# Uradni list L 309/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 309 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6530. november 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 309

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6530. november 2022

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2334 z dne 29. novembra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 glede uporabe nadzora odločb v zvezi z zavezujočimi informacijami ter uvedbi prožnosti v postopkih za izdajanje ali sestavljanje dokazil o poreklu | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/2335 z dne 28. novembra 2022 o spremembi Sklepa (EU) 2015/2169 o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani | 6 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2336 z dne 28. novembra 2022 o objavi seznama določenih vrednosti emisij CO2 na proizvajalca in povprečnih specifičnih emisij CO2 iz vseh novih težkih vozil, registriranih v Uniji, v skladu z Uredbo (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta za poročevalsko obdobje leta 2020
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 8428)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2022/2337 z dne 28. novembra 2022 o evropskem seznamu poklicnih bolezni | 12 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2334 z dne 29. novembra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 glede uporabe nadzora odločb v zvezi z zavezujočimi informacijami ter uvedbi prožnosti v postopkih za izdajanje ali sestavljanje dokazil o poreklu

1

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/2335 z dne 28. novembra 2022 o spremembi Sklepa (EU) 2015/2169 o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani

6

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2336 z dne 28. novembra 2022 o objavi seznama določenih vrednosti emisij CO2 na proizvajalca in povprečnih specifičnih emisij CO2 iz vseh novih težkih vozil, registriranih v Uniji, v skladu z Uredbo (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta za poročevalsko obdobje leta 2020
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 8428)

   (
  1
  )

2

2

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 8428)

1

8

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2022/2337 z dne 28. novembra 2022 o evropskem seznamu poklicnih bolezni

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 30.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 309/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2334

z dne 29. novembra 2022

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 glede uporabe nadzora odločb v zvezi z zavezujočimi informacijami ter uvedbi prožnosti v postopkih za izdajanje ali sestavljanje dokazil o poreklu

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) ter zlasti členov 25 in 66 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 20 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (2) določa, da če se carinske formalnosti opravljajo s strani ali za račun imetnika odločbe v zvezi z zavezujočimi tarifnimi informacijami (ZTI) za blago, ki ga zajema odločba ZTI, se to označi v carinski deklaraciji z navedbo referenčne številke odločbe ZTI. Obveznost navedbe referenčne številke odločbe v zvezi z zavezujočimi informacijami o poreklu v carinski deklaraciji je določena samo v Prilogi B k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (3) kot opomba k podatkovnemu elementu 12 12 001 000. |
| --- | --- |

(1)

Člen 20 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (2) določa, da če se carinske formalnosti opravljajo s strani ali za račun imetnika odločbe v zvezi z zavezujočimi tarifnimi informacijami (ZTI) za blago, ki ga zajema odločba ZTI, se to označi v carinski deklaraciji z navedbo referenčne številke odločbe ZTI. Obveznost navedbe referenčne številke odločbe v zvezi z zavezujočimi informacijami o poreklu v carinski deklaraciji je določena samo v Prilogi B k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (3) kot opomba k podatkovnemu elementu 12 12 001 000.

| (2) | Da bi lahko carinski organi ustrezno nadzirali, kako imetnik uporablja odločbo v zvezi z zavezujočimi informacijami o poreklu in ali se spoštujejo obveznosti, ki izhajajo iz te odločbe, bi se morala zahteva za navedbo referenčne številke odločbe v carinski deklaraciji, ki je določena v členu 20 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, uporabljati za vse odločbe v zvezi z zavezujočimi informacijami. |
| --- | --- |

(2)

Da bi lahko carinski organi ustrezno nadzirali, kako imetnik uporablja odločbo v zvezi z zavezujočimi informacijami o poreklu in ali se spoštujejo obveznosti, ki izhajajo iz te odločbe, bi se morala zahteva za navedbo referenčne številke odločbe v carinski deklaraciji, ki je določena v členu 20 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, uporabljati za vse odločbe v zvezi z zavezujočimi informacijami.

| (3) | Med prvim tehničnim sestankom na temo prehodnih pravil o poreklu, ki je potekal v Bruslju 5. februarja 2020, so se Unija in 20 drugih pogodbenic Regionalne konvencije o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija PEM) (4) dogovorile, da se s 1. septembrom 2021 začnejo vzporedno s pravili Konvencije PEM začasno izvajati revidirana pravila Konvencije PEM (5) (v nadaljnjem besedilu: prehodna pravila o poreklu), in sicer dokler ne bodo revidirana pravila sprejeta. |
| --- | --- |

(3)

Med prvim tehničnim sestankom na temo prehodnih pravil o poreklu, ki je potekal v Bruslju 5. februarja 2020, so se Unija in 20 drugih pogodbenic Regionalne konvencije o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija PEM) (4) dogovorile, da se s 1. septembrom 2021 začnejo vzporedno s pravili Konvencije PEM začasno izvajati revidirana pravila Konvencije PEM (5) (v nadaljnjem besedilu: prehodna pravila o poreklu), in sicer dokler ne bodo revidirana pravila sprejeta.

| (4) | Od 1. septembra 2021 je začelo veljati že 13 dvostranskih protokolov o pravilih o poreklu med Unijo in pogodbenicami Konvencije PEM, s čimer so se začela uporabljati prehodna pravila (6). Postopek za izvajanje prehodnih pravil s preostalimi pogodbenicami napreduje in je pogojen s tem, da pogodbenice zaključijo postopke za sprejetje. |
| --- | --- |

(4)

Od 1. septembra 2021 je začelo veljati že 13 dvostranskih protokolov o pravilih o poreklu med Unijo in pogodbenicami Konvencije PEM, s čimer so se začela uporabljati prehodna pravila (6). Postopek za izvajanje prehodnih pravil s preostalimi pogodbenicami napreduje in je pogojen s tem, da pogodbenice zaključijo postopke za sprejetje.

| (5) | Namen prehodnih pravil o poreklu je uvesti prožnejša pravila za lažje opredeljevanje statusa preferencialnega porekla za blago. Ker so prehodna pravila o poreklu na splošno manj omejevalna kot pravila iz Konvencije PEM, bi se lahko blago, ki izpolnjuje pravila iz Konvencije PEM, opredelilo kot blago s poreklom tudi na podlagi prehodnih pravil o poreklu, z izjemo nekaterih kmetijskih proizvodov, uvrščenih v poglavja 2, 4 do 15, 16 (razen predelanih ribiških proizvodov) ter 17 do 24, v zvezi s katerimi prehodna pravila o poreklu niso ohlapnejša od pravil o poreklu Konvencije PEM. Člena 61 in 62 bi bilo zato treba spremeniti, da se uvede možnost, v skladu s katero lahko izvozniki EU zaprosijo za izdajo potrdila o gibanju ali sestavijo izjavo o poreklu na podlagi izjav dobavitelja, ki jih je ta izdal v okviru Konvencije PEM. |
| --- | --- |

(5)

Namen prehodnih pravil o poreklu je uvesti prožnejša pravila za lažje opredeljevanje statusa preferencialnega porekla za blago. Ker so prehodna pravila o poreklu na splošno manj omejevalna kot pravila iz Konvencije PEM, bi se lahko blago, ki izpolnjuje pravila iz Konvencije PEM, opredelilo kot blago s poreklom tudi na podlagi prehodnih pravil o poreklu, z izjemo nekaterih kmetijskih proizvodov, uvrščenih v poglavja 2, 4 do 15, 16 (razen predelanih ribiških proizvodov) ter 17 do 24, v zvezi s katerimi prehodna pravila o poreklu niso ohlapnejša od pravil o poreklu Konvencije PEM. Člena 61 in 62 bi bilo zato treba spremeniti, da se uvede možnost, v skladu s katero lahko izvozniki EU zaprosijo za izdajo potrdila o gibanju ali sestavijo izjavo o poreklu na podlagi izjav dobavitelja, ki jih je ta izdal v okviru Konvencije PEM.

| (6) | Prehodna pravila o poreklu se uporabljajo vzporedno s pravili o poreklu Konvencije PEM, s čimer se ustvarjata dve ločeni zoni kumulacije. Zato bi moral dobavitelj v izjavi dobavitelja navesti pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga, da lahko izvoznik za materiale, ki izpolnjujejo oba sklopa pravil o poreklu, določi status blaga s poreklom na podlagi pravilnega okvira. |
| --- | --- |

(6)

Prehodna pravila o poreklu se uporabljajo vzporedno s pravili o poreklu Konvencije PEM, s čimer se ustvarjata dve ločeni zoni kumulacije. Zato bi moral dobavitelj v izjavi dobavitelja navesti pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga, da lahko izvoznik za materiale, ki izpolnjujejo oba sklopa pravil o poreklu, določi status blaga s poreklom na podlagi pravilnega okvira.

| (7) | Izjava dobavitelja v prilogah 22-17 in 22-18 k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447 se izda za izdelke, ki nimajo statusa preferencialnega porekla. Ker se lahko navedeni izdelki izdelajo le z uporabo materialov brez porekla, bi moralo biti izpolnjevanje druge točke izjave neobvezno. Zato bi bilo treba opombi 4 in 5 Priloge 22-17 k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447 ter opombi 5 in 6 Priloge 22-18 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Izjava dobavitelja v prilogah 22-17 in 22-18 k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447 se izda za izdelke, ki nimajo statusa preferencialnega porekla. Ker se lahko navedeni izdelki izdelajo le z uporabo materialov brez porekla, bi moralo biti izpolnjevanje druge točke izjave neobvezno. Zato bi bilo treba opombi 4 in 5 Priloge 22-17 k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447 ter opombi 5 in 6 Priloge 22-18 ustrezno spremeniti.

| (8) | V skladu s členom 61(3) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 lahko dobavitelj predloži izjavo dobavitelja kadar koli, tudi po tem, ko je bilo blago dobavljeno, v skladu s členom 62(2), točka (b), navedene uredbe, pa se dolgoročna izjava dobavitelja sestavi za pošiljke, odpremljene v obdobju, katerega datum začetka ne sme biti več kot 12 mesecev pred datumom izdaje ali več kot 6 mesecev po njem; Da bi se izjave dobavitelja, izdane pred datumom začetka veljavnosti te uredbe o spremembi, lahko uporabljale za zaloge materiala, nastale po 1. septembru 2021, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. septembra 2021, ki je datum začetka veljavnosti prehodnih pravil o poreklu med Unijo in več pogodbenicami Konvencije PEM. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 61(3) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 lahko dobavitelj predloži izjavo dobavitelja kadar koli, tudi po tem, ko je bilo blago dobavljeno, v skladu s členom 62(2), točka (b), navedene uredbe, pa se dolgoročna izjava dobavitelja sestavi za pošiljke, odpremljene v obdobju, katerega datum začetka ne sme biti več kot 12 mesecev pred datumom izdaje ali več kot 6 mesecev po njem; Da bi se izjave dobavitelja, izdane pred datumom začetka veljavnosti te uredbe o spremembi, lahko uporabljale za zaloge materiala, nastale po 1. septembru 2021, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. septembra 2021, ki je datum začetka veljavnosti prehodnih pravil o poreklu med Unijo in več pogodbenicami Konvencije PEM.

| (9) | Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2447 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2447 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) 2015/2447 se spremeni:

| (1) | člen 20 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 20
  Nadzor odločb v zvezi z zavezujočimi informacijami

  (člen 23(5) zakonika)

  Če se carinske formalnosti opravljajo s strani ali za račun imetnika odločbe v zvezi z zavezujočimi informacijami za blago, ki ga zajema odločba, se to označi v carinski deklaraciji z navedbo referenčne številke odločbe.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 20 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 20

Nadzor odločb v zvezi z zavezujočimi informacijami

(člen 23(5) zakonika)

Če se carinske formalnosti opravljajo s strani ali za račun imetnika odločbe v zvezi z zavezujočimi informacijami za blago, ki ga zajema odločba, se to označi v carinski deklaraciji z navedbo referenčne številke odločbe.“;

| (2) | v členu 61 se vstavita odstavka 1a in 1b:

  „1a.   V trgovini med pogodbenicami Regionalne konvencije o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (*1)(v nadaljnjem besedilu: Konvencija PEM) se, kadar se uporabljata dva ali več sklopov pravil o poreklu, preferencialno poreklo blaga lahko določi glede na en ali več sklopov pravil o poreklu.
  Dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga. Če tak pravni okvir v izjavi dobavitelja ni naveden, se privzeto šteje, da je bila za določitev porekla blaga uporabljena Konvencija PEM.


  1b.   Za namen trgovanja med pogodbenicami Konvencije PEM lahko izvoznik uporabi izjave dobavitelja kot spremne listine pri zahtevku za izdajo potrdila o gibanju blaga ali sestavi izjave o poreklu v skladu s prehodnimi pravili o poreklu (*2), ki se uporabljajo vzporedno s pravili o poreklu Konvencije PEM, kadar:






  (a) | izjave dobavitelja navajajo status porekla v skladu s pravili o poreklu Konvencije PEM za izdelke, uvrščene v poglavja 1, 3 in 16 (za predelane ribiške proizvode) ter 25 do 97 harmoniziranega sistema; ter |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 61 se vstavita odstavka 1a in 1b:

„1a.   V trgovini med pogodbenicami Regionalne konvencije o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (*1)(v nadaljnjem besedilu: Konvencija PEM) se, kadar se uporabljata dva ali več sklopov pravil o poreklu, preferencialno poreklo blaga lahko določi glede na en ali več sklopov pravil o poreklu.

Dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga. Če tak pravni okvir v izjavi dobavitelja ni naveden, se privzeto šteje, da je bila za določitev porekla blaga uporabljena Konvencija PEM.

1b.   Za namen trgovanja med pogodbenicami Konvencije PEM lahko izvoznik uporabi izjave dobavitelja kot spremne listine pri zahtevku za izdajo potrdila o gibanju blaga ali sestavi izjave o poreklu v skladu s prehodnimi pravili o poreklu (*2), ki se uporabljajo vzporedno s pravili o poreklu Konvencije PEM, kadar:

(a)

izjave dobavitelja navajajo status porekla v skladu s pravili o poreklu Konvencije PEM za izdelke, uvrščene v poglavja 1, 3 in 16 (za predelane ribiške proizvode) ter 25 do 97 harmoniziranega sistema; ter

| (b) | se ne uporabi kumulacija s pogodbenicami Konvencije PEM, ki uporabljajo samo Konvencijo PEM. |
| --- | --- |

(b)

se ne uporabi kumulacija s pogodbenicami Konvencije PEM, ki uporabljajo samo Konvencijo PEM.

Izvoznik z vsemi potrebnimi ukrepi zagotovi, da so izpolnjeni pogoji za izdajo ali sestavo dokazila o poreklu v skladu z določenim sklopom pravil o poreklu.

(*1)  
  UL L 54, 26.2.2013, str. 1."

*1

(*2)  Prehodna pravila o poreklu so revidirana pravila Konvencije PEM (UL L 339, 30.12.2019, str. 1), ki se do njihovega sprejetja začasno uporabljajo vzporedno s trenutnimi pravili Konvencije PEM.“;"

*2

| (3) | v členu 62 se vstavita odstavka 1a in 1b:

  „1a.   V trgovini med pogodbenicami Konvencije PEM se, kadar se uporabljata dva ali več sklopov pravil o poreklu, preferencialno poreklo blaga lahko določi glede na en ali več sklopov pravil o poreklu.
  Dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga. Če tak pravni okvir v izjavi dobavitelja ni naveden, se privzeto šteje, da je bila za določitev porekla blaga uporabljena Konvencija PEM.


  1b.   Za namen trgovanja med pogodbenicami Konvencije PEM lahko izvoznik uporabi izjave dobavitelja kot spremne listine pri zahtevku za izdajo potrdila o gibanju blaga ali sestavi izjave o poreklu v skladu s prehodnimi pravili o poreklu, ki se uporabljajo vzporedno s Konvencijo PEM, kadar:






  (a) | izjave dobavitelja navajajo status porekla v skladu s pravili o poreklu Konvencije PEM za izdelke, uvrščene v poglavja 1, 3 in 16 (za predelane ribiške proizvode) ter 25 do 97 harmoniziranega sistema; ter |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 62 se vstavita odstavka 1a in 1b:

„1a.   V trgovini med pogodbenicami Konvencije PEM se, kadar se uporabljata dva ali več sklopov pravil o poreklu, preferencialno poreklo blaga lahko določi glede na en ali več sklopov pravil o poreklu.

Dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga. Če tak pravni okvir v izjavi dobavitelja ni naveden, se privzeto šteje, da je bila za določitev porekla blaga uporabljena Konvencija PEM.

1b.   Za namen trgovanja med pogodbenicami Konvencije PEM lahko izvoznik uporabi izjave dobavitelja kot spremne listine pri zahtevku za izdajo potrdila o gibanju blaga ali sestavi izjave o poreklu v skladu s prehodnimi pravili o poreklu, ki se uporabljajo vzporedno s Konvencijo PEM, kadar:

(a)

izjave dobavitelja navajajo status porekla v skladu s pravili o poreklu Konvencije PEM za izdelke, uvrščene v poglavja 1, 3 in 16 (za predelane ribiške proizvode) ter 25 do 97 harmoniziranega sistema; ter

| (b) | se ne uporabi kumulacija s pogodbenicami Konvencije PEM, ki uporabljajo samo Konvencijo PEM. |
| --- | --- |

(b)

se ne uporabi kumulacija s pogodbenicami Konvencije PEM, ki uporabljajo samo Konvencijo PEM.

Izvoznik z vsemi potrebnimi ukrepi zagotovi, da so izpolnjeni pogoji za izdajo ali sestavo dokazila o poreklu v skladu z določenim sklopom pravil o poreklu.“;

| (4) | v Prilogi 22-15 se opomba 3 nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Zadevna država, skupina držav ali ozemlje. Če je preferencialno poreklo proizvoda iz države, skupine držav ali ozemlja mogoče pridobiti v skladu z več kot enim pravilom o poreklu, dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga (Konvencija PEM in/ali prehodna pravila o poreklu). |
| --- | --- | --- |

(4)

v Prilogi 22-15 se opomba 3 nadomesti z naslednjim:

„(3)

Zadevna država, skupina držav ali ozemlje. Če je preferencialno poreklo proizvoda iz države, skupine držav ali ozemlja mogoče pridobiti v skladu z več kot enim pravilom o poreklu, dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga (Konvencija PEM in/ali prehodna pravila o poreklu).

Če je država, skupina držav ali ozemlje pogodbenica Konvencije PEM in če pravni okvir v izjavi dobavitelja ni naveden, se privzeto šteje, da je bila za določitev porekla blaga uporabljena Konvencija PEM.“;

| (5) | v Prilogi 22-16 se opomba 5 nadomesti z naslednjim:






  „(5) | Zadevna država, skupina držav ali ozemlje. Če je preferencialno poreklo proizvoda iz države, skupine držav ali ozemlja mogoče pridobiti v skladu z več kot enim pravilom o poreklu, dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga (Konvencija PEM in/ali prehodna pravila o poreklu). |
| --- | --- | --- |

(5)

v Prilogi 22-16 se opomba 5 nadomesti z naslednjim:

„(5)

Zadevna država, skupina držav ali ozemlje. Če je preferencialno poreklo proizvoda iz države, skupine držav ali ozemlja mogoče pridobiti v skladu z več kot enim pravilom o poreklu, dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga (Konvencija PEM in/ali prehodna pravila o poreklu).

Če je država, skupina držav ali ozemlje pogodbenica Konvencije PEM in če pravni okvir v izjavi dobavitelja ni naveden, se privzeto šteje, da je bila za določitev porekla blaga uporabljena Konvencija PEM.“;

| (6) | v Prilogi 22-17 se opomba 4 nadomesti z naslednjim:






  „(4) | Izpolniti le, kjer je ustrezno. Unija, država, skupina držav ali ozemlje porekla materialov.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

v Prilogi 22-17 se opomba 4 nadomesti z naslednjim:

„(4)

Izpolniti le, kjer je ustrezno. Unija, država, skupina držav ali ozemlje porekla materialov.“;

| (7) | v Prilogi 22-17 se opomba 5 nadomesti z naslednjim:






  „(5) | Izpolniti le, kjer je ustrezno. Zadevna država, skupina držav ali ozemlje. Če je preferencialno poreklo proizvoda iz države, skupine držav ali ozemlja mogoče pridobiti v skladu z več kot enim pravilom o poreklu, dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga (Konvencija PEM in/ali prehodna pravila o poreklu). |
| --- | --- | --- |

(7)

v Prilogi 22-17 se opomba 5 nadomesti z naslednjim:

„(5)

Izpolniti le, kjer je ustrezno. Zadevna država, skupina držav ali ozemlje. Če je preferencialno poreklo proizvoda iz države, skupine držav ali ozemlja mogoče pridobiti v skladu z več kot enim pravilom o poreklu, dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga (Konvencija PEM in/ali prehodna pravila o poreklu).

Če je država, skupina držav ali ozemlje pogodbenica Konvencije PEM in če pravni okvir v izjavi dobavitelja ni naveden, se privzeto šteje, da je bila za določitev porekla blaga uporabljena Konvencija PEM.“;

| (8) | v Prilogi 22-18 se opomba 5 nadomesti z naslednjim:






  „(5) | Izpolniti le, kjer je ustrezno. Unija, država, skupina držav ali ozemlje porekla materialov.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

v Prilogi 22-18 se opomba 5 nadomesti z naslednjim:

„(5)

Izpolniti le, kjer je ustrezno. Unija, država, skupina držav ali ozemlje porekla materialov.“;

| (9) | v Prilogi 22-18 se opomba 6 nadomesti z naslednjim:






  „(6) | Izpolniti le, kjer je ustrezno. Zadevna država, skupina držav ali ozemlje. Če je preferencialno poreklo proizvoda iz države, skupine držav ali ozemlja mogoče pridobiti v skladu z več kot enim pravilom o poreklu, dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga (Konvencija PEM in/ali prehodna pravila o poreklu). |
| --- | --- | --- |

(9)

v Prilogi 22-18 se opomba 6 nadomesti z naslednjim:

„(6)

Izpolniti le, kjer je ustrezno. Zadevna država, skupina držav ali ozemlje. Če je preferencialno poreklo proizvoda iz države, skupine držav ali ozemlja mogoče pridobiti v skladu z več kot enim pravilom o poreklu, dobavitelji navedejo pravni okvir, uporabljen za določitev porekla blaga (Konvencija PEM in/ali prehodna pravila o poreklu).

Če je država, skupina držav ali ozemlje pogodbenica Konvencije PEM in če pravni okvir v izjavi dobavitelja ni naveden, se privzeto šteje, da je bila za določitev porekla blaga uporabljena Konvencija PEM.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1, točke 2 do 9, se uporablja od 1. septembra 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

3

(4)  
  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

4

(5)  
  UL L 339, 30.12.2019, str. 1.

5

(6)  
  UL C 202, 19.5.2022, str. 1.

6

---

SKLEPI

| 30.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 309/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 309/6

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/2335

z dne 28. novembra 2022

o spremembi Sklepa (EU) 2015/2169 o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91, člena 100(2), člena 167(3) in člena 207 v povezavi s členom 218(6), točka (a)(v), Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 1. oktobra 2015 sprejel Sklep (EU) 2015/2169 (1) o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 1. oktobra 2015 sprejel Sklep (EU) 2015/2169 (1) o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani.

| (2) | Protokol o sodelovanju v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Protokol) (2), priložen Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), vzpostavlja okvir za sodelovanje pogodbenic pri spodbujanju izmenjave kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev, med drugim v avdiovizualnem sektorju. |
| --- | --- |

(2)

Protokol o sodelovanju v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Protokol) (2), priložen Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), vzpostavlja okvir za sodelovanje pogodbenic pri spodbujanju izmenjave kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev, med drugim v avdiovizualnem sektorju.

| (3) | Protokol vključuje določbe o upravičenosti avdiovizualnih koprodukcij do koriščenja zadevnih shem pogodbenic Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

Protokol vključuje določbe o upravičenosti avdiovizualnih koprodukcij do koriščenja zadevnih shem pogodbenic Sporazuma.

| (4) | Na podlagi člena 5(8), točka (b), Protokola se upravičenost po prvih treh letih podaljšuje za naknadna zaporedna enako dolga obdobja, razen če ena od pogodbenic s pisnim obvestilom najmanj tri mesece pred iztekom začetnega ali katerega koli naslednjega obdobja odloči, da se upravičenost ne podaljša. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi člena 5(8), točka (b), Protokola se upravičenost po prvih treh letih podaljšuje za naknadna zaporedna enako dolga obdobja, razen če ena od pogodbenic s pisnim obvestilom najmanj tri mesece pred iztekom začetnega ali katerega koli naslednjega obdobja odloči, da se upravičenost ne podaljša.

| (5) | V skladu s členom 3(1) Sklepa (EU) 2015/2169 mora Komisija uradno obvestiti Republiko Korejo o nameri Unije, da ne podaljša obdobja upravičenosti koprodukcij, razen če Svet na predlog Komisije štiri mesece pred koncem obdobja upravičenosti soglasno odobri nadaljevanje upravičenosti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3(1) Sklepa (EU) 2015/2169 mora Komisija uradno obvestiti Republiko Korejo o nameri Unije, da ne podaljša obdobja upravičenosti koprodukcij, razen če Svet na predlog Komisije štiri mesece pred koncem obdobja upravičenosti soglasno odobri nadaljevanje upravičenosti.

| (6) | Sodišče je s sodbo z dne 1. marca 2022 v zadevi C-275/20 Komisija proti Svetu (4) odločilo, da postopek iz člena 3(1) Sklepa (EU) 2015/2169 ni v skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), saj določa, da Svet glasuje soglasno. Pravilo glasovanja, ki se uporablja za sprejetje odločitev, kot so določene v členu 3(1) Sklepa (EU) 2015/2169, bi moralo biti pravilo iz člena 218(8), prvi pododstavek, PDEU, in sicer glasovanje s kvalificirano večino v Svetu. |
| --- | --- |

(6)

Sodišče je s sodbo z dne 1. marca 2022 v zadevi C-275/20 Komisija proti Svetu (4) odločilo, da postopek iz člena 3(1) Sklepa (EU) 2015/2169 ni v skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), saj določa, da Svet glasuje soglasno. Pravilo glasovanja, ki se uporablja za sprejetje odločitev, kot so določene v členu 3(1) Sklepa (EU) 2015/2169, bi moralo biti pravilo iz člena 218(8), prvi pododstavek, PDEU, in sicer glasovanje s kvalificirano večino v Svetu.

| (7) | Zato bi bilo treba črtati zahtevo, da mora Svet pri odločanju o nadaljevanju upravičenosti odločati soglasno. |
| --- | --- |

(7)

Zato bi bilo treba črtati zahtevo, da mora Svet pri odločanju o nadaljevanju upravičenosti odločati soglasno.

| (8) | Za hitro izvršitev sodbe bi moral ta sklep v skladu s členom 266 PDEU začeti veljati na dan sprejetja – |
| --- | --- |

(8)

Za hitro izvršitev sodbe bi moral ta sklep v skladu s členom 266 PDEU začeti veljati na dan sprejetja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 3(1) Sklepa (EU) 2015/2169 se črta tretji stavek.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 28. novembra 2022

Za Svet

predsednik

V. BALAŠ

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2015/2169 z dne 1. oktobra 2015 o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strain (UL L 307, 25.11.2015, str. 2).

1

(2)  
  UL L 127, 14.5.2011, str. 1418.

2

(3)  
  UL L 127, 14.5.2011, str. 6.

3

(4)  Sodba Sodišča z dne 1. marca 2022, Komisija/Svet, C-275/20, ECLI:EU:C:2022:142.

4

Komisija/Svet

---

| 30.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 309/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 309/8

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/2336

z dne 28. novembra 2022

o objavi seznama določenih vrednosti emisij CO2 na proizvajalca in povprečnih specifičnih emisij CO2 iz vseh novih težkih vozil, registriranih v Uniji, v skladu z Uredbo (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta za poročevalsko obdobje leta 2020

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 8428)

(Besedilo v angleškem, francoskem, italijanskem, nemškem, nizozemskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila in spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (1) in zlasti točk (a), (b), (d) in (f) prvega pododstavka člena 11(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Povprečne specifične emisije CO2 proizvajalca bi bilo treba določiti na podlagi podatkov, ki jih sporočijo države članice in proizvajalci v skladu z Uredbo (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta (2) za vozila navedenega proizvajalca. |
| --- | --- |

(1)

Povprečne specifične emisije CO2 proizvajalca bi bilo treba določiti na podlagi podatkov, ki jih sporočijo države članice in proizvajalci v skladu z Uredbo (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta (2) za vozila navedenega proizvajalca.

| (2) | Povprečne specifične emisije CO2 iz vseh novih težkih vozil, registriranih v Uniji, bi bilo treba določiti na podlagi navedenih podatkov, sporočenih za vozila vseh proizvajalcev. |
| --- | --- |

(2)

Povprečne specifične emisije CO2 iz vseh novih težkih vozil, registriranih v Uniji, bi bilo treba določiti na podlagi navedenih podatkov, sporočenih za vozila vseh proizvajalcev.

| (3) | Brezemisijski in nizkoemisijski faktor za vsakega proizvajalca bi moral biti določen ob upoštevanju brezemisijskih in nizkoemisijskih težkih vozil. |
| --- | --- |

(3)

Brezemisijski in nizkoemisijski faktor za vsakega proizvajalca bi moral biti določen ob upoštevanju brezemisijskih in nizkoemisijskih težkih vozil.

| (4) | Krivulja zmanjševanja emisij CO2 in emisijske olajšave bi morale biti določene na podlagi števila novih težkih vozil, brez upoštevanja sporočenih delovnih vozil. |
| --- | --- |

(4)

Krivulja zmanjševanja emisij CO2 in emisijske olajšave bi morale biti določene na podlagi števila novih težkih vozil, brez upoštevanja sporočenih delovnih vozil.

| (5) | Podatki iz Priloge k temu sklepu temeljijo na podatkih, ki so bili Komisiji na voljo 1. avgusta 2022. |
| --- | --- |

(5)

Podatki iz Priloge k temu sklepu temeljijo na podatkih, ki so bili Komisiji na voljo 1. avgusta 2022.

| (6) | Komisija bo morda morala posodobiti podatke, objavljene v tem sklepu, če bo prejela dodatne podatke, ki bi vplivali na rezultate teh izračunov – |
| --- | --- |

(6)

Komisija bo morda morala posodobiti podatke, objavljene v tem sklepu, če bo prejela dodatne podatke, ki bi vplivali na rezultate teh izračunov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Povprečne specifične emisije CO2 na proizvajalca

Povprečne specifične emisije CO2 na proizvajalca iz člena 4 Uredbe (EU) 2019/1242 v poročevalskem obdobju leta 2020 so navedene v drugem stolpcu razpredelnice iz Priloge k temu sklepu.

2

Člen 2

Brezemisijski in nizkoemisijski faktor na proizvajalca

Brezemisijski in nizkoemisijski faktor na proizvajalca iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2019/1242 v poročevalskem obdobju leta 2020 je naveden v tretjem stolpcu razpredelnice iz Priloge k temu sklepu.

Člen 3

Krivulja zmanjševanja emisij CO2 in emisijske olajšave na proizvajalca

Krivulja zmanjševanja emisij CO2 in emisijske olajšave na proizvajalca iz člena 7 Uredbe (EU) 2019/1242 v poročevalskem obdobju leta 2020 so navedene v četrtem oziroma petem stolpcu razpredelnice iz Priloge k temu sklepu.

2

Člen 4

Povprečne specifične emisije CO2 iz vseh novih težkih vozil

Povprečne specifične emisije CO2 iz vseh novih težkih vozil, registriranih v Uniji, v poročevalskem obdobju leta 2020, kot so bile izračunane z uporabo formule iz točke 2.7 Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1242 ob upoštevanju novih težkih vozil vseh proizvajalcev, znašajo: 52,46 g/tkm.

2

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na naslednje proizvajalce:

| (1) | DAIMLER TRUCK AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr.120 |
| 70372 Stuttgart |
| Nemčija |

(1)

DAIMLER TRUCK AG

Mercedesstr.120

70372 Stuttgart

Nemčija

(2)

| DAF NV |
| --- |
| P.O. box 90065 |
| 5602 PT Eindhoven |
| Nizozemska |

DAF NV

P.O. box 90065

5602 PT Eindhoven

Nizozemska

(3)

| Ford Otomotiv Sanayi AS |
| --- |
| Akpinar Mah. Hasan Basri Cad No 2 |
| 34885 Sancaktepe Istanbul |
| Turčija |

Ford Otomotiv Sanayi AS

Akpinar Mah. Hasan Basri Cad No 2

34885 Sancaktepe Istanbul

Turčija

(4)

| Iveco Magirus-AG |
| --- |
| Nicolaus-Otto-Straße 27 |
| 89079 Ulm |
| Nemčija |

Iveco Magirus-AG

Nicolaus-Otto-Straße 27

89079 Ulm

Nemčija

(5)

| IVECO SPA |
| --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Italija |

IVECO SPA

Via Puglia 35

10156 Torino

Italija

(6)

| MAN TRUCK AND BUS SE |
| --- |
| Dachauer Str. 667 |
| 80995 München |
| Nemčija |

MAN TRUCK AND BUS SE

Dachauer Str. 667

80995 München

Nemčija

(7)

| RENAULT TRUCK SA |
| --- |
| 99 Route de Lyon |
| 69802 Saint Priest |
| Francija |

RENAULT TRUCK SA

99 Route de Lyon

69802 Saint Priest

Francija

(8)

| SCANIA CV AB |
| --- |
| Vagnmakarvagen 1 |
| 15187 Södertälje |
| Švedska |

SCANIA CV AB

Vagnmakarvagen 1

15187 Södertälje

Švedska

(9)

| VOLVO TRUCK CORPORATION |
| --- |
| Herkulesgatan 75 |
| 40508 Göteborg |
| Švedska |

VOLVO TRUCK CORPORATION

Herkulesgatan 75

40508 Göteborg

Švedska

V Bruslju, 28. novembra 2022

Za Komisijo

Frans TIMMERMANS

izvršni podpredsednik

---

(1)  
  UL L 198, 25.7.2019, str. 202.

1

(2)  Uredba (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremljanju emisij CO2 in porabe goriva pri novih težkih vozilih ter o poročanju o njih (UL L 173, 9.7.2018, str. 1).

2

2

---

PRILOGA

Vsi vnosi se nanašajo na poročevalsko obdobje leta 2020, kot je opredeljeno v členu 3(3) Uredbe (EU) 2019/1242.

| Proizvajalec | Povprečne specifične emisije CO2 iz člena 4 Uredbe (EU) 2019/1242 v g/tkm | Brezemisijski in nizkoemisijski faktor iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2019/1242 | Krivulja zmanjševanja emisij CO2 iz člena 7 Uredbe (EU) 2019/1242 v g/tkm | Emisijske olajšave iz člena 7 Uredbe (EU) 2019/1242 v g/tkm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DAIMLER TRUCK AG | 52,65 | 0,999 | 51,35 | - |
| DAF NV | 55,05 | 1,000 | 54,21 | - |
| Iveco Magirus-AG | 54,81 | 1,000 | 52,01 | - |
| IVECO SPA | 33,00 | 0,998 | 29,69 | - |
| Ford Otomotiv Sanayi AS | 55,09 | 1,000 | 51,28 | - |
| MAN TRUCK AND BUS SE | 50,79 | 0,998 | 50,83 | 1 011 |
| RENAULT TRUCK SA | 50,61 | 0,998 | 48,67 | - |
| SCANIA CV AB | 50,23 | 1,000 | 51,86 | 49 534 |
| VOLVO TRUCK CORPORATION | 53,53 | 0,999 | 52,79 | - |

Proizvajalec

Povprečne specifične emisije CO2 iz člena 4 Uredbe (EU) 2019/1242 v g/tkm

Brezemisijski in nizkoemisijski faktor iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2019/1242

Krivulja zmanjševanja emisij CO2 iz člena 7 Uredbe (EU) 2019/1242 v g/tkm

Emisijske olajšave iz člena 7 Uredbe (EU) 2019/1242 v g/tkm

DAIMLER TRUCK AG

52,65

0,999

51,35

-

DAF NV

55,05

1,000

54,21

-

Iveco Magirus-AG

54,81

1,000

52,01

-

IVECO SPA

33,00

0,998

29,69

-

Ford Otomotiv Sanayi AS

55,09

1,000

51,28

-

MAN TRUCK AND BUS SE

50,79

0,998

50,83

1 011

RENAULT TRUCK SA

50,61

0,998

48,67

-

SCANIA CV AB

50,23

1,000

51,86

49 534

VOLVO TRUCK CORPORATION

53,53

0,999

52,79

-

---

PRIPOROČILA

| 30.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 309/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 309/12

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2022/2337

z dne 28. novembra 2022

o evropskem seznamu poklicnih bolezni

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v Priporočilu 2003/670/ES z dne 19. septembra 2003 o evropskem seznamu poklicnih bolezni (1) državam članicam priporočila, naj uvedejo vrsto ukrepov za posodobitev in izboljšanje različnih vidikov svojih politik v zvezi s poklicnimi boleznimi. Ti ukrepi se nanašajo na priznavanje in preprečevanje poklicnih bolezni ter nadomestila zanje, določitev nacionalnih ciljev za zmanjšanje pojavnosti poklicnih bolezni, poročanje o poklicnih boleznih in njihovo evidentiranje, zbiranje podatkov o epidemiologiji bolezni, spodbujanje raziskav glede zdravstvenih težav, povezanih s poklicno dejavnostjo, izboljšanje diagnosticiranja poklicnih bolezni, razširjanje statističnih in epidemioloških podatkov o poklicnih boleznih ter spodbujanje dejavne vloge nacionalnih sistemov javnega zdravja in zdravstvenega varstva pri preprečevanju poklicnih bolezni. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v Priporočilu 2003/670/ES z dne 19. septembra 2003 o evropskem seznamu poklicnih bolezni (1) državam članicam priporočila, naj uvedejo vrsto ukrepov za posodobitev in izboljšanje različnih vidikov svojih politik v zvezi s poklicnimi boleznimi. Ti ukrepi se nanašajo na priznavanje in preprečevanje poklicnih bolezni ter nadomestila zanje, določitev nacionalnih ciljev za zmanjšanje pojavnosti poklicnih bolezni, poročanje o poklicnih boleznih in njihovo evidentiranje, zbiranje podatkov o epidemiologiji bolezni, spodbujanje raziskav glede zdravstvenih težav, povezanih s poklicno dejavnostjo, izboljšanje diagnosticiranja poklicnih bolezni, razširjanje statističnih in epidemioloških podatkov o poklicnih boleznih ter spodbujanje dejavne vloge nacionalnih sistemov javnega zdravja in zdravstvenega varstva pri preprečevanju poklicnih bolezni.

| (2) | Države članice se od začetka leta 2020 soočajo z izbruhom COVID-19, ki je povzročil znatne motnje v vseh sektorjih in storitvah ter vplival na zdravje in varnost delavcev po vsej Evropski uniji (EU). Trenutno so epidemiološke razmere v EU v zvezi s COVID-19 ugodnejše, kar je zlasti posledica široke razpoložljivosti cepiv, vseeno pa ta bolezen ostaja izziv, predvsem zaradi morebitnih novih valov in pojava novih različic virusa SARS-CoV-2 in zaradi primerov dolgega COVID-19. |
| --- | --- |

(2)

Države članice se od začetka leta 2020 soočajo z izbruhom COVID-19, ki je povzročil znatne motnje v vseh sektorjih in storitvah ter vplival na zdravje in varnost delavcev po vsej Evropski uniji (EU). Trenutno so epidemiološke razmere v EU v zvezi s COVID-19 ugodnejše, kar je zlasti posledica široke razpoložljivosti cepiv, vseeno pa ta bolezen ostaja izziv, predvsem zaradi morebitnih novih valov in pojava novih različic virusa SARS-CoV-2 in zaradi primerov dolgega COVID-19.

| (3) | V zvezi s tem je Komisija v sporočilu z naslovom Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela (2) (v nadaljnjem besedilu: strateški okvir EU) med drugim navedla, da bo posodobila Priporočilo 2003/670/ES ter vanj vključila tudi COVID-19, da bi spodbudila priznavanje COVID-19 kot poklicne bolezni v državah članicah in spodbudila konvergenco. |
| --- | --- |

(3)

V zvezi s tem je Komisija v sporočilu z naslovom Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela (2) (v nadaljnjem besedilu: strateški okvir EU) med drugim navedla, da bo posodobila Priporočilo 2003/670/ES ter vanj vključila tudi COVID-19, da bi spodbudila priznavanje COVID-19 kot poklicne bolezni v državah članicah in spodbudila konvergenco.

| (4) | Po sprejetju strateškega okvira EU je Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu (ACSH) ustanovil namensko delovno skupino, pristojno za pripravo osnutka mnenja o posodobitvi Priporočila 2003/670/ES z vključitvijo COVID-19, ki naj bi ga sprejel navedeni odbor. Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu je 18. maja 2022 sprejel povezano mnenje, v katerem je priporočil vključitev COVID-19 v Prilogo I k Priporočilu 2003/670/ES z novim vnosom št. 408 v zvezi s COVID-19, ki ga povzroči delo na področju preprečevanja bolezni, v zdravstvu in socialnem varstvu ter pri pomoči doma ali v pandemičnih razmerah v sektorjih, v katerih pride do izbruha pri dejavnostih, pri katerih je bilo dokazano tveganje okužbe. |
| --- | --- |

(4)

Po sprejetju strateškega okvira EU je Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu (ACSH) ustanovil namensko delovno skupino, pristojno za pripravo osnutka mnenja o posodobitvi Priporočila 2003/670/ES z vključitvijo COVID-19, ki naj bi ga sprejel navedeni odbor. Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu je 18. maja 2022 sprejel povezano mnenje, v katerem je priporočil vključitev COVID-19 v Prilogo I k Priporočilu 2003/670/ES z novim vnosom št. 408 v zvezi s COVID-19, ki ga povzroči delo na področju preprečevanja bolezni, v zdravstvu in socialnem varstvu ter pri pomoči doma ali v pandemičnih razmerah v sektorjih, v katerih pride do izbruha pri dejavnostih, pri katerih je bilo dokazano tveganje okužbe.

| (5) | S tem priporočilom se upošteva mnenje Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu in v Prilogo I k navedeni uredbi dodaja COVID-19. Pojem „zdravstvo in socialno varstvo“ bi bilo treba razumeti kot gospodarske dejavnosti s področja Q statistične klasifikacije NACE Rev. 2 (3). Kar zadeva gospodarske dejavnosti, ki ne spadajo na področje Q statistične klasifikacije NACE Rev. 2, bi bilo treba razumeti, da sta določena pogoja, tj. obstoj „pandemičnih razmer“ in obstoj „izbruha pri dejavnostih, pri katerih je bilo dokazano tveganje okužbe“, kumulativna. Pri tem bi bilo treba „pandemične razmere“ razumeti kot obdobje, za katero pristojni mednarodni organi, kot je Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), izbruhe določene bolezni razglasijo za svetovno pandemijo. „Izbruh“ v smislu nove določbe priporočila bi morale opredeliti države članice v skladu z nacionalnim pravom ali prakso. „Dokazano“ tveganje okužbe obstaja pri dejavnostih, za katere je bila v skladu z nacionalnim pravom ali prakso ugotovljena vzročna povezava med delom v teh dejavnostih in povečano izpostavljenostjo SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(5)

S tem priporočilom se upošteva mnenje Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu in v Prilogo I k navedeni uredbi dodaja COVID-19. Pojem „zdravstvo in socialno varstvo“ bi bilo treba razumeti kot gospodarske dejavnosti s področja Q statistične klasifikacije NACE Rev. 2 (3). Kar zadeva gospodarske dejavnosti, ki ne spadajo na področje Q statistične klasifikacije NACE Rev. 2, bi bilo treba razumeti, da sta določena pogoja, tj. obstoj „pandemičnih razmer“ in obstoj „izbruha pri dejavnostih, pri katerih je bilo dokazano tveganje okužbe“, kumulativna. Pri tem bi bilo treba „pandemične razmere“ razumeti kot obdobje, za katero pristojni mednarodni organi, kot je Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), izbruhe določene bolezni razglasijo za svetovno pandemijo. „Izbruh“ v smislu nove določbe priporočila bi morale opredeliti države članice v skladu z nacionalnim pravom ali prakso. „Dokazano“ tveganje okužbe obstaja pri dejavnostih, za katere je bila v skladu z nacionalnim pravom ali prakso ugotovljena vzročna povezava med delom v teh dejavnostih in povečano izpostavljenostjo SARS-CoV-2.

| (6) | V skladu z načelom subsidiarnosti ter ob upoštevanju pristojnosti EU in držav članic na področju javnega zdravja in socialne politike v skladu s Pogodbama so za določitev javnozdravstvenih ukrepov, ki se sprejmejo v primeru katere koli pandemije, vključno z ukrepi, ki zadevajo delovna mesta in podjetja, ter obstoja izbruha pri dejavnostih, pri katerih je bilo dokazano tveganje okužbe, pristojne države članice, ki morajo pri tem v celoti upoštevati pravo EU, vključno z zakonodajo EU o varnosti in zdravju pri delu. Pri tem bi bilo treba upoštevati zlasti Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in o razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (2020/0322(COD)) (4). |
| --- | --- |

(6)

V skladu z načelom subsidiarnosti ter ob upoštevanju pristojnosti EU in držav članic na področju javnega zdravja in socialne politike v skladu s Pogodbama so za določitev javnozdravstvenih ukrepov, ki se sprejmejo v primeru katere koli pandemije, vključno z ukrepi, ki zadevajo delovna mesta in podjetja, ter obstoja izbruha pri dejavnostih, pri katerih je bilo dokazano tveganje okužbe, pristojne države članice, ki morajo pri tem v celoti upoštevati pravo EU, vključno z zakonodajo EU o varnosti in zdravju pri delu. Pri tem bi bilo treba upoštevati zlasti Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in o razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (2020/0322(COD)) (4).

| (7) | Poročilo Eurostata iz leta 2021 z naslovom Possibility of recognising COVID-19 as being of occupational origin at national level in EU and EFTA countries (Možnost priznavanja poklicnega izvora COVID-19 na nacionalni ravni v državah EU in državah Efte) (5) kaže, da večina držav članic COVID-19 priznava kot poklicno bolezen ali nesrečo pri delu v skladu s pogoji, določenimi na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(7)

Poročilo Eurostata iz leta 2021 z naslovom Possibility of recognising COVID-19 as being of occupational origin at national level in EU and EFTA countries (Možnost priznavanja poklicnega izvora COVID-19 na nacionalni ravni v državah EU in državah Efte) (5) kaže, da večina držav članic COVID-19 priznava kot poklicno bolezen ali nesrečo pri delu v skladu s pogoji, določenimi na nacionalni ravni.

| (8) | Čeprav je priznavanje poklicnih bolezni tesno povezano z zasnovo sistemov socialne varnosti, ki so v pristojnosti držav članic, Komisija države članice spodbuja k priznavanju poklicnih bolezni, uvrščenih na evropski seznam poklicnih bolezni. Kot je navedeno v strateškem okviru EU, še vedno obstaja potreba po večjem poudarku na poklicnih boleznih. V skladu s splošnimi načeli preprečevanja, ki so jedro okvirne direktive o varnosti in zdravju pri delu iz leta 1989 (6) ter povezanih direktiv o zdravju in varnosti pri delu, bi moralo biti to priporočilo glavni instrument za preprečevanje poklicnih bolezni na ravni EU. Poleg tega je pomembno podpreti okužene delavce, zlasti tiste, okužene s COVID-19, in družine, ki so izgubile družinske člane zaradi izpostavljenosti pri delu. |
| --- | --- |

(8)

Čeprav je priznavanje poklicnih bolezni tesno povezano z zasnovo sistemov socialne varnosti, ki so v pristojnosti držav članic, Komisija države članice spodbuja k priznavanju poklicnih bolezni, uvrščenih na evropski seznam poklicnih bolezni. Kot je navedeno v strateškem okviru EU, še vedno obstaja potreba po večjem poudarku na poklicnih boleznih. V skladu s splošnimi načeli preprečevanja, ki so jedro okvirne direktive o varnosti in zdravju pri delu iz leta 1989 (6) ter povezanih direktiv o zdravju in varnosti pri delu, bi moralo biti to priporočilo glavni instrument za preprečevanje poklicnih bolezni na ravni EU. Poleg tega je pomembno podpreti okužene delavce, zlasti tiste, okužene s COVID-19, in družine, ki so izgubile družinske člane zaradi izpostavljenosti pri delu.

| (9) | V skladu s strateškim okvirom EU bi bilo treba države članice pozvati, naj v oblikovanje ukrepov za učinkovito preprečevanje poklicnih bolezni dejavno vključijo vse akterje, zlasti socialne partnerje. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s strateškim okvirom EU bi bilo treba države članice pozvati, naj v oblikovanje ukrepov za učinkovito preprečevanje poklicnih bolezni dejavno vključijo vse akterje, zlasti socialne partnerje.

| (10) | Strateški okvir EU se sklicuje na potrebo po okrepljenih dokazih v podporo zakonodaji in politikam ter po raziskavah in zbiranju podatkov na ravni EU in na nacionalni ravni kot predpogojih za preprečevanje z delom povezanih bolezni in nesreč. Za boljšo analizo in preprečevanje po vsej EU sta ključna sodelovanje in izmenjava informacij, izkušenj in najboljših praks. |
| --- | --- |

(10)

Strateški okvir EU se sklicuje na potrebo po okrepljenih dokazih v podporo zakonodaji in politikam ter po raziskavah in zbiranju podatkov na ravni EU in na nacionalni ravni kot predpogojih za preprečevanje z delom povezanih bolezni in nesreč. Za boljšo analizo in preprečevanje po vsej EU sta ključna sodelovanje in izmenjava informacij, izkušenj in najboljših praks.

| (11) | Priporočilo državam članicam, naj Komisiji pošljejo statistične in epidemiološke podatke o poklicnih boleznih, priznanih na nacionalni ravni, ter te podatke dajo na voljo zainteresiranim stranem, je ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter glede na razvoj dogodkov v zvezi s pilotnim delom na področju evropske statistike poklicnih bolezni še vedno ustrezno. |
| --- | --- |

(11)

Priporočilo državam članicam, naj Komisiji pošljejo statistične in epidemiološke podatke o poklicnih boleznih, priznanih na nacionalni ravni, ter te podatke dajo na voljo zainteresiranim stranem, je ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter glede na razvoj dogodkov v zvezi s pilotnim delom na področju evropske statistike poklicnih bolezni še vedno ustrezno.

| (12) | Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, ustanovljena z Uredbo (EU) 2019/126 Evropskega parlamenta in Sveta (8) med drugim institucijam in organom Unije ter državam članicam zagotavlja objektivne tehnične, znanstvene in ekonomske razpoložljive informacije ter kvalificirano strokovno znanje, ki ga potrebujejo za oblikovanje in izvajanje preudarnih in učinkovitih politik, namenjenih zaščiti varnosti in zdravja delavcev, poleg tega pa zbira, analizira in razširja tehnične, znanstvene in ekonomske informacije v državah članicah. V skladu s tem bi morala imeti Agencija pomembno vlogo tudi pri izmenjavi informacij, izkušenj in najboljših praks na področju preprečevanja poklicnih bolezni. |
| --- | --- |

(12)

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, ustanovljena z Uredbo (EU) 2019/126 Evropskega parlamenta in Sveta (8) med drugim institucijam in organom Unije ter državam članicam zagotavlja objektivne tehnične, znanstvene in ekonomske razpoložljive informacije ter kvalificirano strokovno znanje, ki ga potrebujejo za oblikovanje in izvajanje preudarnih in učinkovitih politik, namenjenih zaščiti varnosti in zdravja delavcev, poleg tega pa zbira, analizira in razširja tehnične, znanstvene in ekonomske informacije v državah članicah. V skladu s tem bi morala imeti Agencija pomembno vlogo tudi pri izmenjavi informacij, izkušenj in najboljših praks na področju preprečevanja poklicnih bolezni.

| (13) | Nacionalni sistemi javnega zdravja in zdravstvenega varstva imajo lahko pomembno vlogo pri izboljšanju preprečevanja poklicnih bolezni, na primer z ozaveščanjem zdravstvenega osebja, da bi se izboljšala poznavanje in diagnosticiranje teh bolezni. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalni sistemi javnega zdravja in zdravstvenega varstva imajo lahko pomembno vlogo pri izboljšanju preprečevanja poklicnih bolezni, na primer z ozaveščanjem zdravstvenega osebja, da bi se izboljšala poznavanje in diagnosticiranje teh bolezni.

| (14) | Glede na navedeno in ob upoštevanju, da je vključitev COVID-19 v Prilogo I k temu priporočilu časovno občutljiva, zlasti glede na morebitne nove valove COVID-19 in pojav novih različic virusa SARS-CoV-2, ter da Priporočilo 2003/670/ES v veliki meri ostaja relevantno in še naprej ustreza svojemu namenu, bi bilo treba s tem priporočilom COVID-19 vključiti v Prilogo I in ponoviti vsebino Priporočila 2003/670/ES brez poseganja v poznejše nadaljnje posodobitve tega priporočila – |
| --- | --- |

(14)

Glede na navedeno in ob upoštevanju, da je vključitev COVID-19 v Prilogo I k temu priporočilu časovno občutljiva, zlasti glede na morebitne nove valove COVID-19 in pojav novih različic virusa SARS-CoV-2, ter da Priporočilo 2003/670/ES v veliki meri ostaja relevantno in še naprej ustreza svojemu namenu, bi bilo treba s tem priporočilom COVID-19 vključiti v Prilogo I in ponoviti vsebino Priporočila 2003/670/ES brez poseganja v poznejše nadaljnje posodobitve tega priporočila –

PRIPOROČA:

Člen 1

Brez poseganja v ugodnejše nacionalne zakone ali predpise se priporoča, da države članice:

| 1. | v svoje nacionalne zakone ali druge predpise, ki se nanašajo na znanstveno priznane poklicne bolezni, upravičene do odškodnine in za katere veljajo preventivni ukrepi, čim prej vključijo evropski seznam iz Priloge I; |
| --- | --- |

1.

v svoje nacionalne zakone ali druge predpise, ki se nanašajo na znanstveno priznane poklicne bolezni, upravičene do odškodnine in za katere veljajo preventivni ukrepi, čim prej vključijo evropski seznam iz Priloge I;

| 2. | sprejmejo ukrepe, s katerimi v svoje nacionalne zakone in druge predpise vključijo pravico delavca do nadomestila za poklicne bolezni, če trpi zaradi zdravstvenih težav, ki niso navedene v Prilogi I, vendar se lahko dokaže, da so poklicnega izvora in narave, zlasti če so navedene v Prilogi II; |
| --- | --- |

2.

sprejmejo ukrepe, s katerimi v svoje nacionalne zakone in druge predpise vključijo pravico delavca do nadomestila za poklicne bolezni, če trpi zaradi zdravstvenih težav, ki niso navedene v Prilogi I, vendar se lahko dokaže, da so poklicnega izvora in narave, zlasti če so navedene v Prilogi II;

| 3. | razvijejo in izboljšajo učinkovite preventivne ukrepe proti poklicnim boleznim, navedenim na evropskem seznamu iz Priloge I, ob dejavnem vključevanju vseh akterjev ter po potrebi izmenjevanju informacij, izkušenj in najboljših praks prek Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

3.

razvijejo in izboljšajo učinkovite preventivne ukrepe proti poklicnim boleznim, navedenim na evropskem seznamu iz Priloge I, ob dejavnem vključevanju vseh akterjev ter po potrebi izmenjevanju informacij, izkušenj in najboljših praks prek Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu;

| 4. | določijo količinsko opredeljene nacionalne cilje za zmanjšanje stopenj pojavnosti priznanih poklicnih bolezni, zlasti tistih, navedenih na evropskem seznamu iz Priloge I; |
| --- | --- |

4.

določijo količinsko opredeljene nacionalne cilje za zmanjšanje stopenj pojavnosti priznanih poklicnih bolezni, zlasti tistih, navedenih na evropskem seznamu iz Priloge I;

| 5. | zagotovijo, da se poroča o vseh primerih poklicnih bolezni, in postopoma uskladijo svoje statistične podatke o poklicnih boleznih z evropskim seznamom iz Priloge I, in sicer v skladu z delom, ki poteka v zvezi s sistemom usklajevanja evropske statistike poklicnih bolezni, da bodo za vsak primer poklicne bolezni na voljo podatki o povzročitelju ali dejavniku, diagnozi in spolu pacienta; |
| --- | --- |

5.

zagotovijo, da se poroča o vseh primerih poklicnih bolezni, in postopoma uskladijo svoje statistične podatke o poklicnih boleznih z evropskim seznamom iz Priloge I, in sicer v skladu z delom, ki poteka v zvezi s sistemom usklajevanja evropske statistike poklicnih bolezni, da bodo za vsak primer poklicne bolezni na voljo podatki o povzročitelju ali dejavniku, diagnozi in spolu pacienta;

| 6. | uvedejo sistem zbiranja informacij ali podatkov o epidemiologiji bolezni iz Priloge II in vseh drugih poklicnih bolezni; |
| --- | --- |

6.

uvedejo sistem zbiranja informacij ali podatkov o epidemiologiji bolezni iz Priloge II in vseh drugih poklicnih bolezni;

| 7. | spodbujajo raziskave glede zdravstvenih težav, povezanih s poklicno dejavnostjo, zlasti zdravstvenih težav iz Priloge II in psihosocialnih motenj, povezanih z delom; |
| --- | --- |

7.

spodbujajo raziskave glede zdravstvenih težav, povezanih s poklicno dejavnostjo, zlasti zdravstvenih težav iz Priloge II in psihosocialnih motenj, povezanih z delom;

| 8. | zagotovijo široko razširjanje dokumentov za pomoč pri diagnosticiranju poklicnih bolezni, navedenih na njihovih nacionalnih seznamih, pri čemer naj zlasti upoštevajo obvestila o diagnozi poklicnih bolezni, ki jih objavi Komisija; |
| --- | --- |

8.

zagotovijo široko razširjanje dokumentov za pomoč pri diagnosticiranju poklicnih bolezni, navedenih na njihovih nacionalnih seznamih, pri čemer naj zlasti upoštevajo obvestila o diagnozi poklicnih bolezni, ki jih objavi Komisija;

| 9. | statistične in epidemiološke podatke o poklicnih boleznih, priznanih na nacionalni ravni, posredujejo Komisiji in dajo na voljo zainteresiranim stranem, zlasti prek informacijske mreže, ki jo je vzpostavila Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

9.

statistične in epidemiološke podatke o poklicnih boleznih, priznanih na nacionalni ravni, posredujejo Komisiji in dajo na voljo zainteresiranim stranem, zlasti prek informacijske mreže, ki jo je vzpostavila Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu;

| 10. | spodbujajo dejavno vlogo nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva pri preprečevanju poklicnih bolezni, zlasti z ozaveščanjem zdravstvenega osebja, da bi se izboljšala poznavanje in diagnosticiranje teh bolezni. |
| --- | --- |

10.

spodbujajo dejavno vlogo nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva pri preprečevanju poklicnih bolezni, zlasti z ozaveščanjem zdravstvenega osebja, da bi se izboljšala poznavanje in diagnosticiranje teh bolezni.

Člen 2

Države članice same določijo merila za priznanje posamezne poklicne bolezni v skladu z veljavnim nacionalnim pravom ali prakso.

Člen 3

To priporočilo nadomešča Priporočilo 2003/670/ES.

Člen 4

Države članice so pozvane, naj Komisijo najpozneje do 31. decembra 2023 obvestijo o ukrepih, sprejetih ali predvidenih v odziv na nov vnos v tem priporočilu, tj. vnos št. 408. Države članice so pozvane, naj Komisijo obvestijo, kadar koli se sprejmejo novi ukrepi v zvezi z izvajanjem tega priporočila.

V Bruslju, 28. novembra 2022

Za Komisijo

Nicolas SCHMIT

član Komisije

---

(1)  
  UL L 238, 25.9.2003, str. 28.

1

(2)  COM(2021) 323 final.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5902521/KS-RA-07-015-EN.PDF

3

(4)  Še ni objavljena v Uradnem listu Evropske unije.

4

Uradnem listu Evropske unije

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/7870049/13464590/KS-FT-21-005-EN-N.pdf/d960b3ee-7308-4fe7-125c-f852dd02a7c7?t=1632924169533

5

(6)  Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (UL L 183, 29.6.1989, str. 1).

6

(7)  Uredba (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (UL L 354, 31.12.2008, str. 70).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/126 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 (UL L 30, 31.1.2019, str. 58).

8

---

PRILOGA I

Evropski seznam poklicnih bolezni

Bolezni s tega seznama morajo biti neposredno povezane s poklicem. Komisija bo določila merila za priznavanje vsake od naslednjih poklicnih bolezni:

1.   Bolezni, ki jih povzročijo naslednji kemični dejavniki:

| 100 | Akrilonitril |
| --- | --- |

100

Akrilonitril

| 101 | Arzen ali njegove spojine |
| --- | --- |

101

Arzen ali njegove spojine

| 102 | Berilij (glucinij) ali njegove spojine |
| --- | --- |

102

Berilij (glucinij) ali njegove spojine

| 103.01 | Ogljikov monoksid |
| --- | --- |

103.01

Ogljikov monoksid

| 103.02 | Ogljikov oksiklorid |
| --- | --- |

103.02

Ogljikov oksiklorid

| 104.01 | Cianovodikova kislina |
| --- | --- |

104.01

Cianovodikova kislina

| 104.02 | Cianidi in njihove spojine |
| --- | --- |

104.02

Cianidi in njihove spojine

| 104.03 | Izocianati |
| --- | --- |

104.03

Izocianati

| 105 | Kadmij ali njegove spojine |
| --- | --- |

105

Kadmij ali njegove spojine

| 106 | Krom ali njegove spojine |
| --- | --- |

106

Krom ali njegove spojine

| 107 | Živo srebro ali njegove spojine |
| --- | --- |

107

Živo srebro ali njegove spojine

| 108 | Mangan ali njegove spojine |
| --- | --- |

108

Mangan ali njegove spojine

| 109.01 | Dušikova kislina |
| --- | --- |

109.01

Dušikova kislina

| 109.02 | Dušikovi oksidi |
| --- | --- |

109.02

Dušikovi oksidi

| 109.03 | Amoniak |
| --- | --- |

109.03

Amoniak

| 110 | Nikelj ali njegove spojine |
| --- | --- |

110

Nikelj ali njegove spojine

| 111 | Fosfor ali njegove spojine |
| --- | --- |

111

Fosfor ali njegove spojine

| 112 | Svinec ali njegove spojine |
| --- | --- |

112

Svinec ali njegove spojine

| 113.01 | Žveplovi oksidi |
| --- | --- |

113.01

Žveplovi oksidi

| 113.02 | Žveplova kislina |
| --- | --- |

113.02

Žveplova kislina

| 113.03 | Ogljikov disulfid |
| --- | --- |

113.03

Ogljikov disulfid

| 114 | Vanadij ali njegove spojine |
| --- | --- |

114

Vanadij ali njegove spojine

| 115.01 | Klor |
| --- | --- |

115.01

Klor

| 115.02 | Brom |
| --- | --- |

115.02

Brom

| 115.04 | Jod |
| --- | --- |

115.04

Jod

| 115.05 | Fluor ali njegove spojine |
| --- | --- |

115.05

Fluor ali njegove spojine

| 116 | Alifatski ali aliciklični ogljikovodiki iz petroletra ali bencina |
| --- | --- |

116

Alifatski ali aliciklični ogljikovodiki iz petroletra ali bencina

| 117 | Halogenirani derivati alifatskih ali alicikličnih ogljikovodikov |
| --- | --- |

117

Halogenirani derivati alifatskih ali alicikličnih ogljikovodikov

| 118 | Butil, metil in izopropil alkohol |
| --- | --- |

118

Butil, metil in izopropil alkohol

| 119 | Etilen glikol, dietilen glikol, 1,4-butandiol ter nitrirani derivati glikolov in glicerola |
| --- | --- |

119

Etilen glikol, dietilen glikol, 1,4-butandiol ter nitrirani derivati glikolov in glicerola

| 120 | Metil eter, etil eter, izopropil eter, vinil eter, dikloroizopropil eter, gvajakol, metil eter in etil eter etilen glikola |
| --- | --- |

120

Metil eter, etil eter, izopropil eter, vinil eter, dikloroizopropil eter, gvajakol, metil eter in etil eter etilen glikola

| 121 | Aceton, kloroaceton, bromoaceton, heksafluoroaceton, metil etil keton, metil n-butil keton, metil izobutil keton, diaceton alkohol, mezitil oksid, 2-metilcikloheksanon |
| --- | --- |

121

Aceton, kloroaceton, bromoaceton, heksafluoroaceton, metil etil keton, metil n-butil keton, metil izobutil keton, diaceton alkohol, mezitil oksid, 2-metilcikloheksanon

| 122 | Organofosforni estri |
| --- | --- |

122

Organofosforni estri

| 123 | Organske kisline |
| --- | --- |

123

Organske kisline

| 124 | Formaldehid |
| --- | --- |

124

Formaldehid

| 125 | Alifatski nitrirani derivati |
| --- | --- |

125

Alifatski nitrirani derivati

| 126.01 | Benzen ali njegovi homologi (homologi benzena so opredeljeni s formulo CnH2n-6) |
| --- | --- |

126.01

Benzen ali njegovi homologi (homologi benzena so opredeljeni s formulo CnH2n-6)

| 126.02 | Naftalen ali njegovi homologi (homologi naftalena so opredeljeni s formulo CnH2n-12) |
| --- | --- |

126.02

Naftