhimõtete alusel 350 000 euro suurune kogutasu. |
| --- | --- |

2.

CESSDA ERICu muude liikmete/vaatlejate vahel jaotatakse põhikirja artiklis 18 sätestatud põhimõtete alusel 350 000 euro suurune kogutasu.

| 3. | Kui CESSDA ERICul on asutamisjärgsel esimesel kolmel aastal vähem liikmeid/vaatlejaid kui 13, suurendatakse eelarverea „Liikmemaks“ summat reservidest, mis kantakse CESSDA ERICule üle eelmisest konsortsiumist (CESSDA AS). |
| --- | --- |

3.

Kui CESSDA ERICul on asutamisjärgsel esimesel kolmel aastal vähem liikmeid/vaatlejaid kui 13, suurendatakse eelarverea „Liikmemaks“ summat reservidest, mis kantakse CESSDA ERICule üle eelmisest konsortsiumist (CESSDA AS).

| 4. | Kui CESSDA ERICul on täiendavaid liikmeid/vaatlejaid, maksavad nad proportsionaalseid iga-aastaseid sissemakseid, mis arvutatakse eraldi ja lisatakse kogupanusele. |
| --- | --- |

4.

Kui CESSDA ERICul on täiendavaid liikmeid/vaatlejaid, maksavad nad proportsionaalseid iga-aastaseid sissemakseid, mis arvutatakse eraldi ja lisatakse kogupanusele.

b)   Eelarve 2020–2021

Eelarve 2020. aastaks ja pärast seda peaks põhinema hinnangulisel liikmemaksul summas 1,5 miljonit eurot.

Liikmemaks jaguneb järgmiselt:

| 1. | Erimaksud






  a. | Norra kui vastuvõttev riik maksab 800 000 eurot aastas. |
| --- | --- | --- |

1.

Erimaksud

a.

Norra kui vastuvõttev riik maksab 800 000 eurot aastas.

| b. | Saksamaa maksab aastas 310 000 eurot Saksamaa osana CESSDA üldises tegevuses üksnes 2020. ja 2021. aastal. |
| --- | --- |

b.

Saksamaa maksab aastas 310 000 eurot Saksamaa osana CESSDA üldises tegevuses üksnes 2020. ja 2021. aastal.

| c. | Saksamaa osutab CESSDA ERICule teenuseid hinnanguliselt 440 000 euro väärtuses. CESSDA ERICu ülesandeid, mida täidab Saksamaa teenuseosutaja, reguleeritakse Saksamaa ja CESSDA ERICu vahelise lepinguga ning need on osa CESSDA ERICu prioriteetidest. |
| --- | --- |

c.

Saksamaa osutab CESSDA ERICule teenuseid hinnanguliselt 440 000 euro väärtuses. CESSDA ERICu ülesandeid, mida täidab Saksamaa teenuseosutaja, reguleeritakse Saksamaa ja CESSDA ERICu vahelise lepinguga ning need on osa CESSDA ERICu prioriteetidest.

| 2. | Kogu liikmemaks summas 390 000 eurot jaotatakse CESSDA ERICu muude liikmete/vaatlejate vahel artiklis 18 sätestatud põhimõtete alusel. |
| --- | --- |

2.

Kogu liikmemaks summas 390 000 eurot jaotatakse CESSDA ERICu muude liikmete/vaatlejate vahel artiklis 18 sätestatud põhimõtete alusel.

| 3. | Kui CESSDA ERICul on täiendavaid liikmeid/vaatlejaid, maksavad nad proportsionaalseid iga-aastaseid sissemakseid, mis arvutatakse eraldi ja lisatakse kogupanusele. |
| --- | --- |

3.

Kui CESSDA ERICul on täiendavaid liikmeid/vaatlejaid, maksavad nad proportsionaalseid iga-aastaseid sissemakseid, mis arvutatakse eraldi ja lisatakse kogupanusele.

c)   Liikmete sissemaksete jaotamise põhimõtted

Kooskõlas artikliga 8 kehtestab üldkogu eelarve alusel iga liikme sissemakse proportsionaalselt konkreetse liikme SKPga, välja arvatud erimakseid tegevad liikmed. Üldkogu sätestab vaatlejate sissemaksed.

Proportsionaalse aastapanusega liikmete ja vaatlejate tasude arvutamise lähteandmeteks on Maailmapanga näitaja „SKP (USA dollarites)“; kasutatakse kõige viimase sellise aasta andmeid, kus arvutuse tegemise ajal on andmed kättesaadavad kõigi liikmete kohta.

Norra ja Saksamaa teevad erimakseid. Kõik teised liikmed/vaatlejad teevad proportsionaalseid aastamakseid. Proportsionaalsete aastamaksete koguväärtus leitakse sellise arvestusega, et saada vajalik kogueelarve, võttes arvesse iga-aastaseid erimakseid.

Valitsustevaheliste organisatsioonide liikmemaksu otsustab üldkogu igal üksikjuhtumil eraldi.

d)   2016. aasta eelarve arvutamine

2016. aasta eelarve sisaldab liikmemaksu kogusummas 1 932 737 eurot 15 liikmesriigi ja 1 vaatlejariigi alusel.

| Liige | SKP (2014) (USD) | Aastatasu (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Austria | 436 343 622 435 | 16 478 |
| Belgia | 533 382 785 676 | 20 142 |
| Tšehhi Vabariik | 205 522 871 251 | 7 761 |
| Taani | 341 951 607 730 | 12 913 |
| Soome | 270 673 584 162 | 10 222 |
| Prantsusmaa | 2 829 192 039 172 | 106 841 |
| Saksamaa | 3 852 556 169 656 | 750 000 |
| Kreeka | 237 592 274 371 | 8 972 |
| Leedu | 48 172 242 517 | 1 819 |
| Madalmaad | 869 508 125 480 | 32 836 |
| Norra | 500 103 094 419 | 800 000 |
| Slovakkia | 99 790 145 653 | 3 768 |
| Sloveenia | 49 416 055 609 | 1 866 |
| Rootsi | 570 591 266 160 | 21 548 |
| Šveits | 701 037 135 966 | 26 474 |
| Ühendkuningriik | 2 941 885 537 461 | 111 096 |
| Kokku | 14 487 718 557 718 | 1 932 737 |

Liige

SKP (2014) (USD)

Aastatasu (eurodes)

Austria

436 343 622 435

16 478

Belgia

533 382 785 676

20 142

Tšehhi Vabariik

205 522 871 251

7 761

Taani

341 951 607 730

12 913

Soome

270 673 584 162

10 222

Prantsusmaa

2 829 192 039 172

106 841

Saksamaa

3 852 556 169 656

750 000

Kreeka

237 592 274 371

8 972

Leedu

48 172 242 517

1 819

Madalmaad

869 508 125 480

32 836

Norra

500 103 094 419

800 000

Slovakkia

99 790 145 653

3 768

Sloveenia

49 416 055 609

1 866

Rootsi

570 591 266 160

21 548

Šveits

701 037 135 966

26 474

Ühendkuningriik

2 941 885 537 461

111 096

Kokku

14 487 718 557 718

1 932 737

Eelolevate aastate arvutused tehakse niipea, kui vajalikud andmed SKP kohta on kättesaadavad.

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/15

---

ECCSEL ERICU PÕHIKIRI

Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labor — Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium

(2017/C 220/02)

Sisukord

| Preambul | 15 |
| --- | --- |

| 1. | Üldsätted | 16 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Liikmestaatus | 16 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Liikmete ja vaatlejate õigused ja kohustused | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | ECCSEL ERICu juhtimine | 19 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Rahastamine | 22 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Aruannete esitamine Euroopa Komisjonile | 22 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Põhimõtted | 23 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Kestus, põhikirja muudatused, tegevuse lõpetamine, vaidlused | 25 |
| --- | --- | --- |

8.

LISAD

| I lisa Liikmete ja vaatlejate loetelu | 27 |
| --- | --- |

| II lisa Panused eelarvesse ja eelarve jaotus | 28 |
| --- | --- |

PREAMBUL

Itaalia, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik, edaspidi „liikmed“,

VÕTTES ARVESSE, et eespool nimetatud riigid, kes teevad koostööd eesmärgiga luua süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa laboriinfrastruktuur (edaspidi „ECCSEL“), on veendunud, et inimtekkeline CO2-heide on ülemaailmne kliimaprobleem, mis nõuab rahvusvahelist koostööd;

OLLES TEADLIKUD, et see probleem muudab vajalikuks nii süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise kui ka kogumise, transpordi ja turvalise säilitamise;

ARVESTADES, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) ja Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) tehtud analüüsid osutavad, et 2050. aastaks peab süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine tagama kuni 17 % CO2-heite üleilmsest vähendamisest ja alates praegusest 14 % akumuleeritud vähendamisest ning et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine eeldab ärilist kasutuselevõttu, mis algab aastatel 2020–2030 ja jätkub pärast 2030. aastat;

TEADES, et neid nõudeid saab täita üksnes intensiivsema teadus- ja arendustegevusega, mille eesmärk on tugevdada teaduslikku ja tehnoloogilist teadmusbaasi;

TUNNISTADES vajadust tiheda rahvusvahelise koostöö järele süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonna teadus- ja arendustegevuses nii teaduslikel kui ka majanduslikel põhjustel;

PIDADES SILMAS, et riiklikud teadusuuringute infrastruktuurid võivad saada kasu rahvusvahelisest nõustamisest süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning selliste teadusuuringute jaoks rajatiste kasutamise ja neisse investeerimise valdkonnas;

ARVESTADES, et ECCSELi on põhjendatud vajadusega sihtotstarbelise ja koordineeritud teaduskeskkonna järele, mille eesmärk on kaotada konkreetsed teadmistes esinevad lüngad, tõstes veelgi praegust tehnoloogilise arengu taset ja kiirendades seega süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise meetodite ärikasutust ja arengut;

USKUDES, et ECCSELi on vaja, et tagada olemasoleva teadusuuringute infrastruktuuri tõhus kasutamine ja koordineerida infrastruktuuri tehtavaid investeeringuid, panustades sellega kulutõhususse Euroopa tasandil;

VÕTTES ARVESSE liikmete taotlust, et Euroopa Komisjon looks Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 723/2009 (1),

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Nimi, asukoht ja töökeel

1.   Luuakse Euroopa teadusuuringute jagatud infrastruktuuri konsortsium nimega süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labor – Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium, edaspidi „ECCSEL ERIC“.

2.   ECCSEL ERICu põhikirjajärgne asukoht on Norras Trondheimis.

3.   ECCSEL ERICu töökeel on inglise keel.

Artikkel 2

Ülesanded ja tegevus

1.   ECCSEL ERIC loob jagatud infrastruktuuri maailmatasemel teadusuuringute jaoks ja käitab seda; infrastruktuur rajatakse keskusena, mis vastutab ühise kvaliteeditunnuse ECCSEL ERIC all tegutsevate teadusrajatiste koordineeritud tegevuse eest.

| a) | ECCSEL ERIC koordineerib teadusrajatiste kasutamist jagatud infrastruktuuris ja nende ajakohastamise ja uute investeeringute plaane. ECCSEL ERIC tagab rahvusvahelise avatud juurdepääsu infrastruktuurile. Lisaks toetab ECCSEL ERIC oma vahendite ja võimaluste piires teadusrajatiste omanikke nende püüetes tõhustada oma rajatiste toimimist, neid ajakohastada ning luua uusi rajatisi. |
| --- | --- |

a)

ECCSEL ERIC koordineerib teadusrajatiste kasutamist jagatud infrastruktuuris ja nende ajakohastamise ja uute investeeringute plaane. ECCSEL ERIC tagab rahvusvahelise avatud juurdepääsu infrastruktuurile. Lisaks toetab ECCSEL ERIC oma vahendite ja võimaluste piires teadusrajatiste omanikke nende püüetes tõhustada oma rajatiste toimimist, neid ajakohastada ning luua uusi rajatisi.

| b) | ECCSEL ERIC aitab läbi viia CO2 uusi ja paremaid kogumis-, transpordi- ja säilitamistehnikaid käsitlevaid kõrgeima taseme eksperimentaaluuringuid, nähes ette ärilise kasutuselevõtu vastavalt aastateks 2020–2030 ja pärast 2030. aastat. Tulevikus võib üldkogu teha otsuse ECCSEL ERICu tegevuse laiendamise kohta CO2 kasutamise suunas (süsinikdioksiidi kogumine, kasutamine ja säilitamine), mis ulatub kaugemale fossiilkütuste taaskasutamise suurendamisest. |
| --- | --- |

b)

ECCSEL ERIC aitab läbi viia CO2 uusi ja paremaid kogumis-, transpordi- ja säilitamistehnikaid käsitlevaid kõrgeima taseme eksperimentaaluuringuid, nähes ette ärilise kasutuselevõtu vastavalt aastateks 2020–2030 ja pärast 2030. aastat. Tulevikus võib üldkogu teha otsuse ECCSEL ERICu tegevuse laiendamise kohta CO2 kasutamise suunas (süsinikdioksiidi kogumine, kasutamine ja säilitamine), mis ulatub kaugemale fossiilkütuste taaskasutamise suurendamisest.

| c) | ECCSEL ERIC ise teadusrajatisi ei oma ega käita. Tulevikus võib üldkogu siiski otsustada, et ECCSEL ERIC investeerib oma rajatistesse või käitab neid. Liikmed ja vaatlejad, kes ei soovi selliste rajatiste rahastamises osaleda, võivad nende rahastamisest loobuda kooskõlas artikli 9 lõike 2 punktiga a. |
| --- | --- |

c)

ECCSEL ERIC ise teadusrajatisi ei oma ega käita. Tulevikus võib üldkogu siiski otsustada, et ECCSEL ERIC investeerib oma rajatistesse või käitab neid. Liikmed ja vaatlejad, kes ei soovi selliste rajatiste rahastamises osaleda, võivad nende rahastamisest loobuda kooskõlas artikli 9 lõike 2 punktiga a.

2.   ECCSEL ERIC teeb prioriteetsetes valdkondades teadusuuringute teostamiseks nõutavad rajatised rahvusvahelisele teadlaskogukonnale kättesaadavaks. Nii aitab ECCSEL ERIC veelgi tõsta olemasolevat tehnoloogilise arengu taset ja sellega kiirendada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise meetodite ärikasutust ja juurutamist. ECCSEL ERIC kohustub tegelema süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonna tipptaseme teadustegevuse edendamisega teadlaste hulgas kooskõlas ECCSEL ERICu prioriteetidega. ECCSEL ERIC koostab ainulaadsete teadusrajatiste täieliku loendi ja annab (eeskätt) Euroopa süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kogukonnale ning Euroopa-välistele süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kogukondadele juurdepääsu nendele ressurssidele.

3.   ECCSEL ERIC rajatakse ja see toimib mittetulunduslikel alustel.

4.   Piiramata artikli 2 lõike 3 kohaldamist, võib ECCSEL ERIC tegeleda piiratud ulatuses majandustegevusega, tingimusel et see on tihedalt seotud tema peamiste ülesannetega ega sea ohtu nende täitmist.

2. PEATÜKK

LIIKMESTAATUS

Artikkel 3

Liikmed ja esindajad

1.   ECCSEL ERICu liikmeks või vaatlejaks võivad saada järgmised üksused kooskõlas artiklites 6 ja 7 nimetatud õiguste ja kohustustega:

| a) | Euroopa Liidu liikmesriigid; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu liikmesriigid;

| b) | assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

b)

assotsieerunud riigid;

| c) | kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

c)

kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid;

| d) | valitsustevahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

d)

valitsustevahelised organisatsioonid.

Liikmete ja vaatlejate vastuvõtmise tingimused on sätestatud käesoleva põhikirja artikli 4 lõigetes 1 ja 2.

2.   ECCSEL ERICu liikmeks peab olema vähemalt üks ELi liikmesriik ja kaks muud riiki, kes on kas ELi liikmesriigid või assotsieerunud riigid.

3.   Iga liige või vaatleja võib anda kooskõlas oma eeskirjade ja menetlustega avaliku teenuse täitmise ülesandeks ühele avaliku sektori asutusele või ühele erasektori üksusele, kes esindab liiget või vaatlejat.

4.   Praegused liikmed, vaatlejad ja nende esindajad on loetletud I lisas. Direktor ajakohastab I lisa vastavalt ECCSEL ERICus osalemises toimuvatele muutustele.

Artikkel 4

Liikmete ja vaatlejate vastuvõtmine

1.   Uute liikmete vastuvõtmise tingimused on järgmised:

| a) | uue liikme vastuvõtmiseks on vaja üldkogu ühehäälset heakskiitu; |
| --- | --- |

a)

uue liikme vastuvõtmiseks on vaja üldkogu ühehäälset heakskiitu;

| b) | taotleja peab esitama kirjaliku taotluse ECCSEL ERICu direktorile; |
| --- | --- |

b)

taotleja peab esitama kirjaliku taotluse ECCSEL ERICu direktorile;

| c) | taotluses tuleb kirjeldada vähemalt seda, kuidas aitab taotleja kaasa artiklis 2 kirjeldatud ECCSELi eesmärkide saavutamisele ja tegevusele ning kuidas kavatseb taotleja täita artikli 6 lõikes 2 osutatud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

taotluses tuleb kirjeldada vähemalt seda, kuidas aitab taotleja kaasa artiklis 2 kirjeldatud ECCSELi eesmärkide saavutamisele ja tegevusele ning kuidas kavatseb taotleja täita artikli 6 lõikes 2 osutatud kohustusi.

2.   Artikli 3 lõikes 1 loetletud üksused, kes soovivad ECCSEL ERICu tegevuses osaleda, kuid ei saa veel liikmeks astuda, võivad taotleda vaatlejastaatust. Vaatlejate vastuvõtmise tingimused on järgmised:

| a) | vaatleja võetakse vastu kolmeks aastaks. Erandjuhtudel võib üldkoosolek nõustuda vaatlejastaatuse pikendamisega; |
| --- | --- |

a)

vaatleja võetakse vastu kolmeks aastaks. Erandjuhtudel võib üldkoosolek nõustuda vaatlejastaatuse pikendamisega;

| b) | üksusele, kes näeb ette kestvat osalust ECCSEL ERICus, kuid kes ei saa riigisisestel põhjustel liikmeks saada, võib erandjuhtudel anda alalise vaatleja staatuse; |
| --- | --- |

b)

üksusele, kes näeb ette kestvat osalust ECCSEL ERICus, kuid kes ei saa riigisisestel põhjustel liikmeks saada, võib erandjuhtudel anda alalise vaatleja staatuse;

| c) | vaatleja esmakordseks või korduvaks vastuvõtmiseks on vaja üldkogu ühehäälset heakskiitu; |
| --- | --- |

c)

vaatleja esmakordseks või korduvaks vastuvõtmiseks on vaja üldkogu ühehäälset heakskiitu;

| d) | taotleja peab esitama direktorile kirjaliku taotluse; |
| --- | --- |

d)

taotleja peab esitama direktorile kirjaliku taotluse;

| e) | taotluses tuleb kirjeldada vähemalt seda, kuidas aitab taotleja kaasa artiklis 2 kirjeldatud ECCSEL ERICu ülesannete lahendamisele ja tegevusele ning kuidas kavatseb taotleja täita artikli 7 lõikes 2 osutatud kohustusi. |
| --- | --- |

e)

taotluses tuleb kirjeldada vähemalt seda, kuidas aitab taotleja kaasa artiklis 2 kirjeldatud ECCSEL ERICu ülesannete lahendamisele ja tegevusele ning kuidas kavatseb taotleja täita artikli 7 lõikes 2 osutatud kohustusi.

Artikkel 5

Liikme- või vaatlejastaatusest loobumine ja liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamine

1.   ECCSEL ERICu liige või vaatleja võib oma staatusest loobuda eelarveaasta lõpus, kui ta annab üldkogu eesistujale ametliku taotlusega 12 kuud ette teada, et kavatseb liikme- või vaatlejastaatusest loobuda.

| a) | Liige ei või liikmestaatusest loobuda esimese viie aasta jooksul pärast liikmeks saamist. |
| --- | --- |

a)

Liige ei või liikmestaatusest loobuda esimese viie aasta jooksul pärast liikmeks saamist.

| b) | Enne loobumise kinnitamist peavad kõik tasud olema makstud ja kõik kohustused ECCSELi ees täidetud. Oma staatusest loobuv liige või vaatleja maksab üksnes tasud, mis tuleb maksta vastavalt artikli 6 lõike 2 ja artikli 7 lõike 2 kohaselt loobumise kuupäeva seisuga, ilma lisatasude või trahvideta. |
| --- | --- |

b)

Enne loobumise kinnitamist peavad kõik tasud olema makstud ja kõik kohustused ECCSELi ees täidetud. Oma staatusest loobuv liige või vaatleja maksab üksnes tasud, mis tuleb maksta vastavalt artikli 6 lõike 2 ja artikli 7 lõike 2 kohaselt loobumise kuupäeva seisuga, ilma lisatasude või trahvideta.

2.   Üldkogu võib lõpetada liikme- või vaatlejastaatuse, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | liige või vaatleja on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust; |
| --- | --- |

a)

liige või vaatleja on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust;

| b) | liige või vaatleja ei ole sellist rikkumist heastanud kuue kuu jooksul pärast seda, kui on saanud üldkogult rikkumise kohta teate. |
| --- | --- |

b)

liige või vaatleja ei ole sellist rikkumist heastanud kuue kuu jooksul pärast seda, kui on saanud üldkogult rikkumise kohta teate.

Liikmele või vaatlejale antakse võimalus lõpetamise otsus vaidlustada ja esitada oma kaitseargumendid üldkogule kolme kuu jooksul alates lõpetamise kohta teate saamisest. Selline lõpetamine ei mõjuta liikme või vaatleja kohustusi, mis on tekkinud enne lõpetamise kuupäeva.

3. PEATÜKK

LIIKMETE JA VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 6

Liikmed

1.   ECCSEL ERICu liikmetel on õigus:

| a) | määrata kooskõlas artikli 3 lõikega 3 esindajad; |
| --- | --- |

a)

määrata kooskõlas artikli 3 lõikega 3 esindajad;

| b) | saada oma teadlaskogukonna jaoks juurdepääs ECCSEL ERICu ressurssidele ja kõigile tema teenustele kooskõlas artiklis 18 nimetatud juurdepääsu põhimõtetega; |
| --- | --- |

b)

saada oma teadlaskogukonna jaoks juurdepääs ECCSEL ERICu ressurssidele ja kõigile tema teenustele kooskõlas artiklis 18 nimetatud juurdepääsu põhimõtetega;

| c) | osaleda üldkogus; |
| --- | --- |

c)

osaleda üldkogus;

| d) | hääletada üldkogus vastavalt artikli 9 lõikele 3; |
| --- | --- |

d)

hääletada üldkogus vastavalt artikli 9 lõikele 3;

| e) | osaleda strateegiate ja poliitiliste põhimõtete väljatöötamises; |
| --- | --- |

e)

osaleda strateegiate ja poliitiliste põhimõtete väljatöötamises;

| f) | võimaldada oma teadlaskogukonnal osaleda ECCSEL ERICu üritustel (näiteks õpikodades, seminaridel, konverentsidel ja koolitustel) soodushindadega; |
| --- | --- |

f)

võimaldada oma teadlaskogukonnal osaleda ECCSEL ERICu üritustel (näiteks õpikodades, seminaridel, konverentsidel ja koolitustel) soodushindadega;

| g) | kasutada ECCSEL ERICu kaubamärki, eelkõige ECCSEL ERICu rajatiste käitajate puhul. Kaubamärk hõlmab kõiki nimedega „ECCEL“ või „ECCSEL ERIC“ seotud visuaalseid või heliesitusi, mis seovad sõnade kasutaja, aruande, toote või teenuse ECCSEL ERICuga. |
| --- | --- |

g)

kasutada ECCSEL ERICu kaubamärki, eelkõige ECCSEL ERICu rajatiste käitajate puhul. Kaubamärk hõlmab kõiki nimedega „ECCEL“ või „ECCSEL ERIC“ seotud visuaalseid või heliesitusi, mis seovad sõnade kasutaja, aruande, toote või teenuse ECCSEL ERICuga.

2.   ECCSEL ERICu liikmed:

| a) | maksavad II lisas sätestatud aastatasu ettenähtud tähtajaks; |
| --- | --- |

a)

maksavad II lisas sätestatud aastatasu ettenähtud tähtajaks;

| b) | pakuvad vähemalt üht kokkulepitud teadusrajatist; |
| --- | --- |

b)

pakuvad vähemalt üht kokkulepitud teadusrajatist;

| c) | tutvustavad ECCSEL ERICu teenuste kasutamist oma riigi teadlaste seas ning koguvad kasutajate tagasisidet ja teavet nende vajaduste kohta; |
| --- | --- |

c)

tutvustavad ECCSEL ERICu teenuste kasutamist oma riigi teadlaste seas ning koguvad kasutajate tagasisidet ja teavet nende vajaduste kohta;

| d) | toetavad ja püüavad vajaduse korral algatada riiklike rajatiste lõimimist ning riiklike rajatiste ja teiste liikmes- või vaatlejariikide rajatiste vahelist lõimimist; |
| --- | --- |

d)

toetavad ja püüavad vajaduse korral algatada riiklike rajatiste lõimimist ning riiklike rajatiste ja teiste liikmes- või vaatlejariikide rajatiste vahelist lõimimist;

Artikkel 7

Vaatlejad

1.   ECCSEL ERICu vaatlejal on õigus:

| a) | määrata kooskõlas artikli 3 lõikega 3 esindavad üksused; |
| --- | --- |

a)

määrata kooskõlas artikli 3 lõikega 3 esindavad üksused;

| b) | osaleda üldkogus ilma hääleõiguseta; |
| --- | --- |

b)

osaleda üldkogus ilma hääleõiguseta;

| c) | kui ei ole ruumipiiranguid, siis võimaldada oma teadlaskogukonnal osaleda ECCSEL ERICu üritustel (näiteks õpikodades, konverentsidel, koolitustel) soodushindadega; |
| --- | --- |

c)

kui ei ole ruumipiiranguid, siis võimaldada oma teadlaskogukonnal osaleda ECCSEL ERICu üritustel (näiteks õpikodades, konverentsidel, koolitustel) soodushindadega;

| d) | võimaldada oma teadlaskogukonnal kasutada ECCSEL ERICu toetust asjaomaste süsteemide, protsesside ja teenuste ülesehitamiseks. |
| --- | --- |

d)

võimaldada oma teadlaskogukonnal kasutada ECCSEL ERICu toetust asjaomaste süsteemide, protsesside ja teenuste ülesehitamiseks.

2.   ECCSEL ERICu vaatleja maksab II lisas sätestatud aastatasu. Üldkogu võib otsustada määrata tavalisest tasust erineva esialgse vaatlejatasu.

3.   Alalisel vaatlejal, kellele see staatus on antud kooskõlas artikli 4 lõike 2 punktiga b, on liikmega samad õigused ja kohustused, mis on loetletud artikli 6 lõigetes 1 ja 2, välja arvatud artikli 6 lõike 1 punktis d nimetatud üldkogus hääletamise õigus.

4. PEATÜKK

ECCSEL ERICu JUHTIMINE

Artikkel 8

ECCSEL ERICu juhtimine ja tegevstruktuur

1.   ECCSEL ERICu juhtimisstruktuur koosneb järgmisest:

| a) | üldkogu; |
| --- | --- |

a)

üldkogu;

| b) | direktor; |
| --- | --- |

b)

direktor;

| c) | teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komitee; |
| --- | --- |

c)

teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komitee;

| d) | teadusnõukogu; |
| --- | --- |

d)

teadusnõukogu;

| e) | eetika ja keskkonna nõuandekogu; |
| --- | --- |

e)

eetika ja keskkonna nõuandekogu;

| f) | muud nõuandekogud, mille üldkogu on loonud ECCSEL ERICu eesmärkide täitmisele kaasaaitamiseks. |
| --- | --- |

f)

muud nõuandekogud, mille üldkogu on loonud ECCSEL ERICu eesmärkide täitmisele kaasaaitamiseks.

2.   ECCSEL ERICu tegevstruktuur hõlmab järgmist:

| a) | operatsioonikeskus, mis on ECCSEL ERICu peakontor ja ECCSEL ERICu juhatuse asukoht; |
| --- | --- |

a)

operatsioonikeskus, mis on ECCSEL ERICu peakontor ja ECCSEL ERICu juhatuse asukoht;

| b) | riigi omandis olevad teadusrajatised, mis osalevad ECCSEL ERICu jagatud infrastruktuuris; |
| --- | --- |

b)

riigi omandis olevad teadusrajatised, mis osalevad ECCSEL ERICu jagatud infrastruktuuris;

| c) | riiklikud infrastruktuuri sõlmed, mis esindavad teadusrajatisi riigis vastavalt artikli 11 lõikele 1. |
| --- | --- |

c)

riiklikud infrastruktuuri sõlmed, mis esindavad teadusrajatisi riigis vastavalt artikli 11 lõikele 1.

Artikkel 9

Üldkogu

1.   Üldkogu koosneb ECCSEL ERICu liikmetest ja vaatlejatest.

2.   Üldkogul on ECCSEL ERICu suhtes lõplik otsustusõigus. Üldkogu teeb järgmist:

| a) | määrab kindlaks eelarve, rahastamisvalemi ja aastatasud. II lisas sätestatud rahastamisvalemis ja aastatasudes esimese viie aasta jooksul tehtav mis tahes muudatus nõuab üldkogu ühehäälset heakskiitu. Pärast esimest viit aastat on selliste muudatuste jaoks vaja kahekolmandikulist häälteenamust;
  liige või vaatleja, kes ei soovi osaleda tulevaste võimalike ECCSEL ERICule kuuluvate või tema juhitavate teadusrajatiste rahastamises, peab sellest teatama enne, kui üldkogu võtab vastu otsused selliste rajatiste omamise või käitamise kohta, ning seejärel ei ole ta kohustatud rajatise rahastamises osalema; |
| --- | --- |

a)

määrab kindlaks eelarve, rahastamisvalemi ja aastatasud. II lisas sätestatud rahastamisvalemis ja aastatasudes esimese viie aasta jooksul tehtav mis tahes muudatus nõuab üldkogu ühehäälset heakskiitu. Pärast esimest viit aastat on selliste muudatuste jaoks vaja kahekolmandikulist häälteenamust;

liige või vaatleja, kes ei soovi osaleda tulevaste võimalike ECCSEL ERICule kuuluvate või tema juhitavate teadusrajatiste rahastamises, peab sellest teatama enne, kui üldkogu võtab vastu otsused selliste rajatiste omamise või käitamise kohta, ning seejärel ei ole ta kohustatud rajatise rahastamises osalema;

| b) | määrab kindlaks ECCSEL ERICu poliitilised põhimõtted teadus-, tehnilistes ja haldusküsimustes. Need poliitilised põhimõtted võetakse vastu kahekolmandikulise häälteenamusega; |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks ECCSEL ERICu poliitilised põhimõtted teadus-, tehnilistes ja haldusküsimustes. Need poliitilised põhimõtted võetakse vastu kahekolmandikulise häälteenamusega;

| c) | võtab kahekolmandikulise häälteenamusega vastu ECCSEL ERICu strateegilise plaani ja töökavad; |
| --- | --- |

c)

võtab kahekolmandikulise häälteenamusega vastu ECCSEL ERICu strateegilise plaani ja töökavad;

| d) | teeb järelevalvet ECCSEL ERICu juhtimise üle; |
| --- | --- |

d)

teeb järelevalvet ECCSEL ERICu juhtimise üle;

| e) | valib kahekolmandikulise häälteenamusega üldkogu eesistuja ja asetäitja; |
| --- | --- |

e)

valib kahekolmandikulise häälteenamusega üldkogu eesistuja ja asetäitja;

| f) | nimetab kahekolmandikulise häälteenamusega ametisse, asendab ja tagandab ametist ECCSEL ERICu direktori; |
| --- | --- |

f)

nimetab kahekolmandikulise häälteenamusega ametisse, asendab ja tagandab ametist ECCSEL ERICu direktori;

| g) | nimetab kahekolmandikulise häälteenamusega ametisse ja tagandab ametist teadusnõukogu ning eetika ja keskkonna nõuandekogu liikmed; |
| --- | --- |

g)

nimetab kahekolmandikulise häälteenamusega ametisse ja tagandab ametist teadusnõukogu ning eetika ja keskkonna nõuandekogu liikmed;

| h) | nimetab kahekolmandikulise häälteenamusega ametisse, asendab ja tagandab ametist üldkogu loodud komiteede liikmed; |
| --- | --- |

h)

nimetab kahekolmandikulise häälteenamusega ametisse, asendab ja tagandab ametist üldkogu loodud komiteede liikmed;

| i) | määrab või kinnitab igal aastal finantsaudiitori; |
| --- | --- |

i)

määrab või kinnitab igal aastal finantsaudiitori;

| j) | võtab kahekolmandikulise häälteenamusega vastu ECCSEL ERICu aastaaruanded, sealhulgas eelarveaasta raamatupidamis- ja auditiaruande; |
| --- | --- |

j)

võtab kahekolmandikulise häälteenamusega vastu ECCSEL ERICu aastaaruanded, sealhulgas eelarveaasta raamatupidamis- ja auditiaruande;

| k) | saab ja vaatab läbi teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komitee ja teadusnõukogu aastaaruanded; |
| --- | --- |

k)

saab ja vaatab läbi teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komitee ja teadusnõukogu aastaaruanded;

| l) | kinnitab uute liikmete ja vaatlejate vastuvõtmise ning liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamise. Uute liikmete ja vaatlejate heakskiitmiseks on vaja üldkogu ühehäälset otsust. Liige ei saa hääletada omaenda liikmestaatuse võimaliku lõpetamise küsimuses; |
| --- | --- |

l)

kinnitab uute liikmete ja vaatlejate vastuvõtmise ning liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamise. Uute liikmete ja vaatlejate heakskiitmiseks on vaja üldkogu ühehäälset otsust. Liige ei saa hääletada omaenda liikmestaatuse võimaliku lõpetamise küsimuses;

| m) | otsustab, millised riigi omandis olevad teadusrajatised võivad osaleda ECCSEL ERICus ja millised rajatised peavad osalemise lõpetama. Liige või vaatleja võib lõpetada rajatise osalemise ECCSEL ERICu tegevuses. Direktor ajakohastab pidevalt ECCSEL ERICus osalevate rajatiste nimekirja; |
| --- | --- |

m)

otsustab, millised riigi omandis olevad teadusrajatised võivad osaleda ECCSEL ERICus ja millised rajatised peavad osalemise lõpetama. Liige või vaatleja võib lõpetada rajatise osalemise ECCSEL ERICu tegevuses. Direktor ajakohastab pidevalt ECCSEL ERICus osalevate rajatiste nimekirja;

| n) | kiidab kahekolmandikulise häälteenamusega heaks lepingud kolmandate isikutega, nagu on sätestatud artiklis 15. |
| --- | --- |

n)

kiidab kahekolmandikulise häälteenamusega heaks lepingud kolmandate isikutega, nagu on sätestatud artiklis 15.

3.   Iga liiget ja vaatlejat esindab üldkogus kuni kaks volitatud esindajat. Liikmel on üldkogus üks hääl. Vaatlejal ei ole hääleõigust. Otsused võetakse vastu häälteenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole sätestatud teisiti. Liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel on üldkogus ühiselt häälteenamus. Eesistujal ei ole hääleõigust, välja arvatud häälte võrdse jagunemise korral, millisel juhul on eesistuja hääl otsustav.

4.   Otsustusvõimelise üldkogu jaoks on vaja kahest kolmandikust liikmetest koosnevat kvoorumit. Kui kvoorum ei ole koos, korratakse koosolekut sama päevakorraga kolme nädala jooksul pärast uut kutset. Korduskoosolekul on kvoorum, kui kohal on vähemalt veerand liikmetest. Kui korduskoosolekul ei ole kvoorumit, on üldkogu eesistujal õigus teha otsuseid, mida ei saa kuni järgmise üldkoguni, kus kvoorum on jälle koos, edasi lükata. Üldkogu vaatab sellised otsused läbi esimesel võimalusel.

5.   Üldkogus toimuval hääletusel võivad osaleda üksnes füüsiliselt kohal viibivad liikmed. Kui liige ei saa füüsiliselt kohal olla, võib üldkogu nõustuda elektroonilise osalemisega. Hääleõigust ei tohi üle kanda. Salajane hääletus viiakse läbi juhul, kui sellist menetlust nõuab vähemalt üks kolmandik kohal olevatest liikmetest.

Üldkogu eesistuja võib vajaduse korral otsustada, et otsus võetakse vastu kirjaliku menetluse teel üldkogu koosolekute vahelisel ajal.

6.   Üldkogu valib esindajate seast kaheks aastaks eesistuja ja eesistuja asetäitja. Valitud eesistuja ei saa enam osaleda üldkogus liikme delegatsiooni koosseisus. Sama kehtib siis, kui eesistujat asendab eesistuja asetäitja. Liikmed, keda need ametisse nimetamised puudutavad, võivad määrata enda esindajaks üldkogus uue esindaja.

7.   Üldkogud toimuvad vähemalt kord aastas. Eesistuja kutsub üldkogu koosolekud kokku vähemalt kolmenädalase etteteatamisega. Liikmetel ja vaatlejatel on õigus teha ettepanekuid päevakorda lisatavate punktide kohta, teavitades sellest eesistujat vähemalt kaks nädalat enne koosolekut.

8.   Eesistuja või direktori taotluse korral võib kokku kutsuda üldkogu erakorralisi koosolekuid, kui seda on vaja organisatsiooni huvides, või vähemalt poolte liikmete taotluse alusel.

Artikkel 10

Direktor

1.   Direktor on ECCSEL ERICu tegevjuht, teadusdirektor ja seadusjärgne esindaja.

2.   Direktor nimetatakse ametisse viieks aastaks ja tema ametiaega võidakse üks kord pikendada. Vaba ametikoht kuulutatakse välja rahvusvaheliselt asjakohasel viisil. Direktor annab aru üldkogule. Direktor ei või olla esindaja üldkogus ega üldkogu eesistuja.

3.   Direktor vastutab üldkogu koosolekute ettevalmistamise eest ning pakub vajalikku haldustuge teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komiteele, teadusnõukogule ning eetika ja keskkonna nõuandekogule.

4.   Direktor vastutab ECCSEL ERICu iga-aastase eelarve ning strateegiate ja poliitiliste põhimõtete koostamise eest, mille võtab vastu üldkogu.

5.   Direktor vastutab üldkogu otsuste elluviimise, sealhulgas eelarve täitmise eest, ning tagab, et ECCSEL ERIC täidaks kõiki asjakohaseid õiguslikke kohustusi.

6.   Direktor on volitatud tegema kõiki ECCSEL ERICu toimimiseks vajalikke otsuseid, välja arvatud otsused, mille tegemise eesõigus kuulub üldkogule.

7.   Direktor palub tuge ja nõu teadusuuringute koordineerimise komiteelt infrastruktuuri rajatiste omanike jaoks olulist huvi pakkuvates küsimustes, sealhulgas paludes komiteel esitada märkusi eelarveprojekti, töökavade ja strateegiate kohta, enne kui need esitatakse üldkogule.

8.   Direktor kontrollib teadusrajatiste omanike kinnipidamist tegevuseeskirjadest ja standarditest ECCSEL ERICuga seotud tegevuses, mille üldkogu on kindlaks määranud, ja annab sellel teemal igal aastal aru üldkogule, esitades soovitused mis tahes kõrvalekallete puhul kohaldatavate vastumeetmete kohta.

Artikkel 11

Teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komitee, teadusnõukogu ning eetika ja keskkonna nõuandekogu

1.   Teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komitee

| a) | Teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komiteel on toetav ja nõuandev osa ning komitee koosneb ECCSELi teadusrajatiste esindajatest ja direktorist, kes juhib komiteed. Komitee valib kolmeks aastaks aseesimehe.
  Tagasivalimine on võimalik ühel korral. Iga liikmel ja vaatlejal võib olla komitees üks esindaja. Riigid, kellel on kaks või enam ECCSELi rajatist, nimetavad ühe rajatiste käitaja riigi esindajaks ning see institutsioon esindab komitees riigi riiklikke rajatisi. Esindajad üldkogus ei saa olla esindajaks selles komitees. |
| --- | --- |

a)

Teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komiteel on toetav ja nõuandev osa ning komitee koosneb ECCSELi teadusrajatiste esindajatest ja direktorist, kes juhib komiteed. Komitee valib kolmeks aastaks aseesimehe.

Tagasivalimine on võimalik ühel korral. Iga liikmel ja vaatlejal võib olla komitees üks esindaja. Riigid, kellel on kaks või enam ECCSELi rajatist, nimetavad ühe rajatiste käitaja riigi esindajaks ning see institutsioon esindab komitees riigi riiklikke rajatisi. Esindajad üldkogus ei saa olla esindajaks selles komitees.

| b) | Teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komitee ülesanne on tugevdada teadusrajatiste koostööd ja panust eksperimentaaluuringutesse. Seda tehakse, kontrollides ECCSEL ERICu strateegiate ja kavade rakendamist, aidates neile kaasa ja pakkudes meetmeid, mis tõhustavad ECCSEL ERICu tegevust. |
| --- | --- |

b)

Teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komitee ülesanne on tugevdada teadusrajatiste koostööd ja panust eksperimentaaluuringutesse. Seda tehakse, kontrollides ECCSEL ERICu strateegiate ja kavade rakendamist, aidates neile kaasa ja pakkudes meetmeid, mis tõhustavad ECCSEL ERICu tegevust.

| c) | Direktor konsulteerib komiteega kõigi üldkogule esitatavate ettepanekute üle, mis käsitlevad strateegilisi plaane, töökavu ja eelarveid. Komitee toetab direktorit strateegiliste plaanide ja töökavade elluviimisel. |
| --- | --- |

c)

Direktor konsulteerib komiteega kõigi üldkogule esitatavate ettepanekute üle, mis käsitlevad strateegilisi plaane, töökavu ja eelarveid. Komitee toetab direktorit strateegiliste plaanide ja töökavade elluviimisel.

| d) | Teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komitee esitab kord aastas direktori kaudu üldkogule kirjaliku aruande oma tegevuse kohta. Direktor esitab aruande üldkogule koos oma märkuste ja võimalike soovitustega. |
| --- | --- |

d)

Teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komitee esitab kord aastas direktori kaudu üldkogule kirjaliku aruande oma tegevuse kohta. Direktor esitab aruande üldkogule koos oma märkuste ja võimalike soovitustega.

2.   Teadusnõukogu

| a) | Üldkogu nimetab ametisse kuni kuuest maailma eri riikide väljapaistvast, sõltumatust ja kogenud teadlasest koosneva sõltumatu teadusnõukogu. Teadusnõukogu liikmete ametisse nimetamise aluseks on direktori soovitused. Direktor küsib nõu teadusnõukogult ja teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komiteelt. Teadusnõukogu liikmete ametiaeg on kolm aastat. Uuesti ametisse nimetamine on võimalik ühel korral. Esindajaid üldkogus ei saa sellesse nõukogusse määrata. |
| --- | --- |

a)

Üldkogu nimetab ametisse kuni kuuest maailma eri riikide väljapaistvast, sõltumatust ja kogenud teadlasest koosneva sõltumatu teadusnõukogu. Teadusnõukogu liikmete ametisse nimetamise aluseks on direktori soovitused. Direktor küsib nõu teadusnõukogult ja teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komiteelt. Teadusnõukogu liikmete ametiaeg on kolm aastat. Uuesti ametisse nimetamine on võimalik ühel korral. Esindajaid üldkogus ei saa sellesse nõukogusse määrata.

| b) | Direktor konsulteerib teadusnõukoguga vähemalt kord aastas ECCSEL ERICu osutatavate teenuste teadusliku kvaliteedi, organisatsiooni teaduspoliitika, menetluste ja tulevikuplaanide üle. |
| --- | --- |

b)

Direktor konsulteerib teadusnõukoguga vähemalt kord aastas ECCSEL ERICu osutatavate teenuste teadusliku kvaliteedi, organisatsiooni teaduspoliitika, menetluste ja tulevikuplaanide üle.

| c) | Teadusnõukogu esitab kord aastas direktori kaudu üldkogule kirjaliku aruande oma tegevuse kohta. Direktor esitab aruande üldkogule koos oma märkuste ja võimalike soovitustega. |
| --- | --- |

c)

Teadusnõukogu esitab kord aastas direktori kaudu üldkogule kirjaliku aruande oma tegevuse kohta. Direktor esitab aruande üldkogule koos oma märkuste ja võimalike soovitustega.

3.   Eetika ja keskkonna nõuandekogu

| a) | Üldkogu nimetab ametisse kolmest kuni viiest maailma eri riikide väljapaistvast, sõltumatust ja kogenud teadlasest koosneva sõltumatu eetika ja keskkonna nõuandekogu. Nõuandekogu liikmete ametissenimetamise aluseks on direktori soovitused. Direktor küsib nõu eetika ja keskkonna nõuandekomiteelt ja teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komiteelt. Nõuandekogu liikmete ametiaeg on kolm aastat. Uuesti ametisse nimetamine on võimalik ühel korral. Esindajaid üldkogus ei saa sellesse nõukogusse määrata. |
| --- | --- |

a)

Üldkogu nimetab ametisse kolmest kuni viiest maailma eri riikide väljapaistvast, sõltumatust ja kogenud teadlasest koosneva sõltumatu eetika ja keskkonna nõuandekogu. Nõuandekogu liikmete ametissenimetamise aluseks on direktori soovitused. Direktor küsib nõu eetika ja keskkonna nõuandekomiteelt ja teadusuuringute infrastruktuuri koordineerimise komiteelt. Nõuandekogu liikmete ametiaeg on kolm aastat. Uuesti ametisse nimetamine on võimalik ühel korral. Esindajaid üldkogus ei saa sellesse nõukogusse määrata.

| b) | Direktor konsulteerib eetika ja keskkonna nõuandekoguga vähemalt kord aastas ECCSEL ERICu praeguste või tulevaste eetika- ja keskkonnaküsimuste üle. |
| --- | --- |

b)

Direktor konsulteerib eetika ja keskkonna nõuandekoguga vähemalt kord aastas ECCSEL ERICu praeguste või tulevaste eetika- ja keskkonnaküsimuste üle.

| c) | Eetika ja keskkonna nõuandekogu esitab kord aastas direktori kaudu üldkogule kirjaliku aruande oma tegevuse kohta. Direktor esitab aruande üldkogule koos oma märkuste ja võimalike soovitustega. |
| --- | --- |

c)

Eetika ja keskkonna nõuandekogu esitab kord aastas direktori kaudu üldkogule kirjaliku aruande oma tegevuse kohta. Direktor esitab aruande üldkogule koos oma märkuste ja võimalike soovitustega.

5. PEATÜKK

RAHASTAMINE

Artikkel 12

Eelarvepõhimõtted ja raamatupidamisarvestus

1.   ECCSEL ERICu eelarveaasta algab iga aasta 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

2.   Kõik ECCSEL ERICu tulu- ja kuluartiklid peavad kajastuma igaks eelarveaastaks koostatavates kalkulatsioonides ja need kirjendatakse aastaeelarves. Aastaeelarve on kooskõlas läbipaistvuse põhimõtetega.

3.   ECCSEL ERICu raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarve täitmist ja finantsjuhtimist eelarveaastal.

4.   ECCSEL ERICu raamatupidamisarvestuse koostamise, esitamise, auditeerimise ja avaldamise suhtes kohaldatakse asjakohase riigi õigust. ECCSEL ERIC kohaldab vastuvõtva riigi raamatupidamisõigusaktide eeskirju kooskõlas üldiselt heakskiidetud rahvusvaheliste raamatupidamis- ja läbipaistvuspõhimõtetega.

5.   ECCSEL ERIC kasutab assigneeringuid usaldusväärse finantshalduse põhimõtete kohaselt.

6.   ECCSEL ERIC peab oma majandustegevuse kulude ja tulude üle eraldi raamatupidamist.

7.   Mitterahalist panust võetakse arvesse ainult juhul, kui see on ECCSEL ERICu jaoks tulemusliku ja mõõdetava panuse vormis, sealhulgas ECCSEL ERICu operatsioonikeskusesse lähetatud töötajad, ning kui üldkogu sellega nõustub.

8.   Mitterahaliste panuste väärtust võetakse arvesse sama perioodi jooksul tehtud rahaliste sissemaksete arvutamisel.

Artikkel 13

Vastutus

1.   ECCSEL ERIC vastutab oma võlgade eest.

2.   Liikmed ei vastuta solidaarselt ECCSEL ERICu võlgade eest. Liikmete vastutus ECCSEL ERICu võlgade eest piirdub nende asjaomaste sissemaksetega.

3.   ECCSEL ERIC kindlustab ennast nõuetekohaselt ECCSEL ERICu loomise ja toimimisega seotud riskide eest.

6. PEATÜKK

ARUANNETE ESITAMINE EUROOPA KOMISJONILE

Artikkel 14

Aruannete esitamine Euroopa Komisjonile

1.   ECCSEL ERIC koostab iga-aastase tegevusaruande eelkõige oma teadusliku, korraldusliku ja finantstegevuse kohta. Üldkogu peab selle aruande heaks kiitma ning see edastatakse Euroopa Komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele kuue kuu jooksul pärast vastava eelarveaasta lõppu. See aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.

2.   ECCSEL ERIC teatab Euroopa Komisjonile kõigist asjaoludest, mis ähvardavad seada tõsisesse ohtu ECCSEL ERICu ülesannete täitmise või takistavad ECCSEL ERICut määruses (EÜ) nr 723/2009 sätestatud nõuete järgimisel.

7. PEATÜKK

PÕHIMÕTTED

Artikkel 15

Lepingud kolmandate isikutega

1.   Kui ECCSEL ERIC peab seda kasulikuks ja kui see on kooskõlas artiklis 2 kirjeldatud ülesannete ja tegevusega, võib ta sõlmida lepinguid kolmandate isikutega, näiteks konkreetsete asutuste, piirkondade ja liikmete hulka mittekuuluvate riikidega.

2.   Kui artikli 15 lõikes 1 osutatud kolmas isik soovib anda oma panuse ECCSEL ERICu tegevusse teadmiste, teenuste ja tehnoloogia näol, võib ECCSEL ERIC sõlmida sellise isikuga lepingu. Lepingus määratakse kindlaks konkreetne teenus või muu panus, mida kõnealune isik pakub, ning täpsustatakse juurdepääsuõigused, kasutustasu ja muud selle panusega seotud tingimused. ECCSELi rajatiste kolmandatest isikutest kasutajatel on kohustus osaleda ECCSEL ERICu autentimise ja volitamise süsteemis.

Artikkel 16

Hankepõhimõtted ja maksuvabastused

1.   ECCSEL ERICu raames koheldakse hankekandidaate ja pakkujaid võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel, sõltumata sellest, kas nad asuvad Euroopa Liidus või mitte. ECCSEL ERICu hankepõhimõtted lähtuvad läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtetest.

2.   Direktor vastutab kõigi ECCSEL ERICu hangete eest. Hankelepingu sõlmimise otsus avaldatakse nõuetekohaselt ja koos täieliku põhjendusega. Üldkogu võtab vastu rakenduseeskirjad, milles määratakse täpselt kindlaks kõik hankemenetluse ja -kriteeriumide vajalikud üksikasjad.

3.   Liikmete ja vaatlejate teostatavate avalike hangete puhul, mis on seotud ECCSEL ERICu tegevusega, võetakse nõuetekohaselt arvesse ECCSEL ERICu vajadusi, tehnilisi nõudeid ja asjaomaste asutuste esitatud spetsifikatsioone.

4.   Norra 19. juuni 2009. aasta käibemaksuseadusel nr 58 §-l 10–3 põhinevad erandid piirduvad selliste kaupade ja teenuste käibemaksuga, mida kasutab ametlikult ja eranditult ainult ECCSEL ERIC ning mille eest on täielikult maksnud või mille on hankinud ECCSEL ERIC või ECCSEL ERICu liikmesriigid. Maksuvabastusi kohaldatakse mittemajandusliku tegevuse suhtes. Neid ei kohaldata majandustegevuse suhtes. Täiendavaid piiranguid ei kohaldata.

5.   Kui ECCSEL ERICu liikmesriigile on antud ülesanne majutada oma riigis ECCSEL ERICu kontorit, mida see ECCSEL ERICu liikmesriik tunnustab rahvusvahelise organina nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 143 lõike 1 punkti g ja artikli 151 lõike 1 punkti b tähenduses ning rahvusvahelise organisatsioonina nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (3) artikli 12 lõike 1 punkti b tähenduses, saab see ECCSEL ERICu kontor direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punkti g ja artikli 151 lõike 1 punkti b alusel maksuvabastuse seoses ELis tema enda tarbeks või talle ECCSEL ERICu antud ülesannete täitmiseks soetatud kaupade ja teenustega, mille hind ületab 300 eurot ning mille eest on täielikult maksnud või mille on hankinud ECCSEL ERIC või ECCSEL ERICu liikmed. Maksuvabastusi kohaldatakse mittemajandusliku tegevuse suhtes. Neid ei kohaldata majandustegevuse suhtes. Täiendavaid piiranguid ei kohaldata.

Artikkel 17

Töötajate tööle võtmine

1.   ECCSEL ERIC pakub tööandjana kõigile võrdseid võimalusi. ECCSEL ERICu töötajate valimine on läbipaistev, mittediskrimineeriv ning tagatud on võrdsed võimalused.

2.   Töölepingute suhtes kehtivad selle riigi kohaldatavad seadused ja eeskirjad, kus töötajad tööle võetakse, või selle riigi õigusaktid, kus toimub ECCSEL ERICu tegevus. ECCSEL ERICu vabad ametikohad kuulutatakse välja asjakohasel viisil rahvusvahelisel tasemel.

3.   Võttes arvesse siseriiklike õigusaktide nõudeid, võimaldab iga liige oma jurisdiktsiooni all ECCSEL ERICuga seotud ülesandeid täitvatel liikmete kodanikel ja nende pereliikmetel vabalt liikuda ja elama asuda.

Artikkel 18

Juurdepääsupõhimõtted

1.   Oluline osa iga ECCSELi infrastruktuuris osaleva riikliku teadusrajatise olemasolevast teadusuuringute ajast pakutakse rahvusvahelisele teadlaskogukonnale. Üldkogu reserveerib osa olemasolevast juurdepääsuajast muudest riikidest kui ECCSEL ERICu liikmed pärit teadlastele.

2.   ECCSEL ERIC ja teadusrajatiste omanikud sõlmivad individuaalsed lepingud selle kohta, kui suur osa olemasolevast teadusuuringute ajast tehakse kättesaadavaks rahvusvahelisele teadlaskogukonnale ja millised on juurdepääsu tingimused.

3.   Juurdepääs ECCSEL ERICu teadusrajatistele on avatud uurijatele, teadlastele ja üliõpilastele. Juurdepääsu lubamine peab põhinema konkursil ja taotluste vastastikusel eksperdihindamisel pärast taotluste ausat ja läbipaistvat menetlemist. Konkursi kriteeriumid on teaduslik pädevus ja tähtsus seoses ECCSEL ERICu strateegiatega, mille üldkogu on oma otsusega vastu võtnud.

4.   Kasutajad kannavad kõik juurdepääsuga ja materjalidega seotud kulud, sealhulgas seoses proovide ja sellistele kasutajatele kuuluvate seadmetega. Juurdepääsukulud põhinevad iga ECCSEL ERICu rajatise suhtes kohaldatavatel määradel.

5.   ECCSEL ERIC võib kehtestada autentimise ja volitamise süsteemi, mis tagab, et siseneda rajatisse ja seda kasutada lubatakse ainult isikutel, kellel on juurdepääsuõigus. ECCSEL ERIC võib otsustada, et liikmed ja vaatlejad peavad sellist süsteemi järgima, kui nende teadlastele antakse juurdepääs.

6.   Kasutajate suhtes kohaldatavad üksikasjalikud juurdepääsupõhimõtted, mille üldkogu on heaks kiitnud, tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 19

Teavituspõhimõtted

1.   Juurdepääs ECCSEL ERICu teadustulemustele ja -andmetele on vaba vastavalt üldkogus vastuvõetud levitamise põhimõtetega. Teadustulemused ja -andmed antakse huvitatud isikutele, ilma et tuleks tasuda muude kui levitamisega seotud kulude eest. Käesoleva sätte kohaldamisel tähendab „ECCSEL ERICu teadustulemused ja -andmed“ teadustulemusi ja -andmeid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas, mille on loonud ECCSEL ERICu infrastruktuuris osalevate rajatiste omanikud.

2.   ECCSEL ERIC levitab aktiivselt ECCSEL ERICu uurimistulemusi ühiskonnale, nii et viimane saab täita poliitiliste põhimõtete väljatöötamisel ja CO2-heite ohjamisel aktiivset rolli.

3.   ECCSEL ERIC edendab ECCSEL ERICu koostööd ja koostöö tulemusi, innustab teadlasi alustama uusi ja uuenduslikke projekte ja vajaduse korral innustab teadlasi kasutama ECCSEL ERICu tulemusi nende kõrghariduses.

4.   ECCSEL ERIC innustab üldiselt ECCSEL ERICu uurimistulemuste kasutajaid tegema nende endi uurimistulemusi üldsusele kättesaadavaks ning palub kasutajatel teha sobivat reklaami neile ECCSEL ERICus võimaldatud juurdepääsule.

5.   Levitamise põhimõtetes kirjeldatakse eri sihtrühmi ja kasutatakse sihtrühmadeni jõudmiseks mitmesuguseid kanaleid. Kõigis ECCSELi koostöö raames loodud tulemusi ja teadmisi käsitlevates väljaannetes tuleb ECCSEL ERICule nõuetekohaselt viidata.

Artikkel 20

Intellektuaalomandi õiguste põhimõtted

1.   Kooskõlas käesoleva põhikirja eesmärkidega tuleb määratlust „intellektuaalomand“ käsitada 14. juulil 1967. aastal sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artikli 2 kohaselt.

2.   Intellektuaalomandi küsimustes reguleeritakse liikmetevahelisi suhteid liikmete riiklike õigusaktide ja asjaomaste rahvusvaheliste eeskirjadega.

3.   Intellektuaalomand, mille liikmed annavad ECCSEL ERICule, jääb algse intellektuaalomandi omaniku omandiks. Kui selline omand tuleneb ECCSEL ERICu rahastatud tööst (otsetoetus või mitterahaline panus), kuulub intellektuaalomand ECCSEL ERICule, kui ei ole kokku lepitud, et omand kuulub selle loonud liikmele. Juurdepääsu võimalikku majanduslikku väärtust, mis ületab makstud tasu, ei peeta ECCSEL ERICu poolseks projekti rahastamiseks.

4.   ECCSEL ERIC tagab, et kasutajad on nõus tulemustele juurdepääsu tingimustega ja tulemuste intellektuaalomandiõigustega ning õiguste puhul ja tulemuste salvestamisel ja töötlemisel rakendatakse sobivaid turvameetmeid.

5.   ECCSEL ERIC kehtestab korra teadusandmete ja teabe väidetavate turvalisuse ja konfidentsiaalsuse rikkumise juhtumite uurimiseks.

6.   ECCSEL ERIC jagab teadlastele juhtnööre tagamaks, et teadustegevus, milles kasutatakse ECCSEL ERICu kaudu kättesaadavaid materjale, toimub andmete omanike ja üksikisikute õigusi tunnustavas raamistikus.

7.   ECCSEL ERICu infrastruktuuris osalevaid teadusrajatisi käitavad isikud annavad eraldi nõusoleku üldkogus heaks kiidetud üksikasjalikele intellektuaalomandiõiguste põhimõtetele.

8. PEATÜKK

KESTUS, PÕHIKIRJA MUUDATUSED, TEGEVUSE LÕPETAMINE, VAIDLUSED

Artikkel 21

Kestus

ECCSEL ERIC luuakse määramata ajaks.

Artikkel 22

Põhikirja muutmine

Üldkogu võib otsustada teha põhikirjas muudatusi. Igasugune põhikirja muudatus, mis võetakse vastu esimese viie aasta jooksul pärast ECCSEL ERICu asutamist, nõuab üldkogu ühehäälset heakskiitu. Pärast esimest viit aastat on selliste muudatuste jaoks vaja kahekolmandikulist häälteenamust. Põhikirja kavandatud muudatus tuleb esitada Euroopa Komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artiklile 11.

Artikkel 23

Tegevuse lõpetamine

1.   Üldkogu võib kahekolmandikulise häälteenamusega otsustada ECCSEL ERICu tegevuse lõpetada.

2.   Pärast seda, kui on vastu võetud otsus ECCSEL ERICu tegevuse lõpetamise kohta, teatab ECCSEL ERIC sellest otsusest viivitamata ja igal juhul hiljemalt kümne päeva jooksul Euroopa Komisjonile.

3.   Pärast ECCSEL ERICu võlgade tasumist järelejäänud varad jagatakse liikmete vahel proportsionaalselt nende akumuleerunud aastapanustele ECCSEL ERICu tegevusse; aastapanused on sätestatud II lisas.

4.   ECCSEL ERIC teatab Euroopa Komisjonile tegevuse lõpetamise menetluse lõpuleviimisest viivitamata ja igal juhul kümne päeva jooksul.

5.   ECCSEL ERIC lakkab eksisteerimast päeval, mil Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teate Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 24

Kohaldatav õigus

ECCSEL ERICu tegevuse suhtes kohaldatakse järgmisi õigusnorme järgmises järjestuses:

| a) | Euroopa Liidu õigus, eelkõige määrus (EÜ) nr 723/2009; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu õigus, eelkõige määrus (EÜ) nr 723/2009;

| b) | vastuvõtva liikmesriigi õigus, kui Euroopa Liidu õigus ei reguleeri asjaomast küsimust (või reguleerib seda vaid osaliselt); |
| --- | --- |

b)

vastuvõtva liikmesriigi õigus, kui Euroopa Liidu õigus ei reguleeri asjaomast küsimust (või reguleerib seda vaid osaliselt);

| c) | käesolev põhikiri. |
| --- | --- |

c)

käesolev põhikiri.

Artikkel 25

Vaidlused

1.   Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama ECCSEL ERICut käsitlevaid vaidlusi liikmete vahel, liikmete ja ECCSEL ERICu vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, milles Euroopa Liit on osaline.

2.   ECCSEL ERICu ja kolmandate isikute vaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse kohtualluvust käsitlevaid ELi õigusakte. Juhtudel, mis ei ole hõlmatud liidu õigusaktidega, määrab vastuvõtva riigi õigus pädeva jurisdiktsiooni vaidluse lahendamiseks.

Artikkel 26

Põhikirja kättesaadavus

Põhikiri on üldsusele kättesaadav ECCSEL ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.

---

(1)  ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.

(2)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 9, 14.1.2009, lk 12.

---

I LISA

LIIKMETE JA VAATLEJATE LOETELU

Käesolevas lisas on loetletud liikmed ja vaatlejad ning neid esindavad üksused. Direktor ajakohastab lisa vastavalt ECCSEL ERICus osalemises toimuvatele muutustele.

Liikmed

| Riik või valitsustevaheline organisatsioon | Esindaja |
| --- | --- |
| Prantsusmaa | Prantsuse geoloogiakeskus (BRGM) |
| Itaalia | Riiklik okeanograafia ja eksperimentaalse geofüüsika instituut (OGS) |
| Madalmaad | Madalmaade rakenduslike teadusuuringute organisatsioon (TNO) |
| Norra | |
| Ühendkuningriik | Briti geoloogiakeskus (BGS) |

Riik või valitsustevaheline organisatsioon

Esindaja

Prantsusmaa

Prantsuse geoloogiakeskus (BRGM)

Itaalia

Riiklik okeanograafia ja eksperimentaalse geofüüsika instituut (OGS)

Madalmaad

Madalmaade rakenduslike teadusuuringute organisatsioon (TNO)

Norra

Ühendkuningriik

Briti geoloogiakeskus (BGS)

Vaatlejad

| Riik või valitsustevaheline organisatsioon | Esindaja |
| --- | --- |
| | |

Riik või valitsustevaheline organisatsioon

Esindaja

---

II LISA

PANUSED EELARVESSE JA EELARVE JAOTUS

ECCSEL ERICu asutajaliikmed ja vaatlejad on kokku leppinud käesoleva viie aasta eelarve (2016. aasta määrad). Arvestamata vastuvõtva riigi panust 1/3 kogukulust, on liikmed ja vaatlejad leppinud kokku, et kulutused jagatakse nende vahel võrdselt, esimesel viiel aastal kuni 80 000 eurot liikme ja vaatleja kohta aastas. Täpsed individuaalsed aastatasud sõltuvad ECCSEL ERICuga ühinevate uute liikmete ja/või vaatlejate arvust.

Eelarve hõlmab ECCSEL ERICu operatsioonikeskust, mis vastutab keskse juhtimise ja kavandamise eest ning infrastruktuuri toimimise ja arengu koordineerimise eest. Praegu ei ole asutajatel plaane, mille kohaselt ECCSEL ERIC hakkaks ise teadusrajatisi käitama või rahastama.

| Kavandamisperiood | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2017–2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | asutamisaasta (*1) | täieliku tegevusvalmiduse etapp | |
| KULUD |
| Operatsioonikeskuse töötajad | 235 000 | 400 000 | 500 000 | 600 000 | 600 000 | 2 335 000 |
| IT-süsteem | 10 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 110 000 |
| Kontori rent | 15 000 | 20 000 | 30 000 | 30 000 | 30 000 | 125 000 |
| Sõidukulud | 25 000 | 40 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 215 000 |
| Sisseostetavad teenused | 75 000 | 115 000 | 145 000 | 145 000 | 145 000 | 625 000 |
| Kulud kokku (eurod) | 360 000 | 600 000 | 750 000 | 850 000 | 850 000 | 3 410 000 |
| SISSETULEKUD |
| Vastuvõttev riik (Norra) | 120 000 | 200 000 | 250 000 | 284 000 | 284 000 | 1 138 000 |
| Liikmesriigid ja vaatlejariigid (*2) | 240 000 | 400 000 | 500 000 | 566 000 | 566 000 | 2 272 000 |
| Sissetulekud kokku (eurod) | 360 000 | 600 000 | 750 000 | 850 000 | 850 000 | 3 410 000 |
| KULUD LIIKME KOHTA |
| Liikmete arv (v.a vastuvõtja) (*3) | 3 | 5 | 7 | 9 | 11 | |
| Kulud liikme kohta (eurod)
   (*4) | 80 000 | 80 000 | 71 429 | 62 889 | 51 455 | 345 772 |

Kavandamisperiood

2017

2018

2019

2020

2021

2017–2021

asutamisaasta (*1)

täieliku tegevusvalmiduse etapp

KULUD

Operatsioonikeskuse töötajad

235 000

400 000

500 000

600 000

600 000

2 335 000

IT-süsteem

10 000

25 000

25 000

25 000

25 000

110 000

Kontori rent

15 000

20 000

30 000

30 000

30 000

125 000

Sõidukulud

25 000

40 000

50 000

50 000

50 000

215 000

Sisseostetavad teenused

75 000

115 000

145 000

145 000

145 000

625 000

Kulud kokku (eurod)

360 000

600 000

750 000

850 000

850 000

3 410 000

SISSETULEKUD

Vastuvõttev riik (Norra)

120 000

200 000

250 000

284 000

284 000

1 138 000

Liikmesriigid ja vaatlejariigid (*2)

240 000

400 000

500 000

566 000

566 000

2 272 000

Sissetulekud kokku (eurod)

360 000

600 000

750 000

850 000

850 000

3 410 000

KULUD LIIKME KOHTA

Liikmete arv (v.a vastuvõtja) (*3)

3

5

7

9

11

Kulud liikme kohta (eurod)
   (*4)

80 000

80 000

71 429

62 889

51 455

345 772

---

(*1)  Esimene aasta kattub osaliselt INFRADEV-3 rakendamise rahastamisega programmist HORISONT 2020.

(*2)  Üldkogu võib otsustada määrata tavalisest tasust erineva esialgse vaatlejatasu.

(*3)  Liikmete ja vaatlejate hinnanguline arv (v.a vastuvõttev riik) – miinimumstsenaarium.

(*4)  Kulu on väiksem, kui ühineb rohkem riike. Arvesse ei ole võetud kavandatud tööstusepoolset toetust.

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/29

---

ESSA hügieenijuhend idandite ja idandamisseemnete tootmiseks

(2017/C 220/03)

Kokkuvõte

ELi idandatud seemnete turg on värske toidu turu väga spetsialiseeritud nišiosa, milles tegutseb üle kogu ELi umbes 120 professionaalset tootmisettevõtet. Pärast 2011. aasta EHECi kriisi ning EFSA teaduslikku arvamust „Scientific Opinion on the risk posed by Shiga toxin- producing Escherichia coli (STEC) and other pathogenic bacteria in seeds and sprouted seeds“ (Teaduslik arvamus Shiga-toksiini tootva Escherichia coli ja muude patogeensete bakterite kohta seemnetes ja idandatud seemnetes) jõustusid uued ELi õigusaktid, mille eesmärk on parandada kogu Euroopas selle tootesegmendi ohutust. Et nende erieeskirjade rakendamisele kaasa aidata, koostati mitmesuguseid riiklikke suuniseid. European Sprouted Seeds Association (Euroopa Idandatud Seemnete Assotsiatsioon, edaspidi „ESSA“) on koostanud käesoleva Euroopa juhendi, et anda idandite ja idandamisseemnete ohutu tootmise hügieenitavade kohta kõikehõlmavad juhised ning teha sellealane teave kättesaadavaks Euroopa ja teistegi riikide idanditootjatele.

Sellest juhendist lähtudes võib koostada ka kontrollnimekirju ja kavasid, mis aitavad juhendit hõlpsamini rakendada.

Juhendi kohaldamisala

Juhend käsitleb idandite ja idandamisseemnete tööstuslikku tootmist kooskõlas kohaldatavate Euroopa Liidu õigusaktidega. Seemnete idandamist ehk seemnete niisutamist nende veesisalduse suurendamiseks ja puhkeolekust väljatoomiseks kuni taimealge tekkimiseni käsitatakse ELis esmatootmisena. See hügieenijuhend hõlmab esmatootmisega seotud tegevust. Esmatootmiseväliseid toiminguid selles ei käsitleta, ent nende kohta võib olla olemas muid juhendmaterjale, mis on esitatud allpool viidete osas. Juhend ei hõlma muude idandatud seemnete, näiteks minivõrsete, võsude, substraadil idandite ja/või noortaimede ega kasvuhoonetes kasvusubstraadis või mullas viljeldavate toodete tootmist. Juhendi kohaldamisalast välja jäävaid idandatud seemnetega seotud kaupu käsitletakse komisjoni soovituses „Commission Recommendation – Guidance document on addressing microbiological risks in fresh fruit and vegetables at primary production through good hygiene“ (Juhenddokument värskete puu- ja köögiviljade esmatootmisel hea hügieeni kaudu mikrobioloogiliste riskide haldamiseks) (1).

Idandite ja idandamisseemnete tootmist reguleerivad ELi õigusaktid

Toiduohutuse üldnõuded, sealhulgas kohustus lasta turule üksnes ohutut toitu, on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 178/2002. Toiduainete tootmise hügieeni ELis käsitletakse määruses (EÜ) nr 852/2004, eriti selle I lisa A osas. See kohustab esmatootjaid tagama, et põllumajanduslikud esmatooted on kaitstud saastumise eest, näiteks kehtestama meetmed, millega vältida õhust, pinnasest, veest, väetistest, taimekaitsevahenditest ja biotsiididest ning säilitamisest, käsitsemisest ja jäätmete kõrvaldamisest tulenevat saastumist. Käesolevas juhendis esitatakse nende üldsätete täiendamiseks praktilisi näiteid.

Konkreetsemad nõuded idandite tootmise kohta on ette nähtud veel mitme ELi määrusega: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 208/2013 idandite ja idandite tootmiseks ettenähtud seemnete jälgitavuse nõuete kohta; komisjoni määrus (EL) nr 209/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2073/2005 seoses idandite mikrobioloogiliste kriteeriumidega; komisjoni määrus (EL) nr 210/2013 idusid tootvate ettevõtete tunnustamise kohta ning määrusega (EL) nr 704/2014 muudetud komisjoni määrus (EL) nr 211/2013, milles käsitletakse idandite ja idandite kasvatamiseks ette nähtud seemnete liitu importimiseks kehtestatud sertifitseerimisnõudeid. Nende määruste nõuded sisalduvad ka käesolevas juhendis.

Viited kõikidele juhendis nimetatud ELi õigusaktidele on käesoleva juhendi I lisas. II lisas on viited muudele asjakohastele idandite tootmisega seotud teabeallikatele.

Juhend hõlmab ELis idandite tootmise miinimumnõudeid. Mõnes ELi liikmesriigis võivad seal tegutsevate idanditootjate jaoks kehtida rangemad nõuded. Üldiselt on idanditootjatel soovitatav suhelda oma pädeva asutusega, et teada asjaomases liikmesriigis kohaldatavaid eeskirju.

Lisadokumendid käesolevas juhendis käsitlemata teemade kohta

Lisajuhiseid leiab codex alimentarius’e asjakohastest väljaannetest, riikide ametiasutuste väljatöötatud üldisest heast põllumajandustavast ja heast hügieenitavast ning erasektori sidusrühmade suunistest ja sertifitseerimissüsteemide suunistest. Käesoleva juhendi viidetesse ja lisadesse on lisatud teave ESSA-le teada olevate juhenddokumentide kohta.

VASTUTUSE VÄLISTAMINE

Käesolev juhend on soovituslik ega ole õiguslikult siduv. See on koostatud üksnes teavitamise eesmärgil. ESSA ei garanteeri esitatud teabe õigsust ega võta vastutust selle mis tahes kasutamise eest. Seetõttu tuleks kasutajatel võtta vajalikke ettevaatusmeetmeid enne selle teabe kasutamist, mis toimub täielikult nende enda vastutusel. Toiduohutust käsitlevate Euroopa õigusaktide jõustamise eest vastutavad Euroopa Komisjon ja ELi liikmesriikide pädevad asutused. Ammendava teabe saamiseks oma asukohaliikmesriigi õigusnõuete kohta peaksid idanditootjad võtma ühendust selle riigi pädeva asutusega.

Sisukord

| Lühendite loetelu | 31 |
| --- | --- |

| MÕISTED | 31 |
| --- | --- |

| 1. | IDANDITE TOOTMINE | 34 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.A. | Ettevõte | 34 |
| --- | --- | --- |

1.A.

| 1.A.1. | Idandeid tootvate ettevõtete tunnustamine | 34 |
| --- | --- | --- |

1.A.1.

| 1.A.2. | Rajatiste planeering ja projektlahendus | 35 |
| --- | --- | --- |

1.A.2.

| 1.A.3. | Tootmishügieeni meetmed | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.3.

| 1.A.4. | Hooldus | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.4.

| 1.A.5. | Töötajate terviseseisund | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.5.

| 1.A.6. | Kahjuritõrje | 36 |
| --- | --- | --- |

1.A.6.

| 1.A.7. | Isiklik hügieen ja sobivad riided | 37 |
| --- | --- | --- |

1.A.7.

| 1.A.8. | Jäätmekäitlus | 37 |
| --- | --- | --- |

1.A.8.

| 1.B. | Koolitus | 38 |
| --- | --- | --- |

1.B.

| 1.C. | Sissetulevate seemnete kontroll | 38 |
| --- | --- | --- |

1.C.

| 1.C.1. | Impordisertifikaat | 38 |
| --- | --- | --- |

1.C.1.

| 1.C.2. | Sissetulevate seemnete jälgitavuse nõuded | 39 |
| --- | --- | --- |

1.C.2.

| 1.C.3. | Visuaalne kontroll | 39 |
| --- | --- | --- |

1.C.3.

| 1.D. | Seemnete ladustamine | 39 |
| --- | --- | --- |

1.D.

| 1.E. | Ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid | 40 |
| --- | --- | --- |

1.E.

| 1.F. | Veekasutus | 40 |
| --- | --- | --- |

1.F.

| 1.G. | Idandamisprotsess | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G.

| 1.G.1. | Seemnete esmane loputamine | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G.1.

| 1.G.2. | Seemnete puhastamine mikrobioloogilisest saastest | 40 |
| --- | --- | --- |

1.G.2.

| 1.G.3. | Idandamiseelne leotus | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.3.

| 1.G.4. | Idandamine, kasvatamine ja niisutamine | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.4.

| 1.G.5. | Saagikoristamine | 41 |
| --- | --- | --- |

1.G.5.

| 1.H. | Töötlemine, pakendamine, ladustamine ja transport | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.

| 1.H.1. | Lõpploputus, kestade eemaldamine ja idandite jahutamine | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.1.

| 1.H.2. | Idandite puhastamine mikrobioloogilisest saastest | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.2.

| 1.H.3. | Idanditega kokku puutuvad materjalid ja tooted | 41 |
| --- | --- | --- |

1.H.3.

| 1.H.4. | Idandite ladustamine | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.4.

| 1.H.5. | Tootekirjeldus ja tarbijate teadlikkus | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.5.

| 1.H.6. | Transport | 42 |
| --- | --- | --- |

1.H.6.

| 1.I. | Seemnete ja idandite mikrobioloogiline kontroll | 42 |
| --- | --- | --- |

1.I.

| 1.I.1. | Seemnete proovivõtu juhised | 43 |
| --- | --- | --- |

1.I.1.

| 1.I.2. | Idandite proovivõtu ja kontrollimise sagedus pärast 48 tunni möödumist idandamise algusest | 43 |
| --- | --- | --- |

1.I.2.

| 1.I.3. | Proovi võtmine valmistoodangust | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.3.

| 1.I.4. | Kontrolli tulemused | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.4.

| 1.I.5. | Punktis 1.I.1 sätestatud erand kõigi seemnepartiide eelkontrollimise kohustusest | 44 |
| --- | --- | --- |

1.I.5.

| 1.I.6. | Alternatiivne kontrollimine seemnetarnija poolt | 45 |
| --- | --- | --- |

1.I.6.

| 1.J. | Saastumise korral võetavad meetmed | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J.

| 1.J.1. | Saastumise tuvastamine enne toidu väljumist idanditootja kontrolli ulatusest | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J.1.

| 1.J.2. | Saastumise tuvastamine pärast toidu väljumist idanditootja kontrolli ulatusest – kõrvaldamine ja tagasinõudmine | 45 |
| --- | --- | --- |

1.J.2.

| 1.K. | Jälgitavus ja dokumenteerimine | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K.

| 1.K.1. | Protsesside jälgitavus idandamisettevõttes | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K.1.

| 1.K.2. | Valmistoote (idandite) jälgitavuse nõuded | 46 |
| --- | --- | --- |

1.K.2.

| 1.K.3. | Erand selle peatüki nõuetest | 47 |
| --- | --- | --- |

1.K.3.

| 1.L. | Kokkuvõte: dokumenteerimise kohustus | 47 |
| --- | --- | --- |

1.L.

| 2. | SEEMNETE TOOTMINE | 48 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.A. | Üldist | 48 |
| --- | --- | --- |

2.A.

| 2.B. | Mulla-/pinnasetöötlus | 48 |
| --- | --- | --- |

2.B.

| 2.C. | Töötajate hügieen | 49 |
| --- | --- | --- |

2.C.

| 2.D. | Niisutamine | 49 |
| --- | --- | --- |

2.D.

| 2.E. | Seemned | 49 |
| --- | --- | --- |

2.E.

| 2.F. | Taimede/kaunte kuivatamine | 49 |
| --- | --- | --- |

2.F.

| 2.G. | Viljapeks | 49 |
| --- | --- | --- |

2.G.

| 2.H. | Ladustamine pärast saagikoristust | 49 |
| --- | --- | --- |

2.H.

| 2.I. | Töötlemine | 49 |
| --- | --- | --- |

2.I.

| I lisa. Üldised ja idandeid käsitlevad õigusaktid | 51 |
| --- | --- |

| II lisa. Viited muudele asjakohastele teabeallikatele | 52 |
| --- | --- |

Lühendite loetelu

EÜ: Euroopa Ühendus

EFSA: Euroopa Toiduohutusamet

ESSA: European Sprouted Seeds Association (Euroopa Idandatud Seemnete Assotsiatsioon)

EL: Euroopa Liit

HACCP: ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteem

STEC: Shiga-toksiini tootev E.coli O157, O26, O111, O103, O145 ja O104:H4

WHO: Maailma Terviseorganisatsioon

MÕISTED

Partii
   (2)
  – idandamiseks ette nähtud sama taksonoomilise nimetusega idandite või seemnete kogus, mis saadetakse samal päeval samast ettevõttest samasse sihtkohta. Üks või mitu partiid võivad moodustada saadetise. Samasse pakendisse pandud ja koos idandamiseks ette nähtud erineva taksonoomilise nimetusega seemned ning nende idandid loetakse siiski samuti üheks partiiks.

Puhas vesi
   (3)
  – puhas merevesi ja sarnase kvaliteediga magevesi.

Pädev asutus
   (4)
  – liikmesriigi keskasutus, kelle pädevuses on ametliku kontrollimise korraldamine, või mis tahes muu asutus, kellele see pädevus on delegeeritud; kui see on asjakohane, hõlmab see määratlus ka kolmanda riigi vastavat asutust.

Saadetis
   (5)
  – idandite või idandite kasvatamiseks ette nähtud seemnete kogus, mis: i) pärineb samast kolmandast riigist; ii) on hõlmatud sama sertifikaadiga (samade sertifikaatidega); iii) on transporditud sama transpordivahendiga.

Saastumine
   (6)
  – ohu olemasolu või introduktsioon.

Idandid ja/või noortaimed substraadil
   (7)
  – idandatud seemned, mis on saadud botaaniliste seemnete idandamisel ja arenemisel kas mullas või hüdropoonilisel substraadil, et kasvatada noorte lehtedega ja/või idulehtedega rohelisi võsusid. Idandeid ja/või noortaimi substraadil müüakse terviktaimedena koos substraadi või mullaga.

Kriitiline kontrollpunkt (CCP, critical control point)
   (8)
  – etapp, mida saab kontrollida ja mis on oluline, et toiduohutust mõjutavat ohtu vältida või kõrvaldada või viia see vastuvõetava tasemini.

Ettevõte
   (9)
  – mis tahes toidukäitlemisüksus.

Hea põllumajandustava (GAP, good agricultural practices)
   (10)
  – põllumajandustootmise käigus keskkonna, majanduslikku ja sotsiaalset kestlikkust arvesse võttev tava, mille tulemus on ohutud ja kvaliteetsed toiduained ning toiduks mittekasutatavad põllumajandustooted.

Hea hügieenitava (GHP, good hygiene practices)
   (11)
  – toiduaine tootmise hügieeni üldised põhitingimused, sealhulgas ettevõtte hügieeninõuetele vastav planeering, ehitus ja käitamine, seadmete hügieeninõuetele vastav ehitus ja kasutamine, korralise hoolduse ja puhastuse nõuded ning töötajate koolituse ja hügieeni nõuded. Head hügieenitava programmi väljatöötamine ja rakendamine on HACCP süsteemi eeltingimus.

Toit
   (12)
  – töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata aine või toode, mis on mõeldud inimestele tarvitamiseks või mille puhul põhjendatult eeldatakse, et seda tarvitavad inimesed.

Toidukäitleja
   (13)
  – füüsiline või juriidiline isik, kelle ülesandeks on tagada toidualaste õigusnormide nõuete täitmine tema kontrollitavas toidukäitlemisettevõttes.

Toiduhügieen,
   (14) (edaspidi „hügieen“)– meetmed ja tingimused ohtude ohjamiseks ning inimestele tarvitamiseks toidu kõlblikkuse tagamiseks, võttes arvesse selle kavandatud kasutust.

Toidualased õigusnormid
   (15)
  – toitu üldiselt ning eelkõige toidu ohutust reguleerivad õigusnormid nii ühenduse kui ka riigi tasandil; mõiste hõlmab kõik toidu ning toiduloomadele toodetava või antava sööda tootmis-, töötlemis- ja turustusetapid.

Oht
   (16)
  – toidu bioloogiline, keemiline või füüsikaline mõjur või seisund, mis võib avaldada kahjulikku mõju tervisele.

Ohuanalüüs
   (17)
  – ohtude ja nende tekkepõhjustega seotud teabe kogumine ja hindamine, et otsustada, millised neist on toiduohutuse suhtes olulised ning mida tuleks seetõttu käsitleda ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemis.

Ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) süsteem
   (18)
  – süsteem, mille abil tuvastatakse, hinnatakse ja juhitakse toiduohutuse seisukohalt olulisi ohte.

Märgistus
   (19)
  – mis tahes sõnad, üksikasjalikud andmed, kaubamärgid, margitoodete nimed, kujunduslikud elemendid või sümbolid toidu kohta, mis on paigutatud mis tahes pakendile, dokumendile, sedelile, märgistusele või kaelaetiketile ja on kaasas selle toiduga või viitavad sellele toidule.

Mikrobioloogiline kriteerium
   (20)
  – kriteerium, millega määratakse kindlaks toote, toiduainepartii või protsessi vastuvõetavus, mis põhineb mikroorganismide puudumisel, olemasolul või arvul, nende toksiinide või metaboliitide kogusel massi-, mahu-, pindala- või partiiühiku kohta.

Seire
   (21)
  – kontrolliparameetrite kavandatud sagedusega vaatlemine või mõõtmine, et hinnata, kas kriitiline kontrollpunkt on kontrolli all.

Ametlik kontroll
   (22)
  – mis tahes vormis kontroll, mida pädev asutus või ühendus teeb eesmärgiga teha kindlaks sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu reguleerivate eeskirjade täitmine.

Pakendamine ja pakend
   (23)
  – ühe või enama ümbristatud toidu paigutamine teise pakendisse ning kõnesolev pakend.

Esmatootmine
   (24)
  – esmatoodete tootmine, pidamine või kasvatamine, kaasa arvatud saagikoristus, lüpsmine ja põllumajandusloomade kasvatamine enne tapmist. Esmatootmine hõlmab ka jahipidamist ja kalapüüki ning loodussaaduste korjamist.

Esmatooted
   (25)
  – esmatootmise tooted, sealhulgas põllundus-, loomakasvatus-, jahindus- ja kalandustooted.

Joogivesi
   (26)
  – vesi, mis vastab miinimumnõuetele, mis on sätestatud nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivis 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta.

Valmistoit
   (27)
  – toit, mida tootja või valmistaja on kavandanud otsetarbimiseks ja mis ei vaja kuumtöötlemist või muul viisil töötlemist asjaomaste mikroorganismide tõhusaks kõrvaldamiseks või nende taseme vähendamiseks vastuvõetava piirini.

Representatiivne proov
   (28)
  – proov, milles on säilinud selle partii omadused, millest proov on võetud. Eelkõige on tegemist juhusliku lihtvalimiga, mille korral partii igal eri osal on sama tõenäosus valimit moodustada.

Risk
   (29)
  – ohutegurist tuleneva tervistkahjustava toime tõenäosus ning raskusaste.

Riskianalüüs
   (30)
  – protsess, mis koosneb järgmisest kolmest omavahel seotud osast: riski hindamine, riski juhtimine ja riskist teatamine.

Proov
   (31)
  – kogum, mis koosneb ühest või mitmest ühikust või teatavast kogusest, mis on valitud erinevatel viisidel üldkogumist või aine olulisest kogusest ning mille võtmise eesmärk on saada teavet uuritava üldkogumi või aine teatavate omaduste kohta ning mille alusel saab teha otsuse asjaomase üldkogumi või aine kohta või protsessi kohta, mille tulemusel üldkogum või aine saadi.

Idandamisseemned
   (32)
  – idandite tootmiseks ettenähtud seemned.

Seemnetootja
   (33)
  – seemnete esmatootmisega seotud tegevuse, sealhulgas saagikoristusjärgse tegevuse korraldamise eest vastutav isik.

Seemnetarnija
   (34)
  – isik, kes vastutab seemnete tarnimise (käitlemise, ladustamise ja veo) eest idanditootjatele. Seemnetarnija võib kaubelda ühe või mitme seemnetootjaga või olla ise tootja.

Võsud
   (35)
  – idandatud seemned, mis on saadud seemnete idandamisel ja arenemisel, et kasvatada noorte lehtedega ja/või idulehtedega rohelisi võsusid. Tootmisprotsess lõpeb võsude ja lehtede koristamisega ning lõpptoode ei sisalda integumente ega juuri.

Idandite jaoks kasutatud niisutusvesi
   (36)
  – idandamise käigus idanditega kokku puutunud vesi.

Idandid
   (37)
  – toode, mis on saadud seemnete idandamise ja nende vees või muus keskkonnas arenemise tulemusel, korjatud enne pärislehtede arenemist ja ette nähtud tervena (koos seemnega) söömiseks.

Idandatud seeme
   (38)
  – hõlmab järgmisi liike: idandid, idandid ja/või noortaimed substraadil ning võsud.

Idanditootja
   (39)
  – idandatud seemnete tootmisega seotud tegevuse korraldamise eest vastutav isik.

Idandatud seemnete tarnija
   (40)
  – idandatud seemnete ostjatele/klientidele tarnimise (käitlemise, ladustamise ja veo) eest vastutav isik. Idandatud seemnete tarnija võib kaubelda ühe või mitme idanditootjaga või olla ise tootja.

Ained
   (41)
  – looduses esinevad või tööstuslikult saadud keemilised elemendid ja nende ühendid, kaasa arvatud kõik tootmisprotsessi tulemusena tekkivad lisandid.

Jälgitavus
   (42)
  – võimalus jälgida sellist toitu, sööta, toidulooma või ainet, mis on mõeldud kasutamiseks toidus või söödas või mille puhul sellist kasutamist eeldatakse, kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel.

1.   IDANDITE TOOTMINE

1.A.   Ettevõte

1.A.1.   Idandeid tootvate ettevõtete tunnustamine

Enne idanditootmisega alustamist peavad tootjad end riigi ametiasutustes registreerima. ELis kehtib määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 6 sätestatud nõue, et kõik toidukäitlejad peavad olema pädevate riiklike asutuste juures registreeritud. Samuti peab ELi liikmesriigis idandeid tootvatel ettevõtetel olema oma pädeva asutuse tunnustus vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 210/2013. Idanditootja tunnustamiseks peab pädev asutus kontrollima, et käitleja vastaks toiduainete hügieeni käsitleva määruse (EÜ) nr 852/2004 I lisale ja komisjoni määruse (EL) nr 210/2013 lisale. Idanditootjad peavad tagama, et nende toodetavad idandid on saastumise eest kaitstud.

Samuti peavad idanditootjad võtma meetmeid, et ohjata õhust, pinnasest, veest, väetistest, taimekaitsevahenditest ja biotsiididest ning säilitamisest, käsitsemisest ja jäätmete kõrvaldamisest tulenevat saastumist.

Praktikas võivad pädevad asutused kontrollimisel, kas idanditootjad täidavad toiduainete hügieeni üldeeskirjade määruse (EÜ) nr 852/2004 I lisa sätteid, lähtuda käesolevast juhendist või riiklike suuniste loetelust.

1.A.2.   Rajatiste planeering ja projektlahendus

Idandeid tootvate ettevõtete tunnustamist käsitlevad õigusnõuded on esitatud komisjoni määruse (EL) nr 210/2013 lisas. Komisjoni määruses (EL) nr 210/2013 esitatud nõuded on järgmised:

| 1. | Ettevõtete planeering ja projektlahendus peavad võimaldama heade toiduhügieeni tavade kasutamist, sealhulgas kaitset saastumise vastu toimingute vahel ja nende ajal. Eelkõige peavad pinnad (sealhulgas seadmete pinnad), kus toitu käideldakse, ja toiduga kokkupuutuvad pinnad olema heas seisukorras, kergesti puhastatavad ja vajaduse korral desinfitseeritavad. |
| --- | --- |

1.

Ettevõtete planeering ja projektlahendus peavad võimaldama heade toiduhügieeni tavade kasutamist, sealhulgas kaitset saastumise vastu toimingute vahel ja nende ajal. Eelkõige peavad pinnad (sealhulgas seadmete pinnad), kus toitu käideldakse, ja toiduga kokkupuutuvad pinnad olema heas seisukorras, kergesti puhastatavad ja vajaduse korral desinfitseeritavad.

| 2. | Käitlemisvahendite ja -seadmete puhastamiseks, desinfitseerimiseks ning hoidmiseks peavad olemas olema asjakohased vahendid. Need vahendid peavad olema kergesti puhastatavad ning neil peab olema piisav kuuma ja külma veega varustatus. |
| --- | --- |

2.

Käitlemisvahendite ja -seadmete puhastamiseks, desinfitseerimiseks ning hoidmiseks peavad olemas olema asjakohased vahendid. Need vahendid peavad olema kergesti puhastatavad ning neil peab olema piisav kuuma ja külma veega varustatus.

| 3. | Vajaduse korral peab olema võimalik toitu pesta. Iga kraanikauss või mõni muu selline vahend, mis on ette nähtud toidu pesemiseks, peab olema piisava joogiveevarustusega, see tuleb hoida puhtana ning seda tuleb vajaduse korral desinfitseerida. |
| --- | --- |

3.

Vajaduse korral peab olema võimalik toitu pesta. Iga kraanikauss või mõni muu selline vahend, mis on ette nähtud toidu pesemiseks, peab olema piisava joogiveevarustusega, see tuleb hoida puhtana ning seda tuleb vajaduse korral desinfitseerida.

| 4. | Kõik seadmed, millega seemned ja idandid kokku puutuvad, peavad olema nii ehitatud, sellistest materjalidest ning niivõrd heas seisukorras, et saastumise oht oleks minimaalne, ning sellised, et neid saaks hoida puhtana ning vajaduse korral desinfitseerida. |
| --- | --- |

4.

Kõik seadmed, millega seemned ja idandid kokku puutuvad, peavad olema nii ehitatud, sellistest materjalidest ning niivõrd heas seisukorras, et saastumise oht oleks minimaalne, ning sellised, et neid saaks hoida puhtana ning vajaduse korral desinfitseerida.

| 5. | Peab olema vastav kord tagamaks, et:






  a. | idandeid tootvad ettevõtted hoitaks puhtana ja vajaduse korral desinfitseerituna; |
| --- | --- | --- |

5.

Peab olema vastav kord tagamaks, et:

a.

idandeid tootvad ettevõtted hoitaks puhtana ja vajaduse korral desinfitseerituna;

| b. | kõik seadmed, millega seemned ja idandid kokku puutuvad, on korralikult puhastatud ja vajaduse korral desinfitseeritud. Neid seadmeid puhastatakse ja desinfitseeritakse piisavalt sageli, et vältida igasugust saastumise ohtu. |
| --- | --- |

b.

kõik seadmed, millega seemned ja idandid kokku puutuvad, on korralikult puhastatud ja vajaduse korral desinfitseeritud. Neid seadmeid puhastatakse ja desinfitseeritakse piisavalt sageli, et vältida igasugust saastumise ohtu.

Lisaks peavad olema täidetud järgmised nõuded:

| — | idandeid tuleb toota siseruumides, täielikult suletud hoonetes; |
| --- | --- |

—

idandeid tuleb toota siseruumides, täielikult suletud hoonetes;

| — | rajatised tuleb projekteerida selliselt, et seemned ja idandid ei puutuks kokku saastumisohtu põhjustada võivate esemete ja ainetega. Tootmisprotsess ja muud sellega seonduvad protsessid (jäätmekäitlus, töötajate hügieenitingimused jms) tuleb kavandada selliselt, et ristsaastumise oht oleks minimeeritud. Võimaluse korral tuleb seemnete vastuvõtmise ja ladustamise alad, seemnete ettevalmistamise ja loputamise alad, idandamise alad ning idandite jahutamise ja pakendamise alad üksteisest füüsiliselt eraldada. Kui võimalik, ei tohiks seemneid ja idandeid viia tagasi ruumidesse, kus need on juba olnud. Vajaduse korral võiks tootmisprotsessi kulgu töötajatele märkide või siltidega näidata. Rajatised peavad olema hõlpsasti puhastatavad ja hooldatavad; |
| --- | --- |

—

rajatised tuleb projekteerida selliselt, et seemned ja idandid ei puutuks kokku saastumisohtu põhjustada võivate esemete ja ainetega. Tootmisprotsess ja muud sellega seonduvad protsessid (jäätmekäitlus, töötajate hügieenitingimused jms) tuleb kavandada selliselt, et ristsaastumise oht oleks minimeeritud. Võimaluse korral tuleb seemnete vastuvõtmise ja ladustamise alad, seemnete ettevalmistamise ja loputamise alad, idandamise alad ning idandite jahutamise ja pakendamise alad üksteisest füüsiliselt eraldada. Kui võimalik, ei tohiks seemneid ja idandeid viia tagasi ruumidesse, kus need on juba olnud. Vajaduse korral võiks tootmisprotsessi kulgu töötajatele märkide või siltidega näidata. Rajatised peavad olema hõlpsasti puhastatavad ja hooldatavad;

| — | hügieeniruumid peavad olema varustatud sooja voolava vee, vedelseebidosaatorite ja kätekuivatusvahenditega (nt ühekorrarätikud). Soovitatav on paigaldada automaatanduritega kraanid. Võimaluse korral tuleb hügieeniruumid ehitada selliselt, et neist ei pääseks otse alale, kus toimub tootmisprotsess. Hügieeniruumides peab olema sisseseade, mis tagab hügieenilise jäätmete kõrvaldamise, ning neid tuleb vastavalt vajadusele korrapäraselt puhastada ja hooldada; |
| --- | --- |

—

hügieeniruumid peavad olema varustatud sooja voolava vee, vedelseebidosaatorite ja kätekuivatusvahenditega (nt ühekorrarätikud). Soovitatav on paigaldada automaatanduritega kraanid. Võimaluse korral tuleb hügieeniruumid ehitada selliselt, et neist ei pääseks otse alale, kus toimub tootmisprotsess. Hügieeniruumides peab olema sisseseade, mis tagab hügieenilise jäätmete kõrvaldamise, ning neid tuleb vastavalt vajadusele korrapäraselt puhastada ja hooldada;

| — | töötajatel peab olema garderoob või muu samaväärne ruum (vt punkt 1.A.7); |
| --- | --- |

—

töötajatel peab olema garderoob või muu samaväärne ruum (vt punkt 1.A.7);

| — | et vältida saastumist õhu kaudu, tuleb hoolikalt jälgida, et toiduained ei puutuks vahetult kokku õhuga, mis võib olla pärit saastunud (nt hallitus, niiskus vms) allikatest. Kliimaseadmed ei tohi puhuda õhku otse toiduainete peale. Kui see on asjakohane ja teostatav, tuleb kasutada vahendeid õhust õli ja niiskuse eemaldamiseks ning õhu filtreerimiseks. Kui vaja, tuleb neid seadmeid korrapäraselt hooldada. |
| --- | --- |

—

et vältida saastumist õhu kaudu, tuleb hoolikalt jälgida, et toiduained ei puutuks vahetult kokku õhuga, mis võib olla pärit saastunud (nt hallitus, niiskus vms) allikatest. Kliimaseadmed ei tohi puhuda õhku otse toiduainete peale. Kui see on asjakohane ja teostatav, tuleb kasutada vahendeid õhust õli ja niiskuse eemaldamiseks ning õhu filtreerimiseks. Kui vaja, tuleb neid seadmeid korrapäraselt hooldada.

Mõnes ELi liikmesriigis võivad tootmisrajatiste planeeringu ja projektlahenduse kohta kehtida rangemad nõuded.

1.A.3.   Tootmishügieeni meetmed

Kui see on asjakohane, tuleks tootmishügieeni meetmete võtmisel puhastada ja desinfitseerida pinnad ja seadmed. Idandamisrajatistel peab olema kirjalik puhastuskava (milles on esitatud meetodid ja töögraafik), et tagada rajatise kõikide asjakohaste alade korrapärane puhastamine. Puhastuskavas tuleb märkida puhastamise sagedus. Kavas tuleb eraldi nimetada alad, kus tõenäoliselt võib esineda niiskust, hallitust, mustust, loomi, putukaid või baktereid, ning kirjeldada selle vältimise viise.

Kõiki seemnete või idudega kokku puutuvaid seadmeid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida ning vajaduse korral neid seejärel veega loputada, lähtudes puhastusvahendite kasutusjuhenditest. Puhastamiseks ja desinfitseerimiseks tuleb kasutada üksnes heakskiidetud puhastusvahendeid ning joogivett või usaldusväärsest allikast pärit vett. Kui see on võimalik, peavad seadmed olema lihtsalt puhastatavad või desinfitseeritavad.

Puhastada ja desinfitseerida tuleb selliselt, et toidu saastumine puhastusvahenditega oleks välistatud (nt puhastada ajal, mil seemneid parajasti ei idandata). Kui kasutatakse biotsiide, peavad need vastama Euroopa biotsiidimääruses (delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014) esitatud nõuetele ja riigi ametiasutuste kehtestatud sätetele.

Kooskõlas puhastusvahendi kasutusjuhendiga tuleb jätta piisavalt aega, enne kui puhastatud/desinfitseeritud pinnad uuesti toiduainetega kokku puutuvad.

Idandamisettevõtjad peavad dokumenteerima puhastamise ja desinfitseerimise kuupäevad, puhastatud alad ja seadmed ning kasutatud kemikaalid.

Igasugune klaasikildude või metallitükkide, prahi, kemikaalide ning puhastus- ja desinfitseerimisvahendite või muude ohtlike materjalidega saastumise oht tuleb minimeerida; selleks tuleb neid materjale hoida tootmisprotsessist eraldatuna. Puhastus- ja desinfitseerimisvahendeid tuleb hoida kindlaksmääratud kohas või kapis, mis on lukustatud ning märgistatud asjakohaste märkide või siltidega.

1.A.4.   Hooldus

Hooldustöid tuleb teha selliselt, et oleks välistatud toiduainete saastumine (nt teha hooldustöid väljaspool tootmisala või ajal, mil tootmist ei toimu). Vajaduse korral peab toiduainetega kokku puutuvad pinnad ja seadmed pärast hooldustöid puhastama või desinfitseerima.

Hooldustööd, sealhulgas tööde kuupäevad ja hooldustööde objektide identifitseerimisandmed, tuleb dokumenteerida.

1.A.5.   Töötajate terviseseisund

Töötajaid, kellel on või kellel võib olla haigus või haiguslik seisund, mis võib üle kanduda idanditele, ei tohi lubada aladele, kus nad võivad seemnete või idanditega otse või kaudselt kokku puutuda.

Töötaja vigastuste puhul, millega võib kaasneda saasteoht, tuleb enne, kui töötaja puutub kokku seemnete või idanditega, tagada asjakohane haavaravi ja katta haav veekindla visuaalselt eristatava sidematerjaliga. Võimaluse korral peaksid vigastatud töötajad vältima otsest kokkupuudet inimtoiduks ette nähtud seemnete või idanditega.

1.A.6.   Kahjuritõrje

Tootmisrajatist tuleb hoida heas üldseisukorras, et takistada kahjurite või loomade sissepääsu rajatisse või nende pesitsemist seal.

Kahjurite ja loomade sissepääsu tõkestamiseks tuleb aknad ja muud sissepääsud hoida suletuna ning kaitsta aknaid võrgu või, kui see on asjakohane, muu materjaliga. Muud avad, mille kaudu kahjurid või loomad võiksid sisse pääseda, tuleb sulgeda. Tootmisprotsessiga seotud tehnosüsteemid (nt torud või ventilatsioonikanalid) tuleb ehitada või paigaldada selliselt, et kahjurite või saasteainete sissepääs oleks takistatud.

Et vältida kahjurite võimalikku pesitsemist rajatistes, peavad käitlejad ennetuse eesmärgil koostama kahjuritõrje kava ja seadma üles kahjurilõksud. Tuleb sõlmida leping kahjuritõrjefirmaga.

1.A.7.   Isiklik hügieen ja sobivad riided

Üldiselt peaks töötajate isiklik hügieen olema kõrgel tasemel.

Kõik, kes töötavad toiduainete käitlemise aladel, peavad järgima head isiklikku hügieeni. Kõik töötajad peavad teadma hügieeni ja tervisekaitse põhimõtteid ning neid tuleb teavitada kõikidest ohtudest, mis võivad põhjustada toote saastumist. Nad peavad saama oma tööülesannetele vastava hügieenikoolituse ja neid tuleb perioodiliselt hinnata. Koolitus peab toimuma selles keeles ja niisugusel viisil, mis tagab nõuetekohasest hügieenitavast arusaamise.

Töötajad ja külastajad peavad tootmisrajatises viibides kandma puhtaid riideid ja peakatet.

Üldiselt ei peaks külastajaid lubama töötlemis- või ladustamisaladele, välja arvatud juhul, kui neile on tutvustatud hügieeninõudeid. Neile aladele sisenevatele külastajatele tuleb anda sobivad tööriided ja nende nimed tuleb dokumenteerida. Andmeid tuleb säilitada piisavalt kaua.

Toidukäitlemisaladel töötavad isikud peavad järgima head hügieenitava:

| — | käsitsema seemneid või idandeid puhaste kätega või kinnastes; |
| --- | --- |

—

käsitsema seemneid või idandeid puhaste kätega või kinnastes;

| — | toidukäitlemisalal mitte suitsetama ega sülitama; |
| --- | --- |

—

toidukäitlemisalal mitte suitsetama ega sülitama;

| — | vältima idandite saastamist nende juures aevastamise või köhimise tõttu; |
| --- | --- |

—

vältima idandite saastamist nende juures aevastamise või köhimise tõttu;

| — | tagama, et juuksed ei põhjusta saastumisriski; |
| --- | --- |

—

tagama, et juuksed ei põhjusta saastumisriski;

| — | katma (kätel või muudel katmata kehaosadel) veekindla haavasidemega (lõike)haavad, paraneva naha või muud nahakahjustused, mis võivad põhjustada toidu saastumist; |
| --- | --- |

—

katma (kätel või muudel katmata kehaosadel) veekindla haavasidemega (lõike)haavad, paraneva naha või muud nahakahjustused, mis võivad põhjustada toidu saastumist;

| — | mitte kandma ehteid ega kasutama ilutooteid, millega võib kaasneda saastumisrisk; |
| --- | --- |

—

mitte kandma ehteid ega kasutama ilutooteid, millega võib kaasneda saastumisrisk;

| — | hoidma sõrmeküüned lühikeseks lõigatuna ja puhtana. |
| --- | --- |

—

hoidma sõrmeküüned lühikeseks lõigatuna ja puhtana.

Käsi tuleb pesta:

| — | enne valmistoidu käsitsemist; |
| --- | --- |

—

enne valmistoidu käsitsemist;

| — | pärast iga puhkepausi; |
| --- | --- |

—

pärast iga puhkepausi;

| — | pärast tualeti külastamist; |
| --- | --- |

—

pärast tualeti külastamist;

| — | pärast puhastamist; |
| --- | --- |

—

pärast puhastamist;

| — | pärast prügi äraviskamist. |
| --- | --- |

—

pärast prügi äraviskamist.

Kätepesumeetodites võib olla mõningaid erinevusi, kuid kõik need sisaldavad järgmisi etappe:

| — | käte märjakstegemine enne seebitamist; |
| --- | --- |

—

käte märjakstegemine enne seebitamist;

| — | käte põhjalik hõõrumine, et eemaldada saasteained kõigilt käte osadelt; |
| --- | --- |

—

käte põhjalik hõõrumine, et eemaldada saasteained kõigilt käte osadelt;

| — | käte loputamine joogivee või usaldusväärsest allikast pärit veega; |
| --- | --- |

—

käte loputamine joogivee või usaldusväärsest allikast pärit veega;

| — | hügieeniline kuivatamine. |
| --- | --- |

—

hügieeniline kuivatamine.

Töötajate hügieenieeskirjad tuleb printida ja paigutada kas tekstina või märkide või siltidena seintele.

1.A.8.   Jäätmekäitlus

Jäätmed tuleb toiduainete lähedusest viivitamata ära viia.

Vajaduse korral peavad tootmisalal asuvad prügikastid olema kaetud, paiknema toiduainetest eemal ning neid tuleb tühjendada iga päev. Suured jäätmekogused tuleb tootmisalalt viivitamata ära viia.

Kui on tarvis suuremaid jäätmemahuteid, tuleb neid hoida väljaspool tootmisala ning võimaluse korral kohas, kus närilised, muud loomad, putukad ja muud kahjurid neile ligi ei pääse.

Prügikaste ja jäätmemahuteid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida.

1.B.   Koolitus

Kõik seemnete või idanditega otse või kaudselt kokku puutuvad töötajad peavad saama koolituse, et neil oleksid piisav arusaam järgmisest:

| — | toiduohutuse juhtimise süsteemi rakendamine ja järelevalve; |
| --- | --- |

—

toiduohutuse juhtimise süsteemi rakendamine ja järelevalve;

| — | toiduohutusmenetlused; |
| --- | --- |

—

toiduohutusmenetlused;

| — | toiduallergeenide riski juhtimine; |
| --- | --- |

—

toiduallergeenide riski juhtimine;

| — | toiduohud ja nendega seotud riskid; |
| --- | --- |

—

toiduohud ja nendega seotud riskid;

| — | ristsaastumisega seotud riskid; |
| --- | --- |

—

ristsaastumisega seotud riskid;

| — | rangete puhtusstandardite olulisus tootmis-, käitlemis- ja pakendamisaladel; |
| --- | --- |

—

rangete puhtusstandardite olulisus tootmis-, käitlemis- ja pakendamisaladel;

| — | toiduohutuse kontrolli- ja seiremeetodid; |
| --- | --- |

—

toiduohutuse kontrolli- ja seiremeetodid;

| — | isiklik hügieen ja sobiv riietus (vt punkt 1.A.7). |
| --- | --- |

—

isiklik hügieen ja sobiv riietus (vt punkt 1.A.7).

Kõik tootmishügieeni meetmete võtmisel osalevad töötajad peavad saama koolituse, et neil oleksid teadmised puhastus- ja desinfitseerimiskavast, keemiliste ainete käitlemisest ning puhastusvahendite hoidmisest tootmisprotsessist eraldatuna.

Idanditootjad peavad dokumenteerima koolituste kuupäevad, käsitletud teemad ja osalenud töötajad.

1.C.   Sissetulevate seemnete kontroll

ELi üldisi toidualaseid õigusnorme käsitleva määruse (määrus (EÜ) nr 178/2002) kohaselt on toidutootjatel kohustus lasta turule üksnes ohutuid tooteid. See tähendab, et idanditootjad vastutavad ka igasuguse võimaliku saastumise eest tarneahela varasematel etappidel enne seemnepartiide jõudmist idandamisrajatisse. Seetõttu peavad idanditootjad ostma seemneid üksnes usaldusväärsetelt tarnijatelt, kellel on kehtestatud kord, mis tagab seemnete hügieeninõuetekohase tootmise ja partiide jälgitavuse.

Idanditootjad võivad osta üksnes selliseid seemneid, mis on kasvatatud patogeenidega saastumise riski minimeerival viisil (seemned peavad sobima kavandatud otstarbeks).

Käesolev peatükk ning käesoleva juhendi teises peatükis sisalduvad sätted seemnete tootmise kohta aitavad seda nõuet täita.

1.C.1.   Impordisertifikaat

Kui idandite kasvatamiseks ette nähtud seemned on pärit ELi-välistest riikidest, peab iga seemnesaadetisega kõikidel kauplemisetappidel kaasas olema kohustuslik impordisertifikaat, mis on ette nähtud komisjoni määrusega (EL) nr 704/2014 (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 211/2013). Selle sertifikaadi koopia tuleb anda idanditootjale ning idanditootja peab seda säilitama piisavalt kaua pärast seda, kui võib eeldada, et idandid on ära tarbitud. Sertifikaat peab olema väljastatud väljaandva riigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning vastuvõtva riigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes. Kui see ei ole võimalik, võib sertifikaadile lisada kinnitatud tõlke vastuvõtva riigi keelde. Kui seemned saabuvad ELi liikmesriiki ja saadetakse seejärel edasi teise ELi liikmesriiki, võib vastuvõtva riigi pädev asutus nõuda sertifikaadi kinnitatud tõlget kõnealuse riigi keelde. Impordisertifikaadi näidis on komisjoni määruses (EL) nr 211/2013.

Kui idanditootja müüb seemnepartiisid teisele idanditootjale tema ettevõttes idandamiseks, peab iga seemnepartiiga kaasas olema vastava impordisertifikaadi koopia ning dokument, mis sisaldab jälgitavuse eespool nimetatud andmeid, sealhulgas seemnetarnija nime ja aadressi ning selle idanditootja nime ja aadressi, kellele seemned kõigepealt tarniti. Kui idandamisseemnete tarnija andmed on impordisertifikaadi koopial ärilistel kaalutlustel varjatud, tuleb see teave ostjale ja pädevatele asutustele avaldada seemnete saastumise korral. Kui idandamisseemnete tarneahelas on vahendajaid, peavad ka nemad täitma samu jälgitavuse nõudeid.

Kui ELi-välisest riigist pärit seemnepartiil puudub see sertifikaat, ei tohi seda partiid inimtoiduks ette nähtud idandite tootmisel kasutada.

Impordisertifikaadi peab olema väljastanud eksportiva riigi pädev asutus (harilikult tervisekaitse- või toiduohutusasutus või põllumajandusministeerium). Sertifikaadi allkirjastamisega kinnitab pädev asutus, et seemned on kasvatatud määruse (EL) nr 852/2004 I lisa A osa nõuete (st hea hügieenitava) kohaselt. Käesoleva juhendi teine osa (vt 2. peatükk „Seemnete tootmine“) sisaldab määruse (EL) nr 852/2004 üldnõudeid täiendavaid praktilisi näiteid. Seega võivad kolmandate riikide ja ka ELi ametiasutused leida 2. peatükist kasulikku teavet, et teha kindlaks, kas määruse (EL) nr 852/2004 I lisa A osa üldnõuded on seemnetootmisel täidetud või mitte.

Kui idandamisseemnete partii pakendatakse ja müüakse jaemüügiks, et lõpptarbija need ise idandaks, peab partiiga samuti kaasas olema impordisertifikaadi koopia. Sertifikaadi koopiad antakse käitlejatele, kellele seemned tarnitakse, kuni nende jaemüügiks pakendamiseni.

1.C.2.   Sissetulevate seemnete jälgitavuse nõuded

Idanditootjad peavad oma seemnetarnijatelt – nii ELi kui ka ELi-välistelt tarnijatelt – saama dokumendi, milles on iga seemnepartii kohta järgmised andmed (ühes saadetises võib olla mitu partiid):

| — | toote nimetus, sealhulgas ladinakeelne nimi (taksonoomiline nimetus); |
| --- | --- |

—

toote nimetus, sealhulgas ladinakeelne nimi (taksonoomiline nimetus);

| — | partii identimisnumber või muu samaväärne tunnus; |
| --- | --- |

—

partii identimisnumber või muu samaväärne tunnus;

| — | tarnija nimi; |
| --- | --- |

—

tarnija nimi;

| — | saaja nimi ja aadress (kui kasutatakse ekspediitorit või vahendajat, siis ekspediitori või vahendaja nimi ja aadress); |
| --- | --- |

—

saaja nimi ja aadress (kui kasutatakse ekspediitorit või vahendajat, siis ekspediitori või vahendaja nimi ja aadress);

| — | saatmiskuupäev; |
| --- | --- |

—

saatmiskuupäev;

| — | tarnitav kogus. |
| --- | --- |

—

tarnitav kogus.

Seemnetarnijad peavad selle dokumendi koopia säilitama.

Seemnetarnijad ja tarneahela eelmised osalised peavad säilitama lisateabe komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 208/2013 sätestatu kohaselt.

Seemnetarnijad ja idanditootjad peavad selle dokumendi koopiat säilitama piisavalt kaua pärast seda, kui võib eeldada, et idandid on ära tarbitud.

Kui seemned on hangitud Euroopa Liidu väliselt tarnijalt, peab seemnepartiiga kaasas olema impordisertifikaat ja sertifikaadi koopia tuleb säilitada. Impordisertifikaadiga seotud eeskirjad on punktis 1.C.1.

Idanditootjad peavad juurutama süsteemi, mis tagab partiide jälgitavuse alates seemnete saabumisest kuni idandite väljasaatmiseni. Andmeid tuleb säilitada piisavalt kaua pärast seda, kui võib eeldada, et idandid on ära tarbitud. Lõpptoodangu ehk idandite jälgitavuse nõuded on esitatud punktis 1.K.

1.C.3.   Visuaalne kontroll

Seemnekotte/-mahuteid ja seemneid tuleb pärast saabumist või enne idandamist visuaalselt kontrollida (et tuvastada nt füüsiline saastumine inimtekkeliste või loomsete jäätmetega, kottides olevad paikamata augud, mis ei ole ilmselt tekitatud proovivõtuga, plekid, võõrollus vms). Visuaalse kontrolli tegemist kinnitavad dokumendid tuleb säilitada.

1.D.   Seemnete ladustamine

Seemneid tuleb hoida uutes tervetes aukudeta kottides (lubatud on paigatud augud vms, mis on tekitatud proovivõtuga või muude protseduuri elementidega), kusjuures keelatud on kasutatud või kasutuselevõetud kotid, et vältida keemilist või mikrobioloogilist saastumist. Kotid tuleb hoida kuivana. Võimaluse korral tuleb vältida kottide hoidmist põrandal ja otse seinte vastas, vaid hoida neid kaubaalustel, kus kottide ja aluse vahel on puhtad papilehed. Tootjad peavad ka kaaluma, kas kauba kaitsmiseks on vaja katta ladustatud virnad pealt sobiva materjaliga.

Ladustamisalasid ja -seadmeid tuleb puhastada ja hoida kuivana. Tuleb võtta meetmed, et vältida ilma mõju, loomade ja kahjurite sissepääsu ning neist tulenevat saastumist (vt punkt 1.A.2).

Kui idanditootja käitleb nii idandite tootmiseks ettenähtud seemneid kui ka seemneid, mis ei ole ette nähtud idandite tootmiseks, tuleb need üksteisest selgesti eraldada ning, kui see on asjakohane, märgistada, et vältida mis tahes segunemist. Tuleb hoolikalt tagada, et ladustatavad partiid vastavad dokumentidele ja et neid partiisid jälgitakse kogu tootmisprotsessi kestel.

1.E.   Ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid

Seemnete idandamisel töödeldakse algtoodet minimaalselt, mistõttu seda saab käsitada esmatootmisena. Ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtete rakendamine esmatootmises ei ole praegu Euroopa õigusaktide järgi kohustuslik (määrus (EÜ) nr 852/2004), kuid ESSA peab seda vajalikuks.

Komisjoni teatises eeltingimuste programme ja HACCP põhimõtetel põhinevaid menetlusi hõlmavate toiduohutuse juhtimise süsteemide rakendamise kohta, sh rakendamise hõlbustamise/paindlikumaks muutmise kohta teatavates toidukäitlemisettevõtetes (43) antakse suunised hea hügieenitava ja HACCP-põhise menetluse rakendamiseks.

1.F.   Veekasutus

Ükskõik millisel tootmisprotsessi etapil seemnete või idanditega kokku puutuv vesi peab vastama nõukogu direktiivi 98/83/EÜ A osas esitatud joogivee mikrobioloogilistele nõuetele.

Kui kasutatakse puhast vett (mis vastab nõukogu direktiivi 98/83/EÜ A osas esitatud mikrobioloogilistele nõuetele), tuleb sellest allikast pärit vee keemilisi omadusi analüüsida riskihindamise alusel, kuid vähemalt üks kord aastas.

Veevarustussüsteeme tuleb asjakohaselt hooldada ja puhastada (vt punkt 1.A.3 ja punkt 1.A.4), et vältida korrosioonist või välistest allikatest tulenevat vee saastumist. Tehtud hooldustööde dokumendid tuleb säilitada.

Vee ringlussevõtu süsteemi võib kasutada üksnes idandamis-, kasvu- ja niisutusprotsessides. Kui vesi võetakse ringlusse, on soovitatav seda taaskasutada sama seemne-/idandipartii jaoks, mitte eri partiide jaoks, et vältida ühe toodangupartii asemel kogu käimasoleva tootmise saastumist.

Vett, sealhulgas ringlussevõetud vett tuleb jälgida ja riskianalüüsi põhjal korrapäraselt analüüsida (nõukogu direktiivi 98/83/EÜ A osa kohaselt).

Tuleb võtta meetmed, et vältida putukate, loomade, mulla, jäätmete ja muude saasteallikate sattumist veeallikasse.

Kui vett töödeldakse biotsiididega, et see vastaks nõukogu direktiivi 98/83/EÜ A osas sätestatud mikrobioloogilistele parameetritele, peab see töötlemine vastama Euroopa biotsiidimääruses (delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014) esitatud nõuetele ja riigi ametiasutuste kehtestatud sätetele.

1.G.   Idandamisprotsess

1.G.1.   Seemnete esmane loputamine

Olenevalt visuaalse kontrolli tulemustest peab seemneid mustuse eemaldamiseks enne idandamist põhjalikult loputama. Mustus võib eemalduda paremini, kui seemneid pesumahutis põhjalikult loksutada.

Seemnete loputamiseks tuleb kasutada joogivett või nõukogu direktiivi 98/83/EÜ A osa mikrobioloogilistele nõuetele vastavat vett. Seemnete pesuks kasutatud vett ei tohi uuesti kasutada.

1.G.2.   Seemnete puhastamine mikrobioloogilisest saastest

Euroopa Liidus ei ole seemnete mikrobioloogilisest saastest puhastamise metoodikaid ühtlustatud. Seemnete puhastamiseks mikrobioloogilisest saastest võib siiski kasutada üksnes pädevate riiklike asutuste heakskiidetud meetodeid.

Vastavalt EFSA aruandele „Scientific Opinion on the risk posed by Shiga toxin-producing Escherichia coli (STEC) and other pathogenic bacteria in seeds and sprouted seeds“ (44) on idandatud seemnete saastest puhastamise meetodite tõhususe kohta vähe teavet. Märkimisväärsetest pingutustest hoolimata ei ole seni suudetud ühegi keemilise, füüsikalise või bioloogilise desinfitseerimismeetodiga täielikult tagada patogeenide puudumist seemnetel. Saastest puhastamise meetodid ei tohi tappa seemet ega vähendada selle idanevust.

Mikrobioloogilisest saastest puhastamise korral tuleb võtta meetmed, et pärast seemnete saastest puhastamist ei toimuks uuesti saastumist. Saastest puhastamiseks kasutatavad mahutid ja seadmed tuleb hoolikalt desinfitseerida. Pärast saastest puhastamist tuleb seemned uuesti joogiveega loputada, et kõrvaldada keemilised mõjurid.

1.G.3.   Idandamiseelne leotus

Kui idanditootja rakendab idandamiseelset leotamist, tuleb seda teha joogivees või nõukogu direktiivi 98/83/EÜ A osa mikrobioloogilistele nõuetele vastavas puhtas vees. Leotamisel kasutatavad seadmed ja mahutid tuleb enne kasutamist põhjalikult puhastada, desinfitseerida ja loputada ning need peavad sobima toidutootmiseks. Leotamiseks kasutatud vett ei tohi ilma töötlemata uuesti kasutada.

1.G.4.   Idandamine, kasvatamine ja niisutamine

Idandamiskambris peavad valitsema head hügieenitingimused. Kambrit ja idandamisprotsessi käigus kasutatavaid töövahendeid tuleb enne iga uue seemnepartii idandamist puhastada ja desinfitseerida.

Idandamisprotsessi käigus kasutatav niisutusvesi peab tingimata olema joogivesi või nõukogu direktiivi 98/83/EÜ A osa mikrobioloogilistele nõuetele vastav puhas vesi, et vältida idandamisprotsessi käigus saastumist ja võimalikku patogeenide paljunemist.

Ringlussevõetud vee kasutamise korral peab see vastama veekasutust käsitlevas punktis 1.F esitatud nõuetele.

1.G.5.   Saagikoristamine

Idandite koristamiseks tuleb kasutada üksnes toidutootmiseks sobivaid töövahendeid. Kõiki kasutatavaid töövahendeid tuleb puhastada ja desinfitseerida vähemalt üks kord päevas. Töötajad peavad enne idandamiskambrisse sisenemist hoolikalt jälgima, et nad ise ja nende tööriided või rõivastus on heas hügieenilises seisukorras.

1.H.   Töötlemine, pakendamine, ladustamine ja transport

1.H.1.   Lõpploputus, kestade eemaldamine ja idandite jahutamine

Idandite loputamiseks ja kestade eemaldamiseks kasutatavaid seadmeid tuleb puhastada ja desinfitseerida vähemalt üks kord päevas.

Lõpploputuseks, kestade eemaldamiseks ja idandite jahutamiseks tuleb kasutada üksnes joogivett või nõukogu direktiivi 98/83/EÜ A osas loetletud mikrobioloogilistele nõuetele vastavat puhast vett. Pärast loputamist ja kestade eemaldamist tuleb idandid viivitamata jahutada temperatuurini 2–8 °C. Seejärel ei tohi külmaahelat katkestada enne, kui toode jõuab lõpptarbijani. Külmaahela (külmruum, veok jne) temperatuuri tuleb jälgida kogu jahutuse ajavahemiku jooksul. Külmaahela kohta võivad kehtida erinevad riiklikud nõuded.

1.H.2.   Idandite puhastamine mikrobioloogilisest saastest

Euroopa Liidus ei ole idandite mikrobioloogilisest saastest puhastamise metoodikaid ühtlustatud. Idandite puhastamiseks mikrobioloogilisest saastest võib siiski kasutada üksnes pädevate riiklike asutuste heakskiidetud meetodeid.

Kehtivad samad nõuded, mis on esitatud punktis 1.G.2 seemnete mikrobioloogilisest saastest puhastamise kohta.

1.H.3.   Idanditega kokku puutuvad materjalid ja tooted

Tootmisprotsessi käigus võivad idanditega kokku puutuda mitmesugused materjalid. Kõik turule lastavad toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalid ja esemed peavad vastama määruse (EÜ) nr 1935/2004 nõuetele.

Tuleb hoolikalt jälgida, et pakkematerjal on puhas ning et seda säilitatakse viisil, mis välistab tolmu, mustuse või võõrollusega saastumise.

Pakendamine peab toimuma siseruumides, suletud kuival alal, kuhu ei pääse tolmu, mustust ega muid saasteallikaid.

Pakendamisseadmeid tuleb korrapäraselt puhastada ja desinfitseerida (vt punkt 1.A.3).

1.H.4.   Idandite ladustamine

Idandeid tuleb ladustada suletud kaitstud keskkonnas, kuhu ei pääse tolmu, mustust ega muid saasteallikaid. Ladustamisaladel peab olema sisseseade, mis tagab idandite külmaahela katkematuse (vt punkt 1.H.1).

1.H.5.   Tootekirjeldus ja tarbijate teadlikkus

Kliendile või tarneahelas järgmisele isikule tuleb anda kogu teave, mida nad vajavad toote ohutuks ja õigeks käsitsemiseks, ladustamiseks, töötlemiseks, ettevalmistamiseks ja esitlemiseks. Kui see on võimalik ja asjakohane, tuleb kõnealune teave esitada pakendi märgistuses.

Tooted tuleb õigesti märgistada, et neid oleks võimalik jälgida ja vajaduse korral tagasi nõuda (vt punktid 1.J ja 1.K). Jälgitavust ja tagasinõudmist võib lihtsustada partiinumbrite ning tootja nimi ja aadress pakendi märgistuses.

Tuleb järgida kõiki määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatud märgistusnõudeid ning märgistuses tuleb esitada kogu teave, mis on selle määruse järgi kohustuslik.

Märgistus, reklaam, tarbija teabematerjalid ja pakend ei tohi tarbijat eksitada.

1.H.6.   Transport

Idandite ja seemnete transportimisel kasutatavad rajatised, seadmed, mahutid, kastid ja sõidukid peavad olema puhtad ja, kui see on võimlaik, desinfitseeritud, et vältida mikrobioloogilist saastumist transpordi käigus.

Transpordiaeg on osa idandite säilivusajast, mistõttu see peab olema külmaahela lahutamatu osa (vt punkt 1.H.1).

1.I.   Seemnete ja idandite mikrobioloogiline kontroll

Vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2073/2005, mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 209/2013, peavad idanditootjad tegema eelkontrolli kõigi seemnepartiide representatiivsetest proovidest. Kontroll on kohustuslik Shiga-toksiini tootva E. coli (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 ja O104:H4 ning Salmonella spp. suhtes ning kontrolli eesmärk on tagada, et kasutatakse üksnes negatiivsete analüüsitulemustega seemnepartiisid (vt punkt 1.I.1).

Idanditootjad peavad idandite kontrolli Shiga-toksiini tootva E. coli (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 ja O104:H4 ning Salmonella spp. suhtes teostama etapis, kui nende patogeenide tuvastamise tõenäosus on suurim, kuid igal juhul vähemalt üks kord kuus ja mitte enne, kui idandamise algusest on möödunud 48 tundi. Iga idandatavate seemnete partii kontrollimine ei ole kohustuslik, sest eesmärk on tõendada parajasti rakendatava hea tava ja toiduohutuse juhtimise süsteemi toimimist (vt punkt 1.I.2).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2073/2005 kohustab tootjaid kontrollima idandite vastavust toiduohutuse kriteeriumidele ka säilivusajal turule lastud toodete korral. Kontrollitud idandid peavad vastama toiduliigi 1.18 Salmonella spp. ja toiduliigi 1.29 STEC piirmääradele. Idandeid ja muid valmistooteid tuleb kontrollida ka Listeria monocytogenes’e suhtes. Neid kontrolle ei pea tegema iga partii puhul, vaid korrapäraselt, ja nende eesmärk on samuti tõendada hea tava toimimist. STEC, Salmonella spp. ja L. monocytogenes’e kontrolli sageduse peab määrama käitleja – võimaluse korral pärast nõupidamist pädeva asutusega – ning see tuleb määrata riskipõhiselt. Idandite analüüsimisel L. monocytogenes’e suhtes tuleb kohaldada komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa kriteeriumi 1.3.

Samuti on idanditootjatel soovitatav oma proovivõtukava raames võtta töötlemisaladelt ja seadmetelt proove Listeria spp. määramiseks.

1.I.1.   Seemnete proovivõtu juhised

Proove tuleb töödelda vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa 3. peatüki punktile 3.3 ning analüüsida sama määruse I lisa 1. peatüki ridade 1.18 ja 1.29 nõuete kohaselt. Igale idandamiseks ette nähtud seemnete partiile tuleb teha eelkontroll. Eelkontrollimiseks peab toidukäitleja idandama representatiivse proovi seemned samadel tingimustel, millel idandatakse ülejäänud seemnepartii. Representatiivne proov hõlmab vähemalt 0,5 % seemnepartii kaalust 50-grammistes osaproovides. Representatiivse proovi võib võtta ka statistiliselt samaväärse struktureeritud proovivõtustrateegia põhjal, mida on kontrollinud pädev asutus. Üldjuhul tuleb proov võtta partii igast kotist ning osaproovide arv koti kohta määratakse kindlaks järgmise arvutuse alusel:

| — | proovi kogukaal = partii kogukaal × 0,5 % (= 0,005); |
| --- | --- |

—

proovi kogukaal = partii kogukaal × 0,5 % (= 0,005);

| — | osaproovide koguarv = proovi kogukaal/50 g; |
| --- | --- |

—

osaproovide koguarv = proovi kogukaal/50 g;

| — | kottide arv partiis = partii kogukaal/ühe koti kaal; |
| --- | --- |

—

kottide arv partiis = partii kogukaal/ühe koti kaal;

| — | 50-grammiste osaproovide arv koti kohta = osaproovide koguarv/kottide arv partiis. |
| --- | --- |

—

50-grammiste osaproovide arv koti kohta = osaproovide koguarv/kottide arv partiis.

Näiteks proovide võtmiseks 100-tonnisest partiist, mis on pakendatud 25-kilogrammistesse kottidesse:

| — | proovi kogukaal = 100 000 kg × 0,5 % = 500 kg; |
| --- | --- |

—

proovi kogukaal = 100 000 kg × 0,5 % = 500 kg;

| — | osaproovide koguarv = 500 kg/50 g = 10 000 osaproovi; |
| --- | --- |

—

osaproovide koguarv = 500 kg/50 g = 10 000 osaproovi;

| — | kottide arv partiis = 100 000 kg/25 kg koti kohta = 4 000 kotti; |
| --- | --- |

—

kottide arv partiis = 100 000 kg/25 kg koti kohta = 4 000 kotti;

| — | 50 g osaproovide arv koti kohta = 10 000 osaproovi/4 000 kotti = 2,5 osaproovi koti kohta. |
| --- | --- |

—

50 g osaproovide arv koti kohta = 10 000 osaproovi/4 000 kotti = 2,5 osaproovi koti kohta.

Tuleb hoolikalt jälgida, et seda tehakse hügieenilistes tingimustes ja heas hügieenilises korras töövahenditega. Proovivõtuprotsessi kohta tuleb säilitada asjakohased andmed, et tõendada pädevale asutusele proovivõtu nõuetelevastavust.

Proove peaksid võtma idandeid tootvad toidukäitlejad ning seda võivad teha käsitsi või mehaaniliselt kas idandikasvataja või akrediteeritud kolmas isik. Osa ettevõtjaid võib pädevate asutuste heakskiidu korral kasutada mehaanilisi proovivõtuvahendeid, mis eraldavad representatiivse koguse seemneid näiteks tarnitud mahtkauba ümberpakendamisel väiksematesse kottidesse. Teised ettevõtjad torkavad kotid või muud pakendid läbi, et võtta neist representatiivne kogus seemneid, ja seejärel sulgevad need taas.

Idanditootja on kohustatud tagama, et proov on representatiivne ja kontrollimine toimub vastavalt komisjoni määruses (EL) nr 209/2013 sätestatud eeskirjadele.

Kui proovivõtu nõudeid järgitakse, võivad idanditootjad paluda seemnetarnijatel teha proovivõtt lähtekohas kottidesse pakendamise käigus ning saata proov koos partiiga idanditootjale selgesti märgistatud eraldi kotis või kottides (märgistusega „proov mikrobioloogiliseks kontrolliks“ vms).

Kui seemneproove võtab kolmas isik, on soovitatav, et lähtekoha mehaanilised proovivõtuvahendid on kottidesse pakendamise protsessi lahutamatu osa. Kui seemnetest ei võta proove idandikasvataja ise, peab ta veenduma, et proovivõtt toimub kooskõlas komisjoni määrusega (EL) nr 209/2013.

Representatiivse kontrollproovi ülejäänud seemnete idandamisprotsessi võib jätkata tavapäraselt. Pärast proovivõttu alles jäänud seemnetest kasvatatud idandeid ja ülejäänud kuivi seemneid, millest on proovid võetud, ei tohi siiski kasutada enne, kui laborist on kõikide proovide kohta saadud rahuldavad tulemused. See tähendab, et analüüsitulemused peavad olema negatiivsed.

1.I.2.   Idandite proovivõtu ja kontrollimise sagedus pärast 48 tunni möödumist idandamise algusest

Et kontrollida heade tavade järgimist ja toiduohutuse juhtimist, tuleb vähemalt üks kord kuus võtta viis proovi etapis, kui Shiga-toksiini tootva E. coli (STEC) O157, O26, O111, O103, O145 ja O104:H4 ning Salmonella spp. tuvastamise tõenäosus on kõige suurem, kuid igal juhul mitte enne, kui idandamise algusest on möödunud 48 tundi. Süstemaatiline proovide võtmine partiidest ei ole vajalik.

Need viis proovi tuleb hoida üksteisest eraldatuna ning saata STEC ja Salmonella spp. testimise osas akrediteeritud (ISO 17025) laborisse.

Proove tuleb töödelda vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa 3. peatüki punktile 3.3 ning analüüsida sama määruse I lisa 1. peatüki ridade 1.18 ja 1.29 nõuete kohaselt.

Kui idanditootjal on proovivõtukava, milles käsitletakse muu hulgas proovivõtumenetlusi ja idandite jaoks kasutatud niisutusvee proovivõtukohti, võivad pädevad asutused lubada neil komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa 1. peatüki ridades 1.18 ja 1.29 sätestatud proovivõtukava kohase vähemalt 48 tunni vanuse idandi proovivõtunõude asemel analüüsida viit proovi, millest igaüks sisaldab 200 ml idandite niisutamiseks kasutatud vett. See meetod võimaldab kontrollitavatest seemnetest saada representatiivsema proovi. Seetõttu soovitab ESSA tungivalt analüüsida kasutatud niisutusvett, mis on puutunud kokku kõikide kontrollitava partii idanditega. Kontrollimeetod, kus kasutatakse viit 25-grammist idanditest koosnevat proovi, on palju vähem usaldusväärne ja ebatäpsem.

1.I.3.   Proovi võtmine valmistoodangust

Lisaks tuleb ka valmistootena pakendatud idanditest võtta proovid (viis proovi) ning analüüsida neid STEC ja Salmonella spp. esinemise suhtes vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 ridadele 1.18 ja 1.29 (vt punkt 1.I.2). Analüüsid tuleb teha pärast toote pakendamist. Proovivõtu sagedus tuleb määrata riskipõhiselt.

Kontrollkatsega tuleb kindlaks määrata, kuidas analüüsida L. monocytogenes’e esinemist, st kas komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa 1. peatüki rea 1.2 või 1.3 kohaselt (vt ka punkt 1.I). Analüüs tuleb teha selle hindamise tulemuse põhjal.

1.I.4.   Kontrolli tulemused

Ükski viiest proovist (representatiivsed proovid või valmistoote proovid) ei tohi sisaldada STEC või Salmonella spp. positiivset leidu. Kui labor on tõendanud mikrobioloogilise saaste puudumist, võib analüüsitud partiist toodetud idandid turule lasta.

Seemnete või toidu/idandite saastumise korral võetavad meetmed on esitatud punktis 1.J.1.

Kui idandid on saastunud L. monocytogenes’ega, võib need suunata lisatöötlemisele, kuid tuleb kasutada töötlemist, mis ohu kõrvaldab. Sama võib teha ka STEC või Salmonella spp. korral, kui töötlemine kõrvaldab riski ja kui pädev asutus on selle heaks kiitnud. Kõnealust töötlemist võivad teostada ainult toidukäitlejad, kes ei tegutse jaemüügi tasandil (komisjoni määrus (EÜ) nr 2073/2005).

1.I.5.   Punktis 1.I.1 sätestatud erand kõigi seemnepartiide eelkontrollimise kohustusest

Komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 (muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 209/2013) I lisa 3. peatüki punkti 3.3 alapunkti B alusel võivad pädevad asutused vabastada idanditootjad iga üksikseemnepartii kontrollimise kohustusest, kui idandamisrajatises rakendatakse toiduohutuse juhtimise süsteemi, mis sisaldab mikrobioloogilist riski vähendavaid etappe. Seda erandit võidakse siiski lubada üksnes teatavatel pädeva asutuse kehtestatud tingimustel ning juhul, kui on olemas ajaloolised andmed, mis kinnitavad STEC ja Salmonella spp. leidude puudumist kõigis loa andmisele eelnenud kuue kuu partiides. Sel juhul peavad idanditootjad säilitama kõiki testimistulemusi kauem kui kuus kuud.

ESSA hoiatab idanditootjaid, et nad kaaluksid hoolikalt analüüsimisega seotud suurte kulude ja üheainsa saastunud partii võimaliku tulemusena potentsiaalselt katastroofiliste tagajärgede vahekorda. Seetõttu on uutest allikatest seemnete hankimisel väga soovitatav teha teste isegi juhul, kui idanditootjale on tehtud erand ja kui seemneid müüv vahendaja või tarnija ei ole muutunud. Samuti on väga soovitatav teha analüüs ettevaatusabinõuna, kui idanditootjatel on alust kahelda toote terviklikkuses. Kokkuvõttes ei poolda ESSA seda erandit, sest eri aastate seemnesaakide saasterisk on tõenäoliselt erinev.

Komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa 3. peatüki punkti 3.3 alapunktis B sätestatud erand ei vabasta idanditootjaid kohustusest võtta valmistoote etapil vähemalt üks kord kuus idanditest või idandite niisutusveest proove. Samas on komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa allmärkuses 23 sätestatud, et igakuise kontrollimise kohustus ei kehti idandite puhul, mida on töödeldud viisil, mis võimaldab tõhusalt kõrvaldada Salmonella spp. ja STECi (kui see on pädeva asutuse poolt heaks kiidetud).

1.I.6.   Alternatiivne kontrollimine seemnetarnija poolt

Idanditootjal on õigus paluda, et partii eelkontrolli teeks seemnetarnija. See ei vabasta idanditootjat siiski käesolevas peatükis kirjeldatud kontrollikohustustest.

1.J.   Saastumise korral võetavad meetmed

1.J.1.   Saastumise tuvastamine enne toidu väljumist idanditootja kontrolli ulatusest

Saastunud idandi- või seemnepartii tuleb viivitamata kõigist teistest eraldada. Kogu partii tuleb tunnistada toiduna kasutamiseks/idandamiseks ohtlikuks. Kui on oht, et saastunud võivad olla ka teised partiid, tuleb tootmisprotsess katkestada, kuni saaste on kõrvaldatud ning tootmisliin on puhas ja hügieenilises korras.

Saastunud partii(de) töötlemata idandeid või seemneid ei tohi inimtoiduna turule lasta. Saastunud idandeid võib siiski täiendavalt töödelda meetodil, millega kõnealune oht kõrvaldatakse. Kõnealust töötlemist võivad teostada ainult toidukäitlejad, kes ei tegutse jaemüügi tasandil.

Näiteks saastunud mungubadest saab valmistada tükeldatud mungube, mis ei idane ega sobi idandite kasvatamiseks. Kui võetakse tarvitusele kohased ettevaatusabinõud, võib selle toote müüa kuumtöötlemiseks (sealhulgas inimtoiduks).

Üldisemalt võib idanditootja kasutada partiid ka muudel, algsetest erinevatel eesmärkidel, kui see ei põhjusta ohtu inimeste või loomade tervisele ning kui selline kasutamine on otsustatud HACCP põhimõtetel ning heal hügieenitaval põhineva menetluse raames ja selleks on loa andnud pädev asutus.

Idanditootjatel on soovitatav kehtestada kirjalik kord, mida saastumise korral järgida. Need eeskirjad peaksid olema kõikidele töötajatele lihtsalt kättesaadavad ja neid tuleks käsitleda töötajate koolituskavades.

Samuti tuleb võtta ühendust seemnetootjaga, et ta saaks võtta järelmeetmeid sama partii seemnete võimalike saadetiste suhtes teistele idanditootjatele. Sel juhul võib olla vaja seemned tagasi nõuda.

Idanditootjad peavad võtma meetmeid ja tugevdama seiret, et leida saastumise põhjus (vesi, keskkond, töötajad vm). Idanditootjad peavad kontrollitulemusi säilitama piisavalt kaua pärast seda, kui võib eeldada, et idandid on ära tarbitud. Soovitatav on säilitada kõiki kontrollitulemusi piisavalt kaua, et need saaks ametlike kontrollimiste käigus esitada pädevatele asutustele.

1.J.2.   Saastumise tuvastamine pärast toidu väljumist idanditootja kontrolli ulatusest – kõrvaldamine ja tagasinõudmine

Määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklite 18 ja 19 kohaselt peavad kõikidel toidukäitlejatel olema jälgitavus- ja tagasinõudmissüsteemid. Tuleb hoolikalt tagada, et andmete säilitamise ja jälgitavusega seotud kohustusi täidetaks kogu tootmisprotsessi kestel ning andmeid säilitataks piisavalt kaua pärast seda, kui võib eeldada, et idandid on ära tarbitud. Toidu tagasinõudmist selle saastumise korral võivad lihtsustada pakenditele trükitud jälgitavuskoodid või -numbrid.

Kui on teada või võib eeldada, et üks või mitu partiid on saastunud, ning need partiid ei ole enam idanditootja kontrolli ulatuses, peab idanditootja omal algatusel võtma viivitamata ühendust ostjatega, kellele neid tooteid on tarnitud. Teadaolevalt või eeldatavalt saastunud partiid tuleb tarneahelast viivitamata kõrvaldada. Samuti peab idanditootja teavitama pädevat asutust.

Kui idandid on juba tarnitud tarbijatele, peavad idanditootjad neid tarbijaid teavitama, et neile võib olla tarnitud ohtlikku toitu. Idanditootjad peavad teavitama tarbijaid tagasinõudmise põhjusest ja vajaduse korral toidu lõpptarbijate käest reaalselt tagasi nõudma. Olenevalt juhtumi asjaoludest ei pruugi siiski alati olla tarvis tooteid lõpptarbijatelt reaalselt tagasi nõuda, juhul kui rahvatervise kaitseks piisab muudest meetmetest.

Toidu tagasinõudmise korraldamisel peavad idanditootjad tegema pädevate asutustega koostööd, et võtta meetmeid tarnitud idanditega kaasnevate riskide vältimiseks või vähendamiseks.

Idanditootjatel on soovitatav kehtestada kirjalik tagasinõudmiskord, mida saastumise korral järgida. Need eeskirjad peaksid olema kõikidele töötajatele lihtsalt kättesaadavad ja neid tuleks käsitleda töötajate koolituskavades. Kui kirjalikud tagasinõudmise eeskirjad puuduvad, peab alati kohal olema üks tagasinõudmiskorrast teadlik töötaja.

Samuti tuleb võtta ühendust seemnetootjaga, et ta saaks võtta järelmeetmeid sama partii seemnete võimalike saadetiste suhtes teistele idanditootjatele. Sel juhul võib olla vaja seemned tagasi nõuda. Idanditootjad peavad võtma ka meetmeid ja tugevdama seiret, et leida saastumise põhjus (vesi, keskkond, töötajad vm). Idanditootjad peavad kontrollitulemusi säilitama piisavalt kaua pärast seda, kui võib eeldada, et idandid on ära tarbitud. Soovitatav on säilitada kõiki kontrollitulemusi piisavalt kaua, et need saaks ametlike kontrollimiste käigus esitada pädevatele asutustele.

1.K.   Jälgitavus ja dokumenteerimine

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 208/2013 on kehtestatud konkreetsed idandamisseemnete ja idandite jälgitavuse nõuded. Kui idandid on selle määruse nõuetest vabastatud, kohaldatakse siiski määrust (EÜ) nr 178/2002 (üksikasjalikum teave on punktis 1.K.3).

Jälgitavuseeskirjade eesmärk on parandada toiduohutust, sest need võimaldavad toiduainete jälgitavust kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel ning tänu sellele kiiret reageerimist toidutekkeliste haiguste puhangute korral.

1.K.1.   Protsesside jälgitavus idandamisettevõttes

Idanditootjad peavad juurutama süsteemi, mis tagab partiide jälgitavuse alates seemnete saabumisest kuni idandite väljasaatmiseni. Tootmisprotsessi füüsilise voo käigus peab igal hetkel olema võimalik tuvastada, milline idandipartii on pärit milliselt konkreetselt vahetult tarnijalt. Selleks tuleb saabunud seemnepartiid kodeerida või nummerdada või jagada need väiksemateks partiideks ja seejärel kodeerida või nummerdada. Neid koode tuleb säilitada kuni idandite pakendamise ja saatmiseni. Partiide ümberjagamise või kokkukoondamise korral tuleb hoolikalt tagada, et säiliks seos algse seemnepartii ja ümber jagatud või kokku koondatud partiide vahel. Asjakohaseid andmeid tuleb säilitada piisavalt kaua pärast seda, kui võib eeldada, et idandid on ära tarbitud.

1.K.2.   Valmistoote (idandite) jälgitavuse nõuded

Punktis 1.C.2 on loetletud sissetulevate seemnete kontrollimisega seotud jälgitavusnõuded.

Idandamisseemneid tootev toidukäitleja peab selle teabe edastama idandeid tootvale toidukäitlejale. Seemneid idandav toidukäitleja peab säilitama andmed seemnete päritolu kohta ja edastama need järgmisele toidukäitlejale. Andmeid tuleb säilitada kõigil etappidel.

Valmistooted ehk idandid peavad vastama määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud jälgitavusnõuetele.

Idanditootja peab tagama, et toidukäitlejale, kellele idandid tarnitakse, edastatakse kogu komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 208/2013 artikli 3 lõikes 1 ette nähtud teave. Esitada tuleb järgmised andmed:

| — | toote nimetus, sealhulgas ladinakeelne nimi (taksonoomiline nimetus); |
| --- | --- |

—

toote nimetus, sealhulgas ladinakeelne nimi (taksonoomiline nimetus);

| — | partii identimisnumber või muu samaväärne tunnus; |
| --- | --- |

—

partii identimisnumber või muu samaväärne tunnus;

| — | tarnija nimi; |
| --- | --- |

—

tarnija nimi;

| — | saaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

saaja nimi ja aadress;

| — | kui kasutatakse ekspediitorit või vahendajat, siis vahendaja või ekspediitori nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

kui kasutatakse ekspediitorit või vahendajat, siis vahendaja või ekspediitori nimi ja aadress;

| — | saatmiskuupäev; |
| --- | --- |

—

saatmiskuupäev;

| — | tarnitav kogus. |
| --- | --- |

—

tarnitav kogus.

Idanditootjad peavad selle dokumendi koopiat säilitama piisavalt kaua pärast seda, kui võib eeldada, et idandid on ära tarbitud. Dokumendi koopia tuleb anda ostjale.

Mõnes liikmesriigis võidakse riiklike õigusaktidega kehtestada täiendavaid jälgitavusnõudeid, mida ei ole selles juhendis nimetatud. Ebaselguse korral on idanditootjatel soovitatav võtta ühendust oma pädeva asutusega, et saada riiklike nõuete kohta rohkem teavet.

Kõiki selles peatükis nimetatud andmeid tuleb iga päev ajakohastada, et võtta arvesse uusimaid sissetulevaid ja väljaminevaid saadetisi. Andmeid võib säilitada mis tahes asjakohases vormis, tingimusel et need on vajaduse korral pädevatele asutustele lihtsalt kättesaadavad ja mõistetavad. Kui ametiasutused nõuavad teavet, tuleb see esitada viivitamata.

Piisava jälgitavuse tagamiseks võib olla kohane kasutada ka teisi süsteeme. Viimasel ajal on välja töötatud mõningaid eraõiguslikke elektroonilisi jälgitavussüsteeme, näiteks Trace, IRIS, EPCIS, Fosstrak (Open Source) ja mitu SAP-tarkvaral (system application and product for data processing (süsteemirakendus- ja andmetöötlustoode)) põhinevat süsteemi.

1.K.3.   Erand selle peatüki nõuetest

Nagu komisjoni rakendusmääruse (EÜ) nr 208/2013 artiklis 1 sätestatud, ei kohaldata kõnealust määrust idandite suhtes pärast seda, kui need on läbinud Euroopa Liidu õigusaktide kohase töötluse, mis eemaldab mikrobioloogilised ohud (üksikasjalikum teave seemnete mikrobioloogilisest saastest puhastamise kohta on punktis 1.G.2). Idanditootjatel peavad siiski üldiste toidualaste õigusnormide (määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 18 lõige 3) alusel olema süsteemid ja menetlused, mis võimaldavad kindlaks teha ettevõtjad, kellele nende tooted – ka mikrobioloogilise töötluse läbinud tooted – on tarnitud.

1.L.   Kokkuvõte: dokumenteerimise kohustus

Tootjatelt nõutakse järgmiste andmete dokumenteerimist ja kättesaadavana hoidmist kogu tootmisprotsessi vältel (mis tahes asjakohases vormis, tingimusel et need on vajaduse korral pädevatele asutustele lihtsalt kättesaadavad ja mõistetavad).

| 1. | Ettevõte ja idandamisrajatise hooldus:






  a. | kinnitus, et pädev asutus on rajatise heaks kiitnud; |
| --- | --- | --- |

1.

Ettevõte ja idandamisrajatise hooldus:

a.

kinnitus, et pädev asutus on rajatise heaks kiitnud;

| b. | kirjalik puhastamis- ja desinfitseerimiskava; |
| --- | --- |

b.

kirjalik puhastamis- ja desinfitseerimiskava;

| c. | puhastamise kuupäevad ja puhastatud alad; |
| --- | --- |

c.

puhastamise kuupäevad ja puhastatud alad;

| d. | hooldustööde kuupäevad ja hooldatud objektid/alad; |
| --- | --- |

d.

hooldustööde kuupäevad ja hooldatud objektid/alad;

| e. | hügieenikoolituse kuupäevad, teemad ja osalenud töötajad; |
| --- | --- |

e.

hügieenikoolituse kuupäevad, teemad ja osalenud töötajad;

| f. | puhastuskoolituse kuupäevad, teemad ja osalenud töötajad; |
| --- | --- |

f.

puhastuskoolituse kuupäevad, teemad ja osalenud töötajad;

| g. | vajaduse korral töötajate hügieenieeskirjad seintele paigutatud teksti, märkide või siltidena; |
| --- | --- |

g.

vajaduse korral töötajate hügieenieeskirjad seintele paigutatud teksti, märkide või siltidena;

| h. | külastajate nimed ja külastuste kuupäevad (soovitatav; tuleb säilitada üksnes teatava aja jooksul); |
| --- | --- |

h.

külastajate nimed ja külastuste kuupäevad (soovitatav; tuleb säilitada üksnes teatava aja jooksul);

| i. | kui kasutatakse muid veeallikaid peale ühisveevärgi, siis veeallika riskipõhine mikrobioloogiline kontroll nõukogu direktiivi 98/83/EÜ A osas sätestatud mikrobioloogiliste nõuete suhtes; |
| --- | --- |

i.

kui kasutatakse muid veeallikaid peale ühisveevärgi, siis veeallika riskipõhine mikrobioloogiline kontroll nõukogu direktiivi 98/83/EÜ A osas sätestatud mikrobioloogiliste nõuete suhtes;

| j. | kui kasutatakse ühisveevärki, siis ühisveevärgiettevõtja kinnitus ja vähemalt kord aastas omapoolne veevõtukohast võetud vee analüüs. |
| --- | --- |

j.

kui kasutatakse ühisveevärki, siis ühisveevärgiettevõtja kinnitus ja vähemalt kord aastas omapoolne veevõtukohast võetud vee analüüs.

| 2. | Sissetulevad seemned (säilitada piisavalt kaua, kuni võib eeldada, et valmistoodang on ära tarbitud):






  a. | kui seemned on imporditud ELi-välisest riigist, siis komisjoni määrusega (EL) nr 211/2013 nõutav impordisertifikaat iga imporditud seemnepartii jaoks; |
| --- | --- | --- |

2.

Sissetulevad seemned (säilitada piisavalt kaua, kuni võib eeldada, et valmistoodang on ära tarbitud):

a.

kui seemned on imporditud ELi-välisest riigist, siis komisjoni määrusega (EL) nr 211/2013 nõutav impordisertifikaat iga imporditud seemnepartii jaoks;

| b. | dokument, milles on märgitud seemnete nimetus, partii identimisnumber või muu samaväärne viide, tarnija nimi, saaja nimi ja aadress, ekspediitori kasutamise korral ekspediitori nimi ja aadress, saatmiskuupäev, tarnitud kogus; |
| --- | --- |

b.

dokument, milles on märgitud seemnete nimetus, partii identimisnumber või muu samaväärne viide, tarnija nimi, saaja nimi ja aadress, ekspediitori kasutamise korral ekspediitori nimi ja aadress, saatmiskuupäev, tarnitud kogus;

| c. | sissetulevate seemnete visuaalse kontrolli teostamist tõendav dokument (soovitatav). |
| --- | --- |

c.

sissetulevate seemnete visuaalse kontrolli teostamist tõendav dokument (soovitatav).

| 3. | Mikrobioloogiline kontroll (säilitada piisavalt kaua, kuni võib eeldada, et valmistoodang on ära tarbitud):






  a. | sertifikaadid, mis kinnitavad mikrobioloogilist testimist STEC ja Salmonella spp. suhtes (juhul kui tootja soovib taotleda pädevalt asutuselt vabastust kõikide seemnepartiide STEC ja Salmonella spp. eelkontrolli kohustusest, tuleb neid säilitada kauem kui kuus kuud). |
| --- | --- | --- |

3.

Mikrobioloogiline kontroll (säilitada piisavalt kaua, kuni võib eeldada, et valmistoodang on ära tarbitud):

a.

sertifikaadid, mis kinnitavad mikrobioloogilist testimist STEC ja Salmonella spp. suhtes (juhul kui tootja soovib taotleda pädevalt asutuselt vabastust kõikide seemnepartiide STEC ja Salmonella spp. eelkontrolli kohustusest, tuleb neid säilitada kauem kui kuus kuud).

| 4. | Protsessi jälgitavus (säilitada piisavalt kaua, kuni võib eeldada, et valmistoodang on ära tarbitud):






  a. | asjakohased kirjalikus või elektroonilises vormis dokumendid, mis võimaldavad seemnepartiide identimist kogu tootmisprotsessi vältel (väga soovitatav). |
| --- | --- | --- |

4.

Protsessi jälgitavus (säilitada piisavalt kaua, kuni võib eeldada, et valmistoodang on ära tarbitud):

a.

asjakohased kirjalikus või elektroonilises vormis dokumendid, mis võimaldavad seemnepartiide identimist kogu tootmisprotsessi vältel (väga soovitatav).

| 5. | Väljaminevad idandid (säilitada piisavalt kaua, kuni võib eeldada, et valmistoodang on ära tarbitud):






  a. | dokument, milles on märgitud idandite nimetus, partii identimisnumber või muu samaväärne viide, tarnija nimi, saaja nimi ja aadress, ekspediitori kasutamise korral ekspediitori nimi ja aadress, saatmiskuupäev, tarnitud kogus (üks koopia anda ostjale). |
| --- | --- | --- |

5.

Väljaminevad idandid (säilitada piisavalt kaua, kuni võib eeldada, et valmistoodang on ära tarbitud):

a.

dokument, milles on märgitud idandite nimetus, partii identimisnumber või muu samaväärne viide, tarnija nimi, saaja nimi ja aadress, ekspediitori kasutamise korral ekspediitori nimi ja aadress, saatmiskuupäev, tarnitud kogus (üks koopia anda ostjale).

| 6. | Kõrvaldamine ja tagasinõudmine:






  a. | kirjalik kord, mida töötajad peavad toidu saastumise korral järgima nii ettevõtte sees kui ka ettevõtteväliste tarnijate ja tarbijate suhtes (väga soovitatav). |
| --- | --- | --- |

6.

Kõrvaldamine ja tagasinõudmine:

a.

kirjalik kord, mida töötajad peavad toidu saastumise korral järgima nii ettevõtte sees kui ka ettevõtteväliste tarnijate ja tarbijate suhtes (väga soovitatav).

2.   SEEMNETE TOOTMINE

Taust

Määruse (EÜ) nr 852/2004 üks põhieesmärke on püüdlus saavutada inimeste elu ja tervise kaitse kõrge tase. See määrus on kõikide toiduainete tootmise hügieeni ühisalus.

2.A.   Üldist

Kõiki seadmeid tuleb korrapäraselt puhastada, et vältida võimalikku saastumist tolmu, putukate ja loomade tõttu (eriti väljaheiteid). Kui see on võimalik, tuleb kõikide seadmete kohta pidada hoolduspäevikut.

Eri meetodid:

| Külvamine: | Saagikoristus: |
| --- | --- |
| Mehaaniline või käsitsi külvamine
  Seemnete käsitsi laotamine | Kombineeritud saagikoristus
  Küpsete kaunte käsitsi korjamine taimedelt
  Taimede lõikamine |

Külvamine:

Saagikoristus:

Mehaaniline või käsitsi külvamine

Seemnete käsitsi laotamine

Kombineeritud saagikoristus

Küpsete kaunte käsitsi korjamine taimedelt

Taimede lõikamine

2.B.   Mulla-/pinnasetöötlus

Tuleb vältida karjatamist ning mets- või koduloomade võimalikku juurdepääsu ning tootjad peavad paigaldama ennetusvahendid, näiteks aiad või võrgud.

Väetisi tuleb kasutada üksnes sellisel määral, mis on taimedele seemnete kasvatamiseks vajalik. Seemnete toitainevajaduse rahuldamiseks ja mullaviljakuse suurendamiseks kasutatakse laialdaselt orgaanilisi väetisi ja need on kasulikud, ent vale kasutamise korral võivad need olla nii mikrobioloogilise kui ka keemilise saaste allikaks. Sõnnik ja muud looduslikud väetised võivad sisaldada patogeene, mis võivad püsida eluvõimelisena nädalaid või isegi kuid, kui nimetatud materjale ei ole nõuetekohaselt töödeldud.

Et vähendada võimalike inimpatogeenide eluvõimelisena püsimise riski sõnnikus, reoveesettes ja muudes orgaanilistes väetistes, võib kasutada füüsikalist, keemilist või bioloogilist töötlemist (nt kompostimine, pastöriseerimine, kuumkuivatus, UV-kiiritus, leeliselises keskkonnas lõhustamine, päikese käes kuivatamine või nende meetodite kombinatsioonid).

Seega ei tohi orgaanilised väetised sisaldada mikroobseid, füüsikalisi ega keemilisi saasteaineid koguses, mis võib vähendada värskete puu- ja köögiviljade ohutust, ning nende kasutamisel tuleb järgida asjakohaseid ELi eeskirju ja võtta vajaduse korral arvesse WHO suuniseid (45) reovee ja väljaheidete ohutu kasutamise kohta põllumajanduses.

Tootjad peavad taimekaitsevahendeid kasutama konkreetse toote märgistuses esitatud juhiste järgi. Kasutada tohib üksnes heakskiidetud taimekaitsevahendeid.

Kasutatud töötluste kohta tuleb pidada päevikut. Mulla/pinnase töötlemiseks kasutatavad tooted ja sellekohased nõuanded tuleb hankida kvalifitseeritud spetsialistidelt.

2.C.   Töötajate hügieen

Kõik töötajad peavad teadma hügieeni ja tervisekaitse aluspõhimõtteid ning neid tuleb teavitada kõikidest ohtudest, mis võivad põhjustada seemnete saastumist.

Töötajad peavad kõigil saagi koristamise ja töötlemise etappidel täitma hea isikliku hügieeni nõudeid. Töötajaid, kellel on või kellel võib olla haigus või nakkus, mis võib üle kanduda seemnetele, ei tohi lubada aladele, kus nad võivad seemnete või idanditega otse või kaudselt kokku puutuda. Töötajad peavad juhtkonda viivitamata teavitama, kui nad arvavad endal olevat sellise haiguse või on paranenud sellisest nakkushaigusest, ent võivad endiselt levitada mikroorganisme.

Töötaja vigastuste puhul, millega võib kaasneda saasteoht, tuleb enne, kui töötaja puutub kokku seemnetega, tagada asjakohane haavaravi ja katta haav veekindla visuaalselt eristatava sidematerjaliga. Kui see on võimalik, peaksid vigastatud töötajad vältima otsest kokkupuudet inimtoiduks ette nähtud seemnete või idanditega.

Töötajate kasutuses peavad olema nõuetekohased hügieeniruumid (sh kätepesuvõimalus) ja nad peavad neid kasutama, kui see on võimalik ja vajalik, näiteks kui seemned ei ole kauntes ja töötajad puutuvad nendega otseselt kokku. Kui see on rakendatav, peavad töötajate tööriided olema puhtad. Nad peavad käsi pesema enne tööle asumist, vastavalt vajadusele päeva jooksul ja vähemalt iga kord pärast tualetis käimist.

2.D.   Niisutamine

Seemnete mikrobioloogilise saastumise riski võivad mõjutada mitmed tegurid: veeallikas, niisutusmeetod, kasvatajapoolse veetöötluse meetod, niisutuse ajastus saagikoristuse suhtes, võimalik loomade juurdepääs veeallikale või tootmisalale.

Kui on risk, et niisutusvesi puutub kokku kauntega, tuleb eriliselt hoolt kanda, et vesi oleks vähemalt puhta vee kvaliteediga.

Igasugust loomade juurdepääsu veeallikatele ja pumplatele tuleb kontrollida.

2.E.   Seemned

Tootjad peavad külvamiseks kasutama tunnustatud ja kontrollitud jälgitavusandmetega allikast pärit seemneid. Tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta, et seemned oleksid hea idanevusega, haigustevabad, füüsiliste kahjustuste ja muude puudusteta, mis võiksid kahjustada tervete ubade edukat koristamist. Kui see on teostatav ja majanduslikult võimalik, peaksid tootjad tegema analüüse ja eeltöötlust, et tagada seemnete sobiv kvaliteet.

2.F.   Taimede/kaunte kuivatamine

Tootjariikides kohaldatakse erisuguseid tavasid. Mõnes riigis on vaja kaunu enne viljapeksu kuivatada. Sel juhul tuleb kuivavate kaunte ja maapinna vahel kasutada puhast presenti. Saastumist tuleb hoolikalt vältida ajal, mil kaunad on tundlikud, ning kuivatamine peab toimuma selleks ette nähtud alal, kuhu ei pääse metsloomad ega -linnud. Osas riikides koristatakse ja pekstakse vilja mehaaniliselt ning selleks kasutatakse erinevaid meetodeid.

2.G.   Viljapeks

Seda tuleb teha mehaaniliselt, nõuetekohaselt hooldatud ja puhastatud seadmetega. Masinad tuleb puhastada kohe pärast hooaja lõppu ja ka enne järgmise hooaja algust ning võimaluse korral ka partiide vahel. Seadmeid tuleb hoida kaetud alal, et kaitsta nende terviklikkust. Seemned tuleb pakendada peksmise ajal või vahetult pärast seda.

2.H.   Ladustamine pärast saagikoristust

Kui see on praktiliselt ja majanduslikult teostatav, tuleb kaupa hoida uutes tervetes kottides, mitte kasutatud ega kasutuselevõetud kottides. Tootjad peavad ka kaaluma, kas katta ladustatud virnad pealt kilega, et kaupa kaitsta.

Ladustamisalad ja -seadmed peavad olema puhtad ja heas korras, et vältida ilmamõju, loomade ja kahjurite juurdepääsu ning neist tulenevat saastumist.

Lahtisel ladustamisel tuleb kauba all ja peal ning vajaduse korral ka kauba ja seina vahel kasutada puhast presenti.

2.I.   Töötlemine

Kaupu tuleb töödelda seemnetöötlemise spetsialiseeritud rajatistes ja sobivate seadmetega, sealhulgas:

| — | klassifikaator (suuruse järgi sortimine), tuulamismasinad, kivieemaldid, magnetid või metallidetektorid ning soovitatavalt värvisorterid; |
| --- | --- |

—

klassifikaator (suuruse järgi sortimine), tuulamismasinad, kivieemaldid, magnetid või metallidetektorid ning soovitatavalt värvisorterid;

| — | kõiki seadmeid tuleb korrapäraselt puhastada, et vältida ristsaastumist muude toodetega, ning tähelepanu tuleb pöörata hügieenile; |
| --- | --- |

—

kõiki seadmeid tuleb korrapäraselt puhastada, et vältida ristsaastumist muude toodetega, ning tähelepanu tuleb pöörata hügieenile;

| — | töötajate kasutuses peavad olema sobivad tualettruumid ja kätepesuvõimalus (sh seep) ning kui see on rakendatav, ka puhtad tööriided; |
| --- | --- |

—

töötajate kasutuses peavad olema sobivad tualettruumid ja kätepesuvõimalus (sh seep) ning kui see on rakendatav, ka puhtad tööriided;

| — | tööala tuleb hoida korras, et vältida tolmu ja mustust ning hoida eemal putukaid, loomi ja linde; |
| --- | --- |

—

tööala tuleb hoida korras, et vältida tolmu ja mustust ning hoida eemal putukaid, loomi ja linde;

| — | võimaluse korral peaksid töötlejatel olema saaste vältimise kavad ja nad peaksid saastumise vastaseid meetmeid dokumenteerima. Partiisid tuleks segada nii vähe kui võimalik ning teostatavuse korral üksnes sama kasvupiirkonna piires; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral peaksid töötlejatel olema saaste vältimise kavad ja nad peaksid saastumise vastaseid meetmeid dokumenteerima. Partiisid tuleks segada nii vähe kui võimalik ning teostatavuse korral üksnes sama kasvupiirkonna piires;

| — | töötlejatel peaksid olema dokumendid sissetulevate seemnete päritolu kohta; |
| --- | --- |

—

töötlejatel peaksid olema dokumendid sissetulevate seemnete päritolu kohta;

| — | soovitatav on HACCP standardile vastava kvaliteedisüsteemi rakendamine selleks koolitatud töötajate poolt. Valmistoodangut tuleb enne väljasaatmist analüüsida ostja nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

—

soovitatav on HACCP standardile vastava kvaliteedisüsteemi rakendamine selleks koolitatud töötajate poolt. Valmistoodangut tuleb enne väljasaatmist analüüsida ostja nõuete kohaselt.

---

(1)  Euroopa Komisjon, tervise ja toiduohutuse peadirektoraat. Toiduhügieen. Juhend.

(2)  Euroopa Komisjoni määratlus komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 208/2013.

(3)  Euroopa Komisjoni määratlus määruses (EÜ) nr 852/2004.

(4)  Vt märkus 3.

(5)  Euroopa Komisjoni määratlus komisjoni määruses (EL) nr 211/2013.

(6)  Vt märkus 3.

(7)  EFSA „Scientific Opinion on the risk posed by Shiga toxin-producing Escherichia coli (STEC) and other pathogenic bacteria in seeds and sprouted seeds“

(8)  Codex alimentarius’e komisjoni määratlus. Hazard Analysis and Critical Control Point (HACCP) System and Guidelines for its Application.

(9)  Vt märkus 3.

(10)  Euroopa Komisjoni määratlus määruses (EÜ) nr 396/2005.

(11)  ESSA määratlus, mis põhineb komisjoni määrusel (EÜ) nr 2073/2005.

(12)  Euroopa Komisjoni määratlus määruses (EÜ) nr 178/2002.

(13)  Vt märkus 12.

(14)  Vt märkus 3.

(15)  Vt märkus 12.

(16)  Vt märkus 12.

(17)  Vt märkus 8.

(18)  Codex alimentarius’e komisjoni määratlus. Soovitatav rahvusvaheline tegevusjuhend, mis käsitleb toiduhügieeni üldpõhimõtteid.

(19)  Euroopa Komisjoni määratlus määruses (EL) nr 1169/2011.

(20)  Vt märkus 11.

(21)  Vt märkus 8.

(22)  Vt märkus 3.

(23)  Vt märkus 3.

(24)  Vt märkus 3.

(25)  Vt märkus 3.

(26)  Vt märkus 3.

(27)  Vt märkus 11.

(28)  Vt märkus 11.

(29)  Vt märkus 12.

(30)  Vt märkus 12.

(31)  Vt märkus 11.

(32)  ESSA määratlus, mis põhineb EFSA teaduslikul arvamusel „Scientific Opinion on the risk posed by Shiga toxin-producing Escherichia coli (STEC) and other pathogenic bacteria in seeds and sprouted seeds“.

(33)  Codex alimentarius’e komisjoni määratlus. Värskete puu- ja köögiviljade hügieenijuhend.

(34)  Vt märkus 7.

(35)  Vt märkus 7.

(36)  Vt märkus 7.

(37)  Vt märkus 2.

(38)  ESSA määratlus, mis põhineb EFSA teaduslikul arvamusel „Scientific Opinion on the risk posed by Shiga toxin-producing Escherichia coli (STEC) and other pathogenic bacteria in seeds and sprouted seeds“.

(39)  Vt märkus 33.

(40)  ESSA määratlus, mille aluseks on mõiste „seemnetarnija“ määratlus.

(41)  Euroopa Komisjoni määratlus määruses (EÜ) nr 1107/2009.

(42)  Vt märkus 12.

(43)  Komisjoni teatis eeltingimuste programme ja HACCP põhimõtetel põhinevaid menetlusi hõlmavate toiduohutuse juhtimise süsteemide rakendamise kohta, sh rakendamise hõlbustamise/paindlikumaks muutmise kohta teatavates toidukäitlemisettevõtetes.

(44)  Vt märkus 7.

(45)  WHO suunised reovee, väljaheidete ja hallvee ohutu kasutamise kohta.

---

I LISA

Üldised ja idandeid käsitlevad õigusaktid

Üldised õigusaktid

Järgmised dokumendid on saadaval kõikides Euroopa Liidu keeltes.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks.

| — | Nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta. |
| --- | --- |

—

Nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta.

| — | Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele.

| — | Komisjoni delegeeritud 4. augusti 2014. aasta määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. |
| --- | --- |

—

Komisjoni delegeeritud 4. augusti 2014. aasta määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist.

| — | Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ. |
| --- | --- |

—

Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ.

Idandeid käsitlevad õigusaktid

Järgmised dokumendid on saadaval kõikides Euroopa Liidu keeltes:

| — | Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 208/2013 idandite ja idandite tootmiseks ettenähtud seemnete jälgitavuse nõuete kohta. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 208/2013 idandite ja idandite tootmiseks ettenähtud seemnete jälgitavuse nõuete kohta.

| — | Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 209/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2073/2005 seoses idandite mikrobioloogiliste kriteeriumide ning kodulinnurümpadelt ja värskelt kodulinnulihalt proovide võtmise eeskirjadega. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 209/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2073/2005 seoses idandite mikrobioloogiliste kriteeriumide ning kodulinnurümpadelt ja värskelt kodulinnulihalt proovide võtmise eeskirjadega.

| — | Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 210/2013 idusid tootvate ettevõtete tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 852/2004. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 210/2013 idusid tootvate ettevõtete tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 852/2004.

| — | Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 211/2013, milles käsitletakse idandite ja idandite kasvatamiseks ette nähtud seemnete liitu importimiseks kehtestatud sertifitseerimisnõudeid, muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 704/2014, milles käsitletakse idandite ja idandite kasvatamiseks ette nähtud seemnete liitu importimiseks kehtestatud sertifitseerimisnõudeid. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 211/2013, milles käsitletakse idandite ja idandite kasvatamiseks ette nähtud seemnete liitu importimiseks kehtestatud sertifitseerimisnõudeid, muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 704/2014, milles käsitletakse idandite ja idandite kasvatamiseks ette nähtud seemnete liitu importimiseks kehtestatud sertifitseerimisnõudeid.

---

II LISA

Viited muudele asjakohastele teabeallikatele

| — | Euroopa Komisjoni juhenddokument HACCP põhimõtetel põhinevate menetluste rakendamise ja teatud toidukäitlemisettevõtetes HACCP põhimõtete rakendamise lihtsustamise kohta. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni juhenddokument HACCP põhimõtetel põhinevate menetluste rakendamise ja teatud toidukäitlemisettevõtetes HACCP põhimõtete rakendamise lihtsustamise kohta.

| — | Komisjoni teatis eeltingimuste programme ja HACCP põhimõtetel põhinevaid menetlusi hõlmavate toiduohutuse juhtimise süsteemide rakendamise kohta, sh rakendamise hõlbustamise/paindlikumaks muutmise kohta teatavates toidukäitlemisettevõtetes (2016/C 278/01). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis eeltingimuste programme ja HACCP põhimõtetel põhinevaid menetlusi hõlmavate toiduohutuse juhtimise süsteemide rakendamise kohta, sh rakendamise hõlbustamise/paindlikumaks muutmise kohta teatavates toidukäitlemisettevõtetes (2016/C 278/01).

| — | Codex general principles of food hygiene (Codex’i toiduhügieeni üldpõhimõtted). Dokument sisaldab HACCP põhimõtete rakendamist käsitlevat jaotist. |
| --- | --- |

—

Codex general principles of food hygiene (Codex’i toiduhügieeni üldpõhimõtted). Dokument sisaldab HACCP põhimõtete rakendamist käsitlevat jaotist.

| — | Code of Hygienic Practice for Fresh Fruits and Vegetables (Värskeid puu- ja köögivilju käsitleva hügieenitava juhend). II lisas käsitletakse idandite tootmist. |
| --- | --- |

—

Code of Hygienic Practice for Fresh Fruits and Vegetables (Värskeid puu- ja köögivilju käsitleva hügieenitava juhend). II lisas käsitletakse idandite tootmist.

| — | Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO). ISO 22000 – toiduohutuse juhtimine. Rahvusvaheline juhend, mis sisaldab nõudeid toiduohutuse juhtimise süsteemi kohta. |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO). ISO 22000 – toiduohutuse juhtimine. Rahvusvaheline juhend, mis sisaldab nõudeid toiduohutuse juhtimise süsteemi kohta.

| — | IFSi standardid (International Featured Standards). |
| --- | --- |

—

IFSi standardid (International Featured Standards).

| — | Euroopa Komisjoni juhenddokument (komisjoni talituse töödokument) Listeria monocytogenes shelf-life studies for ready- to-eat foods, under Regulation (EC) No 2073/2005 of 15 November 2005 on microbiological criteria for foodstuffs. (Valmistoidu säilivusaja uuringud Listeria monocytogenes’e puhul 15. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) alusel). See on ELi toidukäitlejatele mõeldud teabedokument. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni juhenddokument (komisjoni talituse töödokument) Listeria monocytogenes shelf-life studies for ready- to-eat foods, under Regulation (EC) No 2073/2005 of 15 November 2005 on microbiological criteria for foodstuffs. (Valmistoidu säilivusaja uuringud Listeria monocytogenes’e puhul 15. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) alusel). See on ELi toidukäitlejatele mõeldud teabedokument.

| — | EFSA Scientific Opinion on the risk posed by Shiga toxin-producing Escherichia coli (STEC) and other pathogenic bacteria in seeds and sprouted seeds. |
| --- | --- |

—

EFSA Scientific Opinion on the risk posed by Shiga toxin-producing Escherichia coli (STEC) and other pathogenic bacteria in seeds and sprouted seeds.

| — | WHO suunised joogivee kvaliteedi kohta. |
| --- | --- |

—

WHO suunised joogivee kvaliteedi kohta.

| — | WHO suunised reovee, väljaheidete ja hallvee ohutu kasutamise kohta. |
| --- | --- |

—

WHO suunised reovee, väljaheidete ja hallvee ohutu kasutamise kohta.

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/53

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8242 – Rolls-Royce/ITP)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/04)

19. aprillil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8242 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8242 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/53

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8465 – Vivendi / Telecom Italia)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/05)

30. mail 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8465 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8465 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/54

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8510 – Robert Tönnies/Clemens Tönnies/Zur Mühlen Group and Asset Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/06)

27. juunil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8510 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8510 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/55

---

Euro vahetuskurss (1)

7. juuli 2017

(2017/C 220/07)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1412 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,80 |
| DKK | Taani kroon | 7,4371 |
| GBP | Inglise nael | 0,88488 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,6155 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0983 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,5613 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,079 |
| HUF | Ungari forint | 308,38 |
| PLN | Poola zlott | 4,2322 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5862 |
| TRY | Türgi liir | 4,1465 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5006 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4806 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,9140 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5669 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5761 |
| KRW | Korea vonn | 1 318,10 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,2646 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7590 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4153 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 300,60 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9054 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,786 |
| RUB | Vene rubla | 68,9193 |
| THB | Tai baat | 38,892 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,7587 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,7488 |
| INR | India ruupia | 73,6955 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1412

JPY

Jaapani jeen

129,80

DKK

Taani kroon

7,4371

GBP

Inglise nael

0,88488

SEK

Rootsi kroon

9,6155

CHF

Šveitsi frank

1,0983

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,5613

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,079

HUF

Ungari forint

308,38

PLN

Poola zlott

4,2322

RON

Rumeenia leu

4,5862

TRY

Türgi liir

4,1465

AUD

Austraalia dollar

1,5006

CAD

Kanada dollar

1,4806

HKD

Hongkongi dollar

8,9140

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5669

SGD

Singapuri dollar

1,5761

KRW

Korea vonn

1 318,10

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,2646

CNY

Hiina jüaan

7,7590

HRK

Horvaatia kuna

7,4153

IDR

Indoneesia ruupia

15 300,60

MYR

Malaisia ringit

4,9054

PHP

Filipiini peeso

57,786

RUB

Vene rubla

68,9193

THB

Tai baat

38,892

BRL

Brasiilia reaal

3,7587

MXN

Mehhiko peeso

20,7488

INR

India ruupia

73,6955

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/56

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) alusel tunnustatud organisatsioonide nimekiri

(2017/C 220/08)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas Marine & Offshore SAS (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas Marine & Offshore SAS (BV)

| — | China Classification Society (CCS) |
| --- | --- |

—

China Classification Society (CCS)

| — | Croatian Register of Shipping (CRS) |
| --- | --- |

—

Croatian Register of Shipping (CRS)

| — | DNV GL AS |
| --- | --- |

—

DNV GL AS

| — | Indian Register of Shipping (IRS) |
| --- | --- |

—

Indian Register of Shipping (IRS)

| — | KR (Korean Register) |
| --- | --- |

—

KR (Korean Register)

| — | Lloyd’s Register Group Ltd. (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd’s Register Group Ltd. (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK)

| — | Polish Register of Shipping (PRS) |
| --- | --- |

—

Polish Register of Shipping (PRS)

| — | RINA Services S.p.A. |
| --- | --- |

—

RINA Services S.p.A.

| — | Russian Maritime Register of Shipping (RS) |
| --- | --- |

—

Russian Maritime Register of Shipping (RS)

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/57

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/09)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Alghero – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Alghero
  Alghero – Milano Linate ja Milano Linate – Alghero
  Cagliari – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Cagliari
  Cagliari – Milano Linate ja Milano Linate – Cagliari
  Olbia – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Olbia
  Olbia – Milano Linate ja Milano Linate – Olbia |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise uus kuupäev | 9. november 2017 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Viitedokument


  ELT C 145, 9.5.2017, lk 4

  Lisateave:





  Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti |
| Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo |
| Tel +39 0641583681/3683 |
| E-post: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it |
| Veebileht: http://www.mit.gov.it |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Alghero – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Alghero

Alghero – Milano Linate ja Milano Linate – Alghero

Cagliari – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Cagliari

Cagliari – Milano Linate ja Milano Linate – Cagliari

Olbia – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Olbia

Olbia – Milano Linate ja Milano Linate – Olbia

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise uus kuupäev

9. november 2017

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Viitedokument

ELT C 145, 9.5.2017, lk 4

Lisateave:

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo

Tel +39 0641583681/3683

E-post: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it

Veebileht: http://www.mit.gov.it

| Regione Autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Tel +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Veebileht: http://www.regione.sardegna.it |
| E-post | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it |

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Veebileht: http://www.regione.sardegna.it

E-post

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/58

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/10)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Alghero – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Alghero |
| Lepingu uus kehtivusaeg | Neli aastat alates 9. novembrist 2017 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 9. juuli 2017 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Viide


  ELT C 145, 9.5.2017

  Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| Tel +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Veebileht: http://www.regione.sardegna.it |
| E-post | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Alghero – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Alghero

Lepingu uus kehtivusaeg

Neli aastat alates 9. novembrist 2017

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

9. juuli 2017

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Viide

ELT C 145, 9.5.2017

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Veebileht: http://www.regione.sardegna.it

E-post

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/59

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/11)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Alghero – Milano Linate ja Milano Linate – Alghero |
| Lepingu uus kehtivusaeg | Neli aastat alates 9. novembrist 2017 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 9. juuli 2017 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Viide


  ELT C 145, 9.5.2017

  Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| Tel +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Veebileht: http://www.regione.sardegna.it |
| E-post | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Alghero – Milano Linate ja Milano Linate – Alghero

Lepingu uus kehtivusaeg

Neli aastat alates 9. novembrist 2017

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

9. juuli 2017

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Viide

ELT C 145, 9.5.2017

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Veebileht: http://www.regione.sardegna.it

E-post

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/60

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/12)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Cagliari – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Cagliari |
| Lepingu uus kehtivusaeg | Neli aastat alates 9. novembrist 2017 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 9. juuli 2017 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Viide


  ELT C 145, 9.5.2017

  Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| Tel +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Veebileht: http://www.regione.sardegna.it |
| E-post | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Cagliari – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Cagliari

Lepingu uus kehtivusaeg

Neli aastat alates 9. novembrist 2017

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

9. juuli 2017

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Viide

ELT C 145, 9.5.2017

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Veebileht: http://www.regione.sardegna.it

E-post

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/61 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/61

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/13)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Cagliari – Milano Linate ja Milano Linate – Cagliari |
| Lepingu uus kehtivusaeg | Neli aastat alates 9. novembrist 2017 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 9. juuli 2017 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Viide


  ELT C 145, 9.5.2017

  Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| Tel +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Veebileht: http://www.regione.sardegna.it |
| E-post | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Cagliari – Milano Linate ja Milano Linate – Cagliari

Lepingu uus kehtivusaeg

Neli aastat alates 9. novembrist 2017

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

9. juuli 2017

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Viide

ELT C 145, 9.5.2017

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Veebileht: http://www.regione.sardegna.it

E-post

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/62

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/14)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Olbia – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Olbia |
| Lepingu uus kehtivusaeg | Neli aastat alates 9. novembrist 2017 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 9. juuli 2017 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Viide


  ELT C 145, 9.5.2017

  Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| Tel +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Veebileht: http://www.regione.sardegna.it |
| E-post | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Olbia – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Olbia

Lepingu uus kehtivusaeg

Neli aastat alates 9. novembrist 2017

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

9. juuli 2017

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Viide

ELT C 145, 9.5.2017

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Veebileht: http://www.regione.sardegna.it

E-post

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/63

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/15)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Olbia – Milano Linate ja Milano Linate – Olbia |
| Lepingu uus kehtivusaeg | Neli aastat alates 9. novembrist 2017 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 9. juuli 2017 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Viide


  ELT C 145, 9.5.2017

  Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |
| Tel +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Veebileht: http://www.regione.sardegna.it |
| E-post | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Olbia – Milano Linate ja Milano Linate – Olbia

Lepingu uus kehtivusaeg

Neli aastat alates 9. novembrist 2017

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

9. juuli 2017

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Viide

ELT C 145, 9.5.2017

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Veebileht: http://www.regione.sardegna.it

E-post

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/64

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8528 – SEGRO / PSPIB / SELP / Morgane Portfolio)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/16)

| 1. | 29. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad SEGRO plc („SEGRO“, Ühendkuningriik) ja Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada) omandavad ettevõtja SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. („SELP“, Luksemburg) vahendusel ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses tulutootva logistilise vara („MORGANE PORTFOLIO“, Prantsusmaa) üle varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

29. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad SEGRO plc („SEGRO“, Ühendkuningriik) ja Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada) omandavad ettevõtja SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. („SELP“, Luksemburg) vahendusel ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses tulutootva logistilise vara („MORGANE PORTFOLIO“, Prantsusmaa) üle varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   SEGRO: mitmes ELi riigis suuremate linnastute ja oluliste transpordisõlmede lähedal asuvate nüüdisaegsete laohoonete ja kergkonstruktsiooniga tööstushoonete omamine, haldamine ja arendamine;
  —   PSPIB: hüvitiste netosummade investeerimine Kanada föderaalse avaliku teenistuse (Canadian Federal Public Service), Kanada kaitsejõudude (Canadian Forces), Kanada kuningliku ratsapolitsei (Royal Canadian Mounted Police) ja reservvägede (Reserve Force) pensionifondidesse. PSPIB haldab mitmekesist ülemaailmset portfelli, mis sisaldab aktsiaid, võlakirju ja muid fikseeritud tulumääraga väärtpabereid, samuti investeeringuid börsivälisesse kapitali, kinnisvarasse, taristusse, maavaradesse ja erasektori võlgadesse;
  —   Morgane Portfolio: Prantsusmaal Nîmes’is asuv logistiline vara. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   SEGRO: mitmes ELi riigis suuremate linnastute ja oluliste transpordisõlmede lähedal asuvate nüüdisaegsete laohoonete ja kergkonstruktsiooniga tööstushoonete omamine, haldamine ja arendamine;

—   PSPIB: hüvitiste netosummade investeerimine Kanada föderaalse avaliku teenistuse (Canadian Federal Public Service), Kanada kaitsejõudude (Canadian Forces), Kanada kuningliku ratsapolitsei (Royal Canadian Mounted Police) ja reservvägede (Reserve Force) pensionifondidesse. PSPIB haldab mitmekesist ülemaailmset portfelli, mis sisaldab aktsiaid, võlakirju ja muid fikseeritud tulumääraga väärtpabereid, samuti investeeringuid börsivälisesse kapitali, kinnisvarasse, taristusse, maavaradesse ja erasektori võlgadesse;

—   Morgane Portfolio: Prantsusmaal Nîmes’is asuv logistiline vara.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide M.8528 – SEGRO / PSPIB / SELP / Morgane Portfolio):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide M.8528 – SEGRO / PSPIB / SELP / Morgane Portfolio):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/65

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/17)

| 1. | 29. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja CCMP Capital, LP („CCMP“, USA) ja ettevõtja MSD Aqua Partners, LLC („MSD Aqua“, USA), mille üle ettevõtjal MSD Partners LP („MSD Partners“, USA) on valitsev mõju ja mis kuulub gruppi MSD, omandavad kaudselt ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Hayward Industries, Inc. (edaspidi „Hayward“, USA) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

29. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja CCMP Capital, LP („CCMP“, USA) ja ettevõtja MSD Aqua Partners, LLC („MSD Aqua“, USA), mille üle ettevõtjal MSD Partners LP („MSD Partners“, USA) on valitsev mõju ja mis kuulub gruppi MSD, omandavad kaudselt ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Hayward Industries, Inc. (edaspidi „Hayward“, USA) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   CCMP: üleilmselt tegutsev börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes tegeleb Põhja-Ameerikas ja Euroopas tarbija-, tööstus- ja tervishoiusektoris väljaostmise ja kasvuetapi omakapitaliga seotud investeeringutega.
  —   MSD Aqua: MSD gruppi kuuluv investeerimisühing, kelle tegevus on seotud avaliku ja erasektori äriühingute võla- ja omakapitaliinstrumentide, kinnisvara ja muude varaklassidega.
  —   Hayward: basseinivarustuse tootja ja tarnija. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   CCMP: üleilmselt tegutsev börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes tegeleb Põhja-Ameerikas ja Euroopas tarbija-, tööstus- ja tervishoiusektoris väljaostmise ja kasvuetapi omakapitaliga seotud investeeringutega.

—   MSD Aqua: MSD gruppi kuuluv investeerimisühing, kelle tegevus on seotud avaliku ja erasektori äriühingute võla- ja omakapitaliinstrumentide, kinnisvara ja muude varaklassidega.

—   Hayward: basseinivarustuse tootja ja tarnija.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viide M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 8.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/66

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8356 – Wietersdorfer / Amiantit / HOBAS JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 220/18)

| 1. | 29. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad WIG Wietersdorfer Holding GmbH („WIG“, Austria) ja Saudi Arabian Amiantit Company („Amiantit“, Saudi- Araabia) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja HOBAS Pipes International GmbH („Hobas Europe“, Austria) üle. Amiantit annab oma Euroopa torusüsteemide ettevõtte üle Hobasele, kes on praegu WIGi täielikus omanduses olev tütarettevõtja, ning omandab 50 % ettevõtja aktsiatest. |
| --- | --- |

1.

29. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad WIG Wietersdorfer Holding GmbH („WIG“, Austria) ja Saudi Arabian Amiantit Company („Amiantit“, Saudi- Araabia) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja HOBAS Pipes International GmbH („Hobas Europe“, Austria) üle. Amiantit annab oma Euroopa torusüsteemide ettevõtte üle Hobasele, kes on praegu WIGi täielikus omanduses olev tütarettevõtja, ning omandab 50 % ettevõtja aktsiatest.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   WIG: vee transportimiseks (äravool, kanalisatsioon, niisutus ja survega joogivesi) ja vähemal määral mitmesugustes tehastes tööstuslikuks kasutuseks ettenähtud torude ja torusüsteemide tootmine ja müük. WIG tegutseb üleilmselt.
  —   Amiantit: torude ja torusüsteemide tootmine ja müük, torutehnoloogiate müük ning polümeertoodete tarnimine. Amiantit tegutseb üleilmselt. Amiantiti Euroopa äriüksus tegeleb klaaskiuga sarrustatud plastist torude ja torusüsteemide tootmise ja müügiga.
  —   Hobas Europe: klaaskiuga sarrustatud plastist torude ja torusüsteemide tootmine ja müük Euroopas. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   WIG: vee transportimiseks (äravool, kanalisatsioon, niisutus ja survega joogivesi) ja vähemal määral mitmesugustes tehastes tööstuslikuks kasutuseks ettenähtud torude ja torusüsteemide tootmine ja müük. WIG tegutseb üleilmselt.

—   Amiantit: torude ja torusüsteemide tootmine ja müük, torutehnoloogiate müük ning polümeertoodete tarnimine. Amiantit tegutseb üleilmselt. Amiantiti Euroopa äriüksus tegeleb klaaskiuga sarrustatud plastist torude ja torusüsteemide tootmise ja müügiga.

—   Hobas Europe: klaaskiuga sarrustatud plastist torude ja torusüsteemide tootmine ja müük Euroopas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8356 – Wietersdorfer / Amiantit / HOBAS JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8356 – Wietersdorfer / Amiantit / HOBAS JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

---