# Eiropas Savienības L 324/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 324 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 19. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 324

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 19. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2453 (2022. gada 30. novembris), ar ko Īstenošanas regulā (ES) 2021/637 noteiktos īstenošanas tehniskos standartus groza attiecībā uz informācijas atklāšanu par vides, sociāliem un pārvaldības riskiem (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2454 (2022. gada 14. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/87/EK piemērošanai attiecībā uz uzraudzības pārskatu sniegšanu par riska koncentrāciju un grupas iekšējiem darījumiem (
  1
  ) | 55 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2453 (2022. gada 30. novembris), ar ko Īstenošanas regulā (ES) 2021/637 noteiktos īstenošanas tehniskos standartus groza attiecībā uz informācijas atklāšanu par vides, sociāliem un pārvaldības riskiem (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2454 (2022. gada 14. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/87/EK piemērošanai attiecībā uz uzraudzības pārskatu sniegšanu par riska koncentrāciju un grupas iekšējiem darījumiem (
  1
  )

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 19.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2453

(2022. gada 30. novembris),

ar ko Īstenošanas regulā (ES) 2021/637 noteiktos īstenošanas tehniskos standartus groza attiecībā uz informācijas atklāšanu par vides, sociāliem un pārvaldības riskiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 434.a pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/637 (2) ir noteikti vienoti informācijas atklāšanas formāti un ar tiem saistītās norādes par informācijas atklāšanu, kas prasīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 II un III sadaļā. Regula (ES) Nr. 575/2013 tika grozīta ar Regulu (ES) 2019/876 (3), lai cita starpā ieviestu jaunu 449.a pantu. Minētajā pantā noteikts, ka lielām iestādēm, kas ir emitējušas vērtspapīrus, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū kādā dalībvalstī, no 2022. gada 28. jūnija jāatklāj informācija par vides, sociālajiem un pārvaldības (VSP) riskiem, tostarp fiziskiem riskiem un pārejas riskiem. Minētais grozījums Regulā (ES) Nr. 575/2013 būtu jāatspoguļo Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/637, kurā papildus esošajiem vienotajiem informācijas atklāšanas formātiem un saistītajām norādēm būtu jānosaka papildu vienotie informācijas atklāšanas formāti un ar tiem saistītās norādes par informācijas atklāšanu par VSP riskiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/637 (2) ir noteikti vienoti informācijas atklāšanas formāti un ar tiem saistītās norādes par informācijas atklāšanu, kas prasīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 II un III sadaļā. Regula (ES) Nr. 575/2013 tika grozīta ar Regulu (ES) 2019/876 (3), lai cita starpā ieviestu jaunu 449.a pantu. Minētajā pantā noteikts, ka lielām iestādēm, kas ir emitējušas vērtspapīrus, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū kādā dalībvalstī, no 2022. gada 28. jūnija jāatklāj informācija par vides, sociālajiem un pārvaldības (VSP) riskiem, tostarp fiziskiem riskiem un pārejas riskiem. Minētais grozījums Regulā (ES) Nr. 575/2013 būtu jāatspoguļo Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/637, kurā papildus esošajiem vienotajiem informācijas atklāšanas formātiem un saistītajām norādēm būtu jānosaka papildu vienotie informācijas atklāšanas formāti un ar tiem saistītās norādes par informācijas atklāšanu par VSP riskiem.

| (2) | Nosakot vienotus informācijas atklāšanas formātus, būtu jāņem vērā atklājamās informācijas pilnīgs būtiskums. Tas nozīmē, ka iestāžu sniegtajai informācijai būtu jāaptver, no vienas puses, VSP faktoru finansiālā ietekme uz iestāžu saimniecisko un finansiālo darbību (virzienā “no ārpuses uz iekšpusi”) un, no otras puses, VSP faktori, kurus var izraisīt pašu iestāžu darbības, kas savukārt kļūst finansiāli būtiskas, ja tās ietekmē iestāžu ieinteresētās personas (virzienā “no iekšpuses uz ārpusi”). Rezultātā tabulām un veidnēm, ko izmanto šādai informācijas atklāšanai, būtu jāsniedz pietiekami visaptveroša un salīdzināma informācija par VSP riskiem, tādējādi ļaujot šīs informācijas lietotājiem novērtēt iestāžu riska profilu. |
| --- | --- |

(2)

Nosakot vienotus informācijas atklāšanas formātus, būtu jāņem vērā atklājamās informācijas pilnīgs būtiskums. Tas nozīmē, ka iestāžu sniegtajai informācijai būtu jāaptver, no vienas puses, VSP faktoru finansiālā ietekme uz iestāžu saimniecisko un finansiālo darbību (virzienā “no ārpuses uz iekšpusi”) un, no otras puses, VSP faktori, kurus var izraisīt pašu iestāžu darbības, kas savukārt kļūst finansiāli būtiskas, ja tās ietekmē iestāžu ieinteresētās personas (virzienā “no iekšpuses uz ārpusi”). Rezultātā tabulām un veidnēm, ko izmanto šādai informācijas atklāšanai, būtu jāsniedz pietiekami visaptveroša un salīdzināma informācija par VSP riskiem, tādējādi ļaujot šīs informācijas lietotājiem novērtēt iestāžu riska profilu.

| (3) | Ir jānodrošina saskaņotība un konsekvence ar citiem Savienības tiesību aktiem VSP risku jomā. Tāpēc noteikumos par informācijas atklāšanu par VSP riskiem būtu jāņem vērā minētajos Savienības tiesību aktos noteiktie kritēriji, klasifikācijas un definīcijas. Minētajos noteikumos jo īpaši būtu jāņem vērā ekoloģiski ilgtspējīgu saimniecisko darbību identificēšanas un klasifikācijas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2020/852 (4) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/1818 (5). Attiecībā uz informācijas atklāšanu par iestāžu nekustamā īpašuma portfeļa energoefektivitāti būtu jāņem vērā informācija, kas sniegta energoefektivitātes sertifikātā, kurš definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES (6) 2. panta 12) punktā. |
| --- | --- |

(3)

Ir jānodrošina saskaņotība un konsekvence ar citiem Savienības tiesību aktiem VSP risku jomā. Tāpēc noteikumos par informācijas atklāšanu par VSP riskiem būtu jāņem vērā minētajos Savienības tiesību aktos noteiktie kritēriji, klasifikācijas un definīcijas. Minētajos noteikumos jo īpaši būtu jāņem vērā ekoloģiski ilgtspējīgu saimniecisko darbību identificēšanas un klasifikācijas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2020/852 (4) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/1818 (5). Attiecībā uz informācijas atklāšanu par iestāžu nekustamā īpašuma portfeļa energoefektivitāti būtu jāņem vērā informācija, kas sniegta energoefektivitātes sertifikātā, kurš definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES (6) 2. panta 12) punktā.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (7) 19.a un 29.a pantā ir noteikts, ka dažiem lieliem uzņēmumiem, kas ir sabiedriskas nozīmes struktūras, vai sabiedriskas nozīmes struktūrām, kuras ir lielas grupas mātesuzņēmumi, attiecīgi savā vadības ziņojumā vai konsolidētajā vadības ziņojumā jāiekļauj informācija par to darbības ietekmi uz vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, pretkorupcijas un kukuļošanas aspektiem. Tomēr minētais pienākums neattiecas uz citiem uzņēmumiem. Rezultātā uzņēmumiem, uz kuriem neattiecas Direktīvas 2013/34/ES 19.a un 29.a pants, nav pienākuma atklāt šādu informāciju un tie var nespēt sniegt šādu informāciju iestādēm. Tādējādi var sagaidīt, ka minētie uzņēmumi, kas ir iestāžu darījumu partneri, minēto informāciju un datus sniegs tikai brīvprātīgi. Tomēr ir lietderīgi sniegt minētajiem uzņēmumiem norādījumus par to, kā aprēķināt riska darījumu procentuālo daļu attiecībā uz vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 3. pantā, lai minēto informāciju un minētos datus varētu sniegt standartizētā un salīdzināmā formātā. Ja minētā informācija un minētie dati netiek sniegti brīvprātīgi, iestādēm vajadzētu būt iespējai aprēķināt taksonomijai pielāgoto riska darījumu procentuālo daļu, izmantojot aplēses vai aizstājējvērtības. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (7) 19.a un 29.a pantā ir noteikts, ka dažiem lieliem uzņēmumiem, kas ir sabiedriskas nozīmes struktūras, vai sabiedriskas nozīmes struktūrām, kuras ir lielas grupas mātesuzņēmumi, attiecīgi savā vadības ziņojumā vai konsolidētajā vadības ziņojumā jāiekļauj informācija par to darbības ietekmi uz vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, pretkorupcijas un kukuļošanas aspektiem. Tomēr minētais pienākums neattiecas uz citiem uzņēmumiem. Rezultātā uzņēmumiem, uz kuriem neattiecas Direktīvas 2013/34/ES 19.a un 29.a pants, nav pienākuma atklāt šādu informāciju un tie var nespēt sniegt šādu informāciju iestādēm. Tādējādi var sagaidīt, ka minētie uzņēmumi, kas ir iestāžu darījumu partneri, minēto informāciju un datus sniegs tikai brīvprātīgi. Tomēr ir lietderīgi sniegt minētajiem uzņēmumiem norādījumus par to, kā aprēķināt riska darījumu procentuālo daļu attiecībā uz vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 3. pantā, lai minēto informāciju un minētos datus varētu sniegt standartizētā un salīdzināmā formātā. Ja minētā informācija un minētie dati netiek sniegti brīvprātīgi, iestādēm vajadzētu būt iespējai aprēķināt taksonomijai pielāgoto riska darījumu procentuālo daļu, izmantojot aplēses vai aizstājējvērtības.

| (5) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantā noteikts, ka informācija par VSP riskiem ir jāatklāj no 2022. gada 28. jūnija, reizi gadā par pirmo gadu un divas reizes gadā pēc tam. Minēto iemeslu dēļ būtu jānosaka, ka pirmais gada informācijas atklāšanas atsauces datums ir 2022. gada 31. decembris. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantā noteikts, ka informācija par VSP riskiem ir jāatklāj no 2022. gada 28. jūnija, reizi gadā par pirmo gadu un divas reizes gadā pēc tam. Minēto iemeslu dēļ būtu jānosaka, ka pirmais gada informācijas atklāšanas atsauces datums ir 2022. gada 31. decembris.

| (6) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde.

| (7) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (8) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (8) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu.

| (8) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2021/637 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2021/637 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) 2021/637

Īstenošanas regulu (ES) 2021/637 groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu 18.a pantu:

  “18.a pants
  Informācijas atklāšana par vides, sociālajiem un pārvaldības riskiem (VSP riskiem)

  1.   Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantā minēto informāciju šādi:






  a) | kvalitatīvu informāciju par vides, sociālajiem un pārvaldības riskiem, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 1., 2. un 3. tabulu un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus; |
| --- | --- | --- |

1)

iekļauj šādu 18.a pantu:

“18.a pants

Informācijas atklāšana par vides, sociālajiem un pārvaldības riskiem (VSP riskiem)

1.   Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantā minēto informāciju šādi:

a)

kvalitatīvu informāciju par vides, sociālajiem un pārvaldības riskiem, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 1., 2. un 3. tabulu un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus;

| b) | kvantitatīvu informāciju par klimata pārmaiņu pārejas risku, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 1. līdz 4. veidni un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus; |
| --- | --- |

b)

kvantitatīvu informāciju par klimata pārmaiņu pārejas risku, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 1. līdz 4. veidni un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus;

| c) | kvantitatīvu informāciju par klimata pārmaiņu fiziskiem riskiem, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 5. veidni un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus; |
| --- | --- |

c)

kvantitatīvu informāciju par klimata pārmaiņu fiziskiem riskiem, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 5. veidni un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus;

| d) | kvantitatīvu informāciju par mazināšanas darbībām, kas saistītas ar saimnieciskām darbībām, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (*1) 3. pantu kvalificējamas kā vides ziņā ilgtspējīgas, attiecībā uz tiem darījumu partneriem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (*2) 19.a vai 29.a pants, attiecībā uz mājsaimniecībām un vietējām pašvaldībām, kā minēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 (*3) V pielikuma 1. daļas 42. punkta b) apakšpunktā, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 6., 7. un 8. veidni un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus; |
| --- | --- |

d)

kvantitatīvu informāciju par mazināšanas darbībām, kas saistītas ar saimnieciskām darbībām, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (*1) 3. pantu kvalificējamas kā vides ziņā ilgtspējīgas, attiecībā uz tiem darījumu partneriem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (*2) 19.a vai 29.a pants, attiecībā uz mājsaimniecībām un vietējām pašvaldībām, kā minēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 (*3) V pielikuma 1. daļas 42. punkta b) apakšpunktā, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 6., 7. un 8. veidni un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus;

| e) | kvantitatīvu informāciju par riska mazināšanas darbībām un ar klimata pārmaiņām saistītiem riska darījumiem, kas nav kvalificējami kā vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 3. pantu, bet atbalsta darījumu partnerus pārejas vai pielāgošanās procesā attiecībā uz mērķiem saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 10. veidni un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus. |
| --- | --- |

e)

kvantitatīvu informāciju par riska mazināšanas darbībām un ar klimata pārmaiņām saistītiem riska darījumiem, kas nav kvalificējami kā vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 3. pantu, bet atbalsta darījumu partnerus pārejas vai pielāgošanās procesā attiecībā uz mērķiem saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 10. veidni un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus.

2.   Iestādes, izmantojot šīs regulas XXXIX pielikuma 9. veidni un ievērojot šīs regulas XL pielikumā sniegtos norādījumus, var izvēlēties atklāt kvantitatīvu informāciju par mazināšanas darbībām un ar klimata pārmaiņām saistītiem riska darījumiem, kas ir saistīti ar saimnieciskām darbībām, kuras saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 3. pantu ir uzskatāmas par vides ziņā ilgtspējīgām, attiecībā uz darījumu partneriem, kuri ir nefinanšu sabiedrības, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, uz kurām neattiecas Direktīvas 2013/34/ES 19.a vai 29.a pantā noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi un uz kurām neattiecas Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/2178 (*4) noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi.

Lai aprēķinātu riska darījumu procentuālo daļu attiecībā uz darbībām, kas atbilst Regulas (ES) 2020/852 3. pantā noteiktajām prasībām (taksonomijai pielāgoti riska darījumi), attiecībā uz minētajiem darījumu partneriem, iestādes:

| a) | var brīvprātīgi un divpusēji izmantot informāciju, kas saņemta no saviem darījumu partneriem, ja tāda ir pieejama, izmantojot aizdevuma iniciēšanu un regulārus kredītu pārskatīšanas un uzraudzības procesus; |
| --- | --- |

a)

var brīvprātīgi un divpusēji izmantot informāciju, kas saņemta no saviem darījumu partneriem, ja tāda ir pieejama, izmantojot aizdevuma iniciēšanu un regulārus kredītu pārskatīšanas un uzraudzības procesus;

| b) | ja darījumu partneris nespēj vai nevēlas sniegt attiecīgos datus divpusēji, var izmantot iekšējās aplēses un aizstājējvērtības un veidnē pievienotajā aprakstā paskaidrot, cik lielā mērā šīs iekšējās aplēses un aizstājējvērtības ir izmantotas un kādas iekšējās aplēses un aizstājējvērtības ir piemērotas; |
| --- | --- |

b)

ja darījumu partneris nespēj vai nevēlas sniegt attiecīgos datus divpusēji, var izmantot iekšējās aplēses un aizstājējvērtības un veidnē pievienotajā aprakstā paskaidrot, cik lielā mērā šīs iekšējās aplēses un aizstājējvērtības ir izmantotas un kādas iekšējās aplēses un aizstājējvērtības ir piemērotas;

| c) | ja tās nespēj divpusēji vākt attiecīgo informāciju vai nevar izmantot iekšējās aplēses un aizstājējvērtības, vai nevar vākt minēto informāciju, vai izmantot minētās aplēses un aizstājējvērtības tādā veidā, kas tām vai to darījumu partneriem nav pārmērīgi apgrūtinošs, šo nespēju var paskaidrot veidnē pievienotajā aprakstā. |
| --- | --- |

c)

ja tās nespēj divpusēji vākt attiecīgo informāciju vai nevar izmantot iekšējās aplēses un aizstājējvērtības, vai nevar vākt minēto informāciju, vai izmantot minētās aplēses un aizstājējvērtības tādā veidā, kas tām vai to darījumu partneriem nav pārmērīgi apgrūtinošs, šo nespēju var paskaidrot veidnē pievienotajā aprakstā.

Piemērojot a) apakšpunktu, iestādes informē savus darījumu partnerus par to, ka šādas informācijas sniegšana ir brīvprātīga.

3.   Ja vien šīs regulas XL pielikumā sniegtajos norādījumos nav norādīts citādi, iestādes no 2022. gada 31. decembra atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantā minēto informāciju šādos datumos:

| a) | attiecībā uz informācijas atklāšanu reizi gadā: 31. decembrī; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz informācijas atklāšanu reizi gadā: 31. decembrī;

| b) | attiecībā uz informācijas atklāšanu divas reizes gadā: katra gada 30. jūnijā un 31. decembrī. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz informācijas atklāšanu divas reizes gadā: katra gada 30. jūnijā un 31. decembrī.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.)."

*1

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.)."

*2

(*3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/451 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 piemērošanai attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (OV L 97, 19.3.2021., 1. lpp.)."

*3

(*4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2178 (2021. gada 6. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852, precizējot tās informācijas saturu un noformējumu, kas uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 2013/34/ES 19.a vai 29.a pants, jāatklāj par vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, un precizējot metodoloģiju minētā informācijas atklāšanas pienākuma izpildei (OV L 443, 10.12.2021., 9. lpp.).”
  "

*4

| 2) | kā XXXIX pielikumu pievieno šīs regulas I pielikumā ievietoto tekstu; |
| --- | --- |

2)

kā XXXIX pielikumu pievieno šīs regulas I pielikumā ievietoto tekstu;

| 3) | kā XL pielikumu pievieno šīs regulas II pielikumā ievietoto tekstu. |
| --- | --- |

3)

kā XL pielikumu pievieno šīs regulas II pielikumā ievietoto tekstu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/637 (2021. gada 15. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz to, kā iestādes publisko informāciju, kura minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 astotās daļas II un III sadaļā, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1423/2013, Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/1555, Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/200 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/2295 (OV L 136, 21.4.2021., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1818 (2020. gada 17. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 papildina attiecībā uz standartu minimumu ES klimata pārejas etaloniem un Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem (OV L 406, 3.12.2020., 17. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

“XXXIX pielikums

Prudenciāla informācijas atklāšana par VSP riskiem (KPR 449.a pants)

| SATURS — Prudenciāla informācijas atklāšana par VSP riskiem (KPR 449.a pants) |
| --- |
| 1. tabula. Kvalitatīva informācija par vides risku |
| 2. tabula. Kvalitatīva informācija par sociālo risku |
| 3. tabula. Kvalitatīva informācija par pārvaldības risku |
| 1. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Riska darījumu kredītkvalitāte dalījumā pa sektoriem, emisijām un atlikušiem termiņiem |
| 2. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Ar nekustamo īpašumu nodrošināti aizdevumi — nodrošinājuma energoefektivitāte |
| 3. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Pielāgošanas rādītāji |
| 4. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Riska darījumi ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem |
| 5. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu fiziskā riska rādītāji: Riska darījumi, kas pakļauti fiziskam riskam |
| 6. veidne. Kopsavilkums par galvenajiem darbības rādītājiem (GDR) attiecībā uz taksonomijai atbilstīgiem riska darījumiem |
| 7. veidne - Mazināšanas darbības: Aktīvi zaļo aktīvu koeficienta (ZAK) aprēķinam |
| 8. veidne - ZAK (%) |
| 9. veidne - Mazināšanas darbības: BTAR |
| 10. veidne - Citas klimata pārmaiņu mazināšanas darbības, uz kurām neattiecas Regula (ES) 2020/852 |

SATURS — Prudenciāla informācijas atklāšana par VSP riskiem (KPR 449.a pants)

1. tabula. Kvalitatīva informācija par vides risku

2. tabula. Kvalitatīva informācija par sociālo risku

3. tabula. Kvalitatīva informācija par pārvaldības risku

1. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Riska darījumu kredītkvalitāte dalījumā pa sektoriem, emisijām un atlikušiem termiņiem

2. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Ar nekustamo īpašumu nodrošināti aizdevumi — nodrošinājuma energoefektivitāte

3. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Pielāgošanas rādītāji

4. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Riska darījumi ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem

5. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu fiziskā riska rādītāji: Riska darījumi, kas pakļauti fiziskam riskam

6. veidne. Kopsavilkums par galvenajiem darbības rādītājiem (GDR) attiecībā uz taksonomijai atbilstīgiem riska darījumiem

7. veidne - Mazināšanas darbības: Aktīvi zaļo aktīvu koeficienta (ZAK) aprēķinam

8. veidne - ZAK (%)

9. veidne - Mazināšanas darbības: BTAR

10. veidne - Citas klimata pārmaiņu mazināšanas darbības, uz kurām neattiecas Regula (ES) 2020/852

1. tabula. Kvalitatīva informācija par vides risku

saskaņā ar KPR 449.a pantu

| Rindas numurs | Kvalitatīva informācija brīvā formātā |
| --- | --- |
| | Uzņēmējdarbības stratēģija un procesi | |
| a) | Iestādes uzņēmējdarbības stratēģija, lai integrētu vides faktorus un riskus, ņemot vērā vides faktoru un risku ietekmi uz iestādes uzņēmējdarbības vidi, uzņēmējdarbības modeli, stratēģiju un finanšu plānošanu | |
| b) | Mērķi, uzdevumi un ierobežojumi, lai novērtētu un novērstu vides risku īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, un darbības novērtējums attiecībā pret šiem mērķiem, mērķrādītājiem un ierobežojumiem, tostarp uz nākotni vērsta informācija par uzņēmējdarbības stratēģijas un procesu izstrādi | |
| c) | Pašreizējās ieguldījumu darbības un (nākotnes) ieguldījumu mērķrādītāji virzībā uz vides mērķiem un ar ES taksonomiju saskaņotas darbības | |
| d) | Politika un procedūras, kas saistītas ar tiešu un netiešu iesaisti ar jauniem vai esošiem darījumu partneriem to stratēģijās vides risku mazināšanai | |
| | Pārvaldība | |
| e) | Vadības struktūras atbildība par riska regulējuma noteikšanu, mērķu, stratēģijas un politikas īstenošanas uzraudzību un pārvaldību vides riska pārvaldības kontekstā, aptverot attiecīgos pārvades kanālus | |
| f) | Vadības struktūras veikta vides faktoru un risku, organizatoriskās struktūras īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmes integrēšana gan uzņēmējdarbības jomās, gan iekšējās kontroles funkcijās | |
| g) | Vides faktoru un risku pārvaldības pasākumu integrēšana iekšējās pārvaldības pasākumos, tostarp komiteju loma, uzdevumu un pienākumu sadale un atgriezeniskā saite no riska pārvaldības uz vadības struktūru, aptverot attiecīgos pārvades kanālus | |
| h) | Ziņošanas kārtība un ziņošanas biežums saistībā ar vides risku | |
| i) | Atalgojuma politikas saskaņošana ar iestādes mērķiem, kas saistīti ar vides risku | |
| | Riska pārvaldība | |
| j) | Vides faktoru un risku īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmes integrēšana riska regulējumā | |
| k) | Definīcijas, metodikas un starptautiskie standarti, kas ir vides riska pārvaldības sistēmas pamatā | |
| l) | Procesi, lai noteiktu, mērītu un uzraudzītu darbības un riska darījumus (un attiecīgā gadījumā nodrošinājumu), kas ir jutīgi pret vides riskiem, aptverot attiecīgos pārvades kanālus | |
| m) | Darbības, saistības un riska darījumi, kas palīdz mazināt vides riskus | |
| n) | Vides risku identificēšanas, mērīšanas un pārvaldības instrumentu ieviešana | |
| o) | Ieviesto riska instrumentu rezultāti un iznākums un aplēstā vides riska ietekme uz kapitāla un likviditātes riska profilu | |
| p) | Datu pieejamība, kvalitāte un precizitāte, kā arī centieni uzlabot šos aspektus | |
| q) | Apraksts par noteiktajiem vides risku ierobežojumiem (kā prudenciālo risku virzītājspēkiem) un eskalācijas un izslēgšanas izraisīšana šo ierobežojumu pārkāpšanas gadījumā | |
| r) | Apraksts par saikni (pārvades kanāliem) starp vides riskiem un kredītrisku, likviditātes un finansējuma risku, tirgus risku, operacionālo risku un reputācijas risku riska pārvaldības sistēmā | |

Rindas numurs

Kvalitatīva informācija brīvā formātā

Uzņēmējdarbības stratēģija un procesi

a)

Iestādes uzņēmējdarbības stratēģija, lai integrētu vides faktorus un riskus, ņemot vērā vides faktoru un risku ietekmi uz iestādes uzņēmējdarbības vidi, uzņēmējdarbības modeli, stratēģiju un finanšu plānošanu

b)

Mērķi, uzdevumi un ierobežojumi, lai novērtētu un novērstu vides risku īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, un darbības novērtējums attiecībā pret šiem mērķiem, mērķrādītājiem un ierobežojumiem, tostarp uz nākotni vērsta informācija par uzņēmējdarbības stratēģijas un procesu izstrādi

c)

Pašreizējās ieguldījumu darbības un (nākotnes) ieguldījumu mērķrādītāji virzībā uz vides mērķiem un ar ES taksonomiju saskaņotas darbības

d)

Politika un procedūras, kas saistītas ar tiešu un netiešu iesaisti ar jauniem vai esošiem darījumu partneriem to stratēģijās vides risku mazināšanai

Pārvaldība

e)

Vadības struktūras atbildība par riska regulējuma noteikšanu, mērķu, stratēģijas un politikas īstenošanas uzraudzību un pārvaldību vides riska pārvaldības kontekstā, aptverot attiecīgos pārvades kanālus

f)

Vadības struktūras veikta vides faktoru un risku, organizatoriskās struktūras īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmes integrēšana gan uzņēmējdarbības jomās, gan iekšējās kontroles funkcijās

g)

Vides faktoru un risku pārvaldības pasākumu integrēšana iekšējās pārvaldības pasākumos, tostarp komiteju loma, uzdevumu un pienākumu sadale un atgriezeniskā saite no riska pārvaldības uz vadības struktūru, aptverot attiecīgos pārvades kanālus

h)

Ziņošanas kārtība un ziņošanas biežums saistībā ar vides risku

i)

Atalgojuma politikas saskaņošana ar iestādes mērķiem, kas saistīti ar vides risku

Riska pārvaldība

j)

Vides faktoru un risku īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmes integrēšana riska regulējumā

k)

Definīcijas, metodikas un starptautiskie standarti, kas ir vides riska pārvaldības sistēmas pamatā

l)

Procesi, lai noteiktu, mērītu un uzraudzītu darbības un riska darījumus (un attiecīgā gadījumā nodrošinājumu), kas ir jutīgi pret vides riskiem, aptverot attiecīgos pārvades kanālus

m)

Darbības, saistības un riska darījumi, kas palīdz mazināt vides riskus

n)

Vides risku identificēšanas, mērīšanas un pārvaldības instrumentu ieviešana

o)

Ieviesto riska instrumentu rezultāti un iznākums un aplēstā vides riska ietekme uz kapitāla un likviditātes riska profilu

p)

Datu pieejamība, kvalitāte un precizitāte, kā arī centieni uzlabot šos aspektus

q)

Apraksts par noteiktajiem vides risku ierobežojumiem (kā prudenciālo risku virzītājspēkiem) un eskalācijas un izslēgšanas izraisīšana šo ierobežojumu pārkāpšanas gadījumā

r)

Apraksts par saikni (pārvades kanāliem) starp vides riskiem un kredītrisku, likviditātes un finansējuma risku, tirgus risku, operacionālo risku un reputācijas risku riska pārvaldības sistēmā

2. tabula. Kvalitatīva informācija par sociālo risku

saskaņā ar KPR 449.a pantu

| Rindas numurs | Kvalitatīva informācija brīvā formātā |
| --- | --- |
| | Uzņēmējdarbības stratēģija un procesi | |
| a) | Iestādes uzņēmējdarbības stratēģijas pielāgošana, lai integrētu sociālos faktorus un riskus, ņemot vērā sociālā riska ietekmi uz iestādes uzņēmējdarbības vidi, uzņēmējdarbības modeli, stratēģiju un finanšu plānošanu | |
| b) | Mērķi, uzdevumi un ierobežojumi, lai novērtētu un novērstu sociālo risku īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, un darbības novērtējums attiecībā pret šiem mērķiem, mērķrādītājiem un ierobežojumiem, tostarp uz nākotni vērsta informācija uzņēmējdarbības stratēģijas un procesu izstrādē | |
| c) | Politika un procedūras, kas saistītas ar tiešu un netiešu iesaisti ar jauniem vai esošiem darījumu partneriem to stratēģijās sociāli kaitīgu darbību mazināšanai | |
| | Pārvaldība | |
| d) | Vadības struktūras atbildība par riska regulējuma noteikšanu, mērķu, stratēģijas un politikas īstenošanas uzraudzību un pārvaldību sociālā riska pārvaldības kontekstā, aptverot darījumu partneru pieejas šādiem aspektiem: | |
| i) | Darbības, kas vērstas uz kopienu un sabiedrību |
| ii) | Darbinieku attiecības un darba standarti |
| iii) | Klientu aizsardzība un produktatbildība |
| iv) | Cilvēktiesības |
| e) | Sociālo faktoru un risku pārvaldības pasākumu integrēšana iekšējās pārvaldības pasākumos, tostarp komiteju loma, uzdevumu un pienākumu sadale un atgriezeniskā saite no riska pārvaldības uz vadības struktūru | |
| f) | Ziņošanas kārtība un ziņošanas biežums saistībā ar sociālo risku | |
| g) | Atalgojuma politikas saskaņošana atbilstīgi iestādes mērķiem, kas saistīti ar sociālo risku | |
| | Riska pārvaldība | |
| h) | Definīcijas, metodikas un starptautiskie standarti, kas ir sociālā riska pārvaldības sistēmas pamatā | |
| i) | Procesi, lai noteiktu, mērītu un uzraudzītu darbības un riska darījumus (un attiecīgā gadījumā nodrošinājumu), kas ir jutīgi pret sociālo risku, aptverot attiecīgos pārvades kanālus | |
| j) | Darbības, saistības un aktīvi, kas palīdz mazināt sociālo risku | |
| k) | Sociālā riska identificēšanas un pārvaldības instrumentu ieviešana | |
| l) | Apraksts par sociālā riska ierobežojumu noteikšanu un gadījumiem, kas izraisa eskalāciju un izslēgšanu šo ierobežojumu pārkāpšanas gadījumā | |
| m) | Apraksts par saikni (pārvades kanāliem) starp sociālajiem riskiem un kredītrisku, likviditātes un finansējuma risku, tirgus risku, operacionālo risku un reputācijas risku riska pārvaldības sistēmā | |

Rindas numurs

Kvalitatīva informācija brīvā formātā

Uzņēmējdarbības stratēģija un procesi

a)

Iestādes uzņēmējdarbības stratēģijas pielāgošana, lai integrētu sociālos faktorus un riskus, ņemot vērā sociālā riska ietekmi uz iestādes uzņēmējdarbības vidi, uzņēmējdarbības modeli, stratēģiju un finanšu plānošanu

b)

Mērķi, uzdevumi un ierobežojumi, lai novērtētu un novērstu sociālo risku īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, un darbības novērtējums attiecībā pret šiem mērķiem, mērķrādītājiem un ierobežojumiem, tostarp uz nākotni vērsta informācija uzņēmējdarbības stratēģijas un procesu izstrādē

c)

Politika un procedūras, kas saistītas ar tiešu un netiešu iesaisti ar jauniem vai esošiem darījumu partneriem to stratēģijās sociāli kaitīgu darbību mazināšanai

Pārvaldība

d)

Vadības struktūras atbildība par riska regulējuma noteikšanu, mērķu, stratēģijas un politikas īstenošanas uzraudzību un pārvaldību sociālā riska pārvaldības kontekstā, aptverot darījumu partneru pieejas šādiem aspektiem:

i)

Darbības, kas vērstas uz kopienu un sabiedrību

ii)

Darbinieku attiecības un darba standarti

iii)

Klientu aizsardzība un produktatbildība

iv)

Cilvēktiesības

e)

Sociālo faktoru un risku pārvaldības pasākumu integrēšana iekšējās pārvaldības pasākumos, tostarp komiteju loma, uzdevumu un pienākumu sadale un atgriezeniskā saite no riska pārvaldības uz vadības struktūru

f)

Ziņošanas kārtība un ziņošanas biežums saistībā ar sociālo risku

g)

Atalgojuma politikas saskaņošana atbilstīgi iestādes mērķiem, kas saistīti ar sociālo risku

Riska pārvaldība

h)

Definīcijas, metodikas un starptautiskie standarti, kas ir sociālā riska pārvaldības sistēmas pamatā

i)

Procesi, lai noteiktu, mērītu un uzraudzītu darbības un riska darījumus (un attiecīgā gadījumā nodrošinājumu), kas ir jutīgi pret sociālo risku, aptverot attiecīgos pārvades kanālus

j)

Darbības, saistības un aktīvi, kas palīdz mazināt sociālo risku

k)

Sociālā riska identificēšanas un pārvaldības instrumentu ieviešana

l)

Apraksts par sociālā riska ierobežojumu noteikšanu un gadījumiem, kas izraisa eskalāciju un izslēgšanu šo ierobežojumu pārkāpšanas gadījumā

m)

Apraksts par saikni (pārvades kanāliem) starp sociālajiem riskiem un kredītrisku, likviditātes un finansējuma risku, tirgus risku, operacionālo risku un reputācijas risku riska pārvaldības sistēmā

3. tabula. Kvalitatīva informācija par pārvaldības risku

saskaņā ar KPR 449.a pantu

| Rindas numurs | Kvalitatīva informācija brīvā formātā |
| --- | --- |
| | Pārvaldība | |
| a) | Darījumu partnera, tostarp augstākās pārvaldības struktūras komiteju, komiteju, kas atbild par lēmumu pieņemšanu ekonomikas, vides un sociālajā jomā, pārvaldības rezultātu integrēšana iestādes pārvaldības kārtībā | |
| b) | Iestādes veikta uzskaite par darījumu partnera augstākās pārvaldības struktūras lomu nefinanšu pārskatu sniegšanā | |
| c) | Darījumu partneru pārvaldības rezultātu, tostarp šādu aspektu, integrēšana iestādes pārvaldības kārtībā: | |
| i) | Ētikas apsvērumi |
| ii) | Stratēģija un riska pārvaldība |
| iii) | Iekļautība |
| iv) | Pārredzamība |
| v) | Interešu konflikta pārvaldība |
| vi) | Iekšējā komunikācija par kritiskiem jautājumiem |
| | Riska pārvaldība | |
| d) | Darījumu partneru pārvaldības rezultātu integrēšana iestādes riska pārvaldības kārtībā, ņemot vērā šādus aspektus: | |
| i) | Ētikas apsvērumi |
| ii) | Stratēģija un riska pārvaldība |
| iii) | Iekļautība |
| iv) | Pārredzamība |
| v) | Interešu konflikta pārvaldība |
| vi) | Iekšējā komunikācija par kritiskiem jautājumiem |

Rindas numurs

Kvalitatīva informācija brīvā formātā

Pārvaldība

a)

Darījumu partnera, tostarp augstākās pārvaldības struktūras komiteju, komiteju, kas atbild par lēmumu pieņemšanu ekonomikas, vides un sociālajā jomā, pārvaldības rezultātu integrēšana iestādes pārvaldības kārtībā

b)

Iestādes veikta uzskaite par darījumu partnera augstākās pārvaldības struktūras lomu nefinanšu pārskatu sniegšanā

c)

Darījumu partneru pārvaldības rezultātu, tostarp šādu aspektu, integrēšana iestādes pārvaldības kārtībā:

i)

Ētikas apsvērumi

ii)

Stratēģija un riska pārvaldība

iii)

Iekļautība

iv)

Pārredzamība

v)

Interešu konflikta pārvaldība

vi)

Iekšējā komunikācija par kritiskiem jautājumiem

Riska pārvaldība

d)

Darījumu partneru pārvaldības rezultātu integrēšana iestādes riska pārvaldības kārtībā, ņemot vērā šādus aspektus:

i)

Ētikas apsvērumi

ii)

Stratēģija un riska pārvaldība

iii)

Iekļautība

iv)

Pārredzamība

v)

Interešu konflikta pārvaldība

vi)

Iekšējā komunikācija par kritiskiem jautājumiem

1. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Riska darījumu kredītkvalitāte dalījumā pa sektoriem, emisijām un atlikušiem termiņiem

Image 1

2. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Ar nekustamo īpašumu nodrošināti aizdevumi — nodrošinājuma energoefektivitāte

Image 2

3. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Pielāgošanas rādītāji

Image 3

4. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Riska darījumi ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem

| | a | b | c | d | e |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Bruto uzskaites vērtība (kopā) | Bruto uzskaites vērtība attiecībā pret darījumu partneriem salīdzinājumā ar kopējo bruto uzskaites vērtību (kopā)  (*1) | Tostarp vides ziņā ilgtspējīgi (CCM) | Vidējais svērtais termiņš | Iekļauts 20 lielāko piesārņojošo uzņēmumu skaits |
| 1 | | | | | |

a

b

c

d

e

Bruto uzskaites vērtība (kopā)

Bruto uzskaites vērtība attiecībā pret darījumu partneriem salīdzinājumā ar kopējo bruto uzskaites vērtību (kopā)  (*1)

Tostarp vides ziņā ilgtspējīgi (CCM)

Vidējais svērtais termiņš

Iekļauts 20 lielāko piesārņojošo uzņēmumu skaits

1

5. veidne. Bankas portfelis — Iespējamā klimata pārmaiņu fiziskā riska rādītāji: Riska darījumi, kas pakļauti fiziskam riskam

Image 4

6. veidne. Kopsavilkums par galvenajiem darbības rādītājiem (GDR) attiecībā uz taksonomijai atbilstīgiem riska darījumiem

| | GDR | % segums (kopējos aktīvos)
   (*2) |
| --- | --- | --- |
| | Klimata pārmaiņu mazināšana | Pielāgošanās klimata pārmaiņām | Kopā (klimata pārmaiņu mazināšana + pielāgošanās klimata pārmaiņām) |
| ZAK krājums | | | | |
| ZAK plūsma | | | | |

GDR

% segums (kopējos aktīvos)
   (*2)

Klimata pārmaiņu mazināšana

Pielāgošanās klimata pārmaiņām

Kopā (klimata pārmaiņu mazināšana + pielāgošanās klimata pārmaiņām)

ZAK krājums

ZAK plūsma

7. veidne - Mazināšanas darbības: Aktīvi ZAK aprēķinam

Image 5

8. veidne - ZAK (%)

Image 6

9. veidne - Mazināšanas darbības: Portfeļa atbilstības taksonomijai koeficients (BTAR)

9.1. veidne - Mazināšanas darbības: Aktīvi BTAR aprēķinam

Image 7

9.2. veidne - BTAR (%)

Image 8

9.3. veidne - Kopsavilkuma tabula - BTAR %

Image 9

10. veidne - Citas klimata pārmaiņu mazināšanas darbības, uz kurām neattiecas Regula (ES) 2020/852

Image 10

---

(*1)  Attiecībā uz darījumu partneriem, kas ir vieni no 20 lielākajiem oglekli emitējošiem uzņēmumiem pasaulē

*1

(*2)  % no aktīviem, uz kuriem attiecas GDR, banku kopējos aktīvos

*2

---

II PIELIKUMS

“XL pielikums.

Norādes informācijas atklāšanai par VSP riskiem

1.

Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantā minēto informāciju, ievērojot šajā pielikumā sniegtās norādes. Norādes jāizmanto, lai aizpildītu šīs regulas XXXIX pielikumā iekļautās tabulas un veidnes.

2.

| a) | “vides, sociālie vai pārvaldības (VSP) riski” ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no vides, sociālo vai pārvaldības (VSP) faktoru pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījumu partneriem vai ieguldītajiem aktīviem; |
| --- | --- |

a)

“vides, sociālie vai pārvaldības (VSP) riski” ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no vides, sociālo vai pārvaldības (VSP) faktoru pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījumu partneriem vai ieguldītajiem aktīviem;

| b) | “vides risks” ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no vides faktoru pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījuma partneriem vai ieguldītajiem aktīviem, tostarp faktori, kas saistīti ar pāreju uz šādiem vides mērķiem:






  i) | klimata pārmaiņu mazināšana; |
| --- | --- | --- |

b)

“vides risks” ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no vides faktoru pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījuma partneriem vai ieguldītajiem aktīviem, tostarp faktori, kas saistīti ar pāreju uz šādiem vides mērķiem:

i)

klimata pārmaiņu mazināšana;

| ii) | pielāgošanās klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

ii)

pielāgošanās klimata pārmaiņām;

| iii) | ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība; |
| --- | --- |

iii)

ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība;

| iv) | pāreja uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

iv)

pāreja uz aprites ekonomiku;

| v) | piesārņojuma novēršana un kontrole; |
| --- | --- |

v)

piesārņojuma novēršana un kontrole;

| vi) | bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana. |
| --- | --- |

vi)

bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana.

Vides risks ietver gan fizisku risku, gan pārejas risku.

| c) | “fizisks risks” vispārējā vides riska ietvaros ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no vides faktoru fizisko seku pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījumu partneriem vai ieguldītajiem aktīviem; |
| --- | --- |

c)

“fizisks risks” vispārējā vides riska ietvaros ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no vides faktoru fizisko seku pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījumu partneriem vai ieguldītajiem aktīviem;

| d) | “pārejas risks” vispārējā vides riska ietvaros ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no pārejas uz vides ziņā ilgtspējīgu ekonomiku pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījumu partneriem vai ieguldītajiem aktīviem; |
| --- | --- |

d)

“pārejas risks” vispārējā vides riska ietvaros ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no pārejas uz vides ziņā ilgtspējīgu ekonomiku pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījumu partneriem vai ieguldītajiem aktīviem;

| e) | “sociālais risks” ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no sociālo faktoru pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījumu partneriem vai ieguldītajiem aktīviem; |
| --- | --- |

e)

“sociālais risks” ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no sociālo faktoru pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījumu partneriem vai ieguldītajiem aktīviem;

| f) | “pārvaldības risks” ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no pārvaldības faktoru pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījumu partneriem vai ieguldītajiem aktīviem. |
| --- | --- |

f)

“pārvaldības risks” ir zaudējumu risks, ko rada jebkāda tāda negatīva finansiāla ietekme uz iestādi, kura izriet no pārvaldības faktoru pašreizējās vai paredzamās ietekmes uz iestādes darījumu partneriem vai ieguldītajiem aktīviem.

3.

Atsauces uz starptautisko un Savienības politikas regulējumu un pieejamajiem kritērijiem šajās norādēs ietver: Parīzes nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (*1) (“Parīzes nolīgums”), Komisijas paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (*2), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (*3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/95/ES (*4), Komisijas paziņojumu – Pamatnostādnes par nefinansiālas informācijas sniegšanu: papildinājums par klimatiskās informācijas sniegšanu (*5), norādes, kas darītas pieejamas ar klimatiskās finanšu informācijas izpaušanas darba grupas (TCFD) ieteikumiem (*6), Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas Finanšu iniciatīvu (UNEP FI) (*7), Globālās ziņošanas iniciatīvas ilgtspējas ziņošanas standartus (*8) un Apvienoto Nāciju Organizācijas atbildīgu investīciju principus (UNPRI) (*9).

1. tabula. Kvalitatīva informācija par vides risku Brīva formāta tekstlogi kvalitatīvas informācijas atklāšanai XXXIX pielikumā.

1. tabula. Kvalitatīva informācija par vides risku

| 4. | Iestādes izmanto šādas norādes, lai aizpildītu šīs regulas XXXIX pielikumā iekļauto 1. tabulu “Kvalitatīva informācija par vides risku” nolūkā aprakstīt vides risku integrēšanu savā uzņēmējdarbības stratēģijā un procesos, pārvaldībā un riska pārvaldībā, tostarp konkrētu informāciju par klimata pārmaiņu riskiem un citiem vides riskiem. Tas attiecas uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu, to lasot saistībā ar minētās regulas 435. pantu.






  Atsauces uz tiesību aktiem un norādes |
| --- | --- |
| Rindas numurs | Skaidrojums |
| | Uzņēmējdarbības stratēģija un procesi |
| a) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) un e) apakšpunktu iestādes sniedz skaidrojumu par to, kā to uzņēmējdarbības modelī, stratēģijā un procesos un to finanšu plānošanā ir integrēti riski, kas izriet no vides faktoriem (t. i., vides riski), un kā šie riski laika gaitā var mainīties, ņemot vērā mainīgās tehnoloģijas, politikas satvaru, uzņēmējdarbības vidi, ieinteresēto personu vēlmes un izmaiņas pašā fiziskajā vidē. |
| b) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) un c) līdz f) apakšpunktu iestādes nosaka vides risku novērtēšanas un pārvaldības mērķus, mērķrādītājus un ierobežojumus. Iestādes paskaidro procesus, ko tās izmanto, lai noteiktu minētos mērķus, mērķradītājus un ierobežojumus.
  Iestādēm jāpaskaidro, kā šie mērķi, mērķrādītāji un ierobežojumi ir saistīti ar pašreizējo starptautisko un Savienības politikas satvaru un pieejamajiem kritērijiem. |
| c) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu iestādes sniedz informāciju par saviem pašreizējiem un turpmākajiem (plānotajiem) ieguldījumiem vides ziņā ilgtspējīgās darbībās un darbībās un nozarēs, kas ir saskaņotas ar Regulas (ES) 2020/852 9. pantā noteiktajiem vides mērķiem, tostarp klimata pārmaiņu mērķiem.
  Ja šī informācija ir atkarīga no pašas iestādes pieejas vai ir balstīta uz iestādes iekšējiem darba uzdevumiem, iestādes savā atklātajā informācijā iekļauj aprakstu par šīm pieejām un iekšējiem darba uzdevumiem. |
| d) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta d) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai mazinātu ar vides faktoriem saistītos riskus. Iestādēm jāņem vērā darījumu partnera spēja pārvaldīt vides riskus. |
| | Pārvaldība |
| e) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par savas vadības struktūras iesaisti vides risku pārraudzībā un pārvaldībā. Iestādēm jāņem vērā šādu vides risku iespējamie pārneses kanāli (tostarp fiziskie, pārejas un atbildības riski). |
| f) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta d) apakšpunktu iestādes riska pārvaldības nolūkā sniedz informāciju par to, kā to vadības struktūra integrē vides risku īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi iestādes organizatoriskajā struktūrā. Iestādēm jāpaskaidro, kā šāda īstenošana vadības struktūras līmenī tiek atspoguļota to darbības jomās un iekšējās kontroles funkcijās. |
| g) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par savu riska komiteju organizāciju un par uzdevumu un pienākumu sadali riska pārvaldības sistēmā, lai uzraudzītu un pārvaldītu vides riskus, ņemot vērā fiziskā, pārejas un atbildības riska nodošanas kanālus. |
| h) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta e) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par to, kā tās savā iekšējā pārskatu sniegšanas sistēmā un struktūrā iekļauj vides riskus, kā arī informāciju par to iekšējo pārskatu sniegšanas biežumu un informācijas apmaiņu par šādiem riskiem. |
| i) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta e) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par to, vai to atalgojuma politikā ir iekļauti vides riski, un par kritērijiem un rādītājiem, ko izmanto, lai noteiktu vides riska apsvērumu ietekmi uz mainīgo atalgojumu. |
| | Riska pārvaldība |
| j) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta f) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par vides faktoru un risku īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmes integrāciju riska tolerances sistēmā. Iestādes lemj par attiecīgo laikposmu saskaņā ar savu riska profilu un riska darījumiem. |
| k) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par metodēm, definīcijām un standartiem, ko izmanto, lai identificētu un pārvaldītu vides faktorus un riskus, kā arī par sistēmu, kas ir minēto standartu, definīciju un metožu pamatā.
  Iestādes paskaidro, kā šādas metodes, definīcijas un standarti ir saistīti ar piemērojamo starptautisko un Savienības politikas regulējumu un pieejamajiem etaloniem. |
| l) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta d) apakšpunktu iestādes atklāj:






  a) | procesus, ar kuriem iestāde identificē un uzrauga savas darbības un riska darījumus, kas ir jutīgi un neaizsargāti pret vides riskiem, tostarp jebkādus kustamus un nekustamus aktīvus, kas saistīti ar šādām darbībām un riska darījumiem; |

4.

Iestādes izmanto šādas norādes, lai aizpildītu šīs regulas XXXIX pielikumā iekļauto 1. tabulu “Kvalitatīva informācija par vides risku” nolūkā aprakstīt vides risku integrēšanu savā uzņēmējdarbības stratēģijā un procesos, pārvaldībā un riska pārvaldībā, tostarp konkrētu informāciju par klimata pārmaiņu riskiem un citiem vides riskiem. Tas attiecas uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu, to lasot saistībā ar minētās regulas 435. pantu.

Atsauces uz tiesību aktiem un norādes

Rindas numurs

Skaidrojums

Uzņēmējdarbības stratēģija un procesi

Uzņēmējdarbības stratēģija un procesi

a)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) un e) apakšpunktu iestādes sniedz skaidrojumu par to, kā to uzņēmējdarbības modelī, stratēģijā un procesos un to finanšu plānošanā ir integrēti riski, kas izriet no vides faktoriem (t. i., vides riski), un kā šie riski laika gaitā var mainīties, ņemot vērā mainīgās tehnoloģijas, politikas satvaru, uzņēmējdarbības vidi, ieinteresēto personu vēlmes un izmaiņas pašā fiziskajā vidē.

b)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) un c) līdz f) apakšpunktu iestādes nosaka vides risku novērtēšanas un pārvaldības mērķus, mērķrādītājus un ierobežojumus. Iestādes paskaidro procesus, ko tās izmanto, lai noteiktu minētos mērķus, mērķradītājus un ierobežojumus.

Iestādēm jāpaskaidro, kā šie mērķi, mērķrādītāji un ierobežojumi ir saistīti ar pašreizējo starptautisko un Savienības politikas satvaru un pieejamajiem kritērijiem.

c)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu iestādes sniedz informāciju par saviem pašreizējiem un turpmākajiem (plānotajiem) ieguldījumiem vides ziņā ilgtspējīgās darbībās un darbībās un nozarēs, kas ir saskaņotas ar Regulas (ES) 2020/852 9. pantā noteiktajiem vides mērķiem, tostarp klimata pārmaiņu mērķiem.

Ja šī informācija ir atkarīga no pašas iestādes pieejas vai ir balstīta uz iestādes iekšējiem darba uzdevumiem, iestādes savā atklātajā informācijā iekļauj aprakstu par šīm pieejām un iekšējiem darba uzdevumiem.

d)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta d) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai mazinātu ar vides faktoriem saistītos riskus. Iestādēm jāņem vērā darījumu partnera spēja pārvaldīt vides riskus.

Pārvaldība

Pārvaldība

e)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par savas vadības struktūras iesaisti vides risku pārraudzībā un pārvaldībā. Iestādēm jāņem vērā šādu vides risku iespējamie pārneses kanāli (tostarp fiziskie, pārejas un atbildības riski).

f)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta d) apakšpunktu iestādes riska pārvaldības nolūkā sniedz informāciju par to, kā to vadības struktūra integrē vides risku īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi iestādes organizatoriskajā struktūrā. Iestādēm jāpaskaidro, kā šāda īstenošana vadības struktūras līmenī tiek atspoguļota to darbības jomās un iekšējās kontroles funkcijās.

g)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par savu riska komiteju organizāciju un par uzdevumu un pienākumu sadali riska pārvaldības sistēmā, lai uzraudzītu un pārvaldītu vides riskus, ņemot vērā fiziskā, pārejas un atbildības riska nodošanas kanālus.

h)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta e) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par to, kā tās savā iekšējā pārskatu sniegšanas sistēmā un struktūrā iekļauj vides riskus, kā arī informāciju par to iekšējo pārskatu sniegšanas biežumu un informācijas apmaiņu par šādiem riskiem.

i)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta e) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par to, vai to atalgojuma politikā ir iekļauti vides riski, un par kritērijiem un rādītājiem, ko izmanto, lai noteiktu vides riska apsvērumu ietekmi uz mainīgo atalgojumu.

Riska pārvaldība

Riska pārvaldība

j)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta f) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par vides faktoru un risku īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmes integrāciju riska tolerances sistēmā. Iestādes lemj par attiecīgo laikposmu saskaņā ar savu riska profilu un riska darījumiem.

k)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par metodēm, definīcijām un standartiem, ko izmanto, lai identificētu un pārvaldītu vides faktorus un riskus, kā arī par sistēmu, kas ir minēto standartu, definīciju un metožu pamatā.

Iestādes paskaidro, kā šādas metodes, definīcijas un standarti ir saistīti ar piemērojamo starptautisko un Savienības politikas regulējumu un pieejamajiem etaloniem.

l)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta d) apakšpunktu iestādes atklāj:

a)

procesus, ar kuriem iestāde identificē un uzrauga savas darbības un riska darījumus, kas ir jutīgi un neaizsargāti pret vides riskiem, tostarp jebkādus kustamus un nekustamus aktīvus, kas saistīti ar šādām darbībām un riska darījumiem;

| b) | procesus, ar kuriem iestāde identificē un uzrauga vides riskus, kas ir finansiāli būtiski vai pašlaik nav būtiski, ar iespējamību kļūt par būtiskiem nākotnē. |
| --- | --- |

b)

procesus, ar kuriem iestāde identificē un uzrauga vides riskus, kas ir finansiāli būtiski vai pašlaik nav būtiski, ar iespējamību kļūt par būtiskiem nākotnē.

Darbības, riska darījumi un aktīvi, kas ir jutīgi un neaizsargāti pret vides riskiem, ietver darbības, riska darījumus un aktīvus, kas saistīti ar lauksaimniecību, zivsaimniecību, mežsaimniecību, enerģētikas nozari apvienojumā ar to ģeogrāfisko atrašanās vietu, paļaušanos uz ūdeni vai citiem vides faktoriem un riskiem, kas var būt neaizsargāti pret dažādiem faktoriem, tostarp plūdiem, iegrimumiem, ugunsgrēkiem un bioloģiskās daudzveidības zudumu. Tie ietver arī darījumu partnera darījumu koncentrāciju apdraudētās zonās, un uzskata, ka tie aptver visu darījumu partnera vērtības ķēdi.

Atklājot šajā punktā minēto informāciju, iestādes norāda būtiskumu (tostarp dubulto būtiskumu), kas jāsaprot tādā nozīmē, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (*10) 98. panta 8. punktā minētajā ziņojumā, un aptver riska darījumu dzīves ciklu, tostarp aizdevuma iniciēšanu kopā ar darījumu partnera kredītspējas novērtējumu un uzraudzību.

*10

Iestādes paskaidro, cik lielā mērā šāds novērtējums aptver attiecīgos pārneses kanālus, tostarp i) zemāku rentabilitāti, ii) zemāku nekustamā īpašuma vērtību, mazāku mājsaimniecību bagātību, iii) zemāku aktīvu veiktspēju, iv) atbilstības nodrošināšanas izmaksu pieaugumu un v) juridisko izmaksu pieaugumu.

Iestādes, kas neidentificē vides riskus kā būtiskus, paskaidro un pamato, kāpēc tas tā ir, un apraksta metodes, ko tās izmantojušas, lai nonāktu pie šāda secinājuma.

m)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta d) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par darbībām, saistībām un riska darījumiem, ko tās īstenojušas, lai mazinātu vides riskus.

Iestādes atklāj metodes, ko tās izmanto, lai identificētu riska mazināšanas pasākumus un darbības. Turklāt tās sniedz informāciju par to, cik lielā mērā minētās darbības, saistības un riska darījumi veido attiecīgos pārneses kanālus, tostarp i) zemāku rentabilitāti, ii) zemāku nekustamā īpašuma vērtību, mazāku mājsaimniecību bagātību, iii) zemāku aktīvu veiktspēju, iv) atbilstības nodrošināšanas izmaksu pieaugumu un v) juridisko izmaksu pieaugumu.

n)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) un f) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par īstenošanas instrumentiem, ko tās izmanto, lai identificētu un pārvaldītu vides riskus. Šādi instrumenti ietver stresa testus, jutīguma analīzi vai citus uz nākotni vērstus rādītājus, ko piemēro riska darījumu līmenī, portfeļa līmenī, darījumu partnera līmenī vai nozaru līmenī atkarībā no riska būtiskuma.

Atklātajā informācijā norāda pieņēmumus un metodes, kas ir attiecīgo īstenošanas instrumentu pamatā. Iestādes arī norāda laikposmu, kas izmantots vides risku novērtēšanai, pamatojoties uz uzskaites un prudenciāliem rādītājiem, t. i., īstermiņa, vidēja termiņa vai ilgtermiņa laikposmu.

o)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) un f) apakšpunktu iestādes apraksta novērtējuma iznākumu no riska instrumenta, kas izmantots saskaņā ar 14. punktu.

Iestādes norāda vides riska, tostarp klimata pārmaiņu riska, aplēsto ietekmi uz iestādes maksātspēju, regulējošām kapitāla prasībām un likviditātes riska profilu iekšējā kapitāla pietiekamības novērtēšanas procesā (ICAAP) un iekšējā likviditātes pietiekamības novērtēšanas procesā (ILAAP).

ICAAP

ILAAP

p)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu iestādes sniedz informāciju par datiem un informāciju, kas tām ir pieejama, lai veiktu vides risku pārvaldību, galvenajiem datiem un pašlaik trūkstošo informāciju un pasākumiem, ko tās veic, lai novērstu datu nepilnības un uzlabotu datu kvalitāti un precizitāti.

q)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta f) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par ierobežojumiem, ko tās nosaka projektu finansēšanai vai darījumu partneriem, kas ievērojami kaitē vides mērķiem saskaņā ar to uzņēmējdarbības stratēģiju.

Minētie ierobežojumi ietver ierobežojumus, ko iestādes noteikušas iniciēšanas un uzraudzības vietā, lai izvairītos no vides riskiem vai tos mazinātu, un ierobežojumus, kas norāda, kad konkrēts riska darījums izraisītu korektīvas darbības, turpmāku izmeklēšanu, iekšēju eskalāciju vai izslēgšanu no portfeļa.

r)

Iestādes apraksta, kā savā bilancē tās kartē un sasaista vides risku rašanos ar kredītrisku, likviditātes risku, tirgus risku un operacionālo risku.

Iestādēm jāpaskaidro, kā tās novērtē un pārvalda pārejas uz mazoglekļa un klimatnoturīgu ekonomiku ietekmi uz prudenciālā riska kategorijām, tostarp kredītrisku, likviditātes risku, tirgus risku un operacionālo risku.

2. tabula. Kvalitatīva informācija par sociālo risku Brīva formāta tekstlogi kvalitatīvas informācijas atklāšanai XXXVII pielikumā.

2. tabula. Kvalitatīva informācija par sociālo risku Brīva formāta tekstlogi kvalitatīvas informācijas atklāšanai

| 5. | Iestādes izmanto šādas norādes, lai aizpildītu šīs regulas XXXIX pielikumā iekļauto 2. tabulu “Kvalitatīva informācija par sociālo risku” nolūkā aprakstīt sociālo risku integrāciju savā uzņēmējdarbības stratēģijā un procesos, pārvaldībā un riska pārvaldībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. pantu.






  Atsauces uz tiesību aktiem un norādes |
| --- | --- |
| Rindas numurs | Skaidrojums |
| | Uzņēmējdarbības stratēģija un procesi |
| a) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) un e) apakšpunktu iestādes apraksta, kā to uzņēmējdarbības modelī, stratēģijā un procesos un finanšu plānošanā ir integrēti riski, kas izriet no sociāliem faktoriem (t. i., sociālie riski), un kā šie riski laika gaitā mainās, ņemot vērā mainīgās tehnoloģijas, politikas satvaru, uzņēmējdarbības vidi un ieinteresēto personu vēlmes. |
| b) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) un c) līdz f) apakšpunktu iestādes sniedz aprakstu par mērķiem, mērķrādītājiem un ierobežojumiem sociālo risku novērtēšanai un pārvaldībai un to procesu aprakstu, ko tās izmanto minēto mērķu, mērķrādītāju un ierobežojumu noteikšanai.
  Iestādēm jāpaskaidro šo mērķu, mērķrādītāju un ierobežojumu saiknes ar piemērojamo starptautisko un Savienības politikas satvaru un pieejamajiem kritērijiem.
  Sociālie aspekti ietver cilvēktiesību pārkāpumus, darba tiesības, ienākumu nevienlīdzību, cilvēktiesību trūkumu, patērētāju drošību un aizsardzību, privātumu, nabadzību un nediskrimināciju. Turklāt klimata pārmaiņām un pārejai uz mazoglekļa ekonomiku ir sociāla ietekme, kas ietver izmaiņas darba tirgū. Tās ietver pieprasījuma samazināšanos pēc konkrētām darbvietām un prasmēm, jaunu darbvietu un prasmju rašanos, patērētāju mainīgās vēlmes, akcionāru vēlmi ātri integrēt klimata, vides un sociālās pārmaiņas savos uzņēmumos, kā izklāstīts saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 8. punktu pieņemtā EBI ziņojuma 78. punktā. |
| c) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta d) apakšpunktu iestādes apraksta, kā tās veic pasākumus ar sociālajiem faktoriem saistīto risku mazināšanai, tostarp izprot darījumu partneru spēju pārvaldīt sociālos riskus un iesaistās dialogā ar tiem, lai mazinātu sociālos riskus. |
| | Pārvaldība |
| d) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu iestādes apraksta, kā to vadības struktūra ir iesaistīta sociālo risku pārraudzībā un pārvaldībā. Minētajā informācijā ietver vadības struktūras izmantotās pieejas pamatojumu un ņem vērā vairākus sociālos faktorus. Šie faktori ietver iestādes iesaistīšanos kopienas un sabiedrības labā, tās attiecības ar darba ņēmējiem un darba standartu ievērošanu, patērētāju aizsardzību un atbildību par produktiem, kā arī cilvēktiesības. |
| e) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu iestādes apraksta, kā tās organizē savas riska komitejas un kā tās sadala uzdevumus un pienākumus riska pārvaldības sistēmā, lai uzraudzītu un pārvaldītu sociālos riskus.
  Iestādes sniedz informāciju par saviem iekšējiem un ārējiem resursiem, kas paredzēti sociālo risku novērtēšanai. |
| f) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta e) apakšpunktu iestādes apraksta, kā tās savā iekšējā pārskatu sniegšanas sistēmā un struktūrā iekļauj sociālos riskus, un nosaka to iekšējo pārskatu sniegšanas biežumu un informācijas apmaiņu par sociāliem riskiem. |
| g) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta e) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par to, vai to atalgojuma politikā ir iekļauti sociālie riski, kā arī par kritērijiem un rādītājiem, ko izmanto, lai noteiktu sociālā riska apsvērumu ietekmi uz mainīgo atalgojumu. |
| | Riska pārvaldība |
| h) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par to, kādas metodes, definīcijas un standartus tās izmanto, lai identificētu un pārvaldītu sociālos faktorus un riskus, kā arī par sistēmu, kas ir minēto standartu, definīciju un metožu pamatā.
  Iestādēm jāpaskaidro, kā minētās metodes, definīcijas un standarti ir saistīti ar pašreizējo starptautisko un Savienības politikas regulējumu un pieejamajiem etaloniem. |
| i) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par procesu, kurā tās identificē un uzrauga savas darbības un riska darījumus, kas ir jutīgi pret sociālajiem riskiem, tostarp ar savu darījumu partneru, ieguldījumu vai aktīvu pārvaldības darbību starpniecību, un tostarp par visiem kustamajiem un nekustamajiem aktīviem, kas saistīti ar minētajām darbībām un riska darījumiem.
  Iestādes sniedz informāciju par procesu, ar kuru tās identificē un uzrauga sociālos riskus, kas ir finansiāli būtiski vai pašlaik nav būtiski, ar iespējamību būt būtiskiem nākotnē.
  Šādas darbības, riska darījumi un aktīvi, kas ir jutīgi pret sociālajiem riskiem, var būt saistīti ar darījumu partneriem, kuri pārkāpj darba tiesības, cilvēktiesības vai citus sociālos tiesību aktus vai tiesības, kas var radīt juridisku strīdu. Konkrētāk, nozares ar paaugstinātu sociālo risku var ietvert tās, kurās ir migrējoši darba ņēmēji, zems atalgojums, slikti darba standarti vai slikti darba apstākļi, kas negatīvi ietekmē kopienas un kam ir lielākas iespējas tikt pakļautiem publiskai un politiskai kontrolei. |
| j) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par darbībām, saistībām un aktīviem, kas tām ir, lai mazinātu sociālos riskus. |
| k) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par īstenošanas instrumentiem, ko tās izmanto, lai identificētu un pārvaldītu sociālos riskus. Šādi instrumenti ietver scenāriju analīzi, ko piemēro riska darījumu līmenī, portfeļa līmenī, darījumu partnera līmenī vai nozaru līmenī, un aptver tādus faktorus kā migrācija, demogrāfiskās tendences, darbaspēka pārmaiņas un tehnoloģiskās pārmaiņas.
  Sociālie riski var būt arī patērētāju uzvedības maiņa, ar diskrimināciju un sociālo iekļautību saistīti jautājumi, pieaugošās nevienlīdzības scenāriju analīze, klimata pārmaiņu sociālā ietekme, pielāgošanās klimata pārmaiņām/klimata pārmaiņu mazināšana un vides degradācija.
  Iestādes sniedz informāciju par pieņēmumiem un metodēm, kas izmantotas, lai veiktu šādu scenāriju analīzi. Iestādes arī norāda laikposmu, kas izmantots sociālā riska novērtēšanai uzskaites un prudenciālos rādītājos, t. i., īstermiņa, vidēja termiņa vai ilgtermiņa laikposmu. |
| l) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta f) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par ierobežojumiem, ko tās nosaka saistībā ar projektu finansēšanu vai darījumu partneriem, kas ievērojami kaitē to uzņēmējdarbības stratēģijas sociālajiem mērķiem.
  Šie ierobežojumi ietver ierobežojumus, ko iestādes noteikušas iniciēšanas un uzraudzības vietā, lai izvairītos no sociāliem riskiem vai tos mazinātu, kā arī ierobežojumus, kas norāda, kad konkrēts riska darījums izraisītu turpmāku izmeklēšanu, iekšēju eskalāciju, korektīvas darbības vai izslēgšanu no portfeļa. |
| m) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu iestādes sniedz informāciju par veidiem, kā savā bilancē tās kartē un sasaista sociālo risku rašanos, izmantojot kredītrisku, likviditātes risku, tirgus risku un operacionālo risku.
  Iestādēm jāsniedz informācija par to, kā tās novērtē un pārvalda attiecīgo sociāli kaitīgo notikumu ietekmi uz prudenciālo risku kategorijām, tostarp kredītrisku, likviditātes risku, tirgus risku un operacionālo risku. |

5.

Iestādes izmanto šādas norādes, lai aizpildītu šīs regulas XXXIX pielikumā iekļauto 2. tabulu “Kvalitatīva informācija par sociālo risku” nolūkā aprakstīt sociālo risku integrāciju savā uzņēmējdarbības stratēģijā un procesos, pārvaldībā un riska pārvaldībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. pantu.

Atsauces uz tiesību aktiem un norādes

Rindas numurs

Skaidrojums

Uzņēmējdarbības stratēģija un procesi

Uzņēmējdarbības stratēģija un procesi

a)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) un e) apakšpunktu iestādes apraksta, kā to uzņēmējdarbības modelī, stratēģijā un procesos un finanšu plānošanā ir integrēti riski, kas izriet no sociāliem faktoriem (t. i., sociālie riski), un kā šie riski laika gaitā mainās, ņemot vērā mainīgās tehnoloģijas, politikas satvaru, uzņēmējdarbības vidi un ieinteresēto personu vēlmes.

b)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) un c) līdz f) apakšpunktu iestādes sniedz aprakstu par mērķiem, mērķrādītājiem un ierobežojumiem sociālo risku novērtēšanai un pārvaldībai un to procesu aprakstu, ko tās izmanto minēto mērķu, mērķrādītāju un ierobežojumu noteikšanai.

Iestādēm jāpaskaidro šo mērķu, mērķrādītāju un ierobežojumu saiknes ar piemērojamo starptautisko un Savienības politikas satvaru un pieejamajiem kritērijiem.

Sociālie aspekti ietver cilvēktiesību pārkāpumus, darba tiesības, ienākumu nevienlīdzību, cilvēktiesību trūkumu, patērētāju drošību un aizsardzību, privātumu, nabadzību un nediskrimināciju. Turklāt klimata pārmaiņām un pārejai uz mazoglekļa ekonomiku ir sociāla ietekme, kas ietver izmaiņas darba tirgū. Tās ietver pieprasījuma samazināšanos pēc konkrētām darbvietām un prasmēm, jaunu darbvietu un prasmju rašanos, patērētāju mainīgās vēlmes, akcionāru vēlmi ātri integrēt klimata, vides un sociālās pārmaiņas savos uzņēmumos, kā izklāstīts saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 98. panta 8. punktu pieņemtā EBI ziņojuma 78. punktā.

c)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta d) apakšpunktu iestādes apraksta, kā tās veic pasākumus ar sociālajiem faktoriem saistīto risku mazināšanai, tostarp izprot darījumu partneru spēju pārvaldīt sociālos riskus un iesaistās dialogā ar tiem, lai mazinātu sociālos riskus.

Pārvaldība

Pārvaldība

d)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu iestādes apraksta, kā to vadības struktūra ir iesaistīta sociālo risku pārraudzībā un pārvaldībā. Minētajā informācijā ietver vadības struktūras izmantotās pieejas pamatojumu un ņem vērā vairākus sociālos faktorus. Šie faktori ietver iestādes iesaistīšanos kopienas un sabiedrības labā, tās attiecības ar darba ņēmējiem un darba standartu ievērošanu, patērētāju aizsardzību un atbildību par produktiem, kā arī cilvēktiesības.

e)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu iestādes apraksta, kā tās organizē savas riska komitejas un kā tās sadala uzdevumus un pienākumus riska pārvaldības sistēmā, lai uzraudzītu un pārvaldītu sociālos riskus.

Iestādes sniedz informāciju par saviem iekšējiem un ārējiem resursiem, kas paredzēti sociālo risku novērtēšanai.

f)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta e) apakšpunktu iestādes apraksta, kā tās savā iekšējā pārskatu sniegšanas sistēmā un struktūrā iekļauj sociālos riskus, un nosaka to iekšējo pārskatu sniegšanas biežumu un informācijas apmaiņu par sociāliem riskiem.

g)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punkta e) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par to, vai to atalgojuma politikā ir iekļauti sociālie riski, kā arī par kritērijiem un rādītājiem, ko izmanto, lai noteiktu sociālā riska apsvērumu ietekmi uz mainīgo atalgojumu.

Riska pārvaldība

Riska pārvaldība

h)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par to, kādas metodes, definīcijas un standartus tās izmanto, lai identificētu un pārvaldītu sociālos faktorus un riskus, kā arī par sistēmu, kas ir minēto standartu, definīciju un metožu pamatā.

Iestādēm jāpaskaidro, kā minētās metodes, definīcijas un standarti ir saistīti ar pašreizējo starptautisko un Savienības politikas regulējumu un pieejamajiem etaloniem.

i)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par procesu, kurā tās identificē un uzrauga savas darbības un riska darījumus, kas ir jutīgi pret sociālajiem riskiem, tostarp ar savu darījumu partneru, ieguldījumu vai aktīvu pārvaldības darbību starpniecību, un tostarp par visiem kustamajiem un nekustamajiem aktīviem, kas saistīti ar minētajām darbībām un riska darījumiem.

Iestādes sniedz informāciju par procesu, ar kuru tās identificē un uzrauga sociālos riskus, kas ir finansiāli būtiski vai pašlaik nav būtiski, ar iespējamību būt būtiskiem nākotnē.

Šādas darbības, riska darījumi un aktīvi, kas ir jutīgi pret sociālajiem riskiem, var būt saistīti ar darījumu partneriem, kuri pārkāpj darba tiesības, cilvēktiesības vai citus sociālos tiesību aktus vai tiesības, kas var radīt juridisku strīdu. Konkrētāk, nozares ar paaugstinātu sociālo risku var ietvert tās, kurās ir migrējoši darba ņēmēji, zems atalgojums, slikti darba standarti vai slikti darba apstākļi, kas negatīvi ietekmē kopienas un kam ir lielākas iespējas tikt pakļautiem publiskai un politiskai kontrolei.

j)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par darbībām, saistībām un aktīviem, kas tām ir, lai mazinātu sociālos riskus.

k)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta a) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par īstenošanas instrumentiem, ko tās izmanto, lai identificētu un pārvaldītu sociālos riskus. Šādi instrumenti ietver scenāriju analīzi, ko piemēro riska darījumu līmenī, portfeļa līmenī, darījumu partnera līmenī vai nozaru līmenī, un aptver tādus faktorus kā migrācija, demogrāfiskās tendences, darbaspēka pārmaiņas un tehnoloģiskās pārmaiņas.

Sociālie riski var būt arī patērētāju uzvedības maiņa, ar diskrimināciju un sociālo iekļautību saistīti jautājumi, pieaugošās nevienlīdzības scenāriju analīze, klimata pārmaiņu sociālā ietekme, pielāgošanās klimata pārmaiņām/klimata pārmaiņu mazināšana un vides degradācija.

Iestādes sniedz informāciju par pieņēmumiem un metodēm, kas izmantotas, lai veiktu šādu scenāriju analīzi. Iestādes arī norāda laikposmu, kas izmantots sociālā riska novērtēšanai uzskaites un prudenciālos rādītājos, t. i., īstermiņa, vidēja termiņa vai ilgtermiņa laikposmu.

l)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punkta f) apakšpunktu iestādes sniedz informāciju par ierobežojumiem, ko tās nosaka saistībā ar projektu finansēšanu vai darījumu partneriem, kas ievērojami kaitē to uzņēmējdarbības stratēģijas sociālajiem mērķiem.

Šie ierobežojumi ietver ierobežojumus, ko iestādes noteikušas iniciēšanas un uzraudzības vietā, lai izvairītos no sociāliem riskiem vai tos mazinātu, kā arī ierobežojumus, kas norāda, kad konkrēts riska darījums izraisītu turpmāku izmeklēšanu, iekšēju eskalāciju, korektīvas darbības vai izslēgšanu no portfeļa.

m)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu iestādes sniedz informāciju par veidiem, kā savā bilancē tās kartē un sasaista sociālo risku rašanos, izmantojot kredītrisku, likviditātes risku, tirgus risku un operacionālo risku.

Iestādēm jāsniedz informācija par to, kā tās novērtē un pārvalda attiecīgo sociāli kaitīgo notikumu ietekmi uz prudenciālo risku kategorijām, tostarp kredītrisku, likviditātes risku, tirgus risku un operacionālo risku.

3. tabula. Kvalitatīva informācija par pārvaldības risku Brīva formāta tekstlogi kvalitatīvas informācijas atklāšanai XXXVII pielikumā.

3. tabula. Kvalitatīva informācija par pārvaldības risku

| 6. | Iestādes izmanto šādas norādes, lai aizpildītu šīs regulas XXXIX pielikumā iekļauto 3. tabulu “Kvalitatīva informācija par pārvaldības risku” nolūkā aprakstīt pārvaldības risku integrāciju pārvaldībā un riska pārvaldībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. pantu.






  Atsauces uz tiesību aktiem un norādes |
| --- | --- |
| Rindas numurs | Skaidrojums |
| | Pārvaldība |
| a) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punktu iestādes sniedz informāciju par to, kā tās darījumu partnera pārvaldības rezultātus integrē savā pārvaldības kārtībā.
  Apsvērumiem par darījumu partnera pārvaldības rezultātiem jāaptver nepieciešamie pasākumi darījumu partnera lēmumu pieņemšanas, pārraudzības un pārvaldības procesos visos līmeņos, tostarp augstākās pārvaldības struktūras komitejās un tajās komitejās, kas atbild par lēmumu pieņemšanu ekonomikas, vides un sociālajā jomā. |
| b) | Iestādes paskaidro, kā tās ņem vērā darījumu partnera augstākās pārvaldības struktūras lomu nefinanšu pārskatu sniegšanā, tostarp augstākās komitejas vai funkcionālās pozīcijas, kas oficiāli pārskata un apstiprina organizācijas ilgtspējas ziņojumu un nodrošina, ka ir aptverti visi būtiskie temati. |
| c) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punktu iestādes sniedz informāciju par to, kā tās darījumu partneru pārvaldības rezultātus integrē savā pārvaldības kārtībā.
  Apsvērumiem, kas saistīti ar iestādes darījumu partneru pārvaldības rezultātiem, jāietver visi turpmāk minētie aspekti:






  a) | ētiski apsvērumi, tostarp rīcības integritāte, vērtības un ētika, kukuļošanas un korupcijas apkarošanas pasākumi, pārskatatbildība un tiesiskums; |

6.

Iestādes izmanto šādas norādes, lai aizpildītu šīs regulas XXXIX pielikumā iekļauto 3. tabulu “Kvalitatīva informācija par pārvaldības risku” nolūkā aprakstīt pārvaldības risku integrāciju pārvaldībā un riska pārvaldībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. pantu.

Atsauces uz tiesību aktiem un norādes

Rindas numurs

Skaidrojums

Pārvaldība

Pārvaldība

a)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punktu iestādes sniedz informāciju par to, kā tās darījumu partnera pārvaldības rezultātus integrē savā pārvaldības kārtībā.

Apsvērumiem par darījumu partnera pārvaldības rezultātiem jāaptver nepieciešamie pasākumi darījumu partnera lēmumu pieņemšanas, pārraudzības un pārvaldības procesos visos līmeņos, tostarp augstākās pārvaldības struktūras komitejās un tajās komitejās, kas atbild par lēmumu pieņemšanu ekonomikas, vides un sociālajā jomā.

b)

Iestādes paskaidro, kā tās ņem vērā darījumu partnera augstākās pārvaldības struktūras lomu nefinanšu pārskatu sniegšanā, tostarp augstākās komitejas vai funkcionālās pozīcijas, kas oficiāli pārskata un apstiprina organizācijas ilgtspējas ziņojumu un nodrošina, ka ir aptverti visi būtiskie temati.

c)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 2. punktu iestādes sniedz informāciju par to, kā tās darījumu partneru pārvaldības rezultātus integrē savā pārvaldības kārtībā.

Apsvērumiem, kas saistīti ar iestādes darījumu partneru pārvaldības rezultātiem, jāietver visi turpmāk minētie aspekti:

a)

ētiski apsvērumi, tostarp rīcības integritāte, vērtības un ētika, kukuļošanas un korupcijas apkarošanas pasākumi, pārskatatbildība un tiesiskums;

| b) | stratēģijas un riska pārvaldība, tostarp stratēģijas īstenošana, operatīvā izpilde un uzraudzība, iekšējā kontrole un riska pārvaldības politika un procedūras; |
| --- | --- |

b)

stratēģijas un riska pārvaldība, tostarp stratēģijas īstenošana, operatīvā izpilde un uzraudzība, iekšējā kontrole un riska pārvaldības politika un procedūras;

| c) | iekļautība, tostarp dzimumu atšķirības un minoritāšu grupu pārstāvju pārstāvība pārvaldībā, ienākumu atšķirība; |
| --- | --- |

c)

iekļautība, tostarp dzimumu atšķirības un minoritāšu grupu pārstāvju pārstāvība pārvaldībā, ienākumu atšķirība;

| d) | pārredzamība, tostarp informācijas atklāšana par diskrimināciju, nodokļu saistībām un maksājumiem, informācijas atklāšana par lobēšanas darbībām, kā arī noteikumiem un praksi; |
| --- | --- |

d)

pārredzamība, tostarp informācijas atklāšana par diskrimināciju, nodokļu saistībām un maksājumiem, informācijas atklāšana par lobēšanas darbībām, kā arī noteikumiem un praksi;

| e) | interešu konfliktu pārvaldība, tostarp procesi augstākajai pārvaldības struktūrai, lai nodrošinātu, ka tiek novērsts, pārvaldīts un mazināts jebkāds interešu konflikts; un |
| --- | --- |

e)

interešu konfliktu pārvaldība, tostarp procesi augstākajai pārvaldības struktūrai, lai nodrošinātu, ka tiek novērsts, pārvaldīts un mazināts jebkāds interešu konflikts; un

| f) | iekšējā komunikācija par kritiskiem jautājumiem, tostarp par to, kā darbojas darījumu partnera iekšējais process, lai kritiskus jautājumus darītu zināmus augstākajai pārvaldības struktūrai. |
| --- | --- |

f)

iekšējā komunikācija par kritiskiem jautājumiem, tostarp par to, kā darbojas darījumu partnera iekšējais process, lai kritiskus jautājumus darītu zināmus augstākajai pārvaldības struktūrai.

Riska pārvaldība

Riska pārvaldība

d)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a pantu saistībā ar minētās regulas 435. panta 1. punktu iestādes sniedz informāciju par to, kā tās darījumu partneru pārvaldības rezultātus integrē savā riska pārvaldības kārtībā, ņemot vērā 3. rindā noteiktos aspektus.

1. veidne. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji Riska darījumu kredītkvalitāte pa nozarēm, emisijām un atlikušo termiņu. Fiksēts formāts.

1. veidne. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji

| 1. | Iestādes izmanto šādas norādes, lai aizpildītu šīs regulas XXXIX pielikumā iekļauto 1. veidni nolūkā sniegt informāciju par riska darījumiem, kas ir vairāk pakļauti riskiem, ar kuriem iestādes var saskarties, pārejot uz mazoglekļa un klimatnoturīgu ekonomiku. Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a panta piemērošanas vajadzībām:






  a) | iestādes atklāj informāciju par saviem riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, kas darbojas ar oglekli saistītās nozarēs, un par šo riska darījumu kvalitāti, tostarp par ieņēmumus nenesošu statusu, otrā posma klasifikāciju un saistītajiem uzkrājumiem, kā arī termiņu grupām; |
| --- | --- | --- |

1.

Iestādes izmanto šādas norādes, lai aizpildītu šīs regulas XXXIX pielikumā iekļauto 1. veidni nolūkā sniegt informāciju par riska darījumiem, kas ir vairāk pakļauti riskiem, ar kuriem iestādes var saskarties, pārejot uz mazoglekļa un klimatnoturīgu ekonomiku. Regulas (ES) Nr. 575/2013 449.a panta piemērošanas vajadzībām:

a)

iestādes atklāj informāciju par saviem riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, kas darbojas ar oglekli saistītās nozarēs, un par šo riska darījumu kvalitāti, tostarp par ieņēmumus nenesošu statusu, otrā posma klasifikāciju un saistītajiem uzkrājumiem, kā arī termiņu grupām;

| b) | iestādes sāk atklāt informāciju par savu darījumu partneru 1., 2. un 3. pakāpes emisijām, ja tā jau ir pieejama, tostarp kvalitatīvu informāciju šai veidnei pievienotajā aprakstā par metodiku un avotiem, kas izmantoti minēto emisiju aprēķināšanai. Ja iestādes vēl neaplēš par darījumu partneru emisijas, kas saistītas ar to finansēšanas darbībām, tostarp aizdevumu un ieguldījumu darbībām, tās atklāj informāciju par plāniem īstenot metodiku šīs informācijas aplēsēm un atklāšanai. Iestādes sāk atklāt informāciju veidnes i) līdz k) slejā ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2024. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

b)

iestādes sāk atklāt informāciju par savu darījumu partneru 1., 2. un 3. pakāpes emisijām, ja tā jau ir pieejama, tostarp kvalitatīvu informāciju šai veidnei pievienotajā aprakstā par metodiku un avotiem, kas izmantoti minēto emisiju aprēķināšanai. Ja iestādes vēl neaplēš par darījumu partneru emisijas, kas saistītas ar to finansēšanas darbībām, tostarp aizdevumu un ieguldījumu darbībām, tās atklāj informāciju par plāniem īstenot metodiku šīs informācijas aplēsēm un atklāšanai. Iestādes sāk atklāt informāciju veidnes i) līdz k) slejā ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2024. gada 30. jūnijā.

| 2. | Veidnei pievienotajā aprakstā iestādes iekļauj paskaidrojumus par atklāto informāciju un izmaiņām salīdzinājumā ar iepriekšējiem informācijas atklāšanas periodiem, kā arī par jebkādu ietekmi, kāda šiem riska darījumiem var būt attiecībā uz iestāžu kredītrisku, tirgus, operacionālo, reputācijas un likviditātes risku. |
| --- | --- |

2.

Veidnei pievienotajā aprakstā iestādes iekļauj paskaidrojumus par atklāto informāciju un izmaiņām salīdzinājumā ar iepriekšējiem informācijas atklāšanas periodiem, kā arī par jebkādu ietekmi, kāda šiem riska darījumiem var būt attiecībā uz iestāžu kredītrisku, tirgus, operacionālo, reputācijas un likviditātes risku.

| 3. | Iestādes veidnes rindās iekļauj bruto uzskaites vērtības sadalījumu aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem nefinanšu sabiedrībām, kas nav tirdzniecības nolūkā turētie, pa saimnieciskās darbības nozarēm, izmantojot saimniecisko darbību nomenklatūras (NACE) kodus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1893/2006 (*11), pamatojoties uz darījumu partnera galveno darbību. Tās ietver arī starpsummas, kas apkopo bruto uzskaites vērtību riska darījumiem ar nozarēm un apakšnozarēm, kuras būtiski veicina klimata pārmaiņas. Jo īpaši izdara atsauci uz nozarēm, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1893/2006 I pielikuma A līdz H un L iedaļā un kas ietver naftas, gāzes, ieguves un transporta nozares kā nozares, kuras būtiski veicina klimata pārmaiņas, kā noteikts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/1818 (*12) 6. apsvērumā; un starpsummu riska darījumiem ar “citām nozarēm”, kas nav norādītas minētajā apsvērumā. |
| --- | --- |

3.

Iestādes veidnes rindās iekļauj bruto uzskaites vērtības sadalījumu aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem nefinanšu sabiedrībām, kas nav tirdzniecības nolūkā turētie, pa saimnieciskās darbības nozarēm, izmantojot saimniecisko darbību nomenklatūras (NACE

*11

*12

| 4. | Darījumu partnera NACE nozaru iedalījums pamatojas uz tiešā darījumu partnera veidu. Ja iestādes darījumu partneris ir pārvaldītājsabiedrība, iestādes ņem vērā pārvaldītājsabiedrības (ja tā nav pārvaldītājsabiedrība) konkrētā parādnieka NACE nozari, kas saņem finansējumu (t. i., attiecīgās pārvaldītājsabiedrības konkrēto meitasuzņēmumu), nevis pārvaldītājsabiedrības nozari, jo īpaši gadījumos, kad parādnieks, kas saņem finansējumu, ir nefinanšu sabiedrība. Līdzīgi, ja iestādes tiešais darījumu partneris (parādnieks) ir īpašam nolūkam dibināta sabiedrība (ĪNDS), iestādes atklāj attiecīgo informāciju par NACE nozari, kas saistīta ar ĪNDS mātesuzņēmuma saimniecisko darbību. Klasificējot kopīgus riska darījumus, kuros ir vairāk nekā viens parādnieks, balstās uz tā parādnieka iezīmēm, kurš iestādei darījuma noslēgšanā bija būtiskākais vai noteicošais. Kopīgi radušos riska darījumu sadalījumu pa NACE kodiem nosaka būtiskākā vai noteicošā parādnieka iezīmes. Iestādes atklāj informāciju pa NACE kodiem saskaņā ar veidnes rindās prasīto granularitātes līmeni.






  Slejas | Norādes |
| --- | --- | --- |
| a | Kopā bruto uzskaites vērtība

  Iestādes atklāj Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā minēto bruto uzskaites vērtību minētajiem riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, tostarp aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un pašu kapitāla instrumentiem, kas klasificēti uzskaites portfeļos banku portfelī saskaņā ar minēto īstenošanas regulu, izņemot tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus vai pārdošanai turētus aktīvus. |
| b | Tostarp riska darījumi ar uzņēmumiem, kas izslēgti no Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem

  Iestādes atklāj to riska darījumu ar darījumu partneriem bruto uzskaites vērtību, kuri ir izslēgti no Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2020/1818 12. panta 1. punkta d) līdz g) apakšpunktā un 2. punktā. |
| c | Tostarp vides ziņā ilgtspējīgi (CCM)

  Iestādes atklāj riska darījumus, kas uzskatāmi par vides ziņā ilgtspējīgiem, jo tās ir finansēšanas darbības, kas sekmē vai veicina klimata pārmaiņu mazināšanas vides mērķi saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. un 16. pantu, kā atklāts šīs regulas XXXIX pielikuma 7. veidnē.
  Iestādes sāk atklāt minēto informāciju 2024. gadā ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2023. gada 31. decembrī attiecībā uz riska darījumiem, kas iekļauti zaļo aktīvu koeficienta (ZAK) skaitītājā.
  Iestādes var sākt atklāt minēto informāciju 2025. gadā ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2024. gada 31. decembrī attiecībā uz riska darījumiem, kas iekļauti portfeļa atbilstības taksonomijai koeficienta (BTAR) skaitītājā, bet ne ZAK skaitītājā. |
| d | Tostarp 2. posms

  Iestādes, kas piemēro starptautiskos finanšu pārskatu standartus (SFPS), atklāj “2. posma” instrumentu bruto uzskaites vērtību, kā minēts 9. SFPS.
  Slejas “Tostarp 2. posms” neatklāj iestādes, kas piemēro valsts vispārpieņemtos grāmatvedības principus, pamatojoties uz Padomes Direktīvu 86/635/EEK (*13). |
| e | Tostarp ienākumus nenesoši riska darījumi

  Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 47.a panta 3. punktā definētos ienākumus nenesošos riska darījumus. |
| f | Uzkrātais vērtības samazinājums, patiesās vērtības uzkrātās negatīvās izmaiņas kredītriska rezultātā un uzkrājumi

  Iestādes atklāj summas, kas noteiktas Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 11., 69., 70., 71., 106. un 110. punktā. |
| g | Tostarp 2. posms

  Iestādes atklāj 2. posma riska darījumu uzkrāto vērtības samazinājuma summu.
  Iestādēm, kas piemēro SFPS, jāatklāj “2. posma” instrumentu bruto uzskaites vērtība, kā noteikts 9. SFPS.
  Slejas “Tostarp 2. posms” neatklāj iestādes, kas piemēro valsts vispārpieņemtos grāmatvedības principus, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK. |
| h | Tostarp ienākumus nenesoši riska darījumi

  Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 47.a panta 3. punktā minētos ienākumus nenesošos riska darījumus. |
| i | SEG finansētās emisijas (darījumu partnera 1., 2. un 3. pakāpes emisijas) (CO2 ekvivalenta tonnās)

  Ja informācija ir pieejama, iestādes i) slejā atklāj aplēses par to 3. pakāpes SEG emisiju apjomu CO2 tonnās (TCO2). Informācijas atklāšana aptver visas nozares un apakšnozares, kas būtiski veicina klimata pārmaiņas, tostarp naftas, gāzes, ieguves un transporta nozares, kā norādīts Deleģētās regulas (ES) 2020/1818 6. apsvērumā, kuras iekļautas veidnes 2. līdz 52. rindā.
  Iestādes 3. pakāpes emisiju aplēsi balsta uz to informāciju par emisijām, kas savākta no to darījumu partneriem, un uz informāciju par nozares vidējo emisiju intensitāti. Uzņēmumu oglekļa emisiju aprēķināšanas metodes ietver finanšu nozares globālo SEG uzskaites un ziņošanas standartu, ko izstrādājusi Partnership for Carbon Accounting Financials
   (*14) (PCAF, kas īpaši nozīmīga FSP klimatiskās finanšu informācijas izpaušanas darba grupai (TCFD)), vai Oglekļa informācijas atklāšanas projekts (*15).
  Iestādes proporcionāli aplēš 3. pakāpes emisijas pa nozarēm, tostarp ņemot vērā savus riska darījumus (aizdevumi un avansi, parāda vērtspapīri un kapitāla turējumi) ar darījumu partneri salīdzinājumā ar darījumu partnera kopējām saistībām (grāmatvedības saistības un akcionāru pašu kapitāls).
  Veidnei pievienotajā apraksta daļā iestādes sniedz detalizētus skaidrojumus par izmantotajiem datu avotiem un metodiku, ko tās ir piemērojušas, lai aplēstu 3. pakāpes SEG emisijas. Iestādes jo īpaši paskaidro, vai tās atklāj kādu no šādiem aspektiem:






  a) | paziņotās emisijas (emisijas apkopo tieši no aizņēmēja vai ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma); |

4.

Darījumu partnera NACE

NACE

NACE

NACE

NACE

Slejas

Norādes

a

Kopā bruto uzskaites vērtība

Kopā bruto uzskaites vērtība

Iestādes atklāj Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā minēto bruto uzskaites vērtību minētajiem riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, tostarp aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un pašu kapitāla instrumentiem, kas klasificēti uzskaites portfeļos banku portfelī saskaņā ar minēto īstenošanas regulu, izņemot tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus vai pārdošanai turētus aktīvus.

b

Tostarp riska darījumi ar uzņēmumiem, kas izslēgti no Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem

Tostarp riska darījumi ar uzņēmumiem, kas izslēgti no Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem

Iestādes atklāj to riska darījumu ar darījumu partneriem bruto uzskaites vērtību, kuri ir izslēgti no Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2020/1818 12. panta 1. punkta d) līdz g) apakšpunktā un 2. punktā.

c

Tostarp vides ziņā ilgtspējīgi (CCM)

Tostarp vides ziņā ilgtspējīgi (CCM

Iestādes atklāj riska darījumus, kas uzskatāmi par vides ziņā ilgtspējīgiem, jo tās ir finansēšanas darbības, kas sekmē vai veicina klimata pārmaiņu mazināšanas vides mērķi saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. un 16. pantu, kā atklāts šīs regulas XXXIX pielikuma 7. veidnē.

Iestādes sāk atklāt minēto informāciju 2024. gadā ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2023. gada 31. decembrī attiecībā uz riska darījumiem, kas iekļauti zaļo aktīvu koeficienta (ZAK) skaitītājā.

Iestādes var sākt atklāt minēto informāciju 2025. gadā ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2024. gada 31. decembrī attiecībā uz riska darījumiem, kas iekļauti portfeļa atbilstības taksonomijai koeficienta (BTAR) skaitītājā, bet ne ZAK skaitītājā.

BTAR

d

Tostarp 2. posms

Tostarp 2. posms

Iestādes, kas piemēro starptautiskos finanšu pārskatu standartus (SFPS), atklāj “2. posma” instrumentu bruto uzskaites vērtību, kā minēts 9. SFPS.

Slejas “Tostarp 2. posms” neatklāj iestādes, kas piemēro valsts vispārpieņemtos grāmatvedības principus, pamatojoties uz Padomes Direktīvu 86/635/EEK (*13).

*13

e

Tostarp ienākumus nenesoši riska darījumi

Tostarp ienākumus nenesoši riska darījumi

Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 47.a panta 3. punktā definētos ienākumus nenesošos riska darījumus.

f

Uzkrātais vērtības samazinājums, patiesās vērtības uzkrātās negatīvās izmaiņas kredītriska rezultātā un uzkrājumi

Uzkrātais vērtības samazinājums, patiesās vērtības uzkrātās negatīvās izmaiņas kredītriska rezultātā un uzkrājumi

Iestādes atklāj summas, kas noteiktas Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 11., 69., 70., 71., 106. un 110. punktā.

g

Tostarp 2. posms

Tostarp 2. posms

Iestādes atklāj 2. posma riska darījumu uzkrāto vērtības samazinājuma summu.

Iestādēm, kas piemēro SFPS, jāatklāj “2. posma” instrumentu bruto uzskaites vērtība, kā noteikts 9. SFPS.

Slejas “Tostarp 2. posms” neatklāj iestādes, kas piemēro valsts vispārpieņemtos grāmatvedības principus, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK.

h

Tostarp ienākumus nenesoši riska darījumi

Tostarp ienākumus nenesoši riska darījumi

Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 47.a panta 3. punktā minētos ienākumus nenesošos riska darījumus.

i

SEG finansētās emisijas (darījumu partnera 1., 2. un 3. pakāpes emisijas) (CO2 ekvivalenta tonnās)

SEG finansētās emisijas (darījumu partnera 1., 2. un 3. pakāpes emisijas) (CO2

Ja informācija ir pieejama, iestādes i) slejā atklāj aplēses par to 3. pakāpes SEG emisiju apjomu CO2 tonnās (TCO2). Informācijas atklāšana aptver visas nozares un apakšnozares, kas būtiski veicina klimata pārmaiņas, tostarp naftas, gāzes, ieguves un transporta nozares, kā norādīts Deleģētās regulas (ES) 2020/1818 6. apsvērumā, kuras iekļautas veidnes 2. līdz 52. rindā.

2 tonn

Iestādes 3. pakāpes emisiju aplēsi balsta uz to informāciju par emisijām, kas savākta no to darījumu partneriem, un uz informāciju par nozares vidējo emisiju intensitāti. Uzņēmumu oglekļa emisiju aprēķināšanas metodes ietver finanšu nozares globālo SEG uzskaites un ziņošanas standartu, ko izstrādājusi Partnership for Carbon Accounting Financials
   (*14) (PCAF, kas īpaši nozīmīga FSP klimatiskās finanšu informācijas izpaušanas darba grupai (TCFD)), vai Oglekļa informācijas atklāšanas projekts (*15).

Partnership for Carbon Accounting Financials

*14

PCAF

TCFD

*15

Iestādes proporcionāli aplēš 3. pakāpes emisijas pa nozarēm, tostarp ņemot vērā savus riska darījumus (aizdevumi un avansi, parāda vērtspapīri un kapitāla turējumi) ar darījumu partneri salīdzinājumā ar darījumu partnera kopējām saistībām (grāmatvedības saistības un akcionāru pašu kapitāls).

Veidnei pievienotajā apraksta daļā iestādes sniedz detalizētus skaidrojumus par izmantotajiem datu avotiem un metodiku, ko tās ir piemērojušas, lai aplēstu 3. pakāpes SEG emisijas. Iestādes jo īpaši paskaidro, vai tās atklāj kādu no šādiem aspektiem:

a)

paziņotās emisijas (emisijas apkopo tieši no aizņēmēja vai ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma);

| b) | uz fizisko aktivitāti balstītās emisijas (emisijas aplēš ziņojošā finanšu iestāde, pamatojoties uz datiem par primāro fizisko aktivitāti, kas savākti no aizņēmēja vai ieguldījumu saņēmēja); |
| --- | --- |

b)

uz fizisko aktivitāti balstītās emisijas (emisijas aplēš ziņojošā finanšu iestāde, pamatojoties uz datiem par primāro fizisko aktivitāti, kas savākti no aizņēmēja vai ieguldījumu saņēmēja);

| c) | uz saimniecisko darbību balstītās emisijas (emisijas aplēš ziņojošā finanšu iestāde, pamatojoties uz saimnieciskās darbības datiem, kas savākti no aizņēmēja vai ieguldījumu saņēmēja). |
| --- | --- |

c)

uz saimniecisko darbību balstītās emisijas (emisijas aplēš ziņojošā finanšu iestāde, pamatojoties uz saimnieciskās darbības datiem, kas savākti no aizņēmēja vai ieguldījumu saņēmēja).

Ja iestādes vēl neaplēš darījumu partneru emisijas, kas saistītas ar to finansēšanas darbībām, tostarp aizdevumu un ieguldījumu darbībām, tās atklāj informāciju par plāniem īstenot metodes minētās informācijas aplēsei. Iestādes atklāj informāciju veidnes i), j) un k) slejā ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2024. gada 30. jūnijā.

Iestādes var nolemt sākt šīs informācijas atklāšanu agrāk, t. i., ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2022. gada 31. decembrī.

j

Tostarp 3. pakāpes finansētās emisijas

Tostarp 3. pakāpes finansētās emisijas

Iestādes atklāj savu darījumu partneru 3. pakāpes emisijas, kas saistītas ar iestāžu aizdevumu un ieguldījumu darbībām. Ja iestādes vēl neaplēš 3. pakāpes emisijas, tās atstāj j) sleju neaizpildītu, un veidnei pievienotajā apraksta daļā tās atklāj savus plānus īstenot metodes, lai aplēstu un atklātu minēto informāciju.

Iestādes atklāj 3. pakāpes emisijas pēc iespējas labāk, aptverot visbūtiskākās nozares saskaņā ar PCAF pieeju un pakāpeniskās iekļaušanas pieeju attiecībā uz 3. pakāpes emisijām, kas ietvertas Deleģētās regulas (ES) 2020/1818 5. pantā.

PCAF

Iestādes atklāj informāciju par darījumu partnera 3. pakāpes emisijām attiecībā uz visām veidnē iekļautajām nozarēm ar pirmo atsauces datumu 2024. gada 30. jūnijā.

Attiecībā uz nozarēm, kurās pastāv datu un metodikas problēmas, iestādes ievēro siltumnīcefekta gāzu protokolu un tā 15 posmus – gan augšupējos, gan lejupējos.

Saskaņā ar TCFD norādījumiem par rādītājiem un mērķrādītājiem iestādes ir pārredzamas attiecībā uz problēmām vākt šāda veida informāciju un pēc iespējas izvairīties no dubultas uzskaites.

TCFD

Iestādes sāk atklāt informāciju veidnes j) slejā ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2024. gada 30. jūnijā.

Iestādes var nolemt sākt šīs informācijas atklāšanu agrāk, t. i., ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2022. gada 31. decembrī.

k

SEG emisijas (i) sleja): portfeļa bruto uzskaites vērtības procentuālā daļa, kas izriet no uzņēmuma konkrētiem pārskatiem

SEG emisijas (i) sleja): portfeļa bruto uzskaites vērtības procentuālā daļa, kas izriet no uzņēmuma konkrētiem pārskatiem

Iestādes norāda portfeļa procentuālo daļu (riska darījumu bruto uzskaites vērtība), par kuru tās ir spējušas aplēst darījumu partneru 1., 2. un 3. pakāpes emisijas, kas saistītas ar iestāžu aizdevumu un ieguldījumu darbībām, pamatojoties uz informāciju, ko atklājuši to darījumu partneri vai kas iestādei paziņota divpusēji.

l - p

<= 5 gadi; > 5 gadi <= 10 gadi; > 10 gadi <= 20 gadi; > 20 gadi; Vidējais svērtais termiņš

<= 5 gadi; > 5 gadi <= 10 gadi; > 10 gadi <= 20 gadi; > 20 gadi; Vidējais svērtais termiņš

Iestādes iedala riska darījumus attiecīgajā grupā atkarībā no finanšu instrumenta atlikušā termiņa, ņemot vērā šādus aspektus:

| a) | ja summu atmaksā pa daļām, riska darījumu iekļauj termiņa grupā atbilstīgi pēdējam maksājumam; |
| --- | --- |

a)

ja summu atmaksā pa daļām, riska darījumu iekļauj termiņa grupā atbilstīgi pēdējam maksājumam;

| b) | ja riska darījumam nav noteikts termiņš citu iemeslu dēļ, izņemot to, ka darījumu partneris izvēlas atmaksas datumu, vai attiecībā uz līdzdalību kapitālā, šā riska darījuma summu atklāj lielākajā termiņu grupā “> 20 gadi”; |
| --- | --- |

b)

ja riska darījumam nav noteikts termiņš citu iemeslu dēļ, izņemot to, ka darījumu partneris izvēlas atmaksas datumu, vai attiecībā uz līdzdalību kapitālā, šā riska darījuma summu atklāj lielākajā termiņu grupā “> 20 gadi”;

| c) | lai aprēķinātu riska darījumu vidējo termiņu, iestādes katra riska darījuma termiņu vērtē pēc riska darījumu bruto uzskaites vērtības. |
| --- | --- |

c)

lai aprēķinātu riska darījumu vidējo termiņu, iestādes katra riska darījuma termiņu vērtē pēc riska darījumu bruto uzskaites vērtības.

2. veidne. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Ar nekustamo īpašumu nodrošināti aizdevumi – nodrošinājuma energoefektivitāte Fiksēts formāts.

2. veidne. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Ar nekustamo īpašumu nodrošināti aizdevumi – nodrošinājuma energoefektivitāte Fiksēts formāts.

| 1. | Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta 2. veidnē. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Ar nekustamo īpašumu nodrošināti aizdevumi – nodrošinājuma energoefektivitāte”, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta 2. veidnē. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Ar nekustamo īpašumu nodrošināti aizdevumi – nodrošinājuma energoefektivitāte”, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā.

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (*16) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (*17) veicina politiku, kuru mērķis ir līdz 2050. gadam panākt augstas energoefektivitātes un dekarbonizētu ēku fondu. Ar Direktīvu 2010/31/ES tika ieviesti energoefektivitātes sertifikāti (EPC) kā instrumenti ēku energoefektivitātes uzlabošanai. Minētie sertifikāti tiek dēvēti par dalībvalsts vai tās izraudzītas juridiskas personas atzītu sertifikātu, kurā norādīta ēkas vai ēkas daļas energoefektivitāte, kas aprēķināta saskaņā ar minēto direktīvu. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (*16

*17

EPC

| 3. | Šajā veidnē ir norādīta ar komerciālo un mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināto aizdevumu un atgūto nekustamā īpašuma nodrošinājumu bruto uzskaites vērtība, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā, tostarp informācija par nodrošinājuma energoefektivitātes līmeni, kas izteikts kWh/m2 enerģijas patēriņa izteiksmē (veidnes b) līdz g) sleja), nodrošinājuma energoefektivitātes sertifikāta (EPC) marķējuma izteiksmē, kā minēts 2. panta 12) punktā Direktīvā 2010/31/ES attiecībā uz dalībvalstīm vai kā definēts jebkurā attiecīgā vietējā regulējumā attiecībā uz riska darījumiem ārpus Savienības, ja ir kartējums ar Savienības EPC marķējumu (h)–n) sleja). |
| --- | --- |

3.

Šajā veidnē ir norādīta ar komerciālo un mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināto aizdevumu un atgūto nekustamā īpašuma nodrošinājumu bruto uzskaites vērtība, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā, tostarp informācija par nodrošinājuma energoefektivitātes līmeni, kas izteikts kWh/m2

EPC

EPC

| 4. | Jo īpaši b) līdz g) slejā iestādes atklāj riska darījumu bruto uzskaites vērtību pa energoefektivitātes grupām, pamatojoties uz nodrošinājuma konkrēto enerģijas patēriņu kWh/m2, kā norādīts nodrošinājuma EPC marķējumā vai ko iestādes aplēš, ja nav EPC marķējuma. Iestādes veidnes 5. un 10. rindā norāda, cik lielā mērā šie dati ir aplēsti un nav balstīti uz EPC marķējumiem. h) līdz n) slejā iestādes atklāj to riska darījumu bruto uzskaites vērtību, kas sagrupēti pēc nodrošinājuma EPC marķējuma attiecībā uz tiem nodrošinājumiem, attiecībā uz kuriem iestādei ir pieejams EPC. |
| --- | --- |

4.

Jo īpaši b) līdz g) slejā iestādes atklāj riska darījumu bruto uzskaites vērtību pa energoefektivitātes grupām, pamatojoties uz nodrošinājuma konkrēto enerģijas patēriņu kWh/m2

EPC

EPC

EPC

EPC

EPC

| 5. | Atklājot nodrošinājumu EPC sadalījumu, iestādes o) slejā atsevišķi atklāj tos riska darījumus, par kuriem tām nav nodrošinājuma EPC informācijas. Ja iestādēm nav EPC informācijas, bet tās izmanto iekšējos aprēķinus, lai aplēstu nodrošinājuma energoefektivitāti, iestādēm jāatklāj to riska darījumu procentuālā daļa bez nodrošinājuma EPC marķējuma, par kuriem tās sniedz aplēses (procentuālā daļa jāaprēķina, pamatojoties uz riska darījumu bruto uzskaites vērtību). Iestādes atklāj kopējās bruto uzskaites vērtības pēc enerģijas patēriņa līmeņa un EPC marķējuma, iedalot pēc atrašanās vietas (Savienībā un ārpus Savienības), nošķirot aizdevumus, kas nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu, aizdevumus, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, un nodrošinājumu, kas iegūts ar pārņemšanu. |
| --- | --- |

5.

Atklājot nodrošinājumu EPC

EPC

EPC

EPC

EPC

| 6. | Attiecībā uz riska darījumiem ar sabiedrībām, kas atrodas trešās valstīs, kurām nav EPC marķējuma ekvivalenta, iestādes atstāj neaizpildītu h) līdz n) sleju. Tomēr iestādes atklāj o) un p) slejā un attiecīgā gadījumā b) līdz g) slejā prasīto informāciju ar aplēstiem datiem. |
| --- | --- |

6.

Attiecībā uz riska darījumiem ar sabiedrībām, kas atrodas trešās valstīs, kurām nav EPC

| 7. | Tiem riska darījumiem, kas saistīti ar vairāk nekā vienu nodrošinājumu, piemēram, diviem nekustamajiem īpašumiem, energoefektivitātes informāciju par īpašumiem, kas saistīti ar riska darījumu, sadala un atklāj atsevišķi saskaņā ar energoefektivitātes līmeņiem (gan attiecībā uz nodrošinājuma KWh/m2 b) līdz g) slejā, gan attiecībā uz EPC marķējumu h) līdz n) slejā atbilstīgi katra nodrošinājuma energoefektivitātei). Konkrētāk, iestādes aprēķina katra nodrošinājuma daļu riska darījuma bruto uzskaites vērtībā, pamatojoties uz nodrošinājuma vērtību, un atklāj energoefektivitātes grupā, kas saistīta ar katru nodrošinājumu. Piemēram, iestādei ir aizdevums ar bruto uzskaites vērtību 100 000 EUR, kas nodrošināts ar diviem īpašumiem: A īpašums un B īpašums. A īpašuma nodrošinājuma vērtība ir 80 000 EUR un EPC A marķējums, savukārt B īpašuma nodrošinājuma vērtība ir 70 000 EUR un EPC D marķējums. Šajā piemērā iestādēm būtu jānorāda EPC A marķējumā 53 333 EUR (t. i., 100 000 EUR * [80 000/(80 000 + 70 000)] un EPC D marķējumā 46 667 EUR (t. i., 100 000 EUR * [70 000/(80 000 + 70 000)], kas abi atbilst konkrētajam aizdevumam. |
| --- | --- |

7.

Tiem riska darījumiem, kas saistīti ar vairāk nekā vienu nodrošinājumu, piemēram, diviem nekustamajiem īpašumiem, energoefektivitātes informāciju par īpašumiem, kas saistīti ar riska darījumu, sadala un atklāj atsevišķi saskaņā ar energoefektivitātes līmeņiem (gan attiecībā uz nodrošinājuma KWh/m2

EPC

EPC

EPC

EPC

EPC

3. veidne. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Pielāgošanas rādītāji. Elastīgs formāts (fiksētas slejas, elastīgas rindas).

3. veidne. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Pielāgošanas rādītāji

| 1. | Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta 3. veidnē. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: “Pielāgošanas rādītāji”, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta 3. veidnē. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: “Pielāgošanas rādītāji”, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā.

| 2. | Iestādes šajā veidnē atklāj informāciju par centieniem pielāgoties Parīzes nolīguma mērķiem atsevišķās nozarēs. Atklājot informāciju par pielāgošanu, norāda, cik lielā mērā finanšu plūsmas atbilst virzībai uz zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un klimatnoturīgu attīstību, kā minēts Parīzes nolīgumā. Ekonomikas scenārijs, kas raksturo šo dekarbonizācijas ceļu, ir Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) neto nulles emisiju līdz 2050. gadam scenārijs (NZE2050) (*18). Iestādes ņem vērā šo scenāriju. Ņemot vērā to, ka IEA piedāvā scenārijus pasaules līmenī un dažus specifiskus rādītājus Eiropas līmenī, iestādēm ir jāmēra laikposms no IEA scenārija kritērijiem pasaules līmenī un, ja ir pieejami konkrēti Eiropas līmeņa rādītāji, – Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

2.

Iestādes šajā veidnē atklāj informāciju par centieniem pielāgoties Parīzes nolīguma mērķiem atsevišķās nozarēs. Atklājot informāciju par pielāgošanu, norāda, cik lielā mērā finanšu plūsmas atbilst virzībai uz zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un klimatnoturīgu attīstību, kā minēts Parīzes nolīgumā. Ekonomikas scenārijs, kas raksturo šo dekarbonizācijas ceļu, ir Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA

*18

IEA

IEA

| 3. | Iestādes, kas jau aplēš informāciju par savu nozaru pielāgošanu Parīzes nolīgumam, atklāj informāciju šajā veidnē. Iestādēm veidnei pievienotajā apraksta daļā jāpaskaidro izmantotā metode un datu avots. Iestādes, kas vēl neaplēš savu nozaru pielāgošanu, atklāj informāciju par saviem plāniem īstenot metodi minētās informācijas aplēsei un atklāšanai. Jebkurā gadījumā iestādes sāk atklāt šajā veidnē iekļauto informāciju ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2024. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

3.

Iestādes, kas jau aplēš informāciju par savu nozaru pielāgošanu Parīzes nolīgumam, atklāj informāciju šajā veidnē. Iestādēm veidnei pievienotajā apraksta daļā jāpaskaidro izmantotā metode un datu avots. Iestādes, kas vēl neaplēš savu nozaru pielāgošanu, atklāj informāciju par saviem plāniem īstenot metodi minētās informācijas aplēsei un atklāšanai. Jebkurā gadījumā iestādes sāk atklāt šajā veidnē iekļauto informāciju ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2024. gada 30. jūnijā.

| 4. | Iestādes šajā veidnē atklāj šādu informāciju:






  a) | a) un b) sleja: šajās slejās iekļauj nozares (IEA nozares) a) slejā, kurās 1.–8. rindā uzskaita obligāto minimālo nozaru un apakšnozaru kopumu (NACE nozares b) slejā saskaņā ar minimālo “vērā ņemamo NACE nozaru sarakstu”, kā norādīts veidnē). |
| --- | --- | --- |

4.

Iestādes šajā veidnē atklāj šādu informāciju:

a)

a) un b) sleja: šajās slejās iekļauj nozares (IEA nozares) a) slejā, kurās 1.–8. rindā uzskaita obligāto minimālo nozaru un apakšnozaru kopumu (NACE nozares b) slejā saskaņā ar minimālo “vērā ņemamo NACE nozaru sarakstu”, kā norādīts veidnē).

IEA

NACE

NACE

| b) | Ja iestādes darījumu partneris ir pārvaldītājsabiedrība, iestādes ņem vērā pārvaldītājsabiedrības (ja tā nav pārvaldītājsabiedrība) kontrolētā konkrētā parādnieka NACE nozari, kas saņem finansējumu, nevis pārvaldītājsabiedrības nozari, jo īpaši gadījumos, kad parādnieks ir nefinanšu sabiedrība. Līdzīgi, ja iestādes tiešais darījumu partneris (parādnieks) ir īpašam nolūkam dibināta sabiedrība (ĪNDS), iestādes atklāj attiecīgo informāciju par NACE nozari, kas saistīta ar ĪNDS mātesuzņēmuma saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

b)

Ja iestādes darījumu partneris ir pārvaldītājsabiedrība, iestādes ņem vērā pārvaldītājsabiedrības (ja tā nav pārvaldītājsabiedrība) kontrolētā konkrētā parādnieka NACE nozari, kas saņem finansējumu, nevis pārvaldītājsabiedrības nozari, jo īpaši gadījumos, kad parādnieks ir nefinanšu sabiedrība. Līdzīgi, ja iestādes tiešais darījumu partneris (parādnieks) ir īpašam nolūkam dibināta sabiedrība (ĪNDS), iestādes atklāj attiecīgo informāciju par NACE nozari, kas saistīta ar ĪNDS mātesuzņēmuma saimniecisko darbību.

NACE

NACE

| c) | Klasificējot kopīgus riska darījumus, kuros ir vairāk nekā viens parādnieks, balstās uz tā parādnieka iezīmēm, kurš iestādei darījuma noslēgšanā bija būtiskākais vai noteicošais. Iestādes atklāj informāciju pa NACE kodiem saskaņā ar b) slejā prasīto granularitātes līmeni. |
| --- | --- |

c)

Klasificējot kopīgus riska darījumus, kuros ir vairāk nekā viens parādnieks, balstās uz tā parādnieka iezīmēm, kurš iestādei darījuma noslēgšanā bija būtiskākais vai noteicošais. Iestādes atklāj informāciju pa NACE kodiem saskaņā ar b) slejā prasīto granularitātes līmeni.

NACE

| d) | c) sleja: Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā definēto bruto uzskaites vērtību minētajiem riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām katrā no a) un b) slejā norādītajām nozarēm, tostarp aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un pašu kapitāla instrumentiem, kas uzskaites portfeļos klasificēti banku portfelī saskaņā ar minēto īstenošanas regulu, izņemot tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus vai pārdošanai turētus aktīvus. |
| --- | --- |

d)

c) sleja: Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā definēto bruto uzskaites vērtību minētajiem riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām katrā no a) un b) slejā norādītajām nozarēm, tostarp aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un pašu kapitāla instrumentiem, kas uzskaites portfeļos klasificēti banku portfelī saskaņā ar minēto īstenošanas regulu, izņemot tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus vai pārdošanai turētus aktīvus.

| e) | d) un e) sleja: pielāgošanas rādītāj(-i), ko piemēro iestāde, un tuvākais atsauces gads pielāgošanas rādītajam(-iem) katrai nozarei. Iestādes izmanto pielāgošanas rādītāju(-s), ko var izmērīt attiecībā pret neto nulles emisiju līdz 2050. gadam scenāriju (NZE2050). Iestādēm ir jānodrošina, ka rādītāji ļauj visaptveroši atklāt iestāžu finansēto ražošanas jaudu un aptver visas attiecīgās oglekļietilpīgās finansētās darbības. Veidnē ir iekļauti daži izlases rādītāji. Iestādēm jāatklāj vairāki rādītāji par katru nozari, kas attiecas uz to finansēšanas darbību. Tie ietver emisiju intensitātes rādītājus, uz tehnoloģiju kombināciju balstītus rādītājus un uz ražošanu balstītus rādītājus. Iestādēm jāpaļaujas uz pamatā esošo aktīvu un ar finanšu instrumentiem saistīto darbību novērtējumu.
  Aizdevumiem, kuru ieņēmumu izlietojums ir zināms, iekļauj vērtību attiecīgajai nozarei un pielāgošanas rādītājam. Aizdevumiem, kuru ieņēmumu izlietojums nav zināms, riska darījuma bruto uzskaites vērtību iedala attiecīgajām nozarēm un pielāgošanas rādītājiem, pamatojoties uz darījumu partneru darbības sadalījumu, tostarp pēc darījumu partneru apgrozījuma pa darbībām.
  Iestādes veidnē pievieno rindu par katru attiecīgo b) slejā atklāto nozaru un d) slejā iekļauto pielāgošanas rādītāju kombināciju. |
| --- | --- |

e)

d) un e) sleja: pielāgošanas rādītāj(-i), ko piemēro iestāde, un tuvākais atsauces gads pielāgošanas rādītajam(-iem) katrai nozarei. Iestādes izmanto pielāgošanas rādītāju(-s), ko var izmērīt attiecībā pret neto nulles emisiju līdz 2050. gadam scenāriju (NZE2050). Iestādēm ir jānodrošina, ka rādītāji ļauj visaptveroši atklāt iestāžu finansēto ražošanas jaudu un aptver visas attiecīgās oglekļietilpīgās finansētās darbības. Veidnē ir iekļauti daži izlases rādītāji. Iestādēm jāatklāj vairāki rādītāji par katru nozari, kas attiecas uz to finansēšanas darbību. Tie ietver emisiju intensitātes rādītājus, uz tehnoloģiju kombināciju balstītus rādītājus un uz ražošanu balstītus rādītājus. Iestādēm jāpaļaujas uz pamatā esošo aktīvu un ar finanšu instrumentiem saistīto darbību novērtējumu.

Aizdevumiem, kuru ieņēmumu izlietojums ir zināms, iekļauj vērtību attiecīgajai nozarei un pielāgošanas rādītājam. Aizdevumiem, kuru ieņēmumu izlietojums nav zināms, riska darījuma bruto uzskaites vērtību iedala attiecīgajām nozarēm un pielāgošanas rādītājiem, pamatojoties uz darījumu partneru darbības sadalījumu, tostarp pēc darījumu partneru apgrozījuma pa darbībām.

Iestādes veidnē pievieno rindu par katru attiecīgo b) slejā atklāto nozaru un d) slejā iekļauto pielāgošanas rādītāju kombināciju.

| f) | f) sleja: d) slejas rādītāja(-u) laikposmu līdz 2030. gada neto nulles emisiju scenārija (NZE2050) datu punktiem izsaka procentpunktos. Šis laikposms atspoguļo pašreizējo pielāgošanas pakāpi ar scenārija rādītāju 2030. gadam, un to izsaka kā starpību starp rādītāju d) slejā un IEA scenārija prognozi 2030. gadam, dalītu ar scenārija etalonrādītāju un izsakot procentos.
  Iestādes IEA tīmekļa vietnē var atrast attiecīgo informāciju un piemērojamos scenāriju rādītājus 2030. gadam pa nozarēm. Iestādes jo īpaši var atsaukties uz “Net Zero by 2050 - A Roadmap for the Global Energy Sector”, ko IEA publicē katru gadu (*19). Konkrētos datu punktus un rādītājus var lejupielādēt no Excel tabulas, kas iekļauta neto nulles līmeņa līdz 2050. gadam scenārijā, kuru izstrādājusi Starptautiskā Enerģētikas aģentūra.
  Riska darījumu pamatā esošās darbības uzskata par saskaņotām, ja rādītāja līmenis ir zemāks par etalonrādītāja līmeni tiem etalonrādītājiem, kas samazinās (oglekļietilpīgas darbības), vai augstāks – tiem etalonrādītājiem, kas palielinās (zemas oglekļa emisijas darbības); |
| --- | --- |

f)

f) sleja: d) slejas rādītāja(-u) laikposmu līdz 2030. gada neto nulles emisiju scenārija (NZE2050) datu punktiem izsaka procentpunktos. Šis laikposms atspoguļo pašreizējo pielāgošanas pakāpi ar scenārija rādītāju 2030. gadam, un to izsaka kā starpību starp rādītāju d) slejā un IEA scenārija prognozi 2030. gadam, dalītu ar scenārija etalonrādītāju un izsakot procentos.

IEA

Iestādes IEA tīmekļa vietnē var atrast attiecīgo informāciju un piemērojamos scenāriju rādītājus 2030. gadam pa nozarēm. Iestādes jo īpaši var atsaukties uz “Net Zero by 2050 - A Roadmap for the Global Energy Sector”, ko IEA publicē katru gadu (*19). Konkrētos datu punktus un rādītājus var lejupielādēt no Excel tabulas, kas iekļauta neto nulles līmeņa līdz 2050. gadam scenārijā, kuru izstrādājusi Starptautiskā Enerģētikas aģentūra.

IEA

IEA

*19

Excel

Riska darījumu pamatā esošās darbības uzskata par saskaņotām, ja rādītāja līmenis ir zemāks par etalonrādītāja līmeni tiem etalonrādītājiem, kas samazinās (oglekļietilpīgas darbības), vai augstāks – tiem etalonrādītājiem, kas palielinās (zemas oglekļa emisijas darbības);

Formula

| g) | g) sleja: iestāžu mērķrādītājs 3 gadus pēc e) slejā norādītā atsauces gada un d) slejā norādītā pielāgošanas rādītāja. g) slejā norāda portfeļa pielāgošanas ceļu un mērķrādītājus, ko iestādes plāno sasniegt, lai ilgtermiņā turpinātu īstenot IEA scenāriju. |
| --- | --- |

g)

g) sleja: iestāžu mērķrādītājs 3 gadus pēc e) slejā norādītā atsauces gada un d) slejā norādītā pielāgošanas rādītāja. g) slejā norāda portfeļa pielāgošanas ceļu un mērķrādītājus, ko iestādes plāno sasniegt, lai ilgtermiņā turpinātu īstenot IEA scenāriju.

IEA

4. veidne. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji Riska darījumi ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem. Fiksēts formāts

4. veidne. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji Riska darījumi ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem

Fiksēts formāts

| 1. | Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta 4. veidnē. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Riska darījumi ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta 4. veidnē. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu pārejas riska rādītāji: Riska darījumi ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā.

| 2. | Iestādes šajā veidnē atklāj apkopotu informāciju par riska darījumiem ar oglekļietilpīgākajiem darījumu partneriem pasaulē. Tās iekļauj apkopotu un anonimizētu informāciju par bruto uzskaites vērtību riska darījumiem ar ne vairāk kā 20 darījumu partneriem, kas ir vieni no 20 lielākajiem oglekļietilpīgākajiem uzņēmumiem pasaulē. Informācijas pamatā ir publiski pieejama, ticama un precīza informācija. Piemēri datu avotiem, kas ļauj identificēt lielākos oglekļietilpīgos uzņēmumus, ir Carbon Majors Database un Oglekļa informācijas atklāšanas projekta un Klimata pārskatatbildības institūta (CAI), kā arī Thomson Reuters ziņojumi. |
| --- | --- |

2.

Iestādes šajā veidnē atklāj apkopotu informāciju par riska darījumiem ar oglekļietilpīgākajiem darījumu partneriem pasaulē. Tās iekļauj apkopotu un anonimizētu informāciju par bruto uzskaites vērtību riska darījumiem ar ne vairāk kā 20 darījumu partneriem, kas ir vieni no 20 lielākajiem oglekļietilpīgākajiem uzņēmumiem pasaulē. Informācijas pamatā ir publiski pieejama, ticama un precīza informācija. Piemēri datu avotiem, kas ļauj identificēt lielākos oglekļietilpīgos uzņēmumus, ir Carbon Majors Database

CAI

Thomson Reuters

| 3. | Iestādes informācijas atklāšanai pievienotajā aprakstā atklāj izmantoto datu avotu. Ja iestādes nespēj identificēt riska darījumus ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem pasaulē, tās paskaidro, kāpēc tās nav norādījušas šādus riska darījumus, tostarp gadījumā, kad tām nav riska darījumu ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem pasaulē. | Sleja | Norādes |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Bruto uzskaites vērtība (kopā) | Bruto uzskaites vērtība ir Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā minētajā nozīmē. Tā ietver aizdevumus un avansus, parāda vērtspapīrus un pašu kapitāla instrumentus, kas klasificēti uzskaites portfeļos banku portfelī saskaņā ar minēto īstenošanas regulu, izņemot tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus un pārdošanai turētus aktīvus.
  Iestādes iekļauj kopējos riska darījumus ar ne vairāk kā 20 iestādes darījumu partneriem, kas ir starp 20 lielākajiem oglekļietilpīgākajiem uzņēmumiem pasaulē. |
| b | Bruto uzskaites vērtība attiecībā pret uzņēmumu salīdzinājumā ar kopējo bruto uzskaites vērtību (kopā) | Iestādes atklāj procentuālo daļu, kas iegūta no a) slejā norādītās kopējās bruto uzskaites vērtības, dalītu ar kopējo bruto uzskaites vērtību iestāžu riska darījumiem banku portfelī, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā, tostarp aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un pašu kapitāla instrumentiem banku portfelī, kas uzskaites portfeļos klasificēti banku portfelī saskaņā ar minēto īstenošanas regulu, izņemot tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus un pārdošanai turētus aktīvus. |
| c | Tostarp vides ziņā ilgtspējīgi (CCM) | Iestādes atklāj tādu vides ziņā ilgtspējīgu riska darījumu kopējo bruto uzskaites vērtību, kas veicina klimata pārmaiņu mazināšanas mērķa sasniegšanu. Minētās summas pamatā ir finansētās darbības nolūks kreditēšanas īpašam nolūkam gadījumā vai darījumu partnera informācija par to, cik lielā mērā tā saimnieciskās darbības ir saskaņotas ar Regulu (ES) 2020/852, klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā (% no apgrozījuma, kas būtiski veicina klimata pārmaiņu mazināšanu).
  Iestādes sāk atklāt šo informāciju ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2023. gada 31. decembrī. |
| d | Vidējais termiņš | Iestādes atklāj aprēķinā vērā ņemto riska darījumu vidējo termiņu, kas svērts ar riska darījuma bruto uzskaites vērtību. |
| e | Iekļauto 20 lielāko piesārņojošo uzņēmumu skaits | Iestādes norāda to lielāko piesārņojošo uzņēmumu skaitu, kas iekļauti kopējās bruto uzskaites vērtības aprēķinā. |

3.

Iestādes informācijas atklāšanai pievienotajā aprakstā atklāj izmantoto datu avotu. Ja iestādes nespēj identificēt riska darījumus ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem pasaulē, tās paskaidro, kāpēc tās nav norādījušas šādus riska darījumus, tostarp gadījumā, kad tām nav riska darījumu ar 20 lielākajiem oglekļietilpīgajiem uzņēmumiem pasaulē.

Sleja

Norādes

a

Bruto uzskaites vērtība (kopā)

Bruto uzskaites vērtība ir Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā minētajā nozīmē. Tā ietver aizdevumus un avansus, parāda vērtspapīrus un pašu kapitāla instrumentus, kas klasificēti uzskaites portfeļos banku portfelī saskaņā ar minēto īstenošanas regulu, izņemot tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus un pārdošanai turētus aktīvus.

Iestādes iekļauj kopējos riska darījumus ar ne vairāk kā 20 iestādes darījumu partneriem, kas ir starp 20 lielākajiem oglekļietilpīgākajiem uzņēmumiem pasaulē.

b

Bruto uzskaites vērtība attiecībā pret uzņēmumu salīdzinājumā ar kopējo bruto uzskaites vērtību (kopā)

Iestādes atklāj procentuālo daļu, kas iegūta no a) slejā norādītās kopējās bruto uzskaites vērtības, dalītu ar kopējo bruto uzskaites vērtību iestāžu riska darījumiem banku portfelī, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā, tostarp aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un pašu kapitāla instrumentiem banku portfelī, kas uzskaites portfeļos klasificēti banku portfelī saskaņā ar minēto īstenošanas regulu, izņemot tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus un pārdošanai turētus aktīvus.

c

Tostarp vides ziņā ilgtspējīgi (CCM)

CCM

Iestādes atklāj tādu vides ziņā ilgtspējīgu riska darījumu kopējo bruto uzskaites vērtību, kas veicina klimata pārmaiņu mazināšanas mērķa sasniegšanu. Minētās summas pamatā ir finansētās darbības nolūks kreditēšanas īpašam nolūkam gadījumā vai darījumu partnera informācija par to, cik lielā mērā tā saimnieciskās darbības ir saskaņotas ar Regulu (ES) 2020/852, klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā (% no apgrozījuma, kas būtiski veicina klimata pārmaiņu mazināšanu).

Iestādes sāk atklāt šo informāciju ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2023. gada 31. decembrī.

d

Vidējais termiņš

Iestādes atklāj aprēķinā vērā ņemto riska darījumu vidējo termiņu, kas svērts ar riska darījuma bruto uzskaites vērtību.

e

Iekļauto 20 lielāko piesārņojošo uzņēmumu skaits

Iestādes norāda to lielāko piesārņojošo uzņēmumu skaitu, kas iekļauti kopējās bruto uzskaites vērtības aprēķinā.

5. veidne. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu fiziskā riska rādītāji: Riska darījumi, kas pakļauti fiziskam riskam. Fiksēts formāts.

5. veidne. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu fiziskā riska rādītāji: Riska darījumi, kas pakļauti fiziskam riskam

| 1. | Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta 5. veidnē. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu fiziskā riska rādītāji: Riska darījumi, kas pakļauti fiziskam riskam, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta 5. veidnē. Bankas portfelis – Iespējamā klimata pārmaiņu fiziskā riska rādītāji: Riska darījumi, kas pakļauti fiziskam riskam, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā.

| 2. | Iestādes šajā veidnē iekļauj informāciju par riska darījumiem banku portfelī, tostarp aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un pašu kapitāla instrumentiem, kas nav turēti tirdzniecībai un nav turēti pārdošanai, ar nefinanšu sabiedrībām, par aizdevumiem, kas nodrošināti ar nekustamo īpašumu, un par atpirktiem nekustamā īpašuma nodrošinājumiem, kas pakļauti hroniskiem un akūtiem ar klimatu saistītiem apdraudējumiem, iedalot pēc saimnieciskās darbības nozares (NACE klasifikācija) un pēc darījumu partnera darbības vai nodrošinājuma ģeogrāfiskās atrašanās vietas tajās nozarēs un ģeogrāfiskajos apgabalos, kuros notiek klimata pārmaiņu akūti un hroniski notikumi. |
| --- | --- |

2.

Iestādes šajā veidnē iekļauj informāciju par riska darījumiem banku portfelī, tostarp aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un pašu kapitāla instrumentiem, kas nav turēti tirdzniecībai un nav turēti pārdošanai, ar nefinanšu sabiedrībām, par aizdevumiem, kas nodrošināti ar nekustamo īpašumu, un par atpirktiem nekustamā īpašuma nodrošinājumiem, kas pakļauti hroniskiem un akūtiem ar klimatu saistītiem apdraudējumiem, iedalot pēc saimnieciskās darbības nozares (NACE

| 3. | Lai identificētu ģeogrāfiskās vietas, kurās var rasties specifiski ar klimatu saistīti apdraudējumi, iestādes izmanto specializētus portālus un datubāzes. Lai iegūtu informāciju par to atrašanās vietu raksturlielumiem, kuras ir jutīgas pret klimata pārmaiņu notikumiem, iestādes var izmantot datus, ko piedāvā Savienības struktūras un valstu valdības iestādes, tostarp meteoroloģiskās, vides, statistikas aģentūras vai ģeozinātnes organizācijas. Datu avotu piemēri, lai identificētu ģeogrāfiskos apgabalus, kas ir pakļauti ar klimata pārmaiņām saistītiem apdraudējumiem, ir šādi (*20): GFDRR - ThinkHazard! (aptver karstuma viļņus, ūdens trūkumu un ūdens resursu noslodzi, plūdus, meža ugunsgrēkus, viesuļvētras, zemes nogruvumus); PREP – PREPdata (piekrastes plūdi, ārkārtējs karstums, zemes nogruvumi, ūdens trūkums un ūdens resursu noslodze, meža ugunsgrēki); WRI – Aqueduct Water Risk Atlas (plūdi, piekrastes plūdi, ūdens trūkums un ūdens resursu noslodze), Swiss Re - CatNet® (plūdi, tropiskais ciklons (viesuļvētra un taifūns), meža ugunsgrēki); Pasaules Banka – Climate Change Knowledge Portal (ārkārtējs karstums, ārkārtēji nokrišņi, sausums); PCA – Global Drought Risk platform (sausums); NOAA – Historical hurricane tracks (tropu ciklons (viesuļvētra un taifūns). |
| --- | --- |

3.

Lai identificētu ģeogrāfiskās vietas, kurās var rasties specifiski ar klimatu saistīti apdraudējumi, iestādes izmanto specializētus portālus un datubāzes. Lai iegūtu informāciju par to atrašanās vietu raksturlielumiem, kuras ir jutīgas pret klimata pārmaiņu notikumiem, iestādes var izmantot datus, ko piedāvā Savienības struktūras un valstu valdības iestādes, tostarp meteoroloģiskās, vides, statistikas aģentūras vai ģeozinātnes organizācijas. Datu avotu piemēri, lai identificētu ģeogrāfiskos apgabalus, kas ir pakļauti ar klimata pārmaiņām saistītiem apdraudējumiem, ir šādi (*20

GFDRR

ThinkHazard!

PREP – PREPdata

WRI – Aqueduct Water Risk Atlas

Swiss Re

CatNet®

Climate Change Knowledge Portal

PCA – Global Drought Risk platform

NOAA – Historical hurricane tracks

| 4. | Ja darījumu partneris ir pārvaldītājsabiedrība, iestādes ņem vērā pārvaldītājsabiedrības (ja tā nav tā pati pārvaldītājsabiedrība) kontrolētā konkrētā parādnieka NACE nozari, kas saņem finansējumu, jo īpaši gadījumos, kad parādnieks ir nefinanšu sabiedrība. Līdzīgi, ja iestādes tiešais darījumu partneris (parādnieks) ir ĪNDS, iestādes atklāj attiecīgo informāciju par NACE nozari, kas saistīta ar ĪNDS mātesuzņēmuma saimniecisko darbību. Klasificējot kopīgus riska darījumus, kuros ir vairāk nekā viens parādnieks, balstās uz tā parādnieka iezīmēm, kurš iestādei darījuma noslēgšanā bija būtiskākais. Kopīgi radušos riska darījumu sadalījumu pa NACE kodiem nosaka būtiskākā vai noteicošā parādnieka iezīmes. |
| --- | --- |

4.

Ja darījumu partneris ir pārvaldītājsabiedrība, iestādes ņem vērā pārvaldītājsabiedrības (ja tā nav tā pati pārvaldītājsabiedrība) kontrolētā konkrētā parādnieka NACE

NACE

NACE

| 5. | Iestādes atklāj informāciju šajā veidnē pēc iespējas labāk un veidnei pievienotajā aprakstā paskaidro informācijas avotus un metodes, ko tās ir izmantojušas, lai identificētu riska darījumus, kas pakļauti klimata pārmaiņu fiziskajam riskam.






  Slejas | Norādes |
| --- | --- | --- |
| a | Ģeogrāfiskais apgabals, kas pakļauts klimata pārmaiņu akūtiem un hroniskiem notikumiem

  Iestādes atklāj informāciju par ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas pakļauti klimata pārmaiņu fizisku notikumu nelabvēlīgai ietekmei. Šie ģeogrāfiskie apgabali ietver valstis vai citus ģeogrāfiskos vai administratīvos reģionus, kuros atrodas darījumu partnera darbības vai nodrošinājums un kuri ir pakļauti hroniskiem vai akūtiem klimata pārmaiņu notikumiem. Riska darījumu ģeogrāfiskajam tvērumam iestādes pēc vajadzības izmanto dalījumu līmeni, kas norādīts Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūrā (jeb NUTS). |
| b | Bruto uzskaites vērtība

  Iestādes atklāj Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā definēto bruto uzskaites vērtību minētajiem riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, tostarp aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un pašu kapitāla instrumentiem, kas klasificēti uzskaites portfeļos banku portfelī saskaņā ar minēto īstenošanas regulu, izņemot tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus un pārdošanai turētus aktīvus. |
| c - o | tostarp riska darījumi, kas ir jutīgi pret klimata pārmaiņu fizisko notikumu ietekmi

  Iestādes atklāj to riska darījumu bruto uzskaites vērtību, kurus var ietekmēt klimata pārmaiņu fiziski notikumi. To riska darījumu bruto uzskaites vērtība, kurus var ietekmēt klimata pārmaiņu fiziski notikumi, var būt vienāda ar visu riska darījuma vērtību, kas atklāta šīs veidnes b) slejā, vai var būt daļa no minētās riska darījuma vērtības. |
| c - g | Sadalījums pa termiņu grupām

  Iestādes iedala riska darījumus attiecīgajā grupā atkarībā no finanšu instrumenta atlikušā termiņa, ņemot vērā šādus aspektus:






  a) | ja summa jāatmaksā pa daļām, riska darījumu iekļauj termiņa grupā atbilstīgi pēdējam maksājumam; |

5.

Iestādes atklāj informāciju šajā veidnē pēc iespējas labāk un veidnei pievienotajā aprakstā paskaidro informācijas avotus un metodes, ko tās ir izmantojušas, lai identificētu riska darījumus, kas pakļauti klimata pārmaiņu fiziskajam riskam.

Slejas

Norādes

a

Ģeogrāfiskais apgabals, kas pakļauts klimata pārmaiņu akūtiem un hroniskiem notikumiem

Ģeogrāfiskais apgabals, kas pakļauts klimata pārmaiņu akūtiem un hroniskiem notikumiem

Iestādes atklāj informāciju par ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas pakļauti klimata pārmaiņu fizisku notikumu nelabvēlīgai ietekmei. Šie ģeogrāfiskie apgabali ietver valstis vai citus ģeogrāfiskos vai administratīvos reģionus, kuros atrodas darījumu partnera darbības vai nodrošinājums un kuri ir pakļauti hroniskiem vai akūtiem klimata pārmaiņu notikumiem. Riska darījumu ģeogrāfiskajam tvērumam iestādes pēc vajadzības izmanto dalījumu līmeni, kas norādīts Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūrā (jeb NUTS).

NUTS

b

Bruto uzskaites vērtība

Bruto uzskaites vērtība

Iestādes atklāj Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā definēto bruto uzskaites vērtību minētajiem riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, tostarp aizdevumiem un avansiem, parāda vērtspapīriem un pašu kapitāla instrumentiem, kas klasificēti uzskaites portfeļos banku portfelī saskaņā ar minēto īstenošanas regulu, izņemot tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus un pārdošanai turētus aktīvus.

c - o

tostarp riska darījumi, kas ir jutīgi pret klimata pārmaiņu fizisko notikumu ietekmi

tostarp riska darījumi, kas ir jutīgi pret klimata pārmaiņu fizisko notikumu ietekmi

Iestādes atklāj to riska darījumu bruto uzskaites vērtību, kurus var ietekmēt klimata pārmaiņu fiziski notikumi. To riska darījumu bruto uzskaites vērtība, kurus var ietekmēt klimata pārmaiņu fiziski notikumi, var būt vienāda ar visu riska darījuma vērtību, kas atklāta šīs veidnes b) slejā, vai var būt daļa no minētās riska darījuma vērtības.

c - g

Sadalījums pa termiņu grupām

Sadalījums pa termiņu grupām

Iestādes iedala riska darījumus attiecīgajā grupā atkarībā no finanšu instrumenta atlikušā termiņa, ņemot vērā šādus aspektus:

a)

ja summa jāatmaksā pa daļām, riska darījumu iekļauj termiņa grupā atbilstīgi pēdējam maksājumam;

| b) | ja riska darījumam nav noteikta termiņa tādu iemeslu dēļ, kas nav iespēja darījumu partnerim izvēlēties atmaksas datumu, šā riska darījuma vērtību atklāj ailē “> 20 gadi”; |
| --- | --- |

b)

ja riska darījumam nav noteikta termiņa tādu iemeslu dēļ, kas nav iespēja darījumu partnerim izvēlēties atmaksas datumu, šā riska darījuma vērtību atklāj ailē “> 20 gadi”;

| c) | lai aprēķinātu riska darījuma vidējo termiņu, iestādes katra riska darījuma termiņu vērtē pēc riska darījumu bruto uzskaites vērtības. |
| --- | --- |

c)

lai aprēķinātu riska darījuma vidējo termiņu, iestādes katra riska darījuma termiņu vērtē pēc riska darījumu bruto uzskaites vērtības.

h

tostarp riska darījumi, kas ir jutīgi pret hronisku klimata pārmaiņu notikumu ietekmi

tostarp riska darījumi, kas ir jutīgi pret hronisku klimata pārmaiņu notikumu ietekmi

Iestādes atklāj tikai tādu riska darījumu bruto uzskaites vērtību, kas ir jutīgi pret hronisku klimata pārmaiņu notikumu ietekmi, tostarp apdraudējumiem, kas saistīti ar laikapstākļu un klimata pakāpeniskām pārmaiņām un kam ir iespējama ietekme uz ekonomikas izlaidi un ražīgumu.

i

tostarp riska darījumi, kas ir jutīgi pret akūtu klimata pārmaiņu notikumu ietekmi

tostarp riska darījumi, kas ir jutīgi pret akūtu klimata pārmaiņu notikumu ietekmi

Iestādes atklāj tikai tādu riska darījumu bruto uzskaites vērtību, kas ir jutīgi pret akūtu klimata pārmaiņu notikumu ietekmi, tostarp apdraudējumiem, kas var izraisīt pēkšņu kaitējumu īpašumiem, piegādes ķēžu traucējumus un aktīvu amortizāciju.

j

tostarp riska darījumi, kas ir jutīgi gan pret hronisku, gan akūtu klimata pārmaiņu notikumu ietekmi

tostarp riska darījumi, kas ir jutīgi gan pret hronisku, gan akūtu klimata pārmaiņu notikumu ietekmi

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kas pakļauta gan hronisku, gan akūtu klimata pārmaiņu notikumu ietekmei, kā minēts h) un i) slejā.

k

Tostarp 2. posms

Tostarp 2. posms

Iestādes, kas piemēro SFPS, atklāj “2. posma” instrumentu bruto uzskaites vērtību, kā definēts 9. SFPS.

Slejas “Tostarp 2. posms” neatklāj iestādes, kas piemēro valsts vispārpieņemtos grāmatvedības principus, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK.

l

Tostarp ienākumus nenesoši riska darījumi

Tostarp ienākumus nenesoši riska darījumi

Iestādes atklāj Regulas (ES) Nr. 575/2013 47.a panta 3. punktā minēto ienākumus nenesošo riska darījumu bruto uzskaites vērtību, kurus var ietekmēt klimata pārmaiņu notikumi.

m, n, o

Uzkrātais vērtības samazinājums, patiesās vērtības uzkrātās negatīvās izmaiņas kredītriska rezultātā un uzkrājumi

Uzkrātais vērtības samazinājums, patiesās vērtības uzkrātās negatīvās izmaiņas kredītriska rezultātā un uzkrājumi

Iestādes atklāj summas, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 11., 69., 70., 71., 106. un 110. punktā.

n

tostarp 2. posma riska darījumi

tostarp 2. posma riska darījumi

m) slejā iekļauj 2. posma riska darījumu uzkrāto vērtības samazinājuma summu.

Iestādes, kas piemēro SFPS, atklāj “2. posma” instrumentu bruto uzskaites vērtību, kā definēts 9. SFPS.

Slejas “Tostarp 2. posms” neatklāj iestādes, kas piemēro valsts vispārpieņemtos grāmatvedības principus, pamatojoties uz Direktīvu 86/635/EEK.

o

tostarp ienākumus nenesoši riska darījumi

tostarp ienākumus nenesoši riska darījumi

Iestādes atklāj uzkrātā vērtības samazinājuma summu, patiesās vērtības uzkrātās negatīvās izmaiņas kredītriska rezultātā un uzkrājumus, kas attiecināmi uz ienākumus nenesošiem riska darījumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 47.a panta 3. punktā.

6. veidne. Galveno darbības rādītāju (GDR) kopsavilkums ar taksonomiju saskaņotiem riska darījumiem. Fiksēts formāts.

6. veidne. Galveno darbības rādītāju (GDR) kopsavilkums ar taksonomiju saskaņotiem riska darījumiem.

| 1. | Iestādes 6. veidnē sniedz pārskatu par GDR, kas aprēķināti, pamatojoties uz XXXIX pielikuma 7. un 8. veidni, tostarp zaļo aktīvu rādītāju (ZAK), kā minēts Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178 (*21). |
| --- | --- |

1.

Iestādes 6. veidnē sniedz pārskatu par GDR, kas aprēķināti, pamatojoties uz XXXIX pielikuma 7. un 8. veidni, tostarp zaļo aktīvu rādītāju (ZAK), kā minēts Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178 (*21

| 2. | Lai gan Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178 kredītiestādēm ir noteikts pienākums divreiz aplēst un atklāt ZAK, vienreiz pamatojoties uz darījumu partnera (nefinanšu sabiedrībām) apgrozījuma pielāgojumu taksonomijai attiecībā uz tiem riska darījumiem, kuru mērķis nav finansēt konkrētas identificētās darbības (vispārējā mērķa kreditēšana), un otrreiz pamatojoties uz darījumu partnera kapitālizdevumu (CapEx) pielāgojumu taksonomijai attiecībā uz tiem pašiem vispārējā mērķa kreditēšanas riska darījumiem, šajā veidnē iestādes atklāj ZAK tikai vienreiz, pamatojoties uz darījumu partnera apgrozījuma pielāgojumu tikai attiecībā uz vispārējā mērķa kreditēšanas daļu. |
| --- | --- |

2.

Lai gan Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178 kredītiestādēm ir noteikts pienākums divreiz aplēst un atklāt ZAK, vienreiz pamatojoties uz darījumu partnera (nefinanšu sabiedrībām) apgrozījuma pielāgojumu taksonomijai attiecībā uz tiem riska darījumiem, kuru mērķis nav finansēt konkrētas identificētās darbības (vispārējā mērķa kreditēšana), un otrreiz pamatojoties uz darījumu partnera kapitālizdevumu (CapEx

| 3. | Attiecībā uz krājumu ZAK (klimata pārmaiņu mazināšana), ZAK (pielāgošanās klimata pārmaiņām), ZAK (klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās klimata pārmaiņām) atbilst attiecīgi 8. veidnes b), g) un l) slejā iekļautajam GDR. Attiecībā uz plūsmu ZAK (klimata pārmaiņu mazināšana), ZAK (pielāgošanās klimata pārmaiņām), ZAK (klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās klimata pārmaiņām) atbilst attiecīgi 8. veidnes 1. rindas r), w) un ab) slejā iekļautajam GDR. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz krājumu ZAK (klimata pārmaiņu mazināšana), ZAK (pielāgošanās klimata pārmaiņām), ZAK (klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās klimata pārmaiņām) atbilst attiecīgi 8. veidnes b), g) un l) slejā iekļautajam GDR. Attiecībā uz plūsmu ZAK (klimata pārmaiņu mazināšana), ZAK (pielāgošanās klimata pārmaiņām), ZAK (klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās klimata pārmaiņām) atbilst attiecīgi 8. veidnes 1. rindas r), w) un ab) slejā iekļautajam GDR.

| 4. | Informāciju par tvērumu iekļauj 8. veidnes 1. rindas p) slejā attiecībā uz ZAK krājumu un af) slejā attiecībā uz ZAK plūsmu. |
| --- | --- |

4.

Informāciju par tvērumu iekļauj 8. veidnes 1. rindas p) slejā attiecībā uz ZAK krājumu un af) slejā attiecībā uz ZAK plūsmu.

| 5. | Iestādes atklāj šo informāciju ar pirmo atsauces datumu 2023. gada 31. decembrī, kas atbilst ZAK pirmajam informācijas atklāšanas atsauces datumam, kas minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178. |
| --- | --- |

5.

Iestādes atklāj šo informāciju ar pirmo atsauces datumu 2023. gada 31. decembrī, kas atbilst ZAK pirmajam informācijas atklāšanas atsauces datumam, kas minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178.

7. veidne. Mazināšanas darbības: Aktīvi ZAK aprēķinam. Fiksēts formāts

7. veidne. Mazināšanas darbības: Aktīvi ZAK aprēķinam.

| 1. | Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta 7. veidnē. Mazināšanas darbības: Aktīvi ZAK aprēķinam, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta 7. veidnē. Mazināšanas darbības: Aktīvi ZAK aprēķinam, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā.

| 2. | Iestādes šajā veidnē atklāj informāciju par iestāžu aizdevumu un avansu, parāda vērtspapīru un kapitāla instrumentu bruto uzskaites vērtību savā banku portfelī, iedalot informāciju pa darījumu partneru veidiem, tostarp finanšu sabiedrībām, nefinanšu sabiedrībām, mājsaimniecībām, vietējām pašvaldībām, kā arī nekustamā īpašuma aizdevumiem mājsaimniecībām, un riska darījumu taksonomijas atbilstības un taksonomijas pielāgošanu attiecībā uz vides mērķiem saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) un b) punktā. |
| --- | --- |

2.

Iestādes šajā veidnē atklāj informāciju par iestāžu aizdevumu un avansu, parāda vērtspapīru un kapitāla instrumentu bruto uzskaites vērtību savā banku portfelī, iedalot informāciju pa darījumu partneru veidiem, tostarp finanšu sabiedrībām, nefinanšu sabiedrībām, mājsaimniecībām, vietējām pašvaldībām, kā arī nekustamā īpašuma aizdevumiem mājsaimniecībām, un riska darījumu taksonomijas atbilstības un taksonomijas pielāgošanu attiecībā uz vides mērķiem saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) un b) punktā.

| 3. | Jo īpaši iestādes šajā veidnē iekļauj informāciju, kas nepieciešama ZAK aprēķinam saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2021/2178. Lai gan Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178 iestādēm ir noteikts pienākums divreiz aplēst un atklāt ZAK, pamatojoties uz darījumu partnera (nefinanšu sabiedrībām) apgrozījuma pielāgojumu taksonomijai attiecībā uz tiem riska darījumiem, kuru mērķis nav finansēt konkrētas identificētās darbības (vispārējā mērķa kreditēšana), un atkal pamatojoties uz darījumu partnera CapEx pielāgojumu taksonomijai attiecībā uz tiem pašiem vispārējā mērķa kreditēšanas riska darījumiem, šajā veidnē iestādes atklāj ZAK tikai vienreiz, pamatojoties uz darījumu partnera apgrozījuma pielāgojumu attiecībā uz vispārējā mērķa kreditēšanas daļu. |
| --- | --- |

3.

Jo īpaši iestādes šajā veidnē iekļauj informāciju, kas nepieciešama ZAK aprēķinam saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2021/2178. Lai gan Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178 iestādēm ir noteikts pienākums divreiz aplēst un atklāt ZAK, pamatojoties uz darījumu partnera (nefinanšu sabiedrībām) apgrozījuma pielāgojumu taksonomijai attiecībā uz tiem riska darījumiem, kuru mērķis nav finansēt konkrētas identificētās darbības (vispārējā mērķa kreditēšana), un atkal pamatojoties uz darījumu partnera CapEx

| 4. | Pamatojoties uz minēto informāciju, iestādes aprēķina un atklāj savu ZAK, kā minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178. Iekļautā informācija attiecas uz klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) un b) punktā. |
| --- | --- |

4.

Pamatojoties uz minēto informāciju, iestādes aprēķina un atklāj savu ZAK, kā minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178. Iekļautā informācija attiecas uz klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) un b) punktā.

| 5. | Iestādes atklāj šo informāciju ar pirmo atsauces datumu 2023. gada 31. decembrī, kas ir ZAK pirmais informācijas atklāšanas atsauces datums, kā minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178.






  Slejas | Norādes |
| --- | --- | --- |
| a | Bruto uzskaites vērtība

  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā. |
| b | Tostarp: ar taksonomijai svarīgām nozarēm

  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.
  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību atbilstīgiem riska darījumiem ar nozarēm (4 līmeņu NACE kodi), kas svarīgas attiecīgajam vides mērķim saskaņā ar taksonomiju, kā norādīts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 (*22) I pielikumā.
  Iestādes atklāj riska darījumus ar svarīgām nozarēm klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) punktu un 10. pantu. |
| c | Tostarp: vides ziņā ilgtspējīga

  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.
  Iestādes atklāj tādu atbilstīgo riska darījumu bruto uzskaites vērtību, kas ir vides ziņā ilgtspējīgi, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikumā.
  Iestādes atklāj vides ziņā ilgtspējīgus riska darījumus klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) punktu un 10. pantu.
  Ja ieņēmumu izlietojums ir zināms (specializētā kreditēšana, tostarp projektu finansēšanas aizdevumi, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikumā), iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs. Šādas informācijas atklāšanas pamatā ir apmērs, kādā finansētais projekts būtiski veicina klimata pārmaiņu mazināšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. pantu vai ir veicinoša darbība saskaņā ar minētās regulas 16. pantu, un atbilst minētās regulas 3. pantā noteiktajiem kritērijiem. Ja ieņēmumu izlietojums nav zināms, iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, izmantojot no darījumu partnera saņemto informāciju, saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 8. pantu, par apgrozījuma daļu, kas iegūta no produktiem vai pakalpojumiem, kuri saistīti ar saimnieciskajām darbībām, kas saskaņā ar minētās regulas 3. pantu ir uzskatāmas par vides ziņā ilgtspējīgām.
  Katru riska darījumu ņem vērā tikai vienreiz un attiecina tikai uz vienu vides mērķi. Ja riska darījumi attiecas uz vairāk nekā vienu vides mērķi, to iedala visatbilstošākajam mērķim. |
| d | Tostarp: specializētā kreditēšana

  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.
  Specializētās kreditēšanas riska darījumus saprot tā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 8. punktā. Tā ietver riska darījumus, kas ir vides ziņā ilgtspējīgi klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) punktu un 10. pantu.
  Ja ieņēmumu izlietojums ir zināms, specializētās kreditēšanas gadījumā iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, pamatojoties uz apmēru un proporciju, kādā konkrētais finansētais projekts ir kvalificējams kā tāds, kas būtiski veicina klimata pārmaiņu mazināšanu (konkrēta projekta informācija) saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. pantu, vai kā veicinoša darbība saskaņā ar 16. pantu, un atbilst minētās regulas 3. pantā noteiktajiem kritērijiem. Iestādes sniedz pārredzamu informāciju par to, kāda veida saimnieciskas darbības tiek finansētas, izmantojot specializēto kreditēšanu. Ja viens un tas pats specializētās kreditēšanas riska darījums attiecas uz diviem vides mērķiem, iestādes to attiecina uz visbūtiskāko mērķi. |
| e | Tostarp: pārejas

  Regulas (ES) 2020/852 10. pants. |
| f | Tostarp: veicinoši

  Regulas (ES) 2020/852 16. pants. |
| g | Tostarp: ar taksonomijai svarīgām nozarēm

  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.
  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību atbilstīgiem riska darījumiem ar nozarēm (4 līmeņu NACE kodi), kas svarīgas attiecīgajam vides mērķim saskaņā ar taksonomiju, kā norādīts Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 II pielikumā.
  Iestādes atklāj riska darījumus ar svarīgām nozarēm pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta b) punktu un 11. pantu. |
| h | Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.
  Iestādes atklāj tādu atbilstīgo riska darījumu bruto uzskaites vērtību, kas ir vides ziņā ilgtspējīgi, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 II pielikumā.
  Iestādes atklāj vides ziņā ilgtspējīgus riska darījumus pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta b) punktu un 11. pantu.
  Ja ieņēmumu izlietojums ir zināms, specializētās kreditēšanas gadījumā iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, pamatojoties uz apmēru un proporciju, kādā finansētais projekts ir kvalificējams kā tāds, kas būtiski veicina pielāgošanos klimata pārmaiņām saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 11. pantu, vai kā veicinoša darbība saskaņā ar minētās regulas 16. pantu, un atbilst minētās regulas 3. pantā noteiktajiem kritērijiem.
  Ja ieņēmumu izlietojums nav zināms, iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, izmantojot darījumu partnera sniegto informāciju, saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 8. pantu, par apgrozījuma daļu, kas iegūta no produktiem vai pakalpojumiem, kuri saistīti ar saimnieciskajām darbībām, kas saskaņā ar minētās regulas 3. pantu ir uzskatāmas par vides ziņā ilgtspējīgām.
  Katru riska darījumu ņem vērā tikai vienreiz un attiecina tikai uz vienu vides mērķi. Ja riska darījumi attiecas uz vairāk nekā vienu vides mērķi, riska darījumus iedala visatbilstošākajam mērķim. |
| i | Tostarp: specializētā kreditēšana

  Iestādēm jāatklāj bruto uzskaites vērtība, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.
  Specializētās kreditēšanas riska darījumus saprot tā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 8. punktā.
  Iestādes atklāj specializētās kreditēšanas riska darījumus, kas ir vides ziņā ilgtspējīgi pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta b) punktu un 11. pantu.
  Iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, izmantojot darījumu partnera sniegto informāciju.
  Ja ieņēmumu izlietojums ir zināms, specializētās kreditēšanas gadījumā iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, pamatojoties uz apmēru un proporciju, kādā konkrētais finansētais projekts ir kvalificējams kā tāds, kas būtiski veicina pielāgošanos klimata pārmaiņām (konkrēta projekta informācija) saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 11. pantu, vai kā veicinoša darbība saskaņā ar minētās regulas 16. pantu, un atbilst minētās regulas 3. pantā noteiktajiem kritērijiem. Iestādes sniedz pārredzamu informāciju par to, kāda veida saimnieciskas darbības tiek finansētas, izmantojot specializēto kreditēšanu. Ja viens un tas pats specializētās kreditēšanas riska darījums var attiekties uz diviem vides mērķiem, riska darījumu attiecina uz visbūtiskāko mērķi. |
| j | Tostarp: pielāgošanās

  Regulas (ES) 2020/852 11. pants. Šīs darbības attiecas uz darbībām, kas nav veicinošās darbības. |
| k | Tostarp: veicinošas

  Regulas (ES) 2020/852 16. pants. |
| l | Tostarp: ar taksonomijai svarīgām nozarēm

  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.
  Iestādes ietver šīs veidnes b) un g) slejas summu. |
| m | Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.
  Iestādes ietver šīs veidnes c) un h) slejas summu. |
| n | Tostarp: specializētā kreditēšana

  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.
  Specializētās kreditēšanas riska darījumus saprot tā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 8. punktā.
  Iestādes ietver šīs veidnes d) un i) slejas summu. |
| o | Tostarp: pārejas/pielāgošanās

  Regulas (ES) 2020/852 10. un 11. pants.
  Iestādes ietver šīs veidnes e) un j) slejas summu. |
| p | Tostarp: veicinošas

  Regulas (ES) 2020/852 16. pants.
  Iestādes ietver šīs veidnes f) un k) slejas summu. |

5.

Iestādes atklāj šo informāciju ar pirmo atsauces datumu 2023. gada 31. decembrī, kas ir ZAK pirmais informācijas atklāšanas atsauces datums, kā minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178.

Slejas

Norādes

a

Bruto uzskaites vērtība

Bruto uzskaites vērtība

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.

b

Tostarp: ar taksonomijai svarīgām nozarēm

Tostarp: ar taksonomijai svarīgām nozarēm

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību atbilstīgiem riska darījumiem ar nozarēm (4 līmeņu NACE kodi), kas svarīgas attiecīgajam vides mērķim saskaņā ar taksonomiju, kā norādīts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 (*22) I pielikumā.

NACE

*22

Iestādes atklāj riska darījumus ar svarīgām nozarēm klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) punktu un 10. pantu.

c

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīga

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīga

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.

Iestādes atklāj tādu atbilstīgo riska darījumu bruto uzskaites vērtību, kas ir vides ziņā ilgtspējīgi, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikumā.

Iestādes atklāj vides ziņā ilgtspējīgus riska darījumus klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) punktu un 10. pantu.

Ja ieņēmumu izlietojums ir zināms (specializētā kreditēšana, tostarp projektu finansēšanas aizdevumi, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikumā), iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs. Šādas informācijas atklāšanas pamatā ir apmērs, kādā finansētais projekts būtiski veicina klimata pārmaiņu mazināšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. pantu vai ir veicinoša darbība saskaņā ar minētās regulas 16. pantu, un atbilst minētās regulas 3. pantā noteiktajiem kritērijiem. Ja ieņēmumu izlietojums nav zināms, iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, izmantojot no darījumu partnera saņemto informāciju, saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 8. pantu, par apgrozījuma daļu, kas iegūta no produktiem vai pakalpojumiem, kuri saistīti ar saimnieciskajām darbībām, kas saskaņā ar minētās regulas 3. pantu ir uzskatāmas par vides ziņā ilgtspējīgām.

Katru riska darījumu ņem vērā tikai vienreiz un attiecina tikai uz vienu vides mērķi. Ja riska darījumi attiecas uz vairāk nekā vienu vides mērķi, to iedala visatbilstošākajam mērķim.

d

Tostarp: specializētā kreditēšana

Tostarp: specializētā kreditēšana

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.

Specializētās kreditēšanas riska darījumus saprot tā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 8. punktā. Tā ietver riska darījumus, kas ir vides ziņā ilgtspējīgi klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) punktu un 10. pantu.

Ja ieņēmumu izlietojums ir zināms, specializētās kreditēšanas gadījumā iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, pamatojoties uz apmēru un proporciju, kādā konkrētais finansētais projekts ir kvalificējams kā tāds, kas būtiski veicina klimata pārmaiņu mazināšanu (konkrēta projekta informācija) saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. pantu, vai kā veicinoša darbība saskaņā ar 16. pantu, un atbilst minētās regulas 3. pantā noteiktajiem kritērijiem. Iestādes sniedz pārredzamu informāciju par to, kāda veida saimnieciskas darbības tiek finansētas, izmantojot specializēto kreditēšanu. Ja viens un tas pats specializētās kreditēšanas riska darījums attiecas uz diviem vides mērķiem, iestādes to attiecina uz visbūtiskāko mērķi.

e

Tostarp: pārejas

Tostarp: pārejas

Regulas (ES) 2020/852 10. pants.

f

Tostarp: veicinoši

Tostarp: veicinoši

Regulas (ES) 2020/852 16. pants.

g

Tostarp: ar taksonomijai svarīgām nozarēm

Tostarp: ar taksonomijai svarīgām nozarēm

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību atbilstīgiem riska darījumiem ar nozarēm (4 līmeņu NACE kodi), kas svarīgas attiecīgajam vides mērķim saskaņā ar taksonomiju, kā norādīts Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 II pielikumā.

NACE

Iestādes atklāj riska darījumus ar svarīgām nozarēm pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta b) punktu un 11. pantu.

h

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.

Iestādes atklāj tādu atbilstīgo riska darījumu bruto uzskaites vērtību, kas ir vides ziņā ilgtspējīgi, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 II pielikumā.

Iestādes atklāj vides ziņā ilgtspējīgus riska darījumus pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta b) punktu un 11. pantu.

Ja ieņēmumu izlietojums ir zināms, specializētās kreditēšanas gadījumā iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, pamatojoties uz apmēru un proporciju, kādā finansētais projekts ir kvalificējams kā tāds, kas būtiski veicina pielāgošanos klimata pārmaiņām saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 11. pantu, vai kā veicinoša darbība saskaņā ar minētās regulas 16. pantu, un atbilst minētās regulas 3. pantā noteiktajiem kritērijiem.

Ja ieņēmumu izlietojums nav zināms, iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, izmantojot darījumu partnera sniegto informāciju, saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 8. pantu, par apgrozījuma daļu, kas iegūta no produktiem vai pakalpojumiem, kuri saistīti ar saimnieciskajām darbībām, kas saskaņā ar minētās regulas 3. pantu ir uzskatāmas par vides ziņā ilgtspējīgām.

Katru riska darījumu ņem vērā tikai vienreiz un attiecina tikai uz vienu vides mērķi. Ja riska darījumi attiecas uz vairāk nekā vienu vides mērķi, riska darījumus iedala visatbilstošākajam mērķim.

i

Tostarp: specializētā kreditēšana

Tostarp: specializētā kreditēšana

Iestādēm jāatklāj bruto uzskaites vērtība, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.

Specializētās kreditēšanas riska darījumus saprot tā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 8. punktā.

Iestādes atklāj specializētās kreditēšanas riska darījumus, kas ir vides ziņā ilgtspējīgi pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 9. panta b) punktu un 11. pantu.

Iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, izmantojot darījumu partnera sniegto informāciju.

Ja ieņēmumu izlietojums ir zināms, specializētās kreditēšanas gadījumā iestādes atklāj to, cik lielā mērā riska darījums ir vides ziņā ilgtspējīgs, pamatojoties uz apmēru un proporciju, kādā konkrētais finansētais projekts ir kvalificējams kā tāds, kas būtiski veicina pielāgošanos klimata pārmaiņām (konkrēta projekta informācija) saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 11. pantu, vai kā veicinoša darbība saskaņā ar minētās regulas 16. pantu, un atbilst minētās regulas 3. pantā noteiktajiem kritērijiem. Iestādes sniedz pārredzamu informāciju par to, kāda veida saimnieciskas darbības tiek finansētas, izmantojot specializēto kreditēšanu. Ja viens un tas pats specializētās kreditēšanas riska darījums var attiekties uz diviem vides mērķiem, riska darījumu attiecina uz visbūtiskāko mērķi.

j

Tostarp: pielāgošanās

Tostarp: pielāgošanās

Regulas (ES) 2020/852 11. pants. Šīs darbības attiecas uz darbībām, kas nav veicinošās darbības.

k

Tostarp: veicinošas

Tostarp: veicinošas

Regulas (ES) 2020/852 16. pants.

l

Tostarp: ar taksonomijai svarīgām nozarēm

Tostarp: ar taksonomijai svarīgām nozarēm

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.

Iestādes ietver šīs veidnes b) un g) slejas summu.

m

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.

Iestādes ietver šīs veidnes c) un h) slejas summu.

n

Tostarp: specializētā kreditēšana

Tostarp: specializētā kreditēšana

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļā.

Specializētās kreditēšanas riska darījumus saprot tā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 8. punktā.

Iestādes ietver šīs veidnes d) un i) slejas summu.

o

Tostarp: pārejas/pielāgošanās

Tostarp: pārejas/pielāgošanās

Regulas (ES) 2020/852 10. un 11. pants.

Iestādes ietver šīs veidnes e) un j) slejas summu.

p

Tostarp: veicinošas

Tostarp: veicinošas

Regulas (ES) 2020/852 16. pants.

Iestādes ietver šīs veidnes f) un k) slejas summu.

| Rindas | Norādes |
| --- | --- |
| | ZAK - segtie aktīvi gan skaitītājā, gan saucējā

  Atbilstīgie riska darījumi ir tie, kas saistīti ar darījumu partneriem un aktīvu klasēm, uz kurām attiecas informācijas atklāšanas prasības saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 8. pantu. |
| 1 | Aizdevumi un avansi, parāda vērtspapīri un pašu kapitāla instrumenti, kas nav turēti tirdzniecībai un ir atbilstīgi ZAK

  Iestādes atklāj aizdevumus un avansus, parāda vērtspapīrus un pašu kapitāla instrumentus, kas klasificēti banku portfelī, nav turēti tirdzniecības nolūkā un nav turēti pārdošanai, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikumā. |
| 2 | Finanšu sabiedrības

  Iestādes atklāj riska darījumus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta c) un d) apakšpunktā. |
| 3 | Kredītiestādes

  Iestādes atklāj riska darījumus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta c) apakšpunktā. |
| 4., 9., 13., 17., 21., 34., 40. | Aizdevumi un avansi

  Iestādes atklāj aizdevumus un avansus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 32. punktā. |
| 5., 10., 14., 18., 22., 37., 41. | Parāda vērtspapīri

  Iestādes atklāj parāda vērtspapīrus, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 31. punktā. |
| 6., 11., 15., 19., 23., 38., 42. | Pašu kapitāla instrumenti

  Iestādes atklāj pašu kapitāla instrumentus, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikumā. Pašu kapitāla instrumenti banku portfelī ietver ieguldījumus asociētajos uzņēmumos, kopuzņēmumos un meitasuzņēmumos, kas nav pilnībā vai proporcionāli konsolidēti. |
| 7 | Citas finanšu sabiedrības

  Iestādes atklāj riska darījumus ar citām finanšu sabiedrībām, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta d) apakšpunktā. |
| 8 | Tostarp: ieguldījumu brokeru sabiedrības

  Iestādes atklāj riska darījumus ar ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2) apakšpunktā. |
| 12 | Tostarp: pārvaldības sabiedrības

  Iestādes atklāj riska darījumus ar pārvaldības sabiedrībām, kas definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 19) apakšpunktā. |
| 16 | Tostarp: apdrošināšanas sabiedrības

  Iestādes atklāj riska darījumus ar apdrošināšanas sabiedrībām, kas definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 5) apakšpunktā. |
| 20 | Nefinanšu sabiedrības, uz kurām attiecas Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvā (NFRD) noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi

  Iestādes atklāj riska darījumus ar nefinanšu sabiedrībām, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, uz kurām attiecas informācijas atklāšanas pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2014/95/ES. |
| 28 | Tostarp: komerciālā nekustamā īpašuma aizdevumi

  Iestādes atklāj riska darījumus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 173. punkta a) apakšpunktā un 239.ix punktā. |
| 24 | Mājsaimniecības

  Iestādes atklāj aizdevumus un avansus, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta f) apakšpunktā.
  Iestādēm ir jāvāc informācija no saviem darījumu partneriem divpusēji, izmantojot aizdevumu iniciēšanas procesu un regulāro kredītu pārskatīšanas un uzraudzības procesu. |
| 25 | Tostarp: aizdevumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu

  Iestādes atklāj ar mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus aizdevumus un avansus, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 173. punkta a) apakšpunktā.
  Minēto riska darījumu saskaņošanu ar Regulu (ES) 2020/852 novērtē, tikai izmantojot vienkāršotu pieeju klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar ēku tehniskās pārbaudes kritērijiem, proti, renovāciju un iegādi un īpašumtiesībām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma attiecīgi 7.2., 7.3., 7.4., 7.5., 7.6. un 7.7. punktu, balstoties uz pamatā esošā nodrošinājuma energoefektivitāti. |
| 26 | Tostarp: aizdevumi ēku renovācijai

  Iestādes atklāj aizdevumus, kas piešķirti mājsaimniecībām mājas renovācijai.
  Šo riska darījumu saskaņošanu ar Regulu (ES) 2020/852 novērtē, tikai izmantojot vienkāršotu pieeju klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar ēku tehniskās pārbaudes kritērijiem, proti, renovāciju un iegādi un īpašumtiesībām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma attiecīgi 7.2., 7.3., 7.4., 7.5., 7.6. un 7.7. punktu, balstoties uz pamatā esošā nodrošinājuma energoefektivitāti. |
| 27 | Tostarp aizdevumi mehānisko transportlīdzekļu iegādei

  Iestādes atklāj aizdevumus mehānisko transportlīdzekļu iegādei, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 173. punkta b) apakšpunkta ii) punktā, un citiem aizdevumiem, kas piešķirti mehāniskā transportlīdzekļa iegādei, kuri novērtēti pēc vienkāršotas pieejas klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar tehniskās pārbaudes kritērijiem attiecībā uz transportlīdzekļu finansēšanu, īri un līzingu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma 6.5. iedaļu, balstoties uz pamatā esošā transportlīdzekļa energoefektivitāti. |
| 28 | Vietējās pašvaldības – finansējums

  Pievieno 29. un 30. rindu. |
| 29 | Mājokļu finansējums

  Iestādes atklāj aizdevumus, ko iestādes piešķīrušas vietējai pašvaldībai, lai finansētu valsts mājokļu iegādi. |
| 30 | Vietējās pašvaldības – cits finansējums

  Iestādes atklāj aizdevumus, ko iestādes piešķīrušas vietējai pašvaldībai, lai finansētu specializētās kreditēšanas riska darījumus, nevis tos, kas izriet no valsts mājokļu iegādes. |
| 31 | Ar pārņemšanu iegūtais nodrošinājums: mājokļu un komerciālie nekustamie īpašumi

  Iestādes atklāj ar pārņemšanu iegūto nodrošinājumu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 341. punktā. |
| 32 | Kopā ZAK aktīvi

  Šī rinda ir vienāda ar šīs veidnes 1. rindu. |
| | Aktīvi, kas izslēgti no skaitītāja ZAK aprēķinam (ietverti saucējā) |
| 33 | ES nefinanšu sabiedrības (uz kurām neattiecas NFRD informācijas atklāšanas pienākumi)

  Iestādes atklāj riska darījumus ar nefinanšu sabiedrībām, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, kuras atrodas Savienībā un uz kurām neattiecas informācijas atklāšanas pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2014/95/ES. |
| 37 | Nefinanšu sabiedrības ārpus ES (uz kurām neattiecas NFRD informācijas atklāšanas pienākumi)

  Iestādes atklāj riska darījumus ar nefinanšu sabiedrībām, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, kuras atrodas ārpus Savienības un uz kurām neattiecas informācijas atklāšanas pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2014/95/ES. |
| | Aktīvi, kas izslēgti no skaitītāja ZAK vajadzībām (ietverti saucējā) |
| 41 | Atvasinātie instrumenti

  Iestādes atklāj atvasinātos instrumentus, kas nav turēti tirdzniecības nolūkā, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 10. iedaļā. |
| 42 | Pēc pieprasījuma izsniegtie starpbanku aizdevumi

  Iestādes atklāj informāciju “Citi pieprasījuma noguldījumi”, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 3. punktā. |
| 43 | Nauda un ar naudu saistītie aktīvi

  Iestādes atklāj informāciju “Nauda”, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 1. punktā. |
| 44 | Citi aktīvi (tostarp nemateriālā vērtība, biržas preces utt.)

  Iestādes atklāj citus aktīvus iestādes bilancē, kas nav iekļauti šīs veidnes 41., 42. un 43. rindā. |
| 45 | Kopā aktīvi saucējā (ZAK)

  Šī rinda ir šīs veidnes 32., 33., 37. un 41.–44. rindas summa. |
| | Citi aktīvi, kas izslēgti gan no skaitītāja, gan saucēja ZAK aprēķinam |
| 46 | Valstis

  Iestādes atklāj vispārējās valdības, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punktā, izņemot šīs veidnes 29. un 30. rindā iekļautos riska darījumus. |
| 47 | Centrālās bankas riska darījumi

  Iestādes atklāj riska darījumus ar centrālajām bankām. |
| 48 | Tirdzniecības portfelis

  Iestādes atklāj tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus vai tirdzniecības finanšu aktīvus, kā definēts piemērojamos grāmatvedības principos. |
| 49 | Kopā aktīvi, kas izslēgti no skaitītāja un saucēja

  Šī rinda ir šīs veidnes 46., 47. un 48. rindas summa. |
| 50 | Kopā aktīvi

  Šī rinda ir šīs veidnes 45. un 49. rindas summa. |

Rindas

Norādes

ZAK - segtie aktīvi gan skaitītājā, gan saucējā

ZAK - segtie aktīvi gan skaitītājā, gan saucējā

Atbilstīgie riska darījumi ir tie, kas saistīti ar darījumu partneriem un aktīvu klasēm, uz kurām attiecas informācijas atklāšanas prasības saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 8. pantu.

1

Aizdevumi un avansi, parāda vērtspapīri un pašu kapitāla instrumenti, kas nav turēti tirdzniecībai un ir atbilstīgi ZAK

Aizdevumi un avansi, parāda vērtspapīri un pašu kapitāla instrumenti, kas nav turēti tirdzniecībai un ir atbilstīgi ZAK

Iestādes atklāj aizdevumus un avansus, parāda vērtspapīrus un pašu kapitāla instrumentus, kas klasificēti banku portfelī, nav turēti tirdzniecības nolūkā un nav turēti pārdošanai, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikumā.

2

Finanšu sabiedrības

Finanšu sabiedrības

Iestādes atklāj riska darījumus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta c) un d) apakšpunktā.

3

Kredītiestādes

Kredītiestādes

Iestādes atklāj riska darījumus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta c) apakšpunktā.

4., 9., 13., 17., 21., 34., 40.

Aizdevumi un avansi

Aizdevumi un avansi

Iestādes atklāj aizdevumus un avansus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 32. punktā.

5., 10., 14., 18., 22., 37., 41.

Parāda vērtspapīri

Parāda vērtspapīri

Iestādes atklāj parāda vērtspapīrus, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 31. punktā.

6., 11., 15., 19., 23., 38., 42.

Pašu kapitāla instrumenti

Pašu kapitāla instrumenti

Iestādes atklāj pašu kapitāla instrumentus, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikumā. Pašu kapitāla instrumenti banku portfelī ietver ieguldījumus asociētajos uzņēmumos, kopuzņēmumos un meitasuzņēmumos, kas nav pilnībā vai proporcionāli konsolidēti.

7

Citas finanšu sabiedrības

Citas finanšu sabiedrības

Iestādes atklāj riska darījumus ar citām finanšu sabiedrībām, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta d) apakšpunktā.

8

Tostarp: ieguldījumu brokeru sabiedrības

Tostarp: ieguldījumu brokeru sabiedrības

Iestādes atklāj riska darījumus ar ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2) apakšpunktā.

12

Tostarp: pārvaldības sabiedrības

Tostarp: pārvaldības sabiedrības

Iestādes atklāj riska darījumus ar pārvaldības sabiedrībām, kas definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 19) apakšpunktā.

16

Tostarp: apdrošināšanas sabiedrības

Tostarp: apdrošināšanas sabiedrības

Iestādes atklāj riska darījumus ar apdrošināšanas sabiedrībām, kas definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 5) apakšpunktā.

20

Nefinanšu sabiedrības, uz kurām attiecas Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvā (NFRD) noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi

Nefinanšu sabiedrības, uz kurām attiecas Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvā (NFRD

Iestādes atklāj riska darījumus ar nefinanšu sabiedrībām, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, uz kurām attiecas informācijas atklāšanas pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2014/95/ES.

28

Tostarp: komerciālā nekustamā īpašuma aizdevumi

Tostarp: komerciālā nekustamā īpašuma aizdevumi

Iestādes atklāj riska darījumus, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 173. punkta a) apakšpunktā un 239.ix punktā.

24

Mājsaimniecības

Mājsaimniecības

Iestādes atklāj aizdevumus un avansus, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta f) apakšpunktā.

Iestādēm ir jāvāc informācija no saviem darījumu partneriem divpusēji, izmantojot aizdevumu iniciēšanas procesu un regulāro kredītu pārskatīšanas un uzraudzības procesu.

25

Tostarp: aizdevumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu

Tostarp: aizdevumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu

Iestādes atklāj ar mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus aizdevumus un avansus, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 173. punkta a) apakšpunktā.

Minēto riska darījumu saskaņošanu ar Regulu (ES) 2020/852 novērtē, tikai izmantojot vienkāršotu pieeju klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar ēku tehniskās pārbaudes kritērijiem, proti, renovāciju un iegādi un īpašumtiesībām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma attiecīgi 7.2., 7.3., 7.4., 7.5., 7.6. un 7.7. punktu, balstoties uz pamatā esošā nodrošinājuma energoefektivitāti.

26

Tostarp: aizdevumi ēku renovācijai

Tostarp: aizdevumi ēku renovācijai

Iestādes atklāj aizdevumus, kas piešķirti mājsaimniecībām mājas renovācijai.

Šo riska darījumu saskaņošanu ar Regulu (ES) 2020/852 novērtē, tikai izmantojot vienkāršotu pieeju klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar ēku tehniskās pārbaudes kritērijiem, proti, renovāciju un iegādi un īpašumtiesībām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma attiecīgi 7.2., 7.3., 7.4., 7.5., 7.6. un 7.7. punktu, balstoties uz pamatā esošā nodrošinājuma energoefektivitāti.

27

Tostarp aizdevumi mehānisko transportlīdzekļu iegādei

Tostarp aizdevumi mehānisko transportlīdzekļu iegādei

Iestādes atklāj aizdevumus mehānisko transportlīdzekļu iegādei, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 173. punkta b) apakšpunkta ii) punktā, un citiem aizdevumiem, kas piešķirti mehāniskā transportlīdzekļa iegādei, kuri novērtēti pēc vienkāršotas pieejas klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar tehniskās pārbaudes kritērijiem attiecībā uz transportlīdzekļu finansēšanu, īri un līzingu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma 6.5. iedaļu, balstoties uz pamatā esošā transportlīdzekļa energoefektivitāti.

28

Vietējās pašvaldības – finansējums

Vietējās pašvaldības – finansējums

Pievieno 29. un 30. rindu.

29

Mājokļu finansējums

Mājokļu finansējums

Iestādes atklāj aizdevumus, ko iestādes piešķīrušas vietējai pašvaldībai, lai finansētu valsts mājokļu iegādi.

30

Vietējās pašvaldības – cits finansējums

Vietējās pašvaldības – cits finansējums

Iestādes atklāj aizdevumus, ko iestādes piešķīrušas vietējai pašvaldībai, lai finansētu specializētās kreditēšanas riska darījumus, nevis tos, kas izriet no valsts mājokļu iegādes.

31

Ar pārņemšanu iegūtais nodrošinājums: mājokļu un komerciālie nekustamie īpašumi

Ar pārņemšanu iegūtais nodrošinājums: mājokļu un komerciālie nekustamie īpašumi

Iestādes atklāj ar pārņemšanu iegūto nodrošinājumu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 341. punktā.

32

Kopā ZAK aktīvi

Kopā ZAK aktīvi

Šī rinda ir vienāda ar šīs veidnes 1. rindu.

Aktīvi, kas izslēgti no skaitītāja ZAK aprēķinam (ietverti saucējā)

Aktīvi, kas izslēgti no skaitītāja ZAK aprēķinam (ietverti saucējā)

33

ES nefinanšu sabiedrības (uz kurām neattiecas NFRD informācijas atklāšanas pienākumi)

ES nefinanšu sabiedrības (uz kurām neattiecas NFRD

Iestādes atklāj riska darījumus ar nefinanšu sabiedrībām, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, kuras atrodas Savienībā un uz kurām neattiecas informācijas atklāšanas pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2014/95/ES.

37

Nefinanšu sabiedrības ārpus ES (uz kurām neattiecas NFRD informācijas atklāšanas pienākumi)

Nefinanšu sabiedrības ārpus ES (uz kurām neattiecas NFRD

Iestādes atklāj riska darījumus ar nefinanšu sabiedrībām, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, kuras atrodas ārpus Savienības un uz kurām neattiecas informācijas atklāšanas pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2014/95/ES.

Aktīvi, kas izslēgti no skaitītāja ZAK vajadzībām (ietverti saucējā)

Aktīvi, kas izslēgti no skaitītāja ZAK vajadzībām (ietverti saucējā)

41

Atvasinātie instrumenti

Atvasinātie instrumenti

Iestādes atklāj atvasinātos instrumentus, kas nav turēti tirdzniecības nolūkā, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 10. iedaļā.

42

Pēc pieprasījuma izsniegtie starpbanku aizdevumi

Pēc pieprasījuma izsniegtie starpbanku aizdevumi

Iestādes atklāj informāciju “Citi pieprasījuma noguldījumi”, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 3. punktā.

43

Nauda un ar naudu saistītie aktīvi

Nauda un ar naudu saistītie aktīvi

Iestādes atklāj informāciju “Nauda”, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 1. punktā.

44

Citi aktīvi (tostarp nemateriālā vērtība, biržas preces utt.)

Citi aktīvi (tostarp nemateriālā vērtība, biržas preces utt.)

Iestādes atklāj citus aktīvus iestādes bilancē, kas nav iekļauti šīs veidnes 41., 42. un 43. rindā.

45

Kopā aktīvi saucējā (ZAK)

Kopā aktīvi saucējā (ZAK)

Šī rinda ir šīs veidnes 32., 33., 37. un 41.–44. rindas summa.

Citi aktīvi, kas izslēgti gan no skaitītāja, gan saucēja ZAK aprēķinam

Citi aktīvi, kas izslēgti gan no skaitītāja, gan saucēja ZAK aprēķinam

46

Valstis

Valstis

Iestādes atklāj vispārējās valdības, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punktā, izņemot šīs veidnes 29. un 30. rindā iekļautos riska darījumus.

47

Centrālās bankas riska darījumi

Centrālās bankas riska darījumi

Iestādes atklāj riska darījumus ar centrālajām bankām.

48

Tirdzniecības portfelis

Tirdzniecības portfelis

Iestādes atklāj tirdzniecības nolūkā turētus finanšu aktīvus vai tirdzniecības finanšu aktīvus, kā definēts piemērojamos grāmatvedības principos.

49

Kopā aktīvi, kas izslēgti no skaitītāja un saucēja

Kopā aktīvi, kas izslēgti no skaitītāja un saucēja

Šī rinda ir šīs veidnes 46., 47. un 48. rindas summa.

50

Kopā aktīvi

Kopā aktīvi

Šī rinda ir šīs veidnes 45. un 49. rindas summa.

8. veidne. ZAK (%)

8. veidne. ZAK (%)

| 1. | Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta “8. veidnē – ZAK (%)”, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Iestādes izmanto šādas norādes, lai atklātu informāciju, kas prasīta “8. veidnē – ZAK (%)”, kā noteikts šīs regulas XXXIX pielikumā.

| 2. | Pamatojoties uz 7. veidnē iekļauto informāciju, iestādes šajā veidnē atklāj ZAK, kā minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178. |
| --- | --- |

2.

Pamatojoties uz 7. veidnē iekļauto informāciju, iestādes šajā veidnē atklāj ZAK, kā minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178.

| 3. | Šīs veidnes mērķis ir parādīt, cik lielā mērā iestāžu darbības ir uzskatāmas par vides ziņā ilgtspējīgām saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 3. un 9. pantu, lai ieinteresētās personas varētu izprast darbības, ko iestādes ieviesušas, lai mazinātu klimata pārmaiņu pārejas un fiziskos riskus. |
| --- | --- |

3.

Šīs veidnes mērķis ir parādīt, cik lielā mērā iestāžu darbības ir uzskatāmas par vides ziņā ilgtspējīgām saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 3. un 9. pantu, lai ieinteresētās personas varētu izprast darbības, ko iestādes ieviesušas, lai mazinātu klimata pārmaiņu pārejas un fiziskos riskus.

| 4. | Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178 ir noteikts, ka iestādēm jāaplēš un jāatklāj ZAK divreiz. Vienreiz informācijas atklāšana balstās uz darījumu partnera (nefinanšu sabiedrībām) apgrozījuma pielāgojumu taksonomijai attiecībā uz riska darījumiem, kuru mērķis nav finansēt konkrētas identificētas darbības (vispārējā mērķa kreditēšana). Otra informācijas atklāšana ir balstīta uz darījumu partnera CapEx pielāgošanu Regulai (ES) 2020/852 attiecībā uz tiem pašiem vispārējā mērķa kreditēšanas riska darījumiem. Šajā veidnē iestādes atklāj ZAK tikai vienreiz, pamatojoties uz darījumu partnera apgrozījuma pielāgojumu tikai attiecībā uz vispārējā mērķa kreditēšanas daļu. |
| --- | --- |

4.

Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178 ir noteikts, ka iestādēm jāaplēš un jāatklāj ZAK divreiz. Vienreiz informācijas atklāšana balstās uz darījumu partnera (nefinanšu sabiedrībām) apgrozījuma pielāgojumu taksonomijai attiecībā uz riska darījumiem, kuru mērķis nav finansēt konkrētas identificētas darbības (vispārējā mērķa kreditēšana). Otra informācijas atklāšana ir balstīta uz darījumu partnera CapEx

| 5. | Iestādes sāk atklāt šo informāciju ar pirmo atsauces datumu 2023. gada 31. decembrī, kas atbilst ZAK pirmajam informācijas atklāšanas atsauces datumam, kas minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178.






  Slejas | Norādes |
| --- | --- | --- |
| a | To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

  Iestādes atklāj Regulā (ES) 2020/852 minēto aktīvu krājuma finansēšanas darbību (t. i., atbilstīgo aktīvu) īpatsvaru segto aktīvu kopējā krājumā. Šo posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares, kas minētas Regulā (ES) 2020/852 klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes b) slejai.
  GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā definēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| b | Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

  Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības (t. i., saskaņotos aktīvus) atbilstīgo aktīvu krājumā. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes c) slejai.
  GDR saucējs ir to segto riska darījumu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| c | Tostarp: specializētā kreditēšana

  Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes d) slejai.
  GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| d | Tostarp: pārejas

  Regulas (ES) 2020/852 10. pants.
  Iestādes atklāj ar pārejas darbībām saistīto aktīvu krājuma īpatsvaru klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 8. veidnes e) slejai.
  GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| e | Tostarp: veicinošas

  Regulas (ES) 2020/852 16. pants.
  Iestādes atklāj ar veicinošām darbībām saistīto aktīvu krājuma īpatsvaru klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes f) slejai.
  GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| f | To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

  Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas darbības (t. i., atbilstīgos aktīvus) segto aktīvu kopējā krājumā. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes g) slejai.
  GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| g | Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

  Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības (t. i., saskaņotos aktīvus) atbilstīgo aktīvu krājumā. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes c) slejai.
  GDR saucējs ir to segto riska darījumu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| h | Tostarp: specializētā kreditēšana

  Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes i) slejai.
  GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| i | Tostarp: pielāgošanās

  Regulas (ES) 2020/852 11. pants.
  Iestādes atklāj ar pielāgošanās darbībām saistīto aktīvu krājuma īpatsvaru pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes j) slejai.
  GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| j | Tostarp: veicinošas

  Regulas (ES) 2020/852 16. pants.
  Iestādes atklāj ar veicināšanas darbībām saistīto aktīvu krājuma īpatsvaru pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes k) slejai.
  GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| k | To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

  Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas darbības (t. i., atbilstīgos aktīvus) klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, salīdzinājumā ar segto aktīvu kopējo krājumu. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes l) slejai.
  GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| l | Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

  Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, atbilstīgo aktīvu krājumā. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes m) slejai.
  GDR saucējs ir to segto riska darījumu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| m | Tostarp: specializētā kreditēšana

  Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes n) slejai.
  GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| n | Tostarp: pārejas/pielāgošanās

  Regulas (ES) 2020/852 10. un 11. pants.
  Īpatsvars atbilst d) un i) slejai. |
| o | Tostarp: veicinošas

  Regulas (ES) 2020/852 16. pants.
  Īpatsvars atbilst e) un j) slejai. |
| p | Kopējo segto aktīvu īpatsvars

  Iestādes atklāj kopējo segto aktīvu īpatsvaru, uz ko attiecas ZAK. Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to segto aktīvu krājuma bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes 1) slejai.
  GDR saucējs ir to kopējo aktīvu bruto uzskaites vērtība iestāžu bilancē, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes 50. rindai. |
| q | To jauno aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē taksonomijai svarīgas darbības (t. i., atbilstīgo aktīvu) klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Šo posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes b) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| r | Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes c) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| s | Tostarp: specializētā kreditēšana

  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 8. veidnes d) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| t | Tostarp: pārejas

  Regulas (ES) 2020/852 10. pants.
  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas saistīti ar pārejas darbībām klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 8. veidnes e) slejai.
  GDR saucējs ir to segto jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| u | Tostarp: veicinošas

  Regulas (ES) 2020/852 16. pants.
  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas saistīti ar veicinošām darbībām klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 8. veidnes f) slejai.
  GDR saucējs ir to segto jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| v | To jauno aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē Regulā (ES) 2020/852 iekļautās darbības pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Šo posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes g) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| w | Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgas

  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Šo posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes h) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| x | Tostarp: specializētā kreditēšana

  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Šo posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes i) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| y | Tostarp: pielāgošanās

  Regulas (ES) 2020/852 11. pants.
  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas saistīti ar pārejas darbībām pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Šo posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes j) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| z | Tostarp: veicinošas

  Regulas (ES) 2020/852 16. pants.
  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas saistīti ar veicinošām darbībām pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Šo posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes k) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| aa | To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē darbības Regulā (ES) 2020/852 noteiktajos klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Šo posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes l) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| ab | Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgas

  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Šo posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes m) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| ac | Tostarp: specializētā kreditēšana

  Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, īpatsvaru kopējos jaunajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Šo posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes n) slejai.
  GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai. |
| ad | Tostarp: pārejas/pielāgošanās

  Regulas (ES) 2020/852 10. un 11. pants.
  Īpatsvars atbilst t) un y) slejai. |
| ae | Tostarp: veicinošas

  Regulas (ES) 2020/852 16. pants.
  Īpatsvars atbilst u) un z) slejai. |
| af | Jauno kopējo segto aktīvu īpatsvars

  Iestādes atklāj jauno kopējo segto aktīvu īpatsvaru, uz ko attiecas GDR. Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.
  Posteni izsaka procentos.
  GDR skaitītājs ir segto aktīvu bruto uzskaites vērtības, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes 1. rindai, starpība starp pašreizējo informācijas atklāšanas periodu (t) un iepriekšējo informācijas atklāšanas periodu (t-1).
  GDR saucējs ir jauno kopējo aktīvu bruto uzskaites vērtības, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes 53. rindai, starpība starp pašreizējo informācijas atklāšanas periodu (t) un iepriekšējo informācijas atklāšanas periodu (t-1). |

5.

Iestādes sāk atklāt šo informāciju ar pirmo atsauces datumu 2023. gada 31. decembrī, kas atbilst ZAK pirmajam informācijas atklāšanas atsauces datumam, kas minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178.

Slejas

Norādes

a

To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

Iestādes atklāj Regulā (ES) 2020/852 minēto aktīvu krājuma finansēšanas darbību (t. i., atbilstīgo aktīvu) īpatsvaru segto aktīvu kopējā krājumā. Šo posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares, kas minētas Regulā (ES) 2020/852 klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes b) slejai.

GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā definēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

b

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības (t. i., saskaņotos aktīvus) atbilstīgo aktīvu krājumā. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes c) slejai.

GDR saucējs ir to segto riska darījumu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

c

Tostarp: specializētā kreditēšana

Tostarp: specializētā kreditēšana

Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes d) slejai.

GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

d

Tostarp: pārejas

Tostarp: pārejas

Regulas (ES) 2020/852 10. pants.

Iestādes atklāj ar pārejas darbībām saistīto aktīvu krājuma īpatsvaru klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 8. veidnes e) slejai.

GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

e

Tostarp: veicinošas

Tostarp: veicinošas

Regulas (ES) 2020/852 16. pants.

Iestādes atklāj ar veicinošām darbībām saistīto aktīvu krājuma īpatsvaru klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes f) slejai.

GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

f

To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas darbības (t. i., atbilstīgos aktīvus) segto aktīvu kopējā krājumā. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes g) slejai.

GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

g

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības (t. i., saskaņotos aktīvus) atbilstīgo aktīvu krājumā. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes c) slejai.

GDR saucējs ir to segto riska darījumu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

h

Tostarp: specializētā kreditēšana

Tostarp: specializētā kreditēšana

Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes i) slejai.

GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

i

Tostarp: pielāgošanās

Tostarp: pielāgošanās

Regulas (ES) 2020/852 11. pants.

Iestādes atklāj ar pielāgošanās darbībām saistīto aktīvu krājuma īpatsvaru pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes j) slejai.

GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

j

Tostarp: veicinošas

Tostarp: veicinošas

Regulas (ES) 2020/852 16. pants.

Iestādes atklāj ar veicināšanas darbībām saistīto aktīvu krājuma īpatsvaru pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes k) slejai.

GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

k

To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas darbības (t. i., atbilstīgos aktīvus) klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, salīdzinājumā ar segto aktīvu kopējo krājumu. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes l) slejai.

GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

l

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, atbilstīgo aktīvu krājumā. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes m) slejai.

GDR saucējs ir to segto riska darījumu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

m

Tostarp: specializētā kreditēšana

Tostarp: specializētā kreditēšana

Iestādes atklāj to aktīvu krājuma īpatsvaru, kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, to aktīvu krājumā, no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes n) slejai.

GDR saucējs ir to segto aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

n

Tostarp: pārejas/pielāgošanās

Tostarp: pārejas/pielāgošanās

Regulas (ES) 2020/852 10. un 11. pants.

Īpatsvars atbilst d) un i) slejai.

o

Tostarp: veicinošas

Tostarp: veicinošas

Regulas (ES) 2020/852 16. pants.

Īpatsvars atbilst e) un j) slejai.

p

Kopējo segto aktīvu īpatsvars

Kopējo segto aktīvu īpatsvars

Iestādes atklāj kopējo segto aktīvu īpatsvaru, uz ko attiecas ZAK. Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to segto aktīvu krājuma bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes 1) slejai.

GDR saucējs ir to kopējo aktīvu bruto uzskaites vērtība iestāžu bilancē, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes 50. rindai.

q

To jauno aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

To jauno aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē taksonomijai svarīgas darbības (t. i., atbilstīgo aktīvu) klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Šo posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes b) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

r

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgi

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes c) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

s

Tostarp: specializētā kreditēšana

Tostarp: specializētā kreditēšana

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 8. veidnes d) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

t

Tostarp: pārejas

Tostarp: pārejas

Regulas (ES) 2020/852 10. pants.

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas saistīti ar pārejas darbībām klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 8. veidnes e) slejai.

GDR saucējs ir to segto jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

u

Tostarp: veicinošas

Tostarp: veicinošas

Regulas (ES) 2020/852 16. pants.

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas saistīti ar veicinošām darbībām klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 8. veidnes f) slejai.

GDR saucējs ir to segto jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

v

To jauno aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

To jauno aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē Regulā (ES) 2020/852 iekļautās darbības pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Šo posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes g) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

w

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgas

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgas

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Šo posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes h) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

x

Tostarp: specializētā kreditēšana

Tostarp: specializētā kreditēšana

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Šo posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes i) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

y

Tostarp: pielāgošanās

Tostarp: pielāgošanās

Regulas (ES) 2020/852 11. pants.

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas saistīti ar pārejas darbībām pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Šo posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes j) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

z

Tostarp: veicinošas

Tostarp: veicinošas

Regulas (ES) 2020/852 16. pants.

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas saistīti ar veicinošām darbībām pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkā, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus atbilstīgus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Šo posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes k) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

aa

To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

To aktīvu īpatsvars, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē darbības Regulā (ES) 2020/852 noteiktajos klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Šo posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, no kuriem finansē taksonomijai svarīgas nozares, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes l) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

ab

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgas

Tostarp: vides ziņā ilgtspējīgas

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, īpatsvaru kopējos jaunajos atbilstīgajos aktīvos (t. i., atbilstīgos aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā). Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Šo posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes m) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

ac

Tostarp: specializētā kreditēšana

Tostarp: specializētā kreditēšana

Iestādes atklāj jauno aktīvu (t. i., aktīvu, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), kas klasificēti kā specializētā kreditēšana, kura finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos, īpatsvaru kopējos jaunajos aktīvos (t. i., aktīvos, kas iniciēti pašreizējā informācijas atklāšanas periodā), no kuriem finansē vides ziņā ilgtspējīgas darbības. Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Šo posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir to atbilstīgo jauno aktīvu bruto uzskaites vērtība, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes n) slejai.

GDR saucējs ir to jauno segto aktīvu bruto uzskaites vērtība no tiem aktīviem, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes a) slejai.

ad

Tostarp: pārejas/pielāgošanās

Tostarp: pārejas/pielāgošanās

Regulas (ES) 2020/852 10. un 11. pants.

Īpatsvars atbilst t) un y) slejai.

ae

Tostarp: veicinošas

Tostarp: veicinošas

Regulas (ES) 2020/852 16. pants.

Īpatsvars atbilst u) un z) slejai.

af

Jauno kopējo segto aktīvu īpatsvars

Jauno kopējo segto aktīvu īpatsvars

Iestādes atklāj jauno kopējo segto aktīvu īpatsvaru, uz ko attiecas GDR. Jaunus aktīvus aprēķina, atskaitot atmaksājumus un citus samazinājumus.

Posteni izsaka procentos.

GDR skaitītājs ir segto aktīvu bruto uzskaites vērtības, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes 1. rindai, starpība starp pašreizējo informācijas atklāšanas periodu (t) un iepriekšējo informācijas atklāšanas periodu (t-1).

GDR saucējs ir jauno kopējo aktīvu bruto uzskaites vērtības, kā minēts norādēs atbilstīgi 7. veidnes 53. rindai, starpība starp pašreizējo informācijas atklāšanas periodu (t) un iepriekšējo informācijas atklāšanas periodu (t-1).

| Rindas | Norādes |
| --- | --- |
| 1 | ZAK, kā minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178. |
| 2 | Aizdevumi un avansi, parāda vērtspapīri un pašu kapitāla instrumenti, kas nav turēti tirdzniecībai un ir atbilstīgi ZAK aprēķinam

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 1. rindā. |
| 3 | Finanšu sabiedrības

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 2. rindā. |
| 4 | Kredītiestādes

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 3. rindā. |
| 5 | Citas finanšu sabiedrības

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 7. rindā. |
| 6 | Tostarp: ieguldījumu brokeru sabiedrības

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 8. rindā. |
| 7 | Tostarp: pārvaldības sabiedrības

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 12. rindā. |
| 8 | Tostarp: apdrošināšanas sabiedrības

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 16. rindā. |
| 9 | Nefinanšu sabiedrības, uz kurām attiecas NFRD informācijas atklāšanas pienākumi

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 20. rindā. |
| 10 | Mājsaimniecības

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 24. rindā. |
| 11 | Tostarp aizdevumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 25. rindā. |
| 12 | Tostarp aizdevumi ēku renovācijai

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 26. rindā. |
| 13 | Tostarp aizdevumi mehānisko transportlīdzekļu iegādei

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 27. rindā. |
| 14 | Vietējās pašvaldības – finansējums

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 28. rindā. |
| 15 | Mājokļu finansējums

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 29. rindā. |
| 16 | Vietējās pašvaldības – cits finansējums

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 30. rindā. |
| 17 | Ar pārņemšanu iegūtais nodrošinājums: mājokļu un komerciālie nekustamie īpašumi

  ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 31. rindā. |

Rindas

Norādes

1

ZAK, kā minēts Deleģētajā regulā (ES) 2021/2178.

ZAK

2

Aizdevumi un avansi, parāda vērtspapīri un pašu kapitāla instrumenti, kas nav turēti tirdzniecībai un ir atbilstīgi ZAK aprēķinam

Aizdevumi un avansi, parāda vērtspapīri un pašu kapitāla instrumenti, kas nav turēti tirdzniecībai un ir atbilstīgi ZAK aprēķinam

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 1. rindā.

3

Finanšu sabiedrības

Finanšu sabiedrības

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 2. rindā.

4

Kredītiestādes

Kredītiestādes

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 3. rindā.

5

Citas finanšu sabiedrības

Citas finanšu sabiedrības

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 7. rindā.

6

Tostarp: ieguldījumu brokeru sabiedrības

Tostarp: ieguldījumu brokeru sabiedrības

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 8. rindā.

7

Tostarp: pārvaldības sabiedrības

Tostarp: pārvaldības sabiedrības

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 12. rindā.

8

Tostarp: apdrošināšanas sabiedrības

Tostarp: apdrošināšanas sabiedrības

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 16. rindā.

9

Nefinanšu sabiedrības, uz kurām attiecas NFRD informācijas atklāšanas pienākumi

Nefinanšu sabiedrības, uz kurām attiecas NFRD

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 20. rindā.

10

Mājsaimniecības

Mājsaimniecības

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 24. rindā.

11

Tostarp aizdevumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu

Tostarp aizdevumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 25. rindā.

12

Tostarp aizdevumi ēku renovācijai

Tostarp aizdevumi ēku renovācijai

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 26. rindā.

13

Tostarp aizdevumi mehānisko transportlīdzekļu iegādei

Tostarp aizdevumi mehānisko transportlīdzekļu iegādei

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 27. rindā.

14

Vietējās pašvaldības – finansējums

Vietējās pašvaldības – finansējums

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 28. rindā.

15

Mājokļu finansējums

Mājokļu finansējums

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 29. rindā.

16

Vietējās pašvaldības – cits finansējums

Vietējās pašvaldības – cits finansējums

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 30. rindā.

17

Ar pārņemšanu iegūtais nodrošinājums: mājokļu un komerciālie nekustamie īpašumi

Ar pārņemšanu iegūtais nodrošinājums: mājokļu un komerciālie nekustamie īpašumi

ZAK % riska darījumiem 7. veidnes 31. rindā.

9. veidne. Mazināšanas darbības: Portfeļa atbilstības taksonomijai koeficients (BTAR)

9. veidne. Mazināšanas darbības: Portfeļa atbilstības taksonomijai koeficients (BTAR

| 1. | Īstenošanas regulas (ES) 2021/2178 9. pantā noteikts, ka Komisija pārskata minētās regulas piemērošanu līdz 2024. gada 30. jūnijam. Komisija jo īpaši izvērtē vajadzību veikt turpmākus grozījumus attiecībā uz šādu elementu iekļaušanu:






  a) | riska darījumi ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām finanšu uzņēmumu galveno darbības rādītāju skaitītājā un saucējā; |
| --- | --- | --- |

1.

Īstenošanas regulas (ES) 2021/2178 9. pantā noteikts, ka Komisija pārskata minētās regulas piemērošanu līdz 2024. gada 30. jūnijam. Komisija jo īpaši izvērtē vajadzību veikt turpmākus grozījumus attiecībā uz šādu elementu iekļaušanu:

a)

riska darījumi ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām finanšu uzņēmumu galveno darbības rādītāju skaitītājā un saucējā;

| b) | riska darījumi ar uzņēmumiem, kas nepublicē nefinanšu pārskatu saskaņā ar Direktīvas 2013/34/ES 19.a vai 29.a pantu, finanšu uzņēmumu galveno darbības rādītāju skaitītājā. |
| --- | --- |

b)

riska darījumi ar uzņēmumiem, kas nepublicē nefinanšu pārskatu saskaņā ar Direktīvas 2013/34/ES 19.a vai 29.a pantu, finanšu uzņēmumu galveno darbības rādītāju skaitītājā.

| 2. | Iestādes var izvēlēties šajā veidnē iekļaut šādu informāciju. Attiecībā uz tiem darījumu partneriem, kas ir nefinanšu sabiedrības un kam nav informācijas atklāšanas pienākuma, iestādes, pamatojoties uz saprātīgiem centieniem un informāciju, kas jau ir pieejama un brīvprātīgi un divpusēji apkopota no darījumu partneriem vai aprēķināta, izmantojot aplēses, var atklāt paplašinātu informāciju par atbilstību taksonomijai un pielāgojumu taksonomijai, kā minēts Regulā (ES) 2020/852 attiecībā uz vides mērķiem klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās jomā, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) un b) punktā, – attiecībā uz riska darījumiem ar Eiropas nefinanšu sabiedrībām, uz kurām neattiecas Direktīvā 2013/34/ES noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi, un nefinanšu sabiedrībām ārpus Eiropas, uz kurām neattiecas Direktīvā 2013/34/ES noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi. Šo informāciju var atklāt tikai vienreiz, pamatojoties uz darījumu partneru apgrozījuma saskaņošanu attiecībā uz vispārējā mērķa aizdevumiem, kā tas ir ZAK gadījumā.
  Pirmais šīs veidnes informācijas atklāšanas atsauces datums ir 2024. gada 31. decembris. Iestādēm šī informācija nav jāatklāj pirms 2025. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

2.

Iestādes var izvēlēties šajā veidnē iekļaut šādu informāciju. Attiecībā uz tiem darījumu partneriem, kas ir nefinanšu sabiedrības un kam nav informācijas atklāšanas pienākuma, iestādes, pamatojoties uz saprātīgiem centieniem un informāciju, kas jau ir pieejama un brīvprātīgi un divpusēji apkopota no darījumu partneriem vai aprēķināta, izmantojot aplēses, var atklāt paplašinātu informāciju par atbilstību taksonomijai un pielāgojumu taksonomijai, kā minēts Regulā (ES) 2020/852 attiecībā uz vides mērķiem klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās jomā, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 9. panta a) un b) punktā, – attiecībā uz riska darījumiem ar Eiropas nefinanšu sabiedrībām, uz kurām neattiecas Direktīvā 2013/34/ES noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi, un nefinanšu sabiedrībām ārpus Eiropas, uz kurām neattiecas Direktīvā 2013/34/ES noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi. Šo informāciju var atklāt tikai vienreiz, pamatojoties uz darījumu partneru apgrozījuma saskaņošanu attiecībā uz vispārējā mērķa aizdevumiem, kā tas ir ZAK gadījumā.

Pirmais šīs veidnes informācijas atklāšanas atsauces datums ir 2024. gada 31. decembris. Iestādēm šī informācija nav jāatklāj pirms 2025. gada 1. janvāra.

9.1. veidne. Mazināšanas darbības: Aktīvi BTAR aprēķinam

9.1. veidne. Mazināšanas darbības: Aktīvi BTAR

| 1. | Iestādes šajā veidnē var atklāt to aktīvu bruto uzskaites vērtību, kas ir svarīgi BTAR aprēķinam. Šī veidne attiecas tikai uz darījumu partneriem, uz kuriem neattiecas informācijas atklāšanas pienākumi.






  1 | KOPĀ ZAK AKTĪVI

  Kā atklāts 7. veidnes 32. rindā. |
| --- | --- | --- |
| 2 | ES nefinanšu sabiedrības (uz kurām neattiecas NFRD informācijas atklāšanas pienākumi)

  Iestādes atklāj riska darījumus ar nefinanšu sabiedrībām, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, kuras atrodas Savienībā un uz kurām neattiecas informācijas atklāšanas pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES.
  Ja uz darījumu partneri neattiecas informācijas atklāšana saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 8. pantu, lai aprēķinātu ar taksonomiju saskaņoto riska darījumu īpatsvaru, kā minēts Regulā (ES) 2020/852, iestādes, pamatojoties uz saprātīgiem centieniem, var brīvprātīgi un divpusēji vākt informāciju no saviem darījumu partneriem, izmantojot aizdevuma iniciēšanu un regulāru kredīta pārskatīšanas un uzraudzības procesu. Tikai tad, ja darījumu partneris nespēj vai nevēlas sniegt attiecīgos datus, kredītiestādes izmanto iekšējās aplēses un aizstājējvērtības un veidnei pievienotajā aprakstā paskaidro šo aplēšu izmantošanas apjomu un piemēroto aplēšu veidu. Ja iestādes nespēj brīvprātīgi un divpusēji vākt vai aplēst attiecīgo informāciju, vai nespēj to izdarīt saprātīgā veidā, kas tām vai to darījumu partneriem nav pārmērīgi apgrūtinošs, tās paskaidro šo faktu veidnei pievienotajā aprakstā, paskaidrojot iemeslus un ietekmētos darījumu partnerus.
  Attiecībā uz informācijas atklāšanu, kurā iesaistītas sabiedrības, uz kurām neattiecas Direktīvā 2013/34/ES noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), novērtējot vispārējā mērķa kreditēšanu/finansēšanu ar nezināmu ieņēmumu izmantojumu, iestādes izmanto vienkāršotu pieeju un savā novērtējumā galveno uzmanību pievērš sabiedrības galvenajai saimnieciskajai darbībai, t. i., galvenajam apgrozījuma avotam, lai noteiktu riska darījumu vispārējo saskaņošanu ar Regulu (ES) 2020/852. Specializētās kreditēšanas gadījumā novērtējumu balsta uz to, cik lielā mērā konkrētais finansētais projekts ir uzskatāms par tādu, kas būtiski veicina klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos tām (projekta konkrēta informācija). |
| 4 | Tostarp: aizdevumi, kas nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu

  Riska darījumi, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 173. punkta a) apakšpunktā un 239.ix punktā.
  Šo riska darījumu saskaņošanu ar taksonomiju, kā minēts Regulā (ES) 2020/852, novērtē, tikai izmantojot vienkāršotu pieeju klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar ēku tehniskās pārbaudes kritērijiem, proti, renovāciju un iegādi un īpašumtiesībām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma attiecīgi 7.2., 7.3., 7.4., 7.5., 7.6. un 7.7. punktu, balstoties uz pamatā esošā nodrošinājuma energoefektivitāti. |
| 5 | Tostarp: aizdevumi ēku renovācijai

  Aizdevumi, kas piešķirti MVU un citām nefinanšu sabiedrībām, uz kurām neattiecas Direktīvā 2014/95/ES noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi, ēkas renovācijai.
  Šo riska darījumu saskaņošanu ar taksonomiju, kā minēts Regulā (ES) 2020/852, novērtē, tikai izmantojot vienkāršotu pieeju klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar ēku tehniskās pārbaudes kritērijiem, proti, renovāciju un iegādi un īpašumtiesībām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma attiecīgi 7.2., 7.3., 7.4., 7.5., 7.6. un 7.7. punktu, balstoties uz pamatā esošā nodrošinājuma energoefektivitāti. |
| 8 | Nefinanšu sabiedrības ārpus ES (uz kurām neattiecas NFRD informācijas atklāšanas pienākumi)

  Riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, kuras atrodas ārpus Savienības un uz kurām neattiecas informācijas atklāšanas pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2014/95/ES.
  Ja iestādes sniedz minēto informāciju informācijas atklāšanā atbilstīgi Regulas (ES) 2020/852 8. pantam saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2178 7. panta 7. punktu, tās šeit atklāj to pašu informāciju. Pretējā gadījumā iestādes divpusēji vāc informāciju no saviem darījumu partneriem, izmantojot aizdevuma iniciēšanu un regulāru kredīta pārskatīšanas un uzraudzības procesu, vai izmanto šādas aizstājējvērtības pēc iespējas labākai informācijas atklāšanai par riska darījumiem ārpus ES:






  a) | savus modeļus un riska darījumu klasifikāciju atbilstīgi tiem; šajā gadījumā iestādes paskaidro izmantoto modeļu galvenās iezīmes; |

1.

Iestādes šajā veidnē var atklāt to aktīvu bruto uzskaites vērtību, kas ir svarīgi BTAR

1

KOPĀ ZAK AKTĪVI

KOPĀ ZAK AKTĪVI

Kā atklāts 7. veidnes 32. rindā.

2

ES nefinanšu sabiedrības (uz kurām neattiecas NFRD informācijas atklāšanas pienākumi)

ES nefinanšu sabiedrības (uz kurām neattiecas NFRD

Iestādes atklāj riska darījumus ar nefinanšu sabiedrībām, kā definēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, kuras atrodas Savienībā un uz kurām neattiecas informācijas atklāšanas pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES.

Ja uz darījumu partneri neattiecas informācijas atklāšana saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 8. pantu, lai aprēķinātu ar taksonomiju saskaņoto riska darījumu īpatsvaru, kā minēts Regulā (ES) 2020/852, iestādes, pamatojoties uz saprātīgiem centieniem, var brīvprātīgi un divpusēji vākt informāciju no saviem darījumu partneriem, izmantojot aizdevuma iniciēšanu un regulāru kredīta pārskatīšanas un uzraudzības procesu. Tikai tad, ja darījumu partneris nespēj vai nevēlas sniegt attiecīgos datus, kredītiestādes izmanto iekšējās aplēses un aizstājējvērtības un veidnei pievienotajā aprakstā paskaidro šo aplēšu izmantošanas apjomu un piemēroto aplēšu veidu. Ja iestādes nespēj brīvprātīgi un divpusēji vākt vai aplēst attiecīgo informāciju, vai nespēj to izdarīt saprātīgā veidā, kas tām vai to darījumu partneriem nav pārmērīgi apgrūtinošs, tās paskaidro šo faktu veidnei pievienotajā aprakstā, paskaidrojot iemeslus un ietekmētos darījumu partnerus.

Attiecībā uz informācijas atklāšanu, kurā iesaistītas sabiedrības, uz kurām neattiecas Direktīvā 2013/34/ES noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), novērtējot vispārējā mērķa kreditēšanu/finansēšanu ar nezināmu ieņēmumu izmantojumu, iestādes izmanto vienkāršotu pieeju un savā novērtējumā galveno uzmanību pievērš sabiedrības galvenajai saimnieciskajai darbībai, t. i., galvenajam apgrozījuma avotam, lai noteiktu riska darījumu vispārējo saskaņošanu ar Regulu (ES) 2020/852. Specializētās kreditēšanas gadījumā novērtējumu balsta uz to, cik lielā mērā konkrētais finansētais projekts ir uzskatāms par tādu, kas būtiski veicina klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos tām (projekta konkrēta informācija).

4

Tostarp: aizdevumi, kas nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu

Tostarp: aizdevumi, kas nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu

Riska darījumi, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 2. daļas 173. punkta a) apakšpunktā un 239.ix punktā.

Šo riska darījumu saskaņošanu ar taksonomiju, kā minēts Regulā (ES) 2020/852, novērtē, tikai izmantojot vienkāršotu pieeju klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar ēku tehniskās pārbaudes kritērijiem, proti, renovāciju un iegādi un īpašumtiesībām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma attiecīgi 7.2., 7.3., 7.4., 7.5., 7.6. un 7.7. punktu, balstoties uz pamatā esošā nodrošinājuma energoefektivitāti.

5

Tostarp: aizdevumi ēku renovācijai

Tostarp: aizdevumi ēku renovācijai

Aizdevumi, kas piešķirti MVU un citām nefinanšu sabiedrībām, uz kurām neattiecas Direktīvā 2014/95/ES noteiktie informācijas atklāšanas pienākumi, ēkas renovācijai.

Šo riska darījumu saskaņošanu ar taksonomiju, kā minēts Regulā (ES) 2020/852, novērtē, tikai izmantojot vienkāršotu pieeju klimata pārmaiņu mazināšanas nolūkā saskaņā ar ēku tehniskās pārbaudes kritērijiem, proti, renovāciju un iegādi un īpašumtiesībām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 I pielikuma attiecīgi 7.2., 7.3., 7.4., 7.5., 7.6. un 7.7. punktu, balstoties uz pamatā esošā nodrošinājuma energoefektivitāti.

8

Nefinanšu sabiedrības ārpus ES (uz kurām neattiecas NFRD informācijas atklāšanas pienākumi)

Nefinanšu sabiedrības ārpus ES (uz kurām neattiecas NFRD

Riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punkta e) apakšpunktā, kuras atrodas ārpus Savienības un uz kurām neattiecas informācijas atklāšanas pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2014/95/ES.

Ja iestādes sniedz minēto informāciju informācijas atklāšanā atbilstīgi Regulas (ES) 2020/852 8. pantam saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2178 7. panta 7. punktu, tās šeit atklāj to pašu informāciju. Pretējā gadījumā iestādes divpusēji vāc informāciju no saviem darījumu partneriem, izmantojot aizdevuma iniciēšanu un regulāru kredīta pārskatīšanas un uzraudzības procesu, vai izmanto šādas aizstājējvērtības pēc iespējas labākai informācijas atklāšanai par riska darījumiem ārpus ES:

a)

savus modeļus un riska darījumu klasifikāciju atbilstīgi tiem; šajā gadījumā iestādes paskaidro izmantoto modeļu galvenās iezīmes;

| b) | darījumu partneru publisko informāciju, ja tāda ir pieejama, pamatojoties uz starptautiskajiem standartiem (tostarp TCFD); šādā gadījumā iestādes paskaidro pieejamās informācijas veidu un piemērotos standartus; |
| --- | --- |

b)

darījumu partneru publisko informāciju, ja tāda ir pieejama, pamatojoties uz starptautiskajiem standartiem (tostarp TCFD); šādā gadījumā iestādes paskaidro pieejamās informācijas veidu un piemērotos standartus;

TCFD

| c) | citus publiski pieejamus datus. |
| --- | --- |

c)

citus publiski pieejamus datus.

Veidnei pievienotajā aprakstā iestādēm jāpaskaidro šīs informācijas atklāšanai izmantotie avoti. Ja iestādes nespēj divpusēji vākt vai aplēst attiecīgo informāciju, vai nespēj to izdarīt saprātīgā veidā, kas tām vai to darījumu partneriem nav pārmērīgi apgrūtinošs, tās paskaidro šo faktu veidnei pievienotajā aprakstā, paskaidrojot iemeslus un ietekmētos darījumu partnerus.

Attiecībā uz šā veida darījumu partneriem, novērtējot vispārējā mērķa kreditēšanu/finansēšanu ar nezināmu ieņēmumu izmantojumu, iestādes izmanto vienkāršotu pieeju un savā novērtējumā galveno uzmanību pievērš sabiedrības galvenajai saimnieciskajai darbībai, t. i., galvenajam apgrozījuma avotam, lai noteiktu riska darījumu vispārējo saskaņošanu ar Regulu (ES) 2020/852. Specializētās kreditēšanas gadījumā novērtējumu balsta uz apmēru un proporciju, kādā konkrētais finansētais projekts ir kvalificējams kā tāds, kas būtiski veicina klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos tām (konkrēta projekta informācija), un nekustamā īpašuma portfelim novērtējumu veic attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanas mērķi, pamatojoties uz pamatā esošā nodrošinājuma energoefektivitāti un atbilstību kritērijiem, kas attiecīgajām darbībām noteikti Regulā (ES) 2020/852.

12. rinda

KOPĀ BTAR AKTĪVI

BTAR

1., 2. un 8. rindas summa

13. līdz 19. rinda

Skatīt definīcijas 7. veidnē (41. līdz 50. rinda)

9.2. veidne. BTAR %

9.2. veidne. BTAR

Iestādes šajā veidnē var atklāt BTAR aktīvu īpatsvaru, kas atklāts 1. veidnē, salīdzinājumā ar kopējiem aktīviem BTAR saucējā, kas atklāts 9.1. veidnes 17. rindā.

BTAR

BTAR

9.3. veidne. BTAR %

9.3. veidne. BTAR

Šajā veidnē ietverts kopsavilkums par BTAR GDR, sadalījums pēc klimata pārmaiņu vidiskā mērķa un kopsummas, kā arī krājumu un plūsmas sadalījums.

BTAR

10. veidne. Citas klimata pārmaiņu mazināšanas darbības, kas nav ietvertas Regulā (ES) 2020/852

10. veidne. Citas klimata pārmaiņu mazināšanas darbības, kas nav ietvertas Regulā (ES) 2020/852

| 1. | Šī veidne aptver citas klimata pārmaiņu mazināšanas darbības un ietver iestāžu riska darījumus, kas nav saskaņoti ar taksonomiju, kā minēts Regulā (ES) 2020/852, atbilstīgi 7. un 8. veidnei, bet kas joprojām atbalsta darījumu partnerus pārkārtošanās un pielāgošanās procesā klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķiem. Minētie riska mazināšanas pasākumi un darbības ietver obligācijas un aizdevumus, kas emitēti saskaņā ar standartiem, kuri nav Savienības standarti, tostarp zaļās obligācijas; ilgtspējīgas obligācijas, kas saistītas ar klimata pārmaiņu aspektiem; ar ilgtspēju saistītas obligācijas, kas saistītas ar klimata pārmaiņu aspektiem; zaļie aizdevumi; ar ilgtspēju saistīti aizdevumi, kas saistīti ar klimata pārmaiņu aspektiem. ar ilgtspēju saistīti aizdevumi, kas saistīti ar klimata pārmaiņu aspektiem. |
| --- | --- |

1.

Šī veidne aptver citas klimata pārmaiņu mazināšanas darbības un ietver iestāžu riska darījumus, kas nav saskaņoti ar taksonomiju, kā minēts Regulā (ES) 2020/852, atbilstīgi 7. un 8. veidnei, bet kas joprojām atbalsta darījumu partnerus pārkārtošanās un pielāgošanās procesā klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķiem. Minētie riska mazināšanas pasākumi un darbības ietver obligācijas un aizdevumus, kas emitēti saskaņā ar standartiem, kuri nav Savienības standarti, tostarp zaļās obligācijas; ilgtspējīgas obligācijas, kas saistītas ar klimata pārmaiņu aspektiem; ar ilgtspēju saistītas obligācijas, kas saistītas ar klimata pārmaiņu aspektiem; zaļie aizdevumi; ar ilgtspēju saistīti aizdevumi, kas saistīti ar klimata pārmaiņu aspektiem. ar ilgtspēju saistīti aizdevumi, kas saistīti ar klimata pārmaiņu aspektiem.

| 2. | Šai veidnei pievienotajā aprakstā iestādes iekļauj detalizētus paskaidrojumus par šajā veidnē atspoguļoto mazināšanas darbību būtību un veidu, tostarp informāciju par to risku veidu, kurus tās plāno mazināt, klimata pārmaiņu mērķiem, ko tās atbalsta, un informāciju par saistītajiem darījumu partneriem un darbību grafiku. Tās arī paskaidro, kāpēc minētie riska darījumi nav pilnībā saskaņoti ar Regulā (ES) 2020/852 noteiktajiem kritērijiem un nav ilgtspējīgi saskaņā ar Regulu (ES) 2020/852, bet joprojām veicina klimata pārmaiņu pārejas vai fiziskā riska mazināšanu, kā arī jebkādu citu būtisku informāciju, kas var palīdzēt izprast iestādes riska pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

2.

Šai veidnei pievienotajā aprakstā iestādes iekļauj detalizētus paskaidrojumus par šajā veidnē atspoguļoto mazināšanas darbību būtību un veidu, tostarp informāciju par to risku veidu, kurus tās plāno mazināt, klimata pārmaiņu mērķiem, ko tās atbalsta, un informāciju par saistītajiem darījumu partneriem un darbību grafiku. Tās arī paskaidro, kāpēc minētie riska darījumi nav pilnībā saskaņoti ar Regulā (ES) 2020/852 noteiktajiem kritērijiem un nav ilgtspējīgi saskaņā ar Regulu (ES) 2020/852, bet joprojām veicina klimata pārmaiņu pārejas vai fiziskā riska mazināšanu, kā arī jebkādu citu būtisku informāciju, kas var palīdzēt izprast iestādes riska pārvaldības sistēmu.

| 3. | Iestādes sāk atklāt veidnēs iekļauto informāciju ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2022. gada 31. decembrī.






  Slejas | Norādes |
| --- | --- | --- |
| a | Finanšu instrumenta veids

  Iestādes atklāj finanšu instrumenta veidu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikumā. |
| b | Darījumu partnera veids

  Iestādes atklāj darījumu partnera veidu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punktā. |
| c | Bruto uzskaites vērtība (miljonos EUR)

  Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 34. punktā. |
| d | Mazinātā riska veids (klimata pārmaiņu pārejas risks)

  Iestādes atklāj riska veidu, kas tiek mazināts ar minēto darbību: klimata pārmaiņu pārejas risks. |
| e | Mazinātā riska veids (klimata pārmaiņu fiziskais risks)

  Iestādes atklāj riska veidu, kas tiek mazināts ar minēto darbību: klimata pārmaiņu fiziskais risks. |
| f | Kvalitatīva informācija par mazināšanas darbību būtību

  Iestādes apraksta to mazināšanas darbību būtību, kas veicina Regulas (ES) 2020/852 10. pantā minēto klimata pārmaiņu mazināšanu un regulas 11. pantā minēto pielāgošanos klimata pārmaiņām, un iemeslus, kāpēc netiek uzskatīts, ka riska darījumi ir ar taksonomiju saskaņoti ZAK nolūkā. |

3.

Iestādes sāk atklāt veidnēs iekļauto informāciju ar pirmo informācijas atklāšanas atsauces datumu 2022. gada 31. decembrī.

Slejas

Norādes

a

Finanšu instrumenta veids

Finanšu instrumenta veids

Iestādes atklāj finanšu instrumenta veidu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikumā.

b

Darījumu partnera veids

Darījumu partnera veids

Iestādes atklāj darījumu partnera veidu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 42. punktā.

c

Bruto uzskaites vērtība (miljonos EUR)

Bruto uzskaites vērtība (miljonos EUR)

Iestādes atklāj bruto uzskaites vērtību, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikuma 1. daļas 34. punktā.

d

Mazinātā riska veids (klimata pārmaiņu pārejas risks)

Mazinātā riska veids (klimata pārmaiņu pārejas risks)

Iestādes atklāj riska veidu, kas tiek mazināts ar minēto darbību: klimata pārmaiņu pārejas risks.

e

Mazinātā riska veids (klimata pārmaiņu fiziskais risks)

Mazinātā riska veids (klimata pārmaiņu fiziskais risks)

Iestādes atklāj riska veidu, kas tiek mazināts ar minēto darbību: klimata pārmaiņu fiziskais risks.

f

Kvalitatīva informācija par mazināšanas darbību būtību

Kvalitatīva informācija par mazināšanas darbību būtību

Iestādes apraksta to mazināšanas darbību būtību, kas veicina Regulas (ES) 2020/852 10. pantā minēto klimata pārmaiņu mazināšanu un regulas 11. pantā minēto pielāgošanos klimata pārmaiņām, un iemeslus, kāpēc netiek uzskatīts, ka riska darījumi ir ar taksonomiju saskaņoti ZAK nolūkā.

---

(*1)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

*1

(*2)  COM/2019/640 final.

*2

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

*3

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/95/ES (2014. gada 22. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.).

*4

(*5)  C/2019/4490 (OV C 209, 20.6.2019., 1. lpp.).

*5

(*6)  Klimatiskās finanšu informācijas izpaušanas darba grupas ieteikumi, https://www.fsb-tcfd.org/recommendations.

*6

(*7)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas finanšu iniciatīva (UNEP FI), https://www.unepfi.org.

*7

UNEP FI

(*8)  Globālās ziņošanas iniciatīvas ilgtspējas ziņošanas standarti, https://www.globalreporting.org/standards.

*8

(*9)  Apvienoto Nāciju Organizācijas atbildīgu investīciju principi (UNPRI), https://www.unpri.org.

*9

UNPRI

(*10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

*10

(*11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

*11

NACE

(*12)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1818 (2020. gada 17. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 papildina attiecībā uz standartu minimumu ES klimata pārejas etaloniem un Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem (OV L 406, 3.12.2020., 17. lpp.).

*12

(*13)  Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).

*13

(*14)  https://carbonaccountingfinancials.com/standard.

*14

(*15)  https://www.cdp.net/en.

*15

(*16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

*16

(*17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

*17

(*18)  Neto nulles emisijas līdz 2050. gadam scenārijs (NZE) – IEA (2021), Pasaules enerģētikas modelis, IEA, Parīze https://www.iea.org/reports/world-energy-model

*18

NZE

IEA

IEA

(*19)  2021. gada ziņojums ir atrodams šajā saitē.

*19

(*20)  Sīkākus piemērus skatīt UNEP FI un aklimatizācijas ziņojumā: “Chartering New Climate. State-of-the-art tools and data for banks to assess credit risks and opportunities from physical climate change impacts”, 2020. gada septembris, https://www.unepfi.org/publications/banking-publications/charting-a-new-climate/ Ziņojumā sniegta sīka informācija par aptvertajiem laikposmiem, nākotnes scenāriju izmantošanu, telpisko izšķirtspēju un segumu, formātu un izvaddatiem, kas saņemami no konkrētām datu kopām, kā arī licencēšanu un izmaksām (lielākā daļa portālu un datubāzu piedāvā bezmaksas lietošanas piekļuvi). Turklāt ziņojumā aprakstītas dažādas fiziskā riska novērtēšanas un mērīšanas metodes, piemēram, siltuma kartēšana, korelācijas analīze, īpaši instrumenti un analītika.

*20

UNEP FI

(*21)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2178 (2021. gada 6. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852, precizējot tās informācijas saturu un noformējumu, kas uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 2013/34/ES 19.a vai 29.a pants, jāatklāj par vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, un precizējot metodoloģiju minētā informācijas atklāšanas pienākuma izpildei (OV L 443, 10.12.2021., 9. lpp.).

*21

(*22)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2139 (2021. gada 4. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 papildina, ieviešot tehniskās pārbaudes kritērijus, pēc kuriem nosaka, ar kādiem nosacījumiem konkrēta saimnieciskā darbība ir uzskatāma par tādu, kas būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos klimata pārmaiņām, un pēc kuriem nosaka, vai konkrētā saimnieciskā darbība nenodara būtisku kaitējumu kādiem citiem vidiskajiem mērķiem (OV L 442, 9.12.2021., 1. lpp.).

*22

---

| 19.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/55

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2454

(2022. gada 14. decembris),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/87/EK piemērošanai attiecībā uz uzraudzības pārskatu sniegšanu par riska koncentrāciju un grupas iekšējiem darījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (1) un jo īpaši tās 21.a panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 7. panta 2. punkta otro daļu, 8. panta 2. punkta trešo daļu un II pielikumu koordinatori ir atbildīgi par nozīmīgas riska koncentrācijas un grupas iekšējo darījumu uzraudzību finanšu konglomerātu līmenī. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 7. panta 2. punkta otro daļu, 8. panta 2. punkta trešo daļu un II pielikumu koordinatori ir atbildīgi par nozīmīgas riska koncentrācijas un grupas iekšējo darījumu uzraudzību finanšu konglomerātu līmenī.

| (2) | Uzraugot nozīmīgas riska koncentrācijas un grupas iekšējos darījumus, koordinatoriem un citām attiecīgajām kompetentajām iestādēm jāņem vērā finanšu konglomerāta īpašās grupas un riska pārvaldības struktūra un spēkā esošās nozarei specifiskās prasības attiecībā uz grupas iekšējiem darījumiem un riska koncentrāciju, jo īpaši nosakot nozīmīgu riska koncentrāciju un nozīmīgus grupas iekšējos darījumus, par kuriem regulētām vienībām un jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām konkrētā finanšu konglomerātā ir jāziņo saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 7. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Uzraugot nozīmīgas riska koncentrācijas un grupas iekšējos darījumus, koordinatoriem un citām attiecīgajām kompetentajām iestādēm jāņem vērā finanšu konglomerāta īpašās grupas un riska pārvaldības struktūra un spēkā esošās nozarei specifiskās prasības attiecībā uz grupas iekšējiem darījumiem un riska koncentrāciju, jo īpaši nosakot nozīmīgu riska koncentrāciju un nozīmīgus grupas iekšējos darījumus, par kuriem regulētām vienībām un jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām konkrētā finanšu konglomerātā ir jāziņo saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 7. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu.

| (3) | Lai palīdzētu koordinatoriem un citām attiecīgajām kompetentajām iestādēm apzināt iespējamās problēmas konglomerāta uzņemto risku novērtēšanai un veicinātu koordinētu uzraudzības praksi visā Savienībā, regulētām vienībām un jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām būtu konsekventi un standartizēti jāziņo par nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem un nozīmīgu riska koncentrāciju. |
| --- | --- |

(3)

Lai palīdzētu koordinatoriem un citām attiecīgajām kompetentajām iestādēm apzināt iespējamās problēmas konglomerāta uzņemto risku novērtēšanai un veicinātu koordinētu uzraudzības praksi visā Savienībā, regulētām vienībām un jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām būtu konsekventi un standartizēti jāziņo par nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem un nozīmīgu riska koncentrāciju.

| (4) | Lai finanšu konglomerātiem būtu pietiekami daudz laika pielāgoties jaunajām pārskatu sniegšanas prasībām, šīs regulas piemērošanas diena būtu jāatliek. |
| --- | --- |

(4)

Lai finanšu konglomerātiem būtu pietiekami daudz laika pielāgoties jaunajām pārskatu sniegšanas prasībām, šīs regulas piemērošanas diena būtu jāatliek.

| (5) | Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegušas Eiropas uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde). |
| --- | --- |

(5)

Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegušas Eiropas uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde).

| (6) | Eiropas uzraudzības iestādes ir veikušas atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējušas iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījušas atzinumu no Eiropas uzraudzības iestāžu attiecīgo ieinteresēto personu grupām saskaņā ar attiecīgi 37. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1093/2010 (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1094/2010 (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (4), |
| --- | --- |

(6)

Eiropas uzraudzības iestādes ir veikušas atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējušas iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījušas atzinumu no Eiropas uzraudzības iestāžu attiecīgo ieinteresēto personu grupām saskaņā ar attiecīgi 37. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1093/2010 (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1094/2010 (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (4),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nozīmīgu grupas iekšējo darījumu un riska koncentrācijas ziņošanas tvērums un biežums

1.   Neskarot pienākumus, kas noteikti Direktīvas 2002/87/EK 7. panta 2. punktā un 8. panta 2. punktā, saskaņā ar minētās direktīvas 10. pantu ieceltais koordinators pēc apspriešanās ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm var pieprasīt regulētām vienībām vai jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām ad hoc iesniegt informāciju par nozīmīgu riska koncentrāciju un nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem.

2.   Regulētas vienības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības nodrošina, ka saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 7. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu paziņotie dati atbilst datiem, kas iesniegti saskaņā ar attiecīgo nozaru noteikumu prasībām, kā noteikts minētās direktīvas 2. panta 7. punktā, un jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (5) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/35 (6).

3.   Saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK II pielikumu koordinators pēc apspriešanās ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm precizē darījumu veidus, par kuriem ziņo regulētās vienības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības.

4.   Regulētas vienības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības bez liekas kavēšanās iesniedz koordinatoram visu pieprasīto informāciju un visus koriģētos datus.

2. pants

Formāts, kādā sniedz pārskatu par nozīmīgu riska koncentrāciju

1.   Sniedzot informāciju par nozīmīgu riska koncentrāciju saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 7. panta 2. punktu, regulētas vienības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības iesniedz informāciju, kas minēta šīs regulas I pielikuma veidnēs FC.06, FC.07 un FC.08, ievērojot šīs regulas II pielikumā sniegtos norādījumus.

2.   Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2303 (7) 3. panta 5. punkta e) apakšpunktu ziņojot koordinatoram, kas iecelts saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 10. pantu, informāciju par interešu konfliktu un kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku pārvaldību finanšu konglomerāta līmenī saistībā ar nozīmīgu riska koncentrāciju, regulētas vienības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības izmanto minētā koordinatora pieprasīto formātu.

3. pants

Formāts, kādā sniedz pārskatu par nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem

1.   Sniedzot informāciju par nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 8. panta 2. punktu, regulētas vienības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības iesniedz informāciju, kas minēta šīs regulas I pielikuma veidnēs no FC.00 līdz FC.05, ievērojot šīs regulas II pielikumā sniegtos norādījumus.

2.   Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/2303 2. panta 4. punkta d) apakšpunktu ziņojot koordinatoram, kas iecelts saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 10. pantu, informāciju par interešu konfliktu un kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku pārvaldību finanšu konglomerāta līmenī attiecībā uz nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, regulētas vienības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības izmanto koordinatora pieprasīto formātu.

4. pants

Informācijas nosūtīšana

Regulētas vienības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības iesniedz šīs regulas 1., 2. un 3. pantā minēto informāciju datu apmaiņas formātos, ko noteicis koordinators, saskaņā ar šādām specifikācijām:

| a) | datu punktus uzrāda bez cipariem aiz komata un ar precizitāti, kas ir viens; |
| --- | --- |

a)

datu punktus uzrāda bez cipariem aiz komata un ar precizitāti, kas ir viens;

| b) | pārskata valūta ir valūta, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai. |
| --- | --- |

b)

pārskata valūta ir valūta, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai.

5. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To sāk piemērot 2023. gada 31. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/35 (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 12, 17.1.2015., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2303 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizētas definīcijas un koordinēta papildu uzraudzība pār riska koncentrāciju un grupas iekšējiem darījumiem (OV L 326, 11.12.2015., 34. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS.

Veidnes ziņošanai par grupas iekšējiem darījumiem (GID) un riska koncentrāciju (RK)

Saturs

| FC.00 | Kopsavilkuma veidne |
| --- | --- |

FC.00

| FC.01. | Kapitāla vērtspapīru veida darījumi, parāda un aktīvu pārvešana |
| --- | --- |

FC.01.

| FC.02. | Atvasinātie instrumenti |
| --- | --- |

FC.02.

| FC.03. | Ārpusbilance un iespējamās saistības |
| --- | --- |

FC.03.

| FC.04. | Apdrošināšana un pārapdrošināšana |
| --- | --- |

FC.04.

| FC.05. | Peļņa un zaudējumi (P&L) |
| --- | --- |

FC.05.

| FC.06. | Riska koncentrācija — darījuma partneru riska darījumi |
| --- | --- |

FC.06.

| FC.07. | Riska koncentrācija — riska darījumi pa valūtām, nozarēm, valstīm |
| --- | --- |

FC.07.

| FC.08. | Riska koncentrācija — riska darījumi pa aktīvu klasēm un reitingiem |
| --- | --- |

FC.08.

FC.00   Kopsavilkuma veidne

Image 11

FC.01.   Kapitāla vērtspapīru veida darījumi, parāda un aktīvu pārvešana

Image 12

FC.02.   Atvasinātie instrumenti

Image 13

FC.03.   Ārpusbilance un iespējamās saistības

Image 14

FC.04.   Apdrošināšana un pārapdrošināšana

Image 15

FC.05.   Peļņa un zaudējumi (P&L)

Image 16

FC.06.   Riska koncentrācija — darījuma partneru riska darījumi

Image 17

FC.07.   Riska koncentrācija — riska darījumi pa valūtām, nozarēm, valstīm

Riska darījumi pa valūtām

| Valūtas zona | Riska darījums | % |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Kopā | | 100,00% |

Valūtas zona

Riska darījums

%

Kopā

100,00%

Riska darījumi pa nozarēm

| Nozare | Riska darījums | % |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Kopā | | 100,00% |

Nozare

Riska darījums

%

Kopā

100,00%

Riska darījumi pa valstīm

| Valsts | Riska darījums | % |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Kopā | | 100,00% |

Valsts

Riska darījums

%

Kopā

100,00%

FC.08.   Riska koncentrācija — riska darījumi pa aktīvu klasēm un reitingiem

Pašu kapitāls

| | Riska darījums | Procentuālā daļa no kopējiem aktīviem |
| --- | --- | --- |
| Kopā | | |

Riska darījums

Procentuālā daļa no kopējiem aktīviem

Kopā

Valstu valdību, starptautisko finanšu organizāciju un centrālo banku obligācijas

| Reitings | Riska darījums | % |
| --- | --- | --- |
| AAA | | |
| AA | | |
| A | | |
| BBB | | |
| Ārpus ieguldījuma kategorijas | | |
| Kopā | | 100,00% |

Reitings

Riska darījums

%

AAA

AA

A

BBB

Ārpus ieguldījuma kategorijas

Kopā

100,00%

Reģionālo pašvaldību, vietējo pašpārvalžu un publiskā sektora struktūru obligācijas

| Reitings | Riska darījums | % |
| --- | --- | --- |
| AAA | | |
| AA | | |
| A | | |
| BBB | | |
| Ārpus ieguldījuma kategorijas | | |
| Kopā | | 100,00% |

Reitings

Riska darījums

%

AAA

AA

A

BBB

Ārpus ieguldījuma kategorijas

Kopā

100,00%

Uzņēmumu obligācijas

| Reitings | Riska darījums | % |
| --- | --- | --- |
| AAA | | |
| AA | | |
| A | | |
| BBB | | |
| Ārpus ieguldījuma kategorijas | | |
| Kopā | | 100,00% |

Reitings

Riska darījums

%

AAA

AA

A

BBB

Ārpus ieguldījuma kategorijas

Kopā

100,00%

---

II PIELIKUMS

NORĀDĪJUMI PAR ZIŅOŠANU PAR GRUPAS IEKŠĒJIEM DARĪJUMIEM UN RISKA KONCENTRĀCIJU

Saturs

| I DAĻA. VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI | 69 |
| --- | --- |

| 1. | Struktūra un pieņemtā prakse | 69 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Struktūra | 69 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pieņemtā prakse attiecībā uz numerāciju | 69 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pieņemtā prakse attiecībā uz zīmēm | 69 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vērtēšana | 69 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tvērums | 69 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| II DAĻA. AR VEIDNI SAISTĪTI NORĀDĪJUMI | 70 |
| --- | --- |

| 1. | FC.00 Kopsavilkuma veidne | 70 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Vispārīgas piezīmes | 70 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Norādījumi par konkrētām pozīcijām | 70 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | FC.01. Kapitāla vērtspapīru veida darījumi, parāda un aktīvu pārvešana | 70 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Vispārīgas piezīmes | 84 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Norādījumi par konkrētām pozīcijām | 85 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | FC.02. — GID — atvasinātie instrumenti | 85 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Vispārīgas piezīmes | 89 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Norādījumi par konkrētām pozīcijām | 90 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 4. | FC.03. — GID — ārpusbilances un iespējamās saistības | 90 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Vispārīgas piezīmes | 95 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Norādījumi par konkrētām pozīcijām | 96 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | FC.04. — GID — apdrošināšana un pārapdrošināšana | 96 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Vispārīgas piezīmes | 98 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Norādījumi par konkrētām pozīcijām | 99 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 6. | FC.05. — GID — P & L | 99 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Vispārīgas piezīmes | 103 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Norādījumi par konkrētām pozīcijām | 104 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 7. | FC.06. Riska koncentrācija — darījumu partneru riska darījumi | 104 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Vispārīgas piezīmes | 106 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Norādījumi par konkrētām pozīcijām | 107 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 8. | FC.07. Riska koncentrācija – riska darījumi pa valūtām, sektoriem un valstīm | 107 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | FC.08. Riska koncentrācija – riska darījumi pa aktīvu klasēm un reitingiem | 110 |
| --- | --- | --- |

9.

I DAĻA. VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

1.   Struktūra un pieņemtā prakse

1.1.   Struktūra

Sistēmu veido deviņi veidņu bloki:

| a) | kopsavilkuma veidne, kas sniedz pārskatu par grupas iekšējiem darījumiem; |
| --- | --- |

a)

kopsavilkuma veidne, kas sniedz pārskatu par grupas iekšējiem darījumiem;

| b) | kapitāla vērtspapīru veida parāda vai aktīvu veidne, kas sniedz pārskatu par grupas iekšējiem darījumiem, kurus veikušas visas atsevišķas vienības, kas iekļautas pārskatu sniedzošās vienības konsolidācijas tvērumā attiecībā uz parāda instrumentiem, kapitāla instrumentiem vai citiem aktīvu pārvedumiem; |
| --- | --- |

b)

kapitāla vērtspapīru veida parāda vai aktīvu veidne, kas sniedz pārskatu par grupas iekšējiem darījumiem, kurus veikušas visas atsevišķas vienības, kas iekļautas pārskatu sniedzošās vienības konsolidācijas tvērumā attiecībā uz parāda instrumentiem, kapitāla instrumentiem vai citiem aktīvu pārvedumiem;

| c) | atvasināto instrumentu veidne, kas sniedz pārskatu par grupas iekšējiem darījumiem, kurus veikušas visas atsevišķas vienības, kas iekļautas pārskata par atvasinātajiem instrumentiem tvērumā; |
| --- | --- |

c)

atvasināto instrumentu veidne, kas sniedz pārskatu par grupas iekšējiem darījumiem, kurus veikušas visas atsevišķas vienības, kas iekļautas pārskata par atvasinātajiem instrumentiem tvērumā;

| d) | ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības; |
| --- | --- |

d)

ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības;

| e) | apdrošināšana un pārapdrošināšana; |
| --- | --- |

e)

apdrošināšana un pārapdrošināšana;

| f) | peļņa un zaudējumi; |
| --- | --- |

f)

peļņa un zaudējumi;

| g) | darījumu partnera riska koncentrācijas riska darījumi; |
| --- | --- |

g)

darījumu partnera riska koncentrācijas riska darījumi;

| h) | riska koncentrācijas riska darījumi pa valūtām, nozarēm un valstīm; |
| --- | --- |

h)

riska koncentrācijas riska darījumi pa valūtām, nozarēm un valstīm;

| i) | riska koncentrācijas riska darījumi pa aktīvu klasēm un reitingiem. |
| --- | --- |

i)

riska koncentrācijas riska darījumi pa aktīvu klasēm un reitingiem.

Par katru veidni sniedz atsauces uz tiesību aktiem. Šā pielikuma I daļā ir izklāstīta sīkāka informācija par vispārīgākiem ziņošanas aspektiem katrā veidņu blokā, norādījumi par konkrētām pozīcijām un validācijas noteikumi.

Iestādes sniedz pārskatus, izmantojot tikai tās veidnes, kuras ir būtiskas, atkarībā no kompetento iestāžu noteiktās robežvērtības.

1.2.   Pieņemtā prakse attiecībā uz numerāciju

Atsaucoties uz veidņu slejām, rindām un šūnām, šajā pielikumā izmanto pieņemto praksi attiecībā uz veidnēs norādītajiem apzīmējumiem.

Norādījumos izmantots šāds vispārējs apzīmējums: {Veidne;Rinda;Sleja}.

1.3.   Pieņemtā prakse attiecībā uz zīmēm

Jebkura summa, kas palielina vienības riska darījumu pārskata periodā, jānorāda kā pozitīvs skaitlis, un jebkura summa, kas samazina vienības kopējo riska darījumu vērtību, jānorāda kā negatīvs skaitlis. Skaitļi attiecas tikai uz attiecīgo pārskata periodu, nevis uz iepriekšējiem pārskata periodiem. Ja pirms kāda posteņa apzīmējuma ir mīnuszīme (–), šo posteni neuzrāda kā pozitīvu skaitli.

1.4.   Vērtēšana

Ja nav norādīts citādi, posteņa vērtību norāda saskaņā ar grupas uzraudzības tvērumā esošas vienības nozaru noteikumiem.

Valūtas maiņas kurss, ko izmanto, lai ziņotu par valūtas riska darījumu, ir beigu kurss pēdējā dienā, kurā attiecīgais valūtas kurss ir pieejams pārskata periodā, uz kuru attiecas aktīvs vai saistības.

1.5.   Tvērums

Ja ir nepieciešams pārskatus sniegt nozares mērogā, palīgpakalpojumu uzņēmumus, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (1) 4. panta 1. punkta 18) apakšpunktā, uzskata par banku nozares daļu.

Ja ir nepieciešams pārskatus sniegt nozares mērogā, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (2) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā, uzskata par daļu no banku nozares.

II DAĻA. AR VEIDNI SAISTĪTI NORĀDĪJUMI

1.   FC.00 Kopsavilkuma veidne

1.1.   Vispārīgas piezīmes

Šā pielikuma II daļā sniegtas papildu norādes attiecībā uz veidnēm, kas iekļautas šīs regulas I pielikumā. 1.2. punkta tabulas pirmajā slejā norādīti posteņi, kas jāuzrāda, attiecīgās slejas un rindas identificējot atbilstīgi minētā pielikuma veidnē izklāstītajam.

FC.00 kopsavilkuma veidnē uzrāda visu nozīmīgo grupas iekšējo darījumu kopējo apjomu starp konkrēta finanšu konglomerāta vienībām konkrētā pārskata periodā, kā noteikts Direktīvas 2002/87/EK 8. panta 2. punktā.

Ja divi vai vairāki darījumi ir daļa no vienas saimnieciskās darbības, uzrādītā vērtība ir maksimālais kumulatīvais riska darījums jebkurā konkrētā pārskata perioda brīdī.

Tāpēc tabulā sniegtā informācija ir citās pārskata lapās norādīto vērtību apkopojums.

Uzrāda grupas iekšējos darījumus, kuros vismaz viena darījuma puse ir regulēta vienība. Tāpēc neuzrāda darījumus starp ieguldījumu fondiem (uz kuriem neattiecas ne ieguldījumu brokeru sabiedrības definīcija, ne regulētas vienības definīcija) un citām neregulētām vienībām.

1.2.   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| | POSTENIS | NORĀDĪJUMI |
| --- | --- | --- |
| R01 | Finanšu konglomerāta nosaukums | Ieraksta finanšu konglomerāta nosaukumu. |
| R02 | Nozīmīgu grupas iekšējo darījumu (GID) robežvērtības | Ieraksta Direktīvas 2002/87/EK 8. panta 2. punktā noteikto robežvērtību skaitlisko vērtību. |
| R03 | Daudzuma ierobežojums | Ieraksta Direktīvas 2002/87/EK 7. panta 3. punktā minētā kvantitatīvā ierobežojuma skaitlisko vērtību. |
| R04 | Pārskatu sniedzošā vienība | Norāda pārskatu sniedzošo vienību: 1; 1 000 ; 1 000 000 utt. veidnēm FC.01, FC.02, FC.03, FC.04, FC.05, FC.06, FC.07 un FC.08. |
| R05 | Pārskata valūta | Norāda pārskata valūtu: euro, Lielbritānijas sterliņu mārciņa, Dānijas krona veidnēm FC.01, FC.02, FC.03, FC.04, FC.05, FC.06, FC.07 un FC.08. |
| A līnija
  FC0010 | A — kapitāla vērtspapīru veida darījumi, parāda un aktīvu pārvedumi un atvasinātie instrumenti | “FC0010” ir vienāda ar summu, ko veido 1. līnija FC0010, 2. līnija FC0010, 3. līnija FC0010 un 4. līnija FC0010. |
| 1. līnija
  FC0010 | Parāda instrumenti | “FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:






  — | “FC0020” norādītā vienība ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |

POSTENIS

NORĀDĪJUMI

R01

Finanšu konglomerāta nosaukums

Ieraksta finanšu konglomerāta nosaukumu.

R02

Nozīmīgu grupas iekšējo darījumu (GID) robežvērtības

Ieraksta Direktīvas 2002/87/EK 8. panta 2. punktā noteikto robežvērtību skaitlisko vērtību.

R03

Daudzuma ierobežojums

Ieraksta Direktīvas 2002/87/EK 7. panta 3. punktā minētā kvantitatīvā ierobežojuma skaitlisko vērtību.

R04

Pārskatu sniedzošā vienība

Norāda pārskatu sniedzošo vienību: 1; 1 000 ; 1 000 000 utt. veidnēm FC.01, FC.02, FC.03, FC.04, FC.05, FC.06, FC.07 un FC.08.

R05

Pārskata valūta

Norāda pārskata valūtu: euro, Lielbritānijas sterliņu mārciņa, Dānijas krona veidnēm FC.01, FC.02, FC.03, FC.04, FC.05, FC.06, FC.07 un FC.08.

A līnija

FC0010

A — kapitāla vērtspapīru veida darījumi, parāda un aktīvu pārvedumi un atvasinātie instrumenti

“FC0010” ir vienāda ar summu, ko veido 1. līnija FC0010, 2. līnija FC0010, 3. līnija FC0010 un 4. līnija FC0010.

1. līnija

FC0010

Parāda instrumenti

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

—

“FC0020” norādītā vienība ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”.

1. līnija

FC0020

Parāda instrumenti

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”.

1. līnija

FC0030

Parāda instrumenti

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāda vērtspapīri”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāda vērtspapīri”.

1. līnija

FC0040

Parāda instrumenti

“FC0040” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”: un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”: un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”.

1. līnija

FC0050

Parāda instrumenti

“FC0050” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”.

1. līnija

FC0060

Parāda instrumenti

“FC0060” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”; un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”; un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”.

1. līnija

FC0070

Parāda instrumenti

“FC0070” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”.

1. līnija

FC0080

Parāda instrumenti

“FC0080” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”.

1. līnija

FC0090

Parāda instrumenti

“FC0090” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “obligācijas/parāds”.

2. līnija

FC0010

Kapitāla instrumenti

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “kapitāla vērtspapīru veids”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “kapitāla vērtspapīru veids”.

2. līnija

FC0020

Kapitāla instrumenti

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”.

2. līnija

FC0030

Kapitāla instrumenti

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”.

2. līnija

FC0040

Kapitāla instrumenti

“FC0040” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”.

2. līnija

FC0050

Kapitāla instrumenti

“FC0050” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”.

2. līnija

FC0060

Kapitāla instrumenti

“FC0060” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”.

2. līnija

FC0070

Kapitāla instrumenti

“FC0070” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “kapitāla vērtspapīru veids”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “kapitāla vērtspapīru veids”.

2. līnija

FC0080

Kapitāla instrumenti

“FC0080” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”.

2. līnija

FC0090

Kapitāla instrumenti

“FC0090” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Kapitāla vērtspapīru veids”.

3. līnija

FC0010

Citi aktīvu pārvedumi

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”.

3. līnija

FC0020

Citi aktīvu pārvedumi

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”.

3. līnija

FC0030

Citi aktīvu pārvedumi

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”.

3. līnija

FC0040

Citi aktīvu pārvedumi

“FC0040” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”.

3. līnija

FC0050

Citi aktīvu pārvedumi

“FC0050” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”.

3. līnija

FC0060

Citi aktīvu pārvedumi

“FC0060” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”.

3. līnija

FC0070

Citi aktīvu pārvedumi

“FC0070” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”.

3. līnija

FC0080

Citi aktīvu pārvedumi

“FC0080” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”.

3. līnija

FC0090

Citi aktīvu pārvedumi

“FC0090” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0170” lapā “FC.01 Kapitāla vērtspapīru veids, parādi un aktīvi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”. |
| --- | --- |

—

FC0110 ir vienāda ar posteni “Citi aktīvu pārvedumi”.

4. līnija

FC0010

Atvasinātie instrumenti

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0180” lapā pozīcijā “FC.02 Atvasinātie instrumenti”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

4. līnija

FC0020

Atvasinātie instrumenti

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0180” lapā pozīcijā “FC.02 Atvasinātie instrumenti”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”.

4. līnija

FC0030

Atvasinātie instrumenti

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0180” lapā pozīcijā “FC.02 Atvasinātie instrumenti”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”.

4. līnija

FC0040

Atvasinātie instrumenti

“FC0040” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0180” lapā pozīcijā “FC.02 Atvasinātie instrumenti”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

4. līnija

FC0050

Atvasinātie instrumenti

“FC0050” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0180” lapā pozīcijā “FC.02 Atvasinātie instrumenti”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”,

4. līnija

FC0060

Atvasinātie instrumenti

“FC0060” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0180” lapā pozīcijā “FC.02 Atvasinātie instrumenti”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”.

4. līnija

FC0070

Atvasinātie instrumenti

“FC0070” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0180” lapā pozīcijā “FC.02 Atvasinātie instrumenti”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

4. līnija

FC0080

Atvasinātie instrumenti

“FC0080” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0180” lapā pozīcijā “FC.02 Atvasinātie instrumenti”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”.

4. līnija

FC0090

Atvasinātie instrumenti

“FC0090” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0180” lapā pozīcijā “FC.02 Atvasinātie instrumenti”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”.

B līnija

Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības

Vienāda ar attiecīgo sleju 5. un 6. rindas summu.

5. līnija

FC0010

Garantijas

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”.

5. līnija

FC0020

Garantijas

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarēta “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”.

5. līnija

FC0030

Garantijas

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”.

5. līnija

FC0040

Garantijas

“FC0040” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”.

5. līnija

FC0050

Garantijas

“FC0050” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”.

5. līnija

FC0060

Garantijas

“FC0060” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”.

5. līnija

FC0070

Garantijas

“FC0070” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”.

5. līnija

FC0080

Garantijas

“FC0080” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”.

5. līnija

FC0090

Garantijas

“FC0090” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Garantija”.

6. līnija

FC0010

Pārējie ārpusbilances posteņi

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”.

6. līnija

FC0020

Pārējie ārpusbilances posteņi

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”.

6. līnija

FC0030

Pārējie ārpusbilances posteņi

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”.

6. līnija

FC0040

Pārējie ārpusbilances posteņi

“FC0040” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”.

6. līnija

FC0050

Pārējie ārpusbilances posteņi

“FC0050” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”.

6. līnija

FC0060

Pārējie ārpusbilances posteņi

“FC0060” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”.

6. līnija

FC0070

Pārējie ārpusbilances posteņi

“FC0070” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”.

6. līnija

FC0080

Pārējie ārpusbilances posteņi

“FC0080” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”.

6. līnija

FC0090

Pārējie ārpusbilances posteņi

“FC0090” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.03 Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”. |
| --- | --- |

—

FC0100 nav vienāda ar posteni “Garantija”.

C līnija

FC0010

Apdrošināšanas/pārapdrošināšanas darījumi

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.04. Apdrošināšana un pārapdrošināšana”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

C līnija

FC0020

Apdrošināšanas/pārapdrošināšanas darījumi

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.04. Apdrošināšana un pārapdrošināšana”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”.

C līnija

FC0030

Apdrošināšanas/pārapdrošināšanas darījumi

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0160” lapā “FC.04. Apdrošināšana un pārapdrošināšana”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”. |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”.

D līnija

Peļņas un zaudējumu (P&L) darījumi

Vienāda ar attiecīgo sleju 7., 8., 9. un 10. rindas summu.

7. līnija

FC0010

Komisijas nauda ir samaksāta pakalpojumu sniedzējiem

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”.

7. līnija

FC0020

Komisijas nauda ir samaksāta pakalpojumu sniedzējiem

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”.

7. līnija

FC0030

Komisijas nauda ir samaksāta pakalpojumu sniedzējiem

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”.

7. līnija

FC0040

Komisijas nauda ir samaksāta pakalpojumu sniedzējiem

“FC0040” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”.

7. līnija

FC0050

Komisijas nauda ir samaksāta pakalpojumu sniedzējiem

“FC0050” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”.

7. līnija

FC0060

Komisijas nauda ir samaksāta pakalpojumu sniedzējiem

“FC0060” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”.

7. līnija

FC0070

Komisijas nauda ir samaksāta pakalpojumu sniedzējiem

“FC0070” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”.

7. līnija

FC0080

Komisijas nauda ir samaksāta pakalpojumu sniedzējiem

“FC0080” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”.

7. līnija

FC0090

Komisijas nauda ir samaksāta pakalpojumu sniedzējiem

“FC0090” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Komisijas nauda”.

8. līnija

FC0010

Maksas un citi

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”.

8. līnija

FC0020

Maksas un citi

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”.

8. līnija

FC0030

Maksas un citi

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”.

8. līnija

FC0040

Maksas un citi

“FC0040” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”.

8. līnija

FC0050

Maksas un citi

“FC0050” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”.

8. līnija

FC0060

Maksas un citi

“FC0060” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”.

8. līnija

FC0070

Maksas un citi

“FC0070” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”.

8. līnija

FC0080

Maksas un citi

“FC0080” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”.

8. līnija

FC0090

Maksas un citi

“FC0090” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Maksas” vai “Citi”.

9. līnija

FC0010

Procenti

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”.

9. līnija

FC0020

Procenti

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”.

9. līnija

FC0030

Procenti

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”; un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”; un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”.

9. līnija

FC0040

Procenti

“FC0040” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”.

9. līnija

FC0050

Procenti

“FC0050” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”.

9. līnija

FC0060

Procenti

“FC0060” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”.

9. līnija

FC0070

Procenti

“FC0070” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”.

9. līnija

FC0080

Procenti

“FC0080” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”.

9. līnija

FC0090

Procenti

“FC0090” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Procenti”.

10. līnija

FC0010

Dividendes

“FC0010” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”.

10. līnija

FC0020

Dividendes

“FC0020” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”.

10. līnija

FC0030

Dividendes

“FC0030” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”.

10. līnija

FC0040

Dividendes

“FC0040” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”.

10. līnija

FC0050

Dividendes

“FC0050” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”.

10. līnija

FC0060

Dividendes

“FC0060” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”.

10. līnija

FC0070

Dividendes

“FC0070” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “banku nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”.

10. līnija

FC0080

Dividendes

“FC0080” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “apdrošināšanas nozare”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”.

10. līnija

FC0090

Dividendes

“FC0090” ir vienāda ar tādu vērtību summu, kas deklarētas “FC0140” lapā “FC.05 Peļņa un zaudējumi”, ja:

| — | vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0020” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums” un

| — | vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un |
| --- | --- |

—

vienība pozīcijā “FC0050” ir identificēta kā “cits grupas uzņēmums”, un

| — | FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”. |
| --- | --- |

—

FC0100 ir vienāda ar posteni “Dividendes”.

2.   FC.01. Kapitāla vērtspapīru veida darījumi, parāda un aktīvu pārvešana

2.1.   Vispārīgas piezīmes

Šajā pielikuma daļā sniegti papildu norādījumi attiecībā uz veidnēm, kas iekļautas šīs regulas I pielikumā. Nākamās tabulas pirmajā slejā norādīti posteņi, kas jāuzrāda, slejas un rindas identificējot atbilstīgi minētajā pielikuma veidnē izklāstītajam.

Šī pielikuma daļa attiecas uz informāciju, kas finanšu konglomerātiem jāsniedz vismaz reizi gadā.

Šajā veidnē uzrāda visus nozīmīgos grupas iekšējos darījumus starp finanšu konglomerāta vienībām, kas minētas Direktīvas 2002/87/EK 8. panta 2. punktā, saistībā ar pašu kapitālu, parādu, savstarpēju finansēšanu (3) un aktīvu pārvedumiem.

Šie nozīmīgie grupas iekšējie darījumi ietver:

| (a) | pašu kapitālu un citus kapitāla posteņus, tostarp līdzdalību saistītās vienībās un ar finanšu konglomerātu saistītu vienību akciju pārvešanu; |
| --- | --- |

(a)

pašu kapitālu un citus kapitāla posteņus, tostarp līdzdalību saistītās vienībās un ar finanšu konglomerātu saistītu vienību akciju pārvešanu;

| (b) | parādu, tostarp obligācijas, aizdevumus, nodrošinātos aizdevumus un citus līdzīga rakstura darījumus ar periodiskām iepriekš noteiktām procentu likmēm vai kuponiem, vai prēmiju maksājumiem iepriekš noteiktam laika periodam; |
| --- | --- |

(b)

parādu, tostarp obligācijas, aizdevumus, nodrošinātos aizdevumus un citus līdzīga rakstura darījumus ar periodiskām iepriekš noteiktām procentu likmēm vai kuponiem, vai prēmiju maksājumiem iepriekš noteiktam laika periodam;

| (c) | citus aktīvu pārvedumus, piemēram, īpašuma nodošana un citu ar finanšu konglomerātu nesaistītu uzņēmumu akciju nodošana (t. i., ārpus finanšu konglomerāta). |
| --- | --- |

(c)

citus aktīvu pārvedumus, piemēram, īpašuma nodošana un citu ar finanšu konglomerātu nesaistītu uzņēmumu akciju nodošana (t. i., ārpus finanšu konglomerāta).

Finanšu konglomerāti aizpilda šo veidni par visiem nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, par kuriem jāziņo, t. i., i) starp dažādu nozaru regulētām vienībām, kas pieder vienai un tai pašai grupai; ii) starp vienas nozares regulētām vienībām, kas pieder vienai un tai pašai grupai; iii) starp regulētu vienību un neregulētu vienību, kas pieder vienai un tai pašai grupai; un iv) starp regulētu vienību un jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas cieši saistīta ar grupas uzņēmumiem.

Šajā veidnē uzrāda grupas iekšējos darījumus, kas bija vai nu:

| (a) | spēkā pārskata perioda sākumā; |
| --- | --- |

(a)

spēkā pārskata perioda sākumā;

| (b) | sākti pārskata perioda laikā un nav pabeigti pārskata datumā; vai |
| --- | --- |

(b)

sākti pārskata perioda laikā un nav pabeigti pārskata datumā; vai

| (c) | sākti un tiem beidzies termiņš pārskata periodā. |
| --- | --- |

(c)

sākti un tiem beidzies termiņš pārskata periodā.

Divus vai vairākus darījumus starp grupas vienībām, kas no ekonomiskā viedokļa i) veicina vienu un to pašu risku, ii) kalpo vienam un tam pašam mērķim vai iii) ir laika ziņā saistīti plānā, uzskata par vienu saimniecisko darbību. Visus darījumus, kas ir daļa no vienas saimnieciskās darbības, uzrāda, ja šie darījumi kopā atbilst attiecīgajai robežvērtībai nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem vai to pārsniedz, pat ja atsevišķi darījumi ir mazāki par robežvērtību. Jebkuru elementu, kas pievienots nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, uzrāda kā atsevišķu grupas iekšējo darījumu, pat ja elements pats par sevi ir mazāks par nozīmīgu robežvērtību. Piemēram, ja sabiedrība palielina citai saistītai sabiedrībai izsniegta aizdevuma sākotnējo summu, aizdevuma palielinājumu uzskaita kā atsevišķu posteni ar savu emisijas datumu, kas ir palielinājuma datums.

Ja darījuma vērtība divām darījuma pusēm atšķiras (piemēram, 10 000 000 EUR darījums starp A un B, kur A iegrāmato 10 000 000 EUR, bet B saņem tikai 9 500 000 EUR, jo ir radušās darījuma izmaksas 500 000 EUR apmērā), veidnē uzrāda maksimālo summu kā darījuma summu (šajā piemērā 10 000 000 EUR).

Netiešos darījumus definē kā jebkuru darījumu, ar ko riska darījumus novirza vai nu i) starp finanšu konglomerāta vienībām (tostarp darījumiem ar īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, palīgsabiedrībām vai neregulētām vienībām), vai ii) starp vienībām ārpus finanšu konglomerāta (bet galu galā riska darījumi tiek atgūti vai paliek finanšu konglomerātā). Ja pastāv saistītu grupas iekšējo darījumu ķēde (piemēram, A iegulda B un B iegulda C), šos darījumus uzrāda kā netiešos darījumus. Tāpēc jāziņo par darījumiem no A līdz C un piezīmēs jānorāda starpposmi. Darījumu kaskādes gadījumā (piemēram, secīgi no A līdz B, līdz C, līdz D, kur gan B, gan C atrodas konglomerātā, bet ir neregulētas vienības), uzrāda arī šos darījumus.

2.2.   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| | POSTENIS | NORĀDĪJUMI |
| --- | --- | --- |
| FC0010 | Grupas iekšējo darījumu ID | Unikāls iekšējais identifikācijas kods katram grupas iekšējam darījumam. Tas laika gaitā ir konsekvents. |
| FC0020 | Ieguldītāja/ aizdevēja nosaukums | Vienības nosaukums, kas pērk pašu kapitālu vai aizdod saistītai sabiedrībai finanšu konglomerātā, t. i., vienība, kas atzīst darījumu kā aktīvu savā bilancē (debets — bilance). |
| FC0030 | Ieguldītāja/aizdevēja identifikācijas kods | Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:






  — | juridiskās personas identifikators (LEI); |

POSTENIS

NORĀDĪJUMI

FC0010

Grupas iekšējo darījumu ID

Unikāls iekšējais identifikācijas kods katram grupas iekšējam darījumam. Tas laika gaitā ir konsekvents.

FC0020

Ieguldītāja/ aizdevēja nosaukums

Vienības nosaukums, kas pērk pašu kapitālu vai aizdod saistītai sabiedrībai finanšu konglomerātā, t. i., vienība, kas atzīst darījumu kā aktīvu savā bilancē (debets — bilance).

FC0030

Ieguldītāja/aizdevēja identifikācijas kods

Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0031

Ieguldītāja/ aizdevēja koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Ieguldītāja/aizdevēja identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0040

Ieguldītāja/aizdevēja nozare

Ja ieguldītājs/aizdevējs ietilpst finanšu nozarē Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “banku nozare”, “apdrošināšanas nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

Ja ieguldītājs/aizdevējs neietilpst finanšu nozarē minētās direktīvas 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “cits grupas uzņēmums”.

FC0050

Ieguldītāja/aizņēmēja nosaukums

Tās vienības nosaukums, kas emitē pašu kapitālu/kapitāla posteni vai aizņemas naudu (emitē parāda vērtspapīrus), t. i., vienība, kas atzīst darījumu kā saistības vai kapitālu savā bilancē (kredīts — bilance).

FC0060

Ieguldītāja/aizņēmēja identifikācijas kods

Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

| — | juridiskās personas identifikators (LEI); |
| --- | --- |

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | EEZ regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā norāda identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

EEZ regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā norāda identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0061

Ieguldītāja/aizņēmēja koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Ieguldītāja/aizņēmēja identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0070

Emitenta/aizņēmēja nozare

Ja emitents/aizņēmējs ietilpst finanšu nozarē Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “banku nozare”, “apdrošināšanas nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

Ja ieguldītājs/aizņēmējs neietilpst finanšu nozarē minētās direktīvas 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “cits grupas uzņēmums”.

FC0080

Netiešie darījumi

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums ir daļa no netieša darījuma (skatīt 2.1. punktu “Vispārīgas piezīmes”), šajā šūnā uzrāda saistītā darījuma “grupas iekšējā darījuma ID” (FC0010).

Ja uzrādītais GID nav daļa no netieša darījuma, norāda “Nē”.

FC0090

Viena saimnieciskā darbība

Ja uzrādītais GID ir daļa no vienas saimnieciskās darbības (skatīt 2.1. punktu “Vispārīgas piezīmes”), šajā šūnā uzrāda saistītā darījuma “grupas iekšējā darījuma ID” (FC0010).

Ja uzrādītais GID nav daļa no vienas saimnieciskās darbības, norāda “Nē”.

FC0100

Instrumenta identifikācijas kods

Šis ir instrumenta (kapitāla, parāda utt.) identifikācijas kods starp abiem darījumu partneriem šādā prioritārā secībā:

| — | ISIN kods saskaņā ar ISO 6166, ja pieejams |
| --- | --- |

—

ISIN kods saskaņā ar ISO 6166, ja pieejams

| — | citi atzīti kodi (piemēram, CUSIP, Bloomberg Ticker, Reuters RIC) |
| --- | --- |

—

citi atzīti kodi (piemēram, CUSIP, Bloomberg Ticker, Reuters RIC)

| — | Sabiedrības piešķirts kods, ja iepriekš minētās iespējas nav pieejamas. Šis kods laika gaitā ir konsekvents. |
| --- | --- |

—

Sabiedrības piešķirts kods, ja iepriekš minētās iespējas nav pieejamas. Šis kods laika gaitā ir konsekvents.

Tas var atšķirties no grupas iekšējā darījuma koda, kas norādīts šūnā FC0010.

FC0101

Instrumenta identifikācijas koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Instrumenta identifikācijas kods”. Izmanto vienu no šā nepapildināmā kodu saraksta iespējām:

| 1 – | ISIN kods saskaņā ar ISO 6166 |
| --- | --- |

1 –

ISIN kods saskaņā ar ISO 6166

| 2 – | CUSIP (Vērtspapīru vienotas identifikācijas procedūru komitejas (Committee on Uniform Securities Identification Procedures) numurs, ko CUSIP pakalpojumu birojs (Service Bureau) piešķir ASV un Kanādas komercsabiedrībām) |
| --- | --- |

2 –

CUSIP (Vērtspapīru vienotas identifikācijas procedūru komitejas (Committee on Uniform Securities Identification Procedures) numurs, ko CUSIP pakalpojumu birojs (Service Bureau) piešķir ASV un Kanādas komercsabiedrībām)

| 3 – | SEDOL (Londonas biržas dienas oficiālais saraksts (Stock Exchange Daily Official List)) |
| --- | --- |

3 –

SEDOL (Londonas biržas dienas oficiālais saraksts (Stock Exchange Daily Official List))

| 4 – | WKN (Wertpapier Kenn-Nummer, Vācijas burtciparu identifikācijas numurs) |
| --- | --- |

4 –

WKN (Wertpapier Kenn-Nummer, Vācijas burtciparu identifikācijas numurs)

| 5 – | Bloomberg Ticker (Bloomberg burtkods, kas identificē uzņēmuma vērtspapīrus) |
| --- | --- |

5 –

Bloomberg Ticker (Bloomberg burtkods, kas identificē uzņēmuma vērtspapīrus)

| 6 – | BBGID (Bloomberg Global ID) |
| --- | --- |

6 –

BBGID (Bloomberg Global ID)

| 7 – | Reuters RIC (Reuters instrumentu kods) |
| --- | --- |

7 –

Reuters RIC (Reuters instrumentu kods)

| 8 – | FIGI (Globālais finanšu instrumentu identifikators (Financial Instrument Global Identifier)) |
| --- | --- |

8 –

FIGI (Globālais finanšu instrumentu identifikators (Financial Instrument Global Identifier))

| 9 – | cits kods, ko piešķīruši Nacionālās numerācijas aģentūru asociācijas dalībnieki |
| --- | --- |

9 –

cits kods, ko piešķīruši Nacionālās numerācijas aģentūru asociācijas dalībnieki

| 99 — | Kods, ko piešķīrusi sabiedrība. |
| --- | --- |

99 —

Kods, ko piešķīrusi sabiedrība.

FC0110

Instrumenta veids

Norāda instrumenta veidu.

Izmanto šādu nepapildināmu kodu sarakstu:

| 1 — | obligācijas/parāds |
| --- | --- |

1 —

obligācijas/parāds

| 2 — | pašu kapitāla veids |
| --- | --- |

2 —

pašu kapitāla veids

| 3 – | cita aktīvu pārvešana. |
| --- | --- |

3 –

cita aktīvu pārvešana.

FC0120

Instruments

Identificē instrumentu. Izmanto šādu nepapildināmu sarakstu ar kodiem:

| 1 – | obligācijas / parāds – nodrošināts; |
| --- | --- |

1 –

obligācijas / parāds – nodrošināts;

| 2 – | obligācijas / parāds – nenodrošināts; |
| --- | --- |

2 –

obligācijas / parāds – nenodrošināts;

| 3 – | pašu kapitāla veids – akcijas / līdzdalības; |
| --- | --- |

3 –

pašu kapitāla veids – akcijas / līdzdalības;

| 4 – | pašu kapitāla veids – citi; |
| --- | --- |

4 –

pašu kapitāla veids – citi;

| 5 – | cita aktīvu pārvešana – īpašumi; |
| --- | --- |

5 –

cita aktīvu pārvešana – īpašumi;

| 6 – | cita aktīvu pārvešana – citi. |
| --- | --- |

6 –

cita aktīvu pārvešana – citi.

FC0130

Emisijas datums

Šis ir agrākais darījuma/parāda emisijas datums un datums, no kura grupas iekšējais darījums ir spēkā, ja tas atšķiras no emisijas datuma.

Datums atbilst ISO 8601 (gggg–mm–dd) formātam.

FC0140

Dzēšanas termiņš

Norāda tā datuma, kurā darījums beidzas/tā termiņa datumu, ja piemērojams, ISO 8601 kodu (gggg–mm–dd):

| — | grupas iekšējiem darījumiem bez termiņa datuma izmanto “9999–12–31”; |
| --- | --- |

—

grupas iekšējiem darījumiem bez termiņa datuma izmanto “9999–12–31”;

| — | beztermiņa vērtspapīriem izmanto “9999–12–31”. |
| --- | --- |

—

beztermiņa vērtspapīriem izmanto “9999–12–31”.

FC0150

Darījuma valūta

Norāda tās valūtas ISO 4217 burtkodu, kurā notika darījums.

FC0160

Summa darījuma datumā

Darījuma summa darījuma datumā, kas uzrādīta finanšu konglomerāta pārskata valūtā.

FC0170

Summa pārskata datumā

Attiecīgā gadījumā darījuma neatmaksātā summa pārskata datumā, piemēram, attiecībā uz parāda vērtspapīru emisiju, kas uzrādīta finanšu konglomerāta pārskata valūtā. Ja ir notikusi pilna apmēra agrīna norēķinu veikšana/priekšapmaksa, līguma summas atlikums ir nulle.

FC0180

Nodrošinājuma valūta

Nodrošinājuma vērtība nodrošinātajam parādam vai aktīvu vērtība grupas iekšējam darījumam, kas ietver aktīvu pārvedumu, ko uzrāda finanšu konglomerāta pārskata valūtā.

Nodrošinājuma līgumus starp vienas nozares sabiedrībām vērtē saskaņā ar šās nozares noteikumiem, piemēram, grupas iekšējos darījumus starp divām kredītiestādēm finanšu konglomerātā var novērtēt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

Nodrošinājuma līgumus starp dažādu nozaru sabiedrībām vērtē saskaņā ar konsolidējošās vienības nozaru noteikumiem, piemēram, grupas iekšējie darījumi starp kredītiestādi, kas ir galvenais mātesuzņēmums, un apdrošināšanas sabiedrību finanšu konglomerātā tiktu novērtēti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

FC0190

Dividenžu/ procentu/ kupona un citu pārskata periodā veikto maksājumu summa

Šajā šūnā atspoguļo visus maksājumus, kas veikti saistībā ar grupas iekšējiem darījumiem, kuri šajā veidnē uzskaitīti attiecībā uz pārskata periodu (6 mēneši līdz pārskata datumam).

Tas ietver šādus aspektus:

| — | dividendes par kārtējo gadu, tostarp izmaksātās vai paziņotās, bet neizmaksātās dividendes; |
| --- | --- |

—

dividendes par kārtējo gadu, tostarp izmaksātās vai paziņotās, bet neizmaksātās dividendes;

| — | jebkādas atliktās dividendes no iepriekšējiem gadiem, kuras izmaksātas pārskata perioda laikā (t. i., jebkuras izmaksātās atliktās dividendes, kuras ietekmējušas pārskata perioda peļņu un zaudējumus); |
| --- | --- |

—

jebkādas atliktās dividendes no iepriekšējiem gadiem, kuras izmaksātas pārskata perioda laikā (t. i., jebkuras izmaksātās atliktās dividendes, kuras ietekmējušas pārskata perioda peļņu un zaudējumus);

| — | saistībā ar parāda instrumentiem veiktie procentu maksājumi; |
| --- | --- |

—

saistībā ar parāda instrumentiem veiktie procentu maksājumi;

| — | jebkādi citi maksājumi, kas veikti saistībā ar grupas iekšējiem darījumiem, kuri uzrādīti šajā veidnē, piemēram, maksas par aktīvu pārvedumiem; |
| --- | --- |

—

jebkādi citi maksājumi, kas veikti saistībā ar grupas iekšējiem darījumiem, kuri uzrādīti šajā veidnē, piemēram, maksas par aktīvu pārvedumiem;

| — | kopējo papildinājumu summa (attiecīgā gadījumā), t. i., kopējā papildu nauda, kas ieguldīta pārskata periodā, piemēram, papildu maksājumi par daļēji apmaksātām akcijām vai pieaugoša aizdevuma summa attiecīgajā periodā (ja papildinājumi uzrādīti kā atsevišķs postenis). |
| --- | --- |

—

kopējo papildinājumu summa (attiecīgā gadījumā), t. i., kopējā papildu nauda, kas ieguldīta pārskata periodā, piemēram, papildu maksājumi par daļēji apmaksātām akcijām vai pieaugoša aizdevuma summa attiecīgajā periodā (ja papildinājumi uzrādīti kā atsevišķs postenis).

Šo summu uzrāda finanšu konglomerāta pārskata valūtā.

FC0200

Kupona/ procentu likme

Procentu vai kupona likme procentos, ja piemērojams. Attiecībā uz mainīgu procentu likmi šeit ietilpst atsauces likme un procentu likme virs tās.

FC0210

Piezīmes

Piezīmēs iekļauj:

| — | paziņojumu, ja darījums nav veikts godīgas konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

—

paziņojumu, ja darījums nav veikts godīgas konkurences apstākļos;

| — | jebkuru citu būtisku informāciju par darbības saimniecisko raksturu. |
| --- | --- |

—

jebkuru citu būtisku informāciju par darbības saimniecisko raksturu.

3.   FC.02. — GID — atvasinātie instrumenti

3.1.   Vispārīgas piezīmes

Šajā daļā sniegti papildu norādījumi attiecībā uz veidnēm, kas iekļautas šīs regulas I pielikumā. Nākamās tabulas pirmajā slejā norādīti posteņi, kas jāuzrāda, slejas un rindas identificējot atbilstīgi minētajā pielikuma veidnē izklāstītajam.

Šī pielikuma daļa attiecas uz informāciju, kas finanšu konglomerātiem jāsniedz vismaz reizi gadā.

Šajā veidnē uzrāda visus nozīmīgos grupas iekšējos darījumus, kas saistīti ar atvasinātajiem instrumentiem starp vienībām, uz kurām attiecas finanšu konglomerāta uzraudzība, kā noteikts Direktīvas 2002/87/EK 8. panta 2. punktā. Uzrāda nozīmīgus grupas iekšējos darījumus, kas saistīti ar atvasinātajiem instrumentiem, ja atvasinātā instrumenta uzskaites vērtība pārsniedz robežvērtību.

To vidū ir:

| (a) | procentu likmju līgumi, tostarp mijmaiņas līgumi, regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi, regulētā tirgū tirgoti nākotnes līgumi un iespējas līgumi; |
| --- | --- |

(a)

procentu likmju līgumi, tostarp mijmaiņas līgumi, regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi, regulētā tirgū tirgoti nākotnes līgumi un iespējas līgumi;

| (b) | ārvalstu valūtas līgumi, tostarp mijmaiņas līgumi, regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi, regulētā tirgū tirgoti nākotnes līgumi un iespējas līgumi; |
| --- | --- |

(b)

ārvalstu valūtas līgumi, tostarp mijmaiņas līgumi, regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi, regulētā tirgū tirgoti nākotnes līgumi un iespējas līgumi;

| (c) | līdzīgi līgumi attiecībā uz citiem atsauces posteņiem vai indeksiem. |
| --- | --- |

(c)

līdzīgi līgumi attiecībā uz citiem atsauces posteņiem vai indeksiem.

Finanšu konglomerāti aizpilda šo veidni par visiem nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, par kuriem jāziņo, t. i., i) starp dažādu nozaru regulētām vienībām, kas pieder vienai un tai pašai grupai; ii) starp vienas nozares regulētām vienībām, kas pieder vienai un tai pašai grupai; iii) starp regulētu vienību un neregulētu vienību, kas pieder vienai un tai pašai grupai; un iv) starp regulētu vienību un jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas cieši saistīta ar grupas uzņēmumiem.

Šajā veidnē uzrāda grupas iekšējos darījumus, kas bija:

| (a) | spēkā pārskata perioda sākumā; |
| --- | --- |

(a)

spēkā pārskata perioda sākumā;

| (b) | sākti pārskata perioda laikā un nav pabeigti pārskata datumā; |
| --- | --- |

(b)

sākti pārskata perioda laikā un nav pabeigti pārskata datumā;

| (c) | sākti un tiem beidzies termiņš pārskata periodā. |
| --- | --- |

(c)

sākti un tiem beidzies termiņš pārskata periodā.

Divi vai vairāki darījumi starp grupas vienībām, kas no ekonomiskā viedokļa i) veicina vienu un to pašu risku, ii) kalpo vienam un tam pašam mērķim vai iii) ir laika ziņā saistīti plānā, ir viena saimnieciskā darbība. Visus darījumus, kas ir daļa no vienas saimnieciskās darbības, uzrāda, ja šie darījumi kopā atbilst attiecīgajai robežvērtībai nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem vai to pārsniedz, pat ja tie atsevišķi ir mazāki par robežvērtību.

Jebkuru elementu, kas pievienots nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, uzrāda kā atsevišķu grupas iekšējo darījumu, pat ja elements pats par sevi ir mazāks par nozīmīgu robežvērtību. Piemēram, ja sabiedrība palielina citai saistītai sabiedrībai izsniegta aizdevuma sākotnējo summu, aizdevuma palielinājumu uzskaita kā atsevišķu posteni ar savu emisijas datumu, kas ir papildinājuma datums.

Ja darījuma vērtība divām darījuma pusēm atšķiras (piemēram, 10 000 000 EUR darījums starp A un B, kur A iegrāmato 10 000 000 EUR, bet B saņem tikai 9 500 000 EUR, jo ir radušās darījuma izmaksas 500 000 EUR apmērā), veidnē uzrāda maksimālo summu kā darījuma summu (šajā piemērā 10 000 000 EUR).

Netiešos darījumus definē kā jebkuru darījumu, ar ko riska darījumus novirza vai nu i) starp finanšu konglomerāta vienībām (tostarp darījumiem ar īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, palīgsabiedrībām vai neregulētām vienībām), vai ii) starp vienībām ārpus finanšu konglomerāta (bet galu galā riska darījumi tiek atgūti vai paliek finanšu konglomerātā). Ja pastāv saistītu grupas iekšējo darījumu ķēde (piemēram, A iegulda B un B iegulda C), šādu darījumu uzrāda kā netiešu darījumu. Tāpēc A līdz C darījumus uzrāda un piezīmēs norāda starpposmus. Darījumu kaskādes gadījumā (piemēram, secīgi no A līdz B, līdz C, līdz D, kur gan B, gan C atrodas konglomerātā, bet ir neregulētas vienības), uzrāda arī šos darījumus.

3.2.   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| | POSTENIS | NORĀDĪJUMI |
| --- | --- | --- |
| FC0010 | Grupas iekšējā darījuma ID | Unikāls iekšējais identifikācijas kods katram grupas iekšējam darījumam. Tas laika gaitā ir konsekvents. |
| FC0020 | Ieguldītāja/pircēja nosaukums | Tās vienības nosaukums, kura iegulda/pērk atvasināto instrumentu, vai darījumu partneris ar garo pozīciju. Attiecībā uz mijmaiņas darījumiem maksātājs ir fiksētās likmes maksātājs, kurš saņem mainīgo likmi. |
| FC0030 | Ieguldītāja/pircēja identifikācijas kods | Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:






  — | juridiskās personas identifikators (LEI); |

POSTENIS

NORĀDĪJUMI

FC0010

Grupas iekšējā darījuma ID

Unikāls iekšējais identifikācijas kods katram grupas iekšējam darījumam. Tas laika gaitā ir konsekvents.

FC0020

Ieguldītāja/pircēja nosaukums

Tās vienības nosaukums, kura iegulda/pērk atvasināto instrumentu, vai darījumu partneris ar garo pozīciju. Attiecībā uz mijmaiņas darījumiem maksātājs ir fiksētās likmes maksātājs, kurš saņem mainīgo likmi.

FC0030

Ieguldītāja/pircēja identifikācijas kods

Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | EEZ regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

EEZ regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0031

Ieguldītāja/pircēja kods

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Ieguldītāja/pircēja identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0040

Ieguldītāja/pircēja nozare

Ja ieguldītājs/pircējs ietilpst finanšu nozarē Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “banku nozare”, “apdrošināšanas nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

Ja ieguldītājs/pircējs neietilpst finanšu nozarē minētās direktīvas 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “cits grupas uzņēmums”.

FC0050

Emitenta/pārdevēja nosaukums

Tās vienības nosaukums, kura emitē/pārdod atvasināto instrumentu, vai darījumu partneris ar īso pozīciju. Attiecībā uz mijmaiņas darījumiem saņēmējs saņem fiksētās likmes un maksā mainīgo likmi.

FC0060

Emitenta/pārdevēja identifikācijas kods

Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

| — | juridiskās personas identifikators (LEI); |
| --- | --- |

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | EEZ regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

EEZ regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0061

Emitenta/pārdevēja koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Emitenta/pārdevēja identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0070

Emitenta/pārdevēja finanšu nozare

Ja emitents/pārdevējs ietilpst finanšu nozarē Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “banku nozare”, “apdrošināšanas nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

Ja emitents/pārdevējs neietilpst finanšu nozarē minētās direktīvas 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “cits grupas uzņēmums”.

FC0080

Netiešie darījumi

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums ir daļa no netieša darījuma (skatīt 2.1. punktu “Vispārīgas piezīmes” iepriekš), šūnā norāda saistītā darījuma “grupas iekšējā darījuma ID” (FC0010).

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums nav daļa no netieša darījuma, norāda “Nē”.

FC0090

Viena saimnieciskā darbība

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums ir daļa no vienas saimnieciskās darbības (skatīt 2.1. punktu “Vispārīgas piezīmes” iepriekš), šūnā norāda saistītā darījuma “grupas iekšējā darījuma ID” (FC0010). Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums nav daļa no vienas saimnieciskās darbības, norāda “Nē”.

FC0100

Instrumenta identifikācijas kods

Šis ir instrumenta (kapitāla, parāda utt.) identifikācijas kods starp abiem darījumu partneriem šādā prioritārā secībā:

| — | ISIN kods saskaņā ar ISO 6166, ja pieejams |
| --- | --- |

—

ISIN kods saskaņā ar ISO 6166, ja pieejams

| — | citi atzīti kodi (piemēram, CUSIP, Bloomberg Ticker, Reuters RIC) |
| --- | --- |

—

citi atzīti kodi (piemēram, CUSIP, Bloomberg Ticker, Reuters RIC)

| — | sabiedrības piešķirts kods, ja iepriekš minētās iespējas nav pieejamas. Šis kods laika gaitā ir konsekvents. |
| --- | --- |

—

sabiedrības piešķirts kods, ja iepriekš minētās iespējas nav pieejamas. Šis kods laika gaitā ir konsekvents.

Tas var atšķirties no grupas iekšējā darījuma koda, kas norādīts šūnā FC0010.

FC0101

Instrumenta identifikācijas koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Instrumenta identifikācijas kods”. Izmanto vienu no šā nepapildināmā kodu saraksta iespējām:

| 1 – | ISIN kods saskaņā ar ISO 6166 |
| --- | --- |

1 –

ISIN kods saskaņā ar ISO 6166

| 2 – | CUSIP (Vērtspapīru vienotas identifikācijas procedūru komitejas (Committee on Uniform Securities Identification Procedures) numurs, ko CUSIP pakalpojumu birojs (Service Bureau) piešķir ASV un Kanādas komercsabiedrībām) |
| --- | --- |

2 –

CUSIP (Vērtspapīru vienotas identifikācijas procedūru komitejas (Committee on Uniform Securities Identification Procedures) numurs, ko CUSIP pakalpojumu birojs (Service Bureau) piešķir ASV un Kanādas komercsabiedrībām)

| 3 – | SEDOL (Londonas biržas dienas oficiālais saraksts (Stock Exchange Daily Official List)) |
| --- | --- |

3 –

SEDOL (Londonas biržas dienas oficiālais saraksts (Stock Exchange Daily Official List))

| 4 – | WKN (Wertpapier Kenn-Nummer, Vācijas burtciparu identifikācijas numurs) |
| --- | --- |

4 –

WKN (Wertpapier Kenn-Nummer, Vācijas burtciparu identifikācijas numurs)

| 5 – | Bloomberg Ticker (Bloomberg burtkods, kas identificē uzņēmuma vērtspapīrus) |
| --- | --- |

5 –

Bloomberg Ticker (Bloomberg burtkods, kas identificē uzņēmuma vērtspapīrus)

| 6 – | BBGID (Bloomberg Global ID) |
| --- | --- |

6 –

BBGID (Bloomberg Global ID)

| 7 – | Reuters RIC (Reuters instrumentu kods) |
| --- | --- |

7 –

Reuters RIC (Reuters instrumentu kods)

| 8 – | FIGI (Globālais finanšu instrumentu identifikators (Financial Instrument Global Identifier)) |
| --- | --- |

8 –

FIGI (Globālais finanšu instrumentu identifikators (Financial Instrument Global Identifier))

| 9 – | cits kods, ko piešķīris Nacionālās numerācijas aģentūru asociācijas dalībnieks |
| --- | --- |

9 –

cits kods, ko piešķīris Nacionālās numerācijas aģentūru asociācijas dalībnieks

| 99 — | Kods, ko piešķīrusi sabiedrība. |
| --- | --- |

99 —

Kods, ko piešķīrusi sabiedrība.

FC0110

Instrumenta veids

Norāda darījuma veidu. Izmanto šādu nepapildināmu sarakstu ar kodiem:

| 1 – | Atvasinātie instrumenti – regulētā tirgū tirgoti nākotnes līgumi |
| --- | --- |

1 –

Atvasinātie instrumenti – regulētā tirgū tirgoti nākotnes līgumi

| 2 – | Atvasinātie instrumenti – regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi |
| --- | --- |

2 –

Atvasinātie instrumenti – regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi

| 3 – | Atvasinātie instrumenti – iespējas līgumi |
| --- | --- |

3 –

Atvasinātie instrumenti – iespējas līgumi

| 4 – | Atvasinātie instrumenti – cits |
| --- | --- |

4 –

Atvasinātie instrumenti – cits

| 5 – | Garantijas – kredītaizsardzība |
| --- | --- |

5 –

Garantijas – kredītaizsardzība

| 6 – | Garantijas — citas |
| --- | --- |

6 –

Garantijas — citas

| 7 – | Mijmaiņas darījumi |
| --- | --- |

7 –

Mijmaiņas darījumi

| 8 – | Citi. |
| --- | --- |

8 –

Citi.

Pārdošanas ar atpirkšanu līgums ir jāuztver kā skaidrās naudas darījums plus regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums.

FC0120

Aizsardzības veids

Norāda darījuma veidu. Izmanto šādu nepapildināmu sarakstu ar kodiem:

| 1 — | kredītsaistību neizpilde |
| --- | --- |

1 —

kredītsaistību neizpilde

| 2 — | procentu likme |
| --- | --- |

2 —

procentu likme

| 3 — | valūta |
| --- | --- |

3 —

valūta

| 4 — | citi. |
| --- | --- |

4 —

citi.

FC0130

Instrumenta mērķis

Aprakstiet atvasinātā instrumenta izmantošanu (piemēram, mikrolīmeņa/makrolīmeņa riska ierobežošana, efektīva portfeļa pārvaldība). “Mikrolīmeņa risku ierobežošana” attiecas uz atsevišķu finanšu instrumentu, prognozētu darījumu vai saistībām. “Makrolīmeņa risku ierobežošana” attiecas uz finanšu instrumentu, prognozēto darījumu vai saistību kopumu. Izmanto šādu nepapildināmu sarakstu ar kodiem:

| 1 – | mikrolīmeņa riska ierobežošana |
| --- | --- |

1 –

mikrolīmeņa riska ierobežošana

| 2 – | makrolīmeņa riska ierobežošana |
| --- | --- |

2 –

makrolīmeņa riska ierobežošana

| 3 – | naudas plūsmu aktīvu un saistību salāgošana |
| --- | --- |

3 –

naudas plūsmu aktīvu un saistību salāgošana

| 4 – | efektīva portfeļa pārvaldība, izņemot “Naudas plūsmu aktīvu un saistību salāgošana”. |
| --- | --- |

4 –

efektīva portfeļa pārvaldība, izņemot “Naudas plūsmu aktīvu un saistību salāgošana”.

| 5 – | citi. |
| --- | --- |

5 –

citi.

FC0140

Sākuma datums

Norāda atvasinātā instrumenta līguma darījuma/tirdzniecības datuma ISO 8601 kodu (gggg–mm–dd). Automātiski pagarinātiem līgumiem norāda sākotnējo tirdzniecības datumu.

FC0150

Dzēšanas termiņš.

Norāda līgumā noteiktās tās dienas ISO 8601 (gggg–mm–dd) kodu, kad tiek slēgts atvasinātā instrumenta līgums, piemēram, termiņu, derīguma termiņu iespējas līgumiem (Eiropas vai Amerikas) utt.

FC0160

Darījuma valūta

Norāda tās valūtas ISO 4217 burtkodu, kurā notika darījums.

FC0170

Nosacītā summa

Segtā vai atvasinātajam instrumentam pakļautā summa pārskata datumā, t. i., beigu bilance, uzrādīta grupas pārskata valūtā.

Regulētā tirgū tirgotiem nākotnes līgumiem un iespējas līgumiem nosacītā summa atbilst līguma apjomam, kas reizināts ar līgumu skaitu. Attiecībā uz mijmaiņas darījumiem un regulētā tirgū netirgotiem nākotnes līgumiem tā atbilst līguma summai. Ja darījuma termiņš ir pienācis/ir beidzies pārskata perioda laikā pirms pārskata datuma, nosacītā summa pārskata datumā ir nulle.

FC0180

Uzskaites vērtība

Atvasinātā instrumenta vērtība pārskata datumā, kas uzrādīta vienības bilancē.

Ja darījuma termiņš ir pienācis/ir beidzies pārskata periodā un pirms pārskata datuma, uzskaites vērtība pārskata datumā ir atvasināto instrumentu maksimālā uzskaites vērtība pirms darījuma termiņa beigām.

FC0190

Nodrošinājuma valūta

Ieķīlātā nodrošinājuma vērtība pārskata datumā (nulle, ja atvasinātais instruments ir slēgts), ja piemērojams. Šo summu uzrāda finanšu konglomerāta pārskata valūtā.

Nodrošinājuma līgumus starp vienas nozares sabiedrībām vērtē saskaņā ar šīs nozares noteikumiem (piemēram, grupas iekšējos darījumus starp divām kredītiestādēm finanšu konglomerātā var novērtēt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013).

Nodrošinājuma līgumus starp dažādu nozaru sabiedrībām vērtē saskaņā ar konsolidējošās vienības nozaru noteikumiem (piemēram, grupas iekšējie darījumi starp kredītiestādi, kas ir galvenais mātesuzņēmums, un apdrošināšanas sabiedrību finanšu konglomerātā tiktu novērtēti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013).

FC0200

Atvasinātā instrumenta pamatā esošā aktīva/saistību identifikācijas kods.

Atvasinātā instrumenta līguma pamatā esošā aktīva/saistību identifikācijas kods. Šis postenis ir uzrādāms vienīgi attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuriem sabiedrības portfelī ir viens pamatā esošs instruments vai indekss.

Indeksu uzskata par vienu instrumentu, un tas tiek uzrādīts.

Atvasinātā instrumenta pamatā esošā instrumenta identifikācijas kodu norāda šādā prioritārā secībā:

| — | ISIN kods ISO 6166, ja pieejams |
| --- | --- |

—

ISIN kods ISO 6166, ja pieejams

| — | citi atzīti kodi (piemēram, CUSIP, Bloomberg Ticker, Reuters RIC) |
| --- | --- |

—

citi atzīti kodi (piemēram, CUSIP, Bloomberg Ticker, Reuters RIC)

| — | Sabiedrības piešķirts kods, ja iepriekš minētās iespējas nav pieejamas. Tas laika gaitā ir konsekvents. |
| --- | --- |

—

Sabiedrības piešķirts kods, ja iepriekš minētās iespējas nav pieejamas. Tas laika gaitā ir konsekvents.

| — | “Vairāki aktīvi/saistības”, ja ir vairāk nekā viens pamatā esošais aktīvs vai saistības. |
| --- | --- |

—

“Vairāki aktīvi/saistības”, ja ir vairāk nekā viens pamatā esošais aktīvs vai saistības.

Ja pamatā esošais aktīvs vai saistības ir indekss, uzrāda indeksa kodu.

FC0201

Atvasinātā instrumenta pamatā esošā aktīva/saistību koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Atvasinātā instrumenta pamatā esošā aktīva/saistību identifikācijas kods”. Izmanto vienu no šā nepapildināmā kodu saraksta iespējām:

| 1 – | ISIN kods saskaņā ar ISO 6166 |
| --- | --- |

1 –

ISIN kods saskaņā ar ISO 6166

| 2 – | CUSIP (Vērtspapīru vienotas identifikācijas procedūru komitejas (Committee on Uniform Securities Identification Procedures) numurs, ko CUSIP pakalpojumu birojs (Service Bureau) piešķir ASV un Kanādas komercsabiedrībām) |
| --- | --- |

2 –

CUSIP (Vērtspapīru vienotas identifikācijas procedūru komitejas (Committee on Uniform Securities Identification Procedures) numurs, ko CUSIP pakalpojumu birojs (Service Bureau) piešķir ASV un Kanādas komercsabiedrībām)

| 3 – | SEDOL (Londonas biržas dienas oficiālais saraksts (Stock Exchange Daily Official List)) |
| --- | --- |

3 –

SEDOL (Londonas biržas dienas oficiālais saraksts (Stock Exchange Daily Official List))

| 4 – | WKN (Wertpapier Kenn-Nummer, Vācijas burtciparu identifikācijas numurs) |
| --- | --- |

4 –

WKN (Wertpapier Kenn-Nummer, Vācijas burtciparu identifikācijas numurs)

| 5 – | Bloomberg Ticker (Bloomberg burtkods, kas identificē uzņēmuma vērtspapīrus) |
| --- | --- |

5 –

Bloomberg Ticker (Bloomberg burtkods, kas identificē uzņēmuma vērtspapīrus)

| 6 – | BBGID (Bloomberg Global ID) |
| --- | --- |

6 –

BBGID (Bloomberg Global ID)

| 7 – | Reuters RIC (Reuters instrumentu kods) |
| --- | --- |

7 –

Reuters RIC (Reuters instrumentu kods)

| 8 – | FIGI (Globālais finanšu instrumentu identifikators (Financial Instrument Global Identifier)) |
| --- | --- |

8 –

FIGI (Globālais finanšu instrumentu identifikators (Financial Instrument Global Identifier))

| 9 – | cits kods, ko piešķīris Nacionālās numerācijas aģentūru asociācijas dalībnieks |
| --- | --- |

9 –

cits kods, ko piešķīris Nacionālās numerācijas aģentūru asociācijas dalībnieks

| 99 — | Kods, ko piešķīrusi sabiedrība. Šo variantu izmanto arī attiecībā uz tādiem gadījumiem kā “vairāki aktīvi/saistības” un indeksi”. |
| --- | --- |

99 —

Kods, ko piešķīrusi sabiedrība. Šo variantu izmanto arī attiecībā uz tādiem gadījumiem kā “vairāki aktīvi/saistības” un indeksi”.

FC0210

Tā darījumu partnera nosaukums, kuram ir nopirkta kredītaizsardzība

Tā darījumu partnera nosaukums, kuram tikusi pirkta kredītaizsardzība tā saistību nepildīšanas gadījumam.

FC0220

Mijmaiņas darījumā piegādātā procentu likme (pircējam)

Procentu likme, kas piegādāta saskaņā ar mijmaiņas līgumu (tikai procentu likmju mijmaiņas līgumiem).

FC0230

Mijmaiņas darījumā saņemtā procentu likme (pircējam)

Procentu likme, kas saņemta saskaņā ar mijmaiņas līgumu (tikai procentu likmju mijmaiņas līgumiem).

FC0240

Mijmaiņas darījumā piegādātā valūta (pircējam)

Norāda valūtas ISO 4217 burtkodu mijmaiņas līguma cenai (tikai attiecībā uz valūtas mijmaiņas līgumiem).

FC0250

Mijmaiņas darījumā saņemtā valūta (pircējam)

Norāda valūtas ISO 4217 burtkodu mijmaiņas līguma nosacītajai summai (tikai attiecībā uz valūtas mijmaiņas līgumiem).

FC0260

Ieņēmumi no atvasinātajiem instrumentiem

Neto ieņēmumi no ieguldījumiem vai atvasināto instrumentu iegādes. Saskaņā ar SFPS sagatavotu peļņas un zaudējumu aprēķinu ir gaidāmi gan realizētie, gan nerealizētie rezultāti. Summas norāda kopā ar to tīro vērtību (saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK). Procenti tiks uzrādīti FC.05 P&L.

FC0270

Piezīmes

Piezīmēs iekļauj:

| — | paziņojumu, ja darījums nav veikts godīgas konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

—

paziņojumu, ja darījums nav veikts godīgas konkurences apstākļos;

| — | jebkuru citu būtisku informāciju par darbības saimniecisko raksturu. |
| --- | --- |

—

jebkuru citu būtisku informāciju par darbības saimniecisko raksturu.

4.   FC.03. — GID — ārpusbilances un iespējamās saistības

4.1.   Vispārīgas piezīmes

Šajā pielikuma daļā sniegti papildu norādījumi attiecībā uz veidnēm, kas iekļautas šīs regulas I pielikumā. Nākamās tabulas pirmajā slejā norādīti posteņi, kas jāuzrāda, slejas un rindas identificējot atbilstīgi minētā pielikuma veidnē izklāstītajam.

Šī pielikuma daļa attiecas uz informāciju, kas finanšu konglomerātiem jāsniedz vismaz reizi gadā.

Šajā veidnē uzrāda visus nozīmīgos grupas iekšējos darījumus starp vienībām, uz kurām attiecas finanšu konglomerāta uzraudzība, kā noteikts Direktīvas 2002/87/EK 8. panta 2. punktā, saistībā ar ārpusbilances garantijām.

Tās ir:

| (a) | ārpusbilances garantijas; |
| --- | --- |

(a)

ārpusbilances garantijas;

| (b) | neizmantotās kredītiespējas; |
| --- | --- |

(b)

neizmantotās kredītiespējas;

| (c) | aktīvi, kas iegādāti saskaņā ar tiešās nākotnes pirkuma līgumiem (valūta vai cits); |
| --- | --- |

(c)

aktīvi, kas iegādāti saskaņā ar tiešās nākotnes pirkuma līgumiem (valūta vai cits);

| (d) | aktīvu pārdošanas un atpirkšanas līgumi, kas definēti Direktīvas 86/635/EEK 12. panta 3. un 5. punktā; |
| --- | --- |

(d)

aktīvu pārdošanas un atpirkšanas līgumi, kas definēti Direktīvas 86/635/EEK 12. panta 3. un 5. punktā;

| (e) | iespējamās saistības. |
| --- | --- |

(e)

iespējamās saistības.

Finanšu konglomerāti aizpilda šo veidni par visiem nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, par kuriem jāziņo, t. i., i) starp dažādu nozaru regulētām vienībām, kas pieder vienai un tai pašai grupai; ii) starp vienas nozares regulētām vienībām, kas pieder vienai un tai pašai grupai; iii) starp regulētu vienību un neregulētu vienību, kas pieder vienai un tai pašai grupai; un iv) starp regulētu vienību un jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas cieši saistīta ar grupas uzņēmumiem.

Šajā veidnē iekļauj grupas iekšējos darījumus, kas bija:

| (a) | spēkā pārskata perioda sākumā; |
| --- | --- |

(a)

spēkā pārskata perioda sākumā;

| (b) | sākti pārskata perioda laikā un nav pabeigti pārskata datumā; |
| --- | --- |

(b)

sākti pārskata perioda laikā un nav pabeigti pārskata datumā;

| (c) | sākti un tiem beidzies termiņš pārskata periodā. |
| --- | --- |

(c)

sākti un tiem beidzies termiņš pārskata periodā.

Divus vai vairākus darījumus starp grupas vienībām, kas no ekonomiskā viedokļa i) veicina vienu un to pašu risku, ii) kalpo vienam un tam pašam mērķim vai iii) ir laika ziņā saistīti plānā, uzskata par vienu saimniecisko darbību. Visus darījumus, kas ir daļa no vienas saimnieciskās darbības, uzrāda, ja šie darījumi kopā atbilst attiecīgajai robežvērtībai nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem vai to pārsniedz, pat ja tie atsevišķi ir mazāki par robežvērtību. Jebkuru elementu, kas pievienots nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, uzrāda kā atsevišķu grupas iekšējo darījumu, pat ja elements pats par sevi ir mazāks par nozīmīgu robežvērtību. Piemēram, ja sabiedrība palielina citai saistītai sabiedrībai izsniegta aizdevuma sākotnējo summu, aizdevuma palielinājumu uzskaita kā atsevišķu posteni ar savu emisijas datumu, kas ir papildinājuma datums.

Ja darījuma vērtība divām darījuma pusēm atšķiras (piemēram, 10 000 000 EUR darījums starp A un B, kur A iegrāmato 10 000 000 EUR, bet B saņem tikai 9 500 000 EUR, jo ir radušās darījuma izmaksas 500 000 EUR apmērā), veidnē uzrāda maksimālo summu kā darījuma summu (šajā piemērā 10 000 000 EUR).

Netiešos darījumus definē kā jebkuru darījumu, ar ko riska darījumus novirza vai nu i) starp finanšu konglomerāta vienībām (tostarp darījumiem ar īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, palīgsabiedrībām vai neregulētām vienībām), vai ii) starp vienībām ārpus finanšu konglomerāta (bet galu galā riska darījumi tiek atgūti vai paliek finanšu konglomerātā). Ja pastāv saistītu grupas iekšējo darījumu ķēde (piemēram, A iegulda B un B iegulda C), šos darījumus uzrāda kā netiešos darījumus. Tāpēc jāziņo par darījumiem no A līdz C un piezīmēs jānorāda starpposmi. Darījumu kaskādes gadījumā (piemēram, secīgi no A līdz B, līdz C, līdz D, kur gan B, gan C atrodas konglomerātā, bet ir neregulētas vienības), uzrāda arī šos darījumus.

4.2.   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| | POSTENIS | NORĀDĪJUMI |
| --- | --- | --- |
| FC0010 | Grupas iekšējo darījumu ID | Unikāls iekšējais identifikācijas kods katram grupas iekšējam darījumam. Tas laika gaitā ir konsekvents. |
| FC0020 | Pakalpojumu sniedzēja nosaukums | Tās vienības nosaukums, kas sniedz ārpusbilances garantiju. |
| FC0030 | Pakalpojumu sniedzēja identifikācijas kods | Pakalpojumu sniedzējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā:






  — | juridiskās personas identifikators (LEI); |

POSTENIS

NORĀDĪJUMI

FC0010

Grupas iekšējo darījumu ID

Unikāls iekšējais identifikācijas kods katram grupas iekšējam darījumam. Tas laika gaitā ir konsekvents.

FC0020

Pakalpojumu sniedzēja nosaukums

Tās vienības nosaukums, kas sniedz ārpusbilances garantiju.

FC0030

Pakalpojumu sniedzēja identifikācijas kods

Pakalpojumu sniedzējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā:

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | EEZ regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

EEZ regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerāta ietvaros identifikācijas kodu piešķirs finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, attiecīgais finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi ievēro šādu formātu: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerāta ietvaros identifikācijas kodu piešķirs finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, attiecīgais finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi ievēro šādu formātu: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0031

Pakalpojumu sniedzēja koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Pakalpojumu sniedzēja identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0040

Pakalpojumu sniedzēja finanšu nozare

Ja pakalpojumu sniedzējs ietilpst finanšu nozarē Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “banku nozare”, “apdrošināšanas nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

Ja pakalpojumu sniedzējs neietilpst finanšu nozarē minētās direktīvas 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “cits grupas uzņēmums”.

FC0050

Saņēmēja nosaukums

Tās vienības nosaukums, kas saņem ārpusbilances garantiju.

FC0060

Saņēmēja identifikācijas kods

Saņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

| — | juridiskās personas identifikators (LEI); |
| --- | --- |

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | EEZ regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

EEZ regulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, finanšu konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0061

Saņēmēja koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Saņēmēja identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0070

Saņēmēja finanšu nozare

Ja saņēmējs ietilpst finanšu nozarē Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “banku nozare”, “apdrošināšanas nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

Ja saņēmējs neietilpst finanšu nozarē minētās direktīvas 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “cits grupas uzņēmums”.

FC0080

Netiešie darījumi

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums ir daļa no netieša darījuma (sk. 2.1. punktu “Vispārīgas piezīmes”), šajā šūnā uzrāda saistītā darījuma “grupas iekšējā darījuma ID” (FC0010).

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums nav daļa no netieša darījuma, norāda “Nē”.

FC0090

Viena saimnieciskā darbība

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums ir daļa no vienas saimnieciskās darbības (skatīt 2.1. punktu “Vispārīgas piezīmes”), šajā šūnā uzrāda saistītā darījuma “grupas iekšējā darījuma ID” (FC0010).

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums nav daļa no vienas saimnieciskās darbības, norāda “Nē”.

FC0100

Darījuma veids

Norāda darījuma veidu. Izmanto šādu nepapildināmu kodu sarakstu:

| 1 — | garantijas |
| --- | --- |

1 —

garantijas

| 2 — | piešķirtās aizņēmumu iespējas |
| --- | --- |

2 —

piešķirtās aizņēmumu iespējas

| 3 – | kredītvēstule |
| --- | --- |

3 –

kredītvēstule

| 4 — | neizmantotās kredītiespējas |
| --- | --- |

4 —

neizmantotās kredītiespējas

| 5 — | aktīvi, kas iegādāti saskaņā ar tiešās nākotnes pirkuma līgumiem (valūta vai cits) |
| --- | --- |

5 —

aktīvi, kas iegādāti saskaņā ar tiešās nākotnes pirkuma līgumiem (valūta vai cits)

| 6 — | aktīvu pārdošanas un atpirkšanas līgumi, kas definēti Direktīvas 86/635/EEK 12. panta 3. un 5. punktā |
| --- | --- |

6 —

aktīvu pārdošanas un atpirkšanas līgumi, kas definēti Direktīvas 86/635/EEK 12. panta 3. un 5. punktā

| 7 – | iespējamās saistības |
| --- | --- |

7 –

iespējamās saistības

| 8 — | cits. |
| --- | --- |

8 —

cits.

FC0110

Darījuma/emisijas datums

Norāda tā datuma ISO 8601 kodu (gggg–mm–dd), kurā stājas spēkā darījums/emisija.

FC0120

Darījuma pamatā esošās vienošanās/līguma beigu datums

Ja piemērojams, norāda tā datuma ISO 8601 kodu (gggg–mm–dd), kurā vienošanās/līgums beidzas. Ja līgums ir beztermiņa, norāda “9999–12–31”.

FC0130

Darījuma valūta

Norāda tās valūtas ISO 4217 burtkodu, kurā notika darījums. Ja ir iesaistītas divas valūtas, norāda abas šūnā FC0200.

FC0140

Izraisītājnotikums

Attiecīgā gadījumā, sniedz īsu tāda notikuma aprakstu, kurš izraisītu darījumu/maksājumu/saistības (piemēram, notikums, kura rezultātā rastos iespējamās saistības).

FC0150

Darījuma vērtība sākuma datumā

Darījuma vai ieķīlātā nodrošinājuma vērtība

Šo posteni uzrāda grupas pārskata valūtā.

FC0160

Darījuma vērtība pārskata datumā

Darījuma vērtība, ieķīlātā nodrošinājuma vērtība

Šo posteni uzrāda grupas pārskata valūtā.

FC0170

Iespējamo saistību maksimālā iespējamā vērtība

Iespējamo saistību maksimālā iespējamā vērtība, ja tāda ir pieejama, neatkarīgi no finanšu konglomerāta bilancē iekļauto iespējamo saistību varbūtības (t. i., nākotnes naudas plūsmas, kas nepieciešamas, lai nokārtotu iespējamās saistības visā šo iespējamo saistību darbības laikā, un diskontētas saskaņā ar attiecīgo bezriska procentu likmju termiņstruktūru). Visu iespējamo naudas plūsmu summa, ja notikumi izraisītu garantijas, ko “pakalpojumu sniedzējs” (šūna FC0020) sniedz “saņēmējam” (šūna FC0050), lai segtu saistības, kas jāmaksā sabiedrībai (tostarp kredītvēstule, neizmantotās piešķirtās aizņēmumu iespējas). Šis postenis neietver summas, kas jau ir uzrādītas FC0150. un FC0160. postenī.

FC0180

Garantēto aktīvu vērtība

To garantēto aktīvu vērtība, par kuriem ir saņemtas garantijas.

Šajā gadījumā var būt svarīgi nozaru vērtēšanas principi.

FC0190

Ieņēmumi no ārpusbilances posteņiem

Ieņēmumi, kas saistīti ar ārpusbilances darījumu uzkrājumiem.

FC0200

Piezīmes

Piezīmēs iekļauj:

| — | paziņojumu, ja darījums nav veikts godīgas konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

—

paziņojumu, ja darījums nav veikts godīgas konkurences apstākļos;

| — | jebkuru citu būtisku informāciju par darbības saimniecisko raksturu. |
| --- | --- |

—

jebkuru citu būtisku informāciju par darbības saimniecisko raksturu.

5.   FC.04. — GID — apdrošināšana un pārapdrošināšana

5.1.   Vispārīgas piezīmes

Šajā pielikuma daļā sniegti papildu norādījumi attiecībā uz veidnēm, kas iekļautas šīs regulas I pielikumā. Nākamās tabulas pirmajā slejā norādīti posteņi, kas jāuzrāda, slejas un rindas identificējot atbilstīgi minētajā pielikuma veidnē izklāstītajam.

Šī pielikuma daļa attiecas uz informāciju, kas finanšu konglomerātiem jāsniedz vismaz reizi gadā.

Šajā veidnē uzrāda visus nozīmīgos grupas iekšējos darījumus starp vienībām, uz kurām attiecas finanšu konglomerāta uzraudzība saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 8. panta 2. punktu, saistībā ar grupas iekšējo apdrošināšanu un pārapdrošināšanu.

Tie var būt, piemēram, šādi:

| (a) | grupas uzraudzības tvērumā ietilpstošu vienību apdrošināšanas līgumi ar grupas uzraudzības tvērumā ietilpstošām apdrošināšanas sabiedrībām; |
| --- | --- |

(a)

grupas uzraudzības tvērumā ietilpstošu vienību apdrošināšanas līgumi ar grupas uzraudzības tvērumā ietilpstošām apdrošināšanas sabiedrībām;

| (b) | obligātās pārapdrošināšanas līgumi starp grupas sabiedrībām; |
| --- | --- |

(b)

obligātās pārapdrošināšanas līgumi starp grupas sabiedrībām;

| (c) | brīvprātīgā pārapdrošināšana starp saistītām grupas sabiedrībām; |
| --- | --- |

(c)

brīvprātīgā pārapdrošināšana starp saistītām grupas sabiedrībām;

| (d) | jebkurš cits darījums, kura rezultātā tiek pārvests parakstīšanas risks (apdrošināšanas risks) starp saistītām grupas sabiedrībām. |
| --- | --- |

(d)

jebkurš cits darījums, kura rezultātā tiek pārvests parakstīšanas risks (apdrošināšanas risks) starp saistītām grupas sabiedrībām.

Finanšu konglomerāti aizpilda šo veidni par visiem nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, par kuriem jāziņo, t. i., i) starp dažādu nozaru regulētām vienībām, kas pieder vienai un tai pašai grupai; ii) starp vienas nozares regulētām vienībām, kas pieder vienai un tai pašai grupai; iii) starp regulētu vienību un neregulētu vienību, kas pieder vienai un tai pašai grupai; un iv) starp regulētu vienību un jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas cieši saistīta ar grupas uzņēmumiem.

Šajā veidnē ietver GID, kas bijuši:

| (a) | spēkā pārskata perioda sākumā; |
| --- | --- |

(a)

spēkā pārskata perioda sākumā;

| (b) | sākti pārskata perioda laikā un nav pabeigti pārskata datumā; |
| --- | --- |

(b)

sākti pārskata perioda laikā un nav pabeigti pārskata datumā;

| (c) | sākti un tiem beidzies termiņš pārskata periodā. |
| --- | --- |

(c)

sākti un tiem beidzies termiņš pārskata periodā.

Divus vai vairākus darījumus starp grupas vienībām, kas no ekonomiskā viedokļa i) veicina vienu un to pašu risku, ii) kalpo vienam un tam pašam mērķim vai iii) ir laika ziņā saistīti plānā, uzskata par vienu saimniecisko darbību. Visus darījumus, kas ir daļa no vienas saimnieciskās darbības, uzrāda, ja šie darījumi kopā atbilst attiecīgajai robežvērtībai nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem vai to pārsniedz, pat ja atsevišķi darījumi ir mazāki par robežvērtību.

Jebkuru elementu, kas pievienots nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, uzrāda kā atsevišķu grupas iekšējo darījumu, pat ja elements pats par sevi ir mazāks par nozīmīgu robežvērtību. Piemēram, ja sabiedrība palielina citai saistītai sabiedrībai izsniegta aizdevuma sākotnējo summu, aizdevuma palielinājumu uzskaita kā atsevišķu posteni ar savu emisijas datumu, kas ir papildinājuma datums.

Ja darījuma vērtība divām darījuma pusēm atšķiras (piemēram, 10 000 000 EUR darījums starp A un B, kur A iegrāmato 10 000 000 EUR, bet B saņem tikai 9 500 000 EUR, jo ir radušās darījuma izmaksas 500 000 EUR apmērā), veidnē uzrāda maksimālo summu kā darījuma summu (šajā piemērā 10 000 000 EUR). Netiešos darījumus definē kā jebkuru darījumu, ar ko riska darījumus novirza vai nu i) starp finanšu konglomerāta vienībām (tostarp darījumiem ar īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, palīgsabiedrībām vai neregulētām vienībām), vai ii) starp vienībām ārpus finanšu konglomerāta (bet galu galā riska darījumi tiek atgūti vai paliek finanšu konglomerātā). Ja pastāv saistītu grupas iekšējo darījumu ķēde (piemēram, A iegulda B un B iegulda C), šo darījumu uzrāda kā netiešo darījumu. Tāpēc jāziņo par darījumiem no A līdz C un piezīmēs jānorāda starpposmi. Darījumu kaskādes gadījumā (piemēram, secīgi no A līdz B, līdz C, līdz D, kur gan B, gan C atrodas konglomerātā, bet ir neregulētas vienības), uzrāda arī šos darījumus.

5.2.   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| | POSTENIS | NORĀDĪJUMI |
| --- | --- | --- |
| FC0010 | Grupas iekšējo darījumu ID | Unikāls iekšējais identifikācijas kods katram grupas iekšējam darījumam. Tas laika gaitā ir konsekvents. |
| FC0020 | Apdrošinātās personas/cedenta vārds | Tās vienības juridiskais nosaukums, kura ir pārvedusi parakstīšanas risku citam apdrošinātājam vai pārapdrošinātājam tajā pašā grupā. |
| FC0030 | Apdrošinātās personas/cedenta identifikācijas kods | Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:






  — | juridiskās personas identifikators (LEI); |

POSTENIS

NORĀDĪJUMI

FC0010

Grupas iekšējo darījumu ID

Unikāls iekšējais identifikācijas kods katram grupas iekšējam darījumam. Tas laika gaitā ir konsekvents.

FC0020

Apdrošinātās personas/cedenta vārds

Tās vienības juridiskais nosaukums, kura ir pārvedusi parakstīšanas risku citam apdrošinātājam vai pārapdrošinātājam tajā pašā grupā.

FC0030

Apdrošinātās personas/cedenta identifikācijas kods

Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | EEZ regulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

EEZ regulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā identifikācijas kodu piešķir attiecīgā grupa. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, grupa nodrošina, ka tā konsekventi ievēro šādu formātu: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā identifikācijas kodu piešķir attiecīgā grupa. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, grupa nodrošina, ka tā konsekventi ievēro šādu formātu: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0031

Apdrošinātās personas/cedenta koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Apdrošinātās personas/cedenta identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0040

Apdrošinātās personas/cedenta nozare

Ja apdrošinātā persona vai cedents ietilpst finanšu nozarē Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “banku nozare”, “apdrošināšanas nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

Ja apdrošinātā persona vai cedents neietilpst finanšu nozarē minētās direktīvas 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “cita grupas sabiedrība”.

FC0050

Apdrošinātāja/pārapdrošinātāja nosaukums

Tā apdrošinātāja vai pārapdrošinātāja juridiskais nosaukums, kam pārvests parakstīšanas risks.

FC0060

Apdrošinātāja/pārapdrošinātāja identifikācijas kods

Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

| — | juridiskās personas identifikators (LEI); |
| --- | --- |

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | EEZ regulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

EEZ regulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā identifikācijas kodu piešķir attiecīgā grupa. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, grupa nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā identifikācijas kodu piešķir attiecīgā grupa. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, grupa nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0061

Apdrošinātāja/pārapdrošinātāja koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Apdrošinātāja/pārapdrošinātāja identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0070

Apdrošinātāja/pārapdrošinātāja nozare

Pakalpojumu sniedzēja finanšu nozare Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē, t. i., “apdrošināšanas nozare”.

FC0080

Netiešie darījumi

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums ir daļa no netieša darījuma (sk. 2.1. punktu “Vispārīgas piezīmes”), šajā šūnā uzrāda saistītā darījuma “grupas iekšējā darījuma ID” (FC0010).

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums nav daļa no netieša darījuma, norāda “Nē”.

FC0090

Viena saimnieciskā darbība

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums ir daļa no vienas saimnieciskās darbības (skatīt 2.1. punktu “Vispārīgas piezīmes”), šajā šūnā uzrāda saistītā darījuma “grupas iekšējā darījuma ID” (FC0010).

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums nav daļa no vienas saimnieciskās darbības, norāda “Nē”.

FC0100

Darījuma veids

Norāda līguma veidu. Izmanto šādu nepapildināmu sarakstu ar kodiem:

| 1 — | apdrošināšana |
| --- | --- |

1 —

apdrošināšana

| 2 — | pārapdrošināšana. |
| --- | --- |

2 —

pārapdrošināšana.

FC0110

Darījums

Ja C100 = pārapdrošināšana, tad norāda pārapdrošināšanas līguma veidu. Izmanto šādu nepapildināmu sarakstu ar kodiem:

| 1 – | kvotu daļa |
| --- | --- |

1 –

kvotu daļa

| 2 – | mainīga kvotu daļa |
| --- | --- |

2 –

mainīga kvotu daļa

| 3 – | pārpalikums |
| --- | --- |

3 –

pārpalikums

| 4 – | zaudējumu pārsniegums (par notikumu un par risku) |
| --- | --- |

4 –

zaudējumu pārsniegums (par notikumu un par risku)

| 5 – | zaudējumu pārsniegums (par risku) |
| --- | --- |

5 –

zaudējumu pārsniegums (par risku)

| 6 – | zaudējumu pārsniegums (par notikumu) |
| --- | --- |

6 –

zaudējumu pārsniegums (par notikumu)

| 7 – | zaudējumu pārsnieguma “dublējums” (aizsardzība pret sekojošiem notikumiem, kurus var izraisīt noteiktas katastrofas, piemēram, plūdiem vai ugunsgrēkiem) |
| --- | --- |

7 –

zaudējumu pārsnieguma “dublējums” (aizsardzība pret sekojošiem notikumiem, kurus var izraisīt noteiktas katastrofas, piemēram, plūdiem vai ugunsgrēkiem)

| 8 – | zaudējumu pārsniegums ar bāzes risku |
| --- | --- |

8 –

zaudējumu pārsniegums ar bāzes risku

| 9 – | atjaunināšanas segums |
| --- | --- |

9 –

atjaunināšanas segums

| 10 – | kopējais zaudējumu pārsniegums |
| --- | --- |

10 –

kopējais zaudējumu pārsniegums

| 11 – | neierobežots zaudējumu pārsniegums |
| --- | --- |

11 –

neierobežots zaudējumu pārsniegums

| 12 – | zaudējumu apturēšanas pārapdrošināšana |
| --- | --- |

12 –

zaudējumu apturēšanas pārapdrošināšana

| 13 – | citi proporcionālās obligātās pārapdrošināšanas līgumi |
| --- | --- |

13 –

citi proporcionālās obligātās pārapdrošināšanas līgumi

| 14 – | citi neproporcionālās obligātās pārapdrošināšanas līgumi |
| --- | --- |

14 –

citi neproporcionālās obligātās pārapdrošināšanas līgumi

| 15 – | finanšu pārapdrošināšana |
| --- | --- |

15 –

finanšu pārapdrošināšana

| 16 – | brīvprātīgā proporcionālā pārapdrošināšana |
| --- | --- |

16 –

brīvprātīgā proporcionālā pārapdrošināšana

| 17 – | brīvprātīgā neproporcionālā pārapdrošināšana |
| --- | --- |

17 –

brīvprātīgā neproporcionālā pārapdrošināšana

“Citi proporcionālās obligātās pārapdrošināšanas līgumi” (13. kods) un “Citi neproporcionālās obligātās pārapdrošināšanas līgumi” (14. kods) var tikt izmantoti hibrīdveidu pārapdrošināšanas līgumiem.

FC0120

Sākuma datums

Norāda tā datuma ISO 8601 kodu (gggg–mm–dd), kad sākās konkrētais pārapdrošināšanas līgums.

FC0130

Derīguma termiņš

Norāda tā datuma ISO 8601 kodu (gggg–mm–dd), kad beidzas konkrētais pārapdrošināšanas līgums (t. i., pēdējo datumu, kad konkrētais pārapdrošināšanas līgums ir spēkā).

Šo posteni neuzrāda, ja nav termiņa beigu datuma (piemēram, līgums ir beztermiņa un beidzas tikai tad, kad viena no pusēm par to paziņo).

FC0140

Darījuma valūta

Norāda tās valūtas ISO 4217 burtkodu, kurā notiek maksājumi saskaņā ar konkrēto pārapdrošināšanas līgumu.

FC0150

Maksimālais segums katram darījumam

Kvotas daļas vai pārpalikuma pārapdrošināšanas līgumam šeit norāda 100 % no maksimālās summas, kas noteikta visam pārapdrošināšanas līgumam (piemēram, 10 000 000  EUR). Neierobežota seguma gadījumā šeit ieraksta “-1”.

Šis postenis jāuzrāda darījuma valūtā.

FC0160

Neto debitoru parādi

Summa, kas izriet no i) (pār)apdrošinātāja samaksāto, bet (pār)apdrošinātāja vēl neatmaksāto prasījumu summas; ii) komisijas naudas, kas jāmaksā (pār)apdrošinātājam, un iii) citiem debitoru parādiem mīnus parādiem (pār)apdrošinātājam. Naudas noguldījumus neiekļauj un uzskata par saņemtajām garantijām.

Šis postenis jāuzrāda grupas pārskata valūtā.

FC0170

No pārapdrošināšanas līgumiem atgūstamās summas kopā

Kopējā summa, kas pārskata datumā pienākas no pārapdrošinātāja. Tā ietver:

| — | jebkuru prēmiju rezervi tai nākotnes pārapdrošināšanas prēmijas daļai, kura jau ir samaksāta pārapdrošinātājam; |
| --- | --- |

—

jebkuru prēmiju rezervi tai nākotnes pārapdrošināšanas prēmijas daļai, kura jau ir samaksāta pārapdrošinātājam;

| — | jebkuru atlīdzību prasību rezervi, kas paredzēta apdrošinātājam nesamaksātajām atlīdzību prasībām, kuras jāmaksā pārapdrošinātājam; |
| --- | --- |

—

jebkuru atlīdzību prasību rezervi, kas paredzēta apdrošinātājam nesamaksātajām atlīdzību prasībām, kuras jāmaksā pārapdrošinātājam;

| — | tehniskās rezerves summai, kas atspoguļo pārapdrošinātāja daļu bruto tehniskajās rezervēs. Šis postenis jāuzrāda grupas pārskata valūtā. |
| --- | --- |

—

tehniskās rezerves summai, kas atspoguļo pārapdrošinātāja daļu bruto tehniskajās rezervēs. Šis postenis jāuzrāda grupas pārskata valūtā.

FC0180

Pārapdrošināšanas tehniskais rezultāts (pārapdrošināšanai)

Pārapdrošināšanas rezultāts (pārapdrošinātajai vienībai) Šī ir pārapdrošinātās vienības saņemtā kopējā pārapdrošināšanas komisijas maksa, no kuras atskaitītas pārapdrošinātās vienības samaksātās bruto pārapdrošināšanas prēmijas, kam pieskaitītas pārapdrošinātāja izmaksātās atlīdzību prasības pārskata periodā, pieskaitot kopējās pārapdrošināšanas atgūstamās summas pārskata perioda beigās, no kurām atskaitītas kopējās no pārapdrošināšanas atgūstamās summas pārskata perioda sākumā.

Šis postenis jāuzrāda grupas pārskata valūtā.

FC0190

Prēmijas (apdrošināšanai)

Bruto parakstīto prēmiju kopsumma, kā definēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 1. panta 11. punktā.

Šo šūnu nepiemēro attiecībā uz mūža renti, kas rodas no nedzīvības apdrošināšanas līgumiem.

FC0200

Prasības (apdrošināšanai)

Gada laikā izmaksāto bruto atlīdzību prasību kopsumma (tostarp atlīdzību prasību pārvaldības izdevumi).

FC0210

Darījumdarbības virziens

Norāda pārapdrošināto darījumdarbības virzienu, kā definēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 I pielikumā.

Izmanto šādu nepapildināmu sarakstu ar kodiem:

| 1 – | Medicīnisko izdevumu apdrošināšana |
| --- | --- |

1 –

Medicīnisko izdevumu apdrošināšana

| 2 – | Ienākumu aizsardzības apdrošināšana |
| --- | --- |

2 –

Ienākumu aizsardzības apdrošināšana

| 3 – | Darbinieku kompensāciju apdrošināšana |
| --- | --- |

3 –

Darbinieku kompensāciju apdrošināšana

| 4 – | Mehāniskā transportlīdzekļa īpašnieka civiltiesiskās atbildības apdrošināšana |
| --- | --- |

4 –

Mehāniskā transportlīdzekļa īpašnieka civiltiesiskās atbildības apdrošināšana

| 5 – | Cita mehāniskā transportlīdzekļa apdrošināšana |
| --- | --- |

5 –

Cita mehāniskā transportlīdzekļa apdrošināšana

| 6 – | Apdrošināšana kuģniecības, aviācijas un transporta jomā |
| --- | --- |

6 –

Apdrošināšana kuģniecības, aviācijas un transporta jomā

| 7 – | Īpašuma apdrošināšana pret uguns radītiem un cita veida zaudējumiem |
| --- | --- |

7 –

Īpašuma apdrošināšana pret uguns radītiem un cita veida zaudējumiem

| 8 – | Vispārējās civiltiesiskās atbildības apdrošināšana |
| --- | --- |

8 –

Vispārējās civiltiesiskās atbildības apdrošināšana

| 9 – | Kredītu un galvojumu apdrošināšana |
| --- | --- |

9 –

Kredītu un galvojumu apdrošināšana

| 10 – | Juridisko izdevumu apdrošināšana |
| --- | --- |

10 –

Juridisko izdevumu apdrošināšana

| 11 – | Palīdzība |
| --- | --- |

11 –

Palīdzība

| 12 – | Dažādi finansiālie zaudējumi |
| --- | --- |

12 –

Dažādi finansiālie zaudējumi

| 13 – | Medicīnisko izdevumu proporcionāla pārapdrošināšana |
| --- | --- |

13 –

Medicīnisko izdevumu proporcionāla pārapdrošināšana

| 14 – | Ienākumu aizsardzības proporcionāla pārapdrošināšana |
| --- | --- |

14 –

Ienākumu aizsardzības proporcionāla pārapdrošināšana

| 15 – | Darbinieku kompensāciju proporcionāla pārapdrošināšana |
| --- | --- |

15 –

Darbinieku kompensāciju proporcionāla pārapdrošināšana

| 16 – | Mehāniskā transportlīdzekļa īpašnieka civiltiesiskās atbildības proporcionāla pārapdrošināšana |
| --- | --- |

16 –

Mehāniskā transportlīdzekļa īpašnieka civiltiesiskās atbildības proporcionāla pārapdrošināšana

| 17 – | Cita mehānisko transportlīdzekļu proporcionāla pārapdrošināšana |
| --- | --- |

17 –

Cita mehānisko transportlīdzekļu proporcionāla pārapdrošināšana

| 18 – | Proporcionāla pārapdrošināšana kuģniecības, aviācijas un transporta jomā |
| --- | --- |

18 –

Proporcionāla pārapdrošināšana kuģniecības, aviācijas un transporta jomā

| 19 – | Īpašuma proporcionāla pārapdrošināšana pret uguns radītiem un cita veida zaudējumiem |
| --- | --- |

19 –

Īpašuma proporcionāla pārapdrošināšana pret uguns radītiem un cita veida zaudējumiem

| 20 – | Vispārējās civiltiesiskās atbildības proporcionāla pārapdrošināšana |
| --- | --- |

20 –

Vispārējās civiltiesiskās atbildības proporcionāla pārapdrošināšana

| 21 – | Kredītu un galvojumu proporcionāla pārapdrošināšana |
| --- | --- |

21 –

Kredītu un galvojumu proporcionāla pārapdrošināšana

| 22 – | Juridisko izdevumu proporcionāla pārapdrošināšana |
| --- | --- |

22 –

Juridisko izdevumu proporcionāla pārapdrošināšana

| 23 – | Palīdzības proporcionāla pārapdrošināšana |
| --- | --- |

23 –

Palīdzības proporcionāla pārapdrošināšana

| 24 – | Dažādu finansiālo zaudējumu proporcionāla pārapdrošināšana |
| --- | --- |

24 –

Dažādu finansiālo zaudējumu proporcionāla pārapdrošināšana

| 25 – | Neproporcionālā veselības pārapdrošināšana |
| --- | --- |

25 –

Neproporcionālā veselības pārapdrošināšana

| 26 – | Neproporcionālā nelaimes gadījumu pārapdrošināšana |
| --- | --- |

26 –

Neproporcionālā nelaimes gadījumu pārapdrošināšana

| 27 – | Neproporcionālā pārapdrošināšana kuģniecības, aviācijas un transporta jomā |
| --- | --- |

27 –

Neproporcionālā pārapdrošināšana kuģniecības, aviācijas un transporta jomā

| 28 – | Neproporcionālā īpašuma pārapdrošināšana |
| --- | --- |

28 –

Neproporcionālā īpašuma pārapdrošināšana

| 29 – | Apdrošināšana ar līdzdalību peļņā |
| --- | --- |

29 –

Apdrošināšana ar līdzdalību peļņā

| 30 – | Indeksam piesaistīta un daļām piesaistīta apdrošināšana |
| --- | --- |

30 –

Indeksam piesaistīta un daļām piesaistīta apdrošināšana

| 31 - | Cita dzīvības apdrošināšana |
| --- | --- |

31 -

Cita dzīvības apdrošināšana

| 32 – | Mūža rente, kas rodas no nedzīvības apdrošināšanas līgumiem un attiecas uz veselības apdrošināšanas saistībām |
| --- | --- |

32 –

Mūža rente, kas rodas no nedzīvības apdrošināšanas līgumiem un attiecas uz veselības apdrošināšanas saistībām

| 33 – | Mūža rente, kas rodas no nedzīvības apdrošināšanas līgumiem un attiecas uz apdrošināšanas saistībām, kuras nav veselības apdrošināšanas saistības |
| --- | --- |

33 –

Mūža rente, kas rodas no nedzīvības apdrošināšanas līgumiem un attiecas uz apdrošināšanas saistībām, kuras nav veselības apdrošināšanas saistības

| 34 – | Dzīvības pārapdrošināšana |
| --- | --- |

34 –

Dzīvības pārapdrošināšana

| 35 – | Veselības apdrošināšana |
| --- | --- |

35 –

Veselības apdrošināšana

| 36 - | Veselības pārapdrošināšana
  Ja pārapdrošināšanas līgums attiecas vairāk nekā uz vienu darījumdarbības virzienu, izraugās vissvarīgāko darījumdarbības virzienu no iepriekš sniegtā saraksta. |
| --- | --- |

36 -

Veselības pārapdrošināšana

Ja pārapdrošināšanas līgums attiecas vairāk nekā uz vienu darījumdarbības virzienu, izraugās vissvarīgāko darījumdarbības virzienu no iepriekš sniegtā saraksta.

FC0220

Piezīmes

Piezīmēs iekļauj:

| — | paziņojumu, ja darījums nav veikts godīgas konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

—

paziņojumu, ja darījums nav veikts godīgas konkurences apstākļos;

| — | jebkuru citu būtisku informāciju par darbības saimniecisko raksturu. |
| --- | --- |

—

jebkuru citu būtisku informāciju par darbības saimniecisko raksturu.

6.   FC.05. — GID — P & L

6.1.   Vispārīgas piezīmes

Šajā pielikumā sniegti papildu norādījumi attiecībā uz veidnēm, kas iekļautas šīs regulas I pielikumā. Nākamās tabulas pirmajā slejā norādīti posteņi, kas jāuzrāda, slejas un rindas identificējot atbilstīgi minētajā pielikuma veidnē izklāstītajam.

Šī pielikuma daļa attiecas uz informāciju, kas finanšu konglomerātiem jāsniedz vismaz reizi gadā.

Šajā veidnē uzrāda peļņu un zaudējumus, kas saistīti ar visiem nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem starp vienībām, uz kurām attiecas finanšu konglomerāta uzraudzība saskaņā ar Direktīvas 2002/87/EK 8. panta 2. punktu, vai peļņas un zaudējumu darījumi, kas saistīti ar nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem vai tiek uzskatīti par nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem. Tie var būt, piemēram, šādi:

| (a) | maksas; |
| --- | --- |

(a)

maksas;

| (b) | komisijas naudas, |
| --- | --- |

(b)

komisijas naudas,

| (c) | procenti; |
| --- | --- |

(c)

procenti;

| (d) | dividendes. |
| --- | --- |

(d)

dividendes.

Uzrāda grupas iekšējos ārpakalpojumus vai iekšējo izmaksu sadali, kā rezultātā tiek veikti nozīmīgi grupas iekšējie darījumi.

Lai arī procentus un dividendes uzrāda posteņos FC.01 un FC.04, tie jāuzrāda arī postenī FC.05 P&L. Finanšu konglomerāti aizpilda šo veidni par visiem nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, par kuriem jāziņo, t. i., i) starp dažādu nozaru regulētām vienībām, kas pieder vienai un tai pašai grupai; ii) starp vienas nozares regulētām vienībām, kas pieder vienai un tai pašai grupai; iii) starp regulētu vienību un neregulētu vienību, kas pieder vienai un tai pašai grupai; un iv) starp regulētu vienību un jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas cieši saistīta ar grupas uzņēmumiem.

Šajā veidnē iekļauj grupas iekšējos darījumus, kas bija:

| — | spēkā pārskata perioda sākumā; |
| --- | --- |

—

spēkā pārskata perioda sākumā;

| — | sākti pārskata perioda laikā un nav pabeigti pārskata datumā; |
| --- | --- |

—

sākti pārskata perioda laikā un nav pabeigti pārskata datumā;

| — | sākti un tiem beidzies termiņš pārskata periodā. |
| --- | --- |

—

sākti un tiem beidzies termiņš pārskata periodā.

Divus vai vairākus darījumus starp grupas vienībām, kas no ekonomiskā viedokļa i) veicina vienu un to pašu risku, ii) kalpo vienam un tam pašam mērķim vai iii) ir laika ziņā saistīti plānā, uzskata par vienu saimniecisko darbību.

Visus darījumus, kas ir daļa no vienas saimnieciskās darbības, uzrāda, ja šie darījumi kopā atbilst attiecīgajai robežvērtībai nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem vai to pārsniedz, pat ja atsevišķi darījumi ir mazāki par robežvērtību.

Jebkuru elementu, kas pievienots nozīmīgiem grupas iekšējiem darījumiem, uzrāda kā atsevišķu grupas iekšējo darījumu, pat ja elements pats par sevi ir mazāks par nozīmīgu robežvērtību. Piemēram, ja sabiedrība palielina citai saistītai sabiedrībai izsniegta aizdevuma sākotnējo summu, aizdevuma palielinājumu uzskaita kā atsevišķu posteni ar savu emisijas datumu, kas ir papildinājuma datums.

Ja darījuma vērtība divām darījuma pusēm atšķiras (piemēram, 10 000 000 EUR darījums starp A un B, kur A iegrāmato 10 000 000 EUR, bet B saņem tikai 9 500 000 EUR, jo ir radušās darījuma izmaksas 500 000 EUR apmērā), veidnē uzrāda maksimālo summu kā darījuma summu (šajā piemērā 10 000 000 EUR). Netiešos darījumus definē kā jebkuru darījumu, ar ko riska darījumus novirza vai nu i) starp finanšu konglomerāta vienībām (tostarp darījumiem ar īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, palīgsabiedrībām vai neregulētām vienībām), vai ii) starp vienībām ārpus finanšu konglomerāta (bet galu galā riska darījumi tiek atgūti vai paliek finanšu konglomerātā). Ja pastāv saistītu grupas iekšējo darījumu ķēde (piemēram, A iegulda B un B iegulda C), šo darījumu uzrāda kā netiešo darījumu. Tāpēc jāziņo par darījumiem no A līdz C un piezīmēs jānorāda starpposmi. Darījumu kaskādes gadījumā (piemēram, secīgi no A līdz B, līdz C, līdz D, kur gan B, gan C atrodas konglomerātā, bet ir neregulētas vienības), uzrāda arī šos darījumus.

6.2.   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| | POSTENIS | NORĀDĪJUMI |
| --- | --- | --- |
| FC0010 | Grupas iekšējo darījumu ID | Unikāls iekšējais identifikācijas kods katram grupas iekšējam darījumam. Tas laika gaitā ir konsekvents. Ja tas ir saistīts ar jau minētajiem darījumiem, izmanto to pašu ID. |
| FC0020 | Ieņēmumu daļas nosaukums | Tās vienības juridiskais nosaukums, kas saņēmusi ieņēmumus no citas grupas vienības. |
| FC0030 | Ieņēmumu daļas identifikācijas kods | Vienībai piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:






  — | juridiskās personas identifikators (LEI); |

POSTENIS

NORĀDĪJUMI

FC0010

Grupas iekšējo darījumu ID

Unikāls iekšējais identifikācijas kods katram grupas iekšējam darījumam. Tas laika gaitā ir konsekvents. Ja tas ir saistīts ar jau minētajiem darījumiem, izmanto to pašu ID.

FC0020

Ieņēmumu daļas nosaukums

Tās vienības juridiskais nosaukums, kas saņēmusi ieņēmumus no citas grupas vienības.

FC0030

Ieņēmumu daļas identifikācijas kods

Vienībai piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) regulētām sabiedrībām grupā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) regulētām sabiedrībām grupā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā identifikācijas kodu piešķir attiecīgā grupa. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, grupa nodrošina, ka tā konsekventi ievēro šādu formātu: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā identifikācijas kodu piešķir attiecīgā grupa. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, grupa nodrošina, ka tā konsekventi ievēro šādu formātu: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0031

Ieņēmumu daļas koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Ieņēmumu daļas identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0040

Ieņēmumu daļas nozare

Ja vienība, kas ir saņēmusi ieņēmumus no citas vienības grupas ietvaros, ietilpst finanšu nozarē Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “banku nozare”, “apdrošināšanas nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

Ja vienība, kas ir saņēmusi ieņēmumus no citas vienības grupas ietvaros, neietilpst finanšu nozarē minētās direktīvas 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “cita grupas sabiedrība”.

FC0050

Izdevumu daļas nosaukums

Tās vienības juridiskais nosaukums, kura ir sniegusi ieņēmumus citai vienībai tajā pašā grupā.

FC0060

Izdevumu daļas identifikācijas kods

Vienībai, kas sniegusi ieņēmumus, piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

| — | juridiskās personas identifikators (LEI); |
| --- | --- |

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) regulētām sabiedrībām grupā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) regulētām sabiedrībām grupā ieraksta identifikācijas kodu, ko izmanto vietējā tirgū un ko piešķīrusi sabiedrības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā identifikācijas kodu piešķir attiecīgā grupa. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, grupa nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošām sabiedrībām un neregulētām sabiedrībām grupas uzraudzības tvērumā identifikācijas kodu piešķir attiecīgā grupa. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai sabiedrībai, grupa nodrošina, ka tas konsekventi atbilst šādam formātam: mātes sabiedrības identifikācijas kods + sabiedrības valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0061

Izdevumu daļas koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Izdevumu daļas identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0070

Izdevumu daļas nozare

Ja vienība, kas ir sniegusi ieņēmumus citai vienībai grupā, ietilpst finanšu nozarē Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “banku nozare”, “apdrošināšanas nozare” vai “ieguldījumu pakalpojumu nozare”.

Ja vienība, kas ir sniegusi ieņēmumus citai vienībai grupā, neietilpst finanšu nozarē minētās direktīvas 2. panta 8. punkta nozīmē, norāda “cita grupas sabiedrība”

FC0080

Netiešie darījumi

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums ir daļa no netieša darījuma (skatīt 2.1. punktu “Vispārīgas piezīmes”), šajā šūnā uzrāda saistītā darījuma “grupas iekšējā darījuma ID” (FC0010).

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums nav daļa no netieša darījuma, norāda “Nē”.

FC0090

Viena saimnieciskā darbība

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums ir daļa no vienas saimnieciskās darbības (skatīt 2.1. punktu “Vispārīgas piezīmes”), šajā šūnā uzrāda saistītā darījuma “grupas iekšējā darījuma ID” (FC0010).

Ja uzrādītais grupas iekšējais darījums nav daļa no vienas saimnieciskās darbības, norāda “Nē”.

FC0100

Darījuma veids

Norāda peļņas un zaudējumu (P&L) darījuma veidu. Izmanto šādu nepapildināmu kodu sarakstu:

| 1 — | maksas |
| --- | --- |

1 —

maksas

| 2 — | komisijas nauda |
| --- | --- |

2 —

komisijas nauda

| 3 — | procenti |
| --- | --- |

3 —

procenti

| 4 — | dividendes |
| --- | --- |

4 —

dividendes

| 5 — | izmaksas vai ieņēmumi |
| --- | --- |

5 —

izmaksas vai ieņēmumi

| 6 — | apdrošināšanas prēmijas |
| --- | --- |

6 —

apdrošināšanas prēmijas

| 7 — | apdrošināšanas prasības |
| --- | --- |

7 —

apdrošināšanas prasības

| 8 — | pārapdrošināšanas tehniskie rezultāti |
| --- | --- |

8 —

pārapdrošināšanas tehniskie rezultāti

| 9 — | citi. |
| --- | --- |

9 —

citi.

FC0110

Darījums

Attiecīgā gadījumā — instruments, ar kuru ir saistīti ieņēmumi vai izdevumi.

Izmanto šādu nepapildināmu kodu sarakstu:

| 1 — | obligācijas/parāds |
| --- | --- |

1 —

obligācijas/parāds

| 2 — | pašu kapitāla veids |
| --- | --- |

2 —

pašu kapitāla veids

| 3 – | cita aktīvu pārvešana |
| --- | --- |

3 –

cita aktīvu pārvešana

| 4 — | atvasinātais instruments |
| --- | --- |

4 —

atvasinātais instruments

| 5 – | ārpusbilances postenis |
| --- | --- |

5 –

ārpusbilances postenis

| 6 — | ārpakalpojumi grupas iekšienē, iekšējie izmaksu dalīšanas vai nomas līgumi |
| --- | --- |

6 —

ārpakalpojumi grupas iekšienē, iekšējie izmaksu dalīšanas vai nomas līgumi

| 7 — | apdrošināšana/pārapdrošināšana |
| --- | --- |

7 —

apdrošināšana/pārapdrošināšana

| 8 — | cits. |
| --- | --- |

8 —

cits.

FC0120

Darījuma valūta

Norāda tās valūtas ISO 4217 burtkodu, kurā notiek maksājumi par konkrēto peļņas un zaudējumu (P&L) darījumu.

FC0130

Darījuma datums

Norāda tā datuma ISO 8601 kodu (gggg–mm–dd), kad sākās konkrētais peļņas un zaudējumu (P&L) darījums.

FC0140

Summa

Darījuma summa vai cena saskaņā ar vienošanos/līgumu, kas uzrādīta finanšu konglomerāta pārskata valūtā.

FC0150

Piezīmes

Piezīmēs iekļauj:

| — | paziņojumu, ja darījums nav veikts godīgas konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

—

paziņojumu, ja darījums nav veikts godīgas konkurences apstākļos;

| — | jebkuru citu būtisku informāciju par darbības saimniecisko raksturu. |
| --- | --- |

—

jebkuru citu būtisku informāciju par darbības saimniecisko raksturu.

7.   FC.06. Riska koncentrācija — darījumu partneru riska darījumi

7.1.   Vispārīgas piezīmes

Šajā pielikumā sniegti papildu norādījumi attiecībā uz veidnēm, kas iekļautas šīs regulas I pielikumā. Nākamās tabulas pirmajā slejā norādīti posteņi, kurus uzrāda, slejas un rindas identificējot atbilstīgi minētajā pielikuma veidnē izklāstītajam.

Šajā veidnē iekļauj visas būtiskās riska koncentrācijas starp vienībām, uz kurām attiecas grupas uzraudzība, un trešām personām un kas var rasties no veidnē minētajiem riska darījumiem.

Mērķis ir uzskaitīt nozīmīgus riska darījumus (riska darījumu vērtība attiecībā uz katru veidnē uzskaitīto instrumentu veidu) pa atsevišķiem darījumu partneriem ārpus finanšu konglomerāta uzraudzības tvēruma. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena finanšu konglomerāta vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa līnija.

Riska darījumu var saprast kā maksimālo iespējamo riska darījumu, pamatojoties uz līgumu. Tas noteikti ir riska darījums, kas atspoguļots bilancē gan uz bruto, gan neto pamata, ņemot vērā visus riska mazināšanas instrumentus vai metodes. Robežvērtības nosaka koordinators pēc apspriešanās ar pašu grupu.

Pārskatu sniegšanas nolūkā terminus “saistītu darījumu partneru grupa” un “darījumu partneru grupa” uzskata par līdzvērtīgiem terminam “savstarpēji saistītu klientu grupa” saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunktu.

Dati jāsniedz juridiskai personai.

Dati jāsniedz saskaņā ar nozaru noteikumiem.

7.2.   Norādījumi par konkrētām pozīcijām

| | POSTENIS | NORĀDĪJUMI |
| --- | --- | --- |
| FC0010 | Ārējā darījumu partnera nosaukums | Šis ir finanšu konglomerāta ārējā darījumu partnera nosaukums. |
| FC0020 | Ārējā darījumu partnera identifikācijas kods | Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:






  — | juridiskās personas identifikators (LEI); |

POSTENIS

NORĀDĪJUMI

FC0010

Ārējā darījumu partnera nosaukums

Šis ir finanšu konglomerāta ārējā darījumu partnera nosaukums.

FC0020

Ārējā darījumu partnera identifikācijas kods

Ieguldītājam/ pircējam/ pārņēmējam piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | EEZ ārējiem darījumu partneriem: vietējā tirgū izmantotais identifikācijas kods (ja ārējais darījumu partneris ir regulēts, identifikācijas kods, ko piešķīrusi ārējā darījumu partnera kompetentā uzraudzības iestāde); |
| --- | --- |

—

EEZ ārējiem darījumu partneriem: vietējā tirgū izmantotais identifikācijas kods (ja ārējais darījumu partneris ir regulēts, identifikācijas kods, ko piešķīrusi ārējā darījumu partnera kompetentā uzraudzības iestāde);

| — | ārējiem darījumu partneriem ārpus EEZ: identifikācijas kodu norāda konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katram ārpus EEZ esošam vai neregulētam darījumu partnerim, konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi ievēro šādu formātu: ārējā darījumu partnera grupas identifikācijas kods + ārējā darījumu partnera valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari. |
| --- | --- |

—

ārējiem darījumu partneriem ārpus EEZ: identifikācijas kodu norāda konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katram ārpus EEZ esošam vai neregulētam darījumu partnerim, konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi ievēro šādu formātu: ārējā darījumu partnera grupas identifikācijas kods + ārējā darījumu partnera valsts ISO 3166–1 alpha–2 kods + 5 cipari.

FC0030

Ārējā darījumu partnera identifikācijas koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Ārējā darījumu partnera identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0040

Grupas nosaukums (darījumu partneru grupas gadījumā)

Grupas nosaukums (ja vairāk nekā viens no ārējiem darījumu partneriem pieder vienai un tai pašai grupai).

FC0050

Reitings

Darījumu partnera reitings pārskata atsauces datumā, ko piešķīrusi norīkota kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI). Ja attiecībā uz novērtētu posteni ir pieejami divi vai vairāki norīkotu ĀKNI kredītnovērtējumi un tie atbilst dažādiem parametriem, izmanto kredītnovērtējumu, kas rada augstākas kapitāla prasības.

FC0051

Norīkota ĀKNI

Norāda kredītu novērtēšanas institūciju (ĀKNI), kas piešķir ārējo reitingu šūnā FC0050.

FC0060

Nozare

Norāda ārējā darījumu partnera ekonomikas nozari, pamatojoties uz NACE koda jaunāko versiju (pirmais hierarhijas līmenis — burts).

FC0070

Valsts

Norāda tās valsts ISO (3166–1 alpha–2) kodu, no kuras nāk riska darījums. Ja ir emitents, kas emitē instrumentu vienībai, tā ir valsts, kurā atrodas vienības emitenta galvenā mītne.

FC0080

Finanšu konglomerāta vienība

Konglomerāta vienības nosaukums, kas saistīta ar riska darījumiem. Tas attiecas uz visām vienībām, un par katru vienību ir jāuzrāda atsevišķs ieraksts. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena konglomerāta vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa rinda.

FC0090

Finanšu konglomerāta vienības identifikācijas kods

Konglomerāta vienībai piešķirts unikāls identifikācijas kods šādā prioritārā secībā, ja pieejams:

| — | juridiskās personas identifikators (LEI); |
| --- | --- |

—

juridiskās personas identifikators (LEI);

| — | īpašs kods. |
| --- | --- |

—

īpašs kods.

Īpašs kods:

| — | konglomerāta EEZ vienībai: vietējā tirgū izmantotais identifikācijas kods. Ja konglomerāta vienība ir regulēta — kods, ko piešķīrusi vienības kompetentā uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

—

konglomerāta EEZ vienībai: vietējā tirgū izmantotais identifikācijas kods. Ja konglomerāta vienība ir regulēta — kods, ko piešķīrusi vienības kompetentā uzraudzības iestāde;

| — | ārpus EEZ esošai vienībai finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai konglomerāta vienībai, konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi ievēro šādu formātu: konglomerāta identifikācijas kods + konglomerāta vienības valsts ISO 3166-1 alpha-2 kods + 5 cipari |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošai vienībai finanšu konglomerātā identifikācijas kodu piešķir finanšu konglomerāts. Piešķirot identifikācijas kodu katrai ārpus EEZ esošai vai neregulētai konglomerāta vienībai, konglomerāts nodrošina, ka tas konsekventi ievēro šādu formātu: konglomerāta identifikācijas kods + konglomerāta vienības valsts ISO 3166-1 alpha-2 kods + 5 cipari

FC0100

Finanšu konglomerāta vienības identifikācijas koda veids

Identifikācijas koda veids, kas izmantots postenim “Finanšu konglomerāta vienības identifikācijas kods”. Izmanto juridiskās personas identifikatoru (LEI) vai īpašu kodu.

FC0110

Pašu kapitāls

Kopējā riska darījumu summa kapitāla vērtspapīru instrumentos attiecībā pret ārējo darījumu partneri. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena grupas vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa rinda.

FC0120

Obligācijas

Kopējā riska darījumu summa obligāciju instrumentos attiecībā pret ārējo darījumu partneri. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena grupas vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa rinda. Riska darījumus, kuriem piemēro atbrīvojumus (FC0260), iekļauj šajā šūnā.

FC0130

Aktīvi, kuru riskus galvenokārt uzņemas apdrošinājuma ņēmēji.

Kopējā riska darījumu summa aktīvos, kuru riskus galvenokārt uzņemas apdrošinājuma ņēmēji attiecībā pret ārējo darījumu partneri. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena grupas vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa rinda. Izmanto caurskatāmības pieeju, ja tā ir pieejama.

FC0140

Atvasinātie instrumenti

Kopējā riska darījumu summa atvasinātajos instrumentos attiecībā pret ārējo darījumu partneri. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena grupas vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa rinda. Atvasinātos instrumentus uzrāda to aizvietošanas vērtībā. Aizvietošanas vērtība atbilst vērtībai, ko izmanto saskaņā ar nozaru noteikumiem. Ja dažādus riska darījumus var savstarpēji kompensēt, datus var sniegt neto vērtībās (t. i., garās pozīcijas riska darījuma vērtība + īsās pozīcijas riska darījuma vērtība).

FC0150

Citi ieguldījumi

Kopējā riska darījumu summa citos ieguldījumos attiecībā pret ārējo darījumu partneri. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena grupas vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa rinda.

FC0160

Aizdevumi un hipotēkas

Kopējā riska darījumu summa aizdevumos un hipotēkās attiecībā pret ārējo darījumu partneri. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena grupas vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa rinda.

FC0170

Garantijas un saistības

Kopējā riska darījumu summa (t. i., maksimālais faktiskais riska darījums atkarībā no vienības saistībām) garantijās un saistībās (ieskaitot nesamaksātās aizdevumu daļas) attiecībā pret ārējo darījumu partneri. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena grupas vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa rinda.

Konglomerāta vienību izsniegtās garantijas uzrāda šajā slejā, savukārt garantijas, kurās finanšu konglomerāta vienības ir saņēmēji, uzrāda kā kredītriska vai apdrošināšanas riska mazināšanas atskaitījumu (FC0260) un netiešo riska darījumu šūnā (FC0220).

FC0180

Apdrošināšanas polises

Kopējā riska darījuma summa apdrošināšanas polisēs (saistību limits vai apdrošinājuma summa atkarībā no tā, kura ir maksimālā iespējamā riska darījuma vērtība).

FC0190

Ārējā pārapdrošināšana

Kopējā riska darījumu summa ārējā pārapdrošināšanā attiecībā pret ārējo darījumu partneri. Saskaņā ar nozaru noteikumiem uzrādītā summa ir atgūstama pārapdrošināšanā. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena grupas vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa rinda.

FC0200

Citi tiešie riska darījumi

Kopējā riska darījumu summa citos instrumentos attiecībā pret ārējo darījumu partneri. Ja ir iesaistīta vairāk nekā viena grupas vienība, katrai vienībai ir vajadzīga atsevišķa rinda. Ja kompensācija ir iespējama, var norādīt neto vērtību.

FC0210

Citu instrumentu apraksts

Apraksts par citiem instrumentiem, kas uzrādīti šūnā FC0200.

FC0220

Netiešie riska darījumi

Kopējā riska darījumu summa, kas piešķirta garantijas devējam vai nodrošinājuma emitentam, nevis tiešajam aizņēmējam. Aizsargāto atsauces sākotnējo riska darījumu vērtību (tiešo riska darījumu vērtību) no riska darījumu vērtības ar sākotnējo aizņēmēju atskaita slejās “Atbilstīgās kredītriska vai apdrošināšanas riska mazināšanas metodes”. Netiešais riska darījums ar aizstāšanas ietekmi palielina riska darījuma vērtību ar garantijas devēju vai nodrošinājuma emitentu.

FC0230

Darījumi, kuros ir riska pozīcija attiecībā uz pamatā esošajiem aktīviem

Riska darījumu kopējā summa ar tādiem darījumiem kā vērtspapīrošanas pozīcijas vai riska darījumi kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (“KIU”) daļu vai ieguldījumu apliecību veidā vai ar citu darījumu starpniecību, ja ir riska darījums ar pamatā esošajiem aktīviem.

FC0240

Valūta

Norāda riska darījuma valūtas ISO 4217 burtkodu.

FC0250

Riska darījuma kopējā summa

Kopējā riska darījuma vērtība ar vienu darījumu partneri, ja aktīvam un saistībām, kas pienākas no viena darījumu partnera un kas pienākas vienam darījumu partnerim, ir veikts ieskaits, lai noteiktu kopējo neto maksimālo riska darījumu vērtību (ja iespējams). Ar kopējo riska darījumu vērtību mēra riska darījumu ar vienu darījumu partneri, un to definē kā: garās pozīcijas riska darījums + īsās pozīcijas riska darījums (pretēji bruto maksimālajam riska darījumam, kas šeit nav prasīts (t. i., garās pozīcijas riska darījuma vērtība + īsās pozīcijas riska darījuma absolūtā vērtība)). Nosakot šo posteni, neņem vērā nekādus riska mazināšanas instrumentus vai metodes.

FC0260

Kredītriska vai apdrošināšanas riska mazināšanas metode

Jebkādi atskaitījumi, kas izriet no kredītriska vai apdrošināšanas riska mazināšanas metožu piemērošanas, kuras atļautas nozaru noteikumos (piemēram, pārapdrošināšana, atvasināto instrumentu izmantošana vai tās riska mazināšanas metodes, kas sīki izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. nodaļā).

FC0270

Atbrīvojumi

Jebkādi atskaitījumi, kas izriet no atbrīvojumu piemērošanas saskaņā ar nozaru noteikumiem (piemēram, Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. pantu vai Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 187. pantu).

FC0280

Riska darījumu summa pēc kredītriska vai apdrošināšanas riska mazināšanas metodes un atbrīvojumiem

Riska darījumu summa pēc kredītriska vai apdrošināšanas riska mazināšanas metodes un atbrīvojumiem (neto summa).

8.   FC.07. Riska koncentrācija – riska darījumi pa valūtām, sektoriem un valstīm

Tabulās iekļauj riska koncentrāciju starp vienībām, kas ietilpst grupas uzraudzības tvērumā, un trešām personām. Riska darījumi jāsadala pēc valūtas, sektora un valsts, sākot no riska darījuma maksimālā apjoma līdz riska darījuma minimālajam apjomam. Ja valsts, sektors vai valūta nav būtiski, skaitļus var uzrādīt kategorijā “Citi”.

“Sektors” atspoguļo sadalījumu starp šādiem sektoriem:

| — | publiskais sektors, |
| --- | --- |

—

publiskais sektors,

| — | finanšu sektors, |
| --- | --- |

—

finanšu sektors,

| — | uzņēmumu sektors, dalīts ar NACE kodu (pirmais hierarhijas līmenis — burts). |
| --- | --- |

—

uzņēmumu sektors, dalīts ar NACE kodu (pirmais hierarhijas līmenis — burts).

Tabulu pamatā ir visi riska darījumi (pilna bilance) pēc kredītriska vai apdrošināšanas riska mazināšanas metodes un atbrīvojumiem (neto summa).

9.   FC.08. Riska koncentrācija – riska darījumi pa aktīvu klasēm un reitingiem

Tabulās iekļauj riska koncentrāciju starp vienībām, kas ietilpst grupas uzraudzības tvērumā, un trešām personām, ko pārstāv galveno aktīvu klašu un reitinga apvienojums. Attiecībā uz obligācijām tabulas ir sniegtas, kombinējot aktīvu klasi un reitingu. Attiecībā uz kapitāla vērtspapīru riska darījumiem uzrāda kopējo riska darījumu vērtību un kapitāla vērtspapīru riska darījumu daļu kopējos aktīvos (pilna bilance).

Tabulas pamatā ir visi riska darījumi konkrētajās aktīvu klasēs pēc kredītriska vai apdrošināšanas riska mazināšanas metodes un atbrīvojumiem (neto summa).

Ja attiecībā uz novērtētu posteni ir pieejami divi vai vairāki norīkotu ĀKNI kredītnovērtējumi un tie atbilst dažādiem parametriem, izmanto kredītnovērtējumu, kas rada augstākas kapitāla prasības.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

(3)  Kā noteikts 223. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

---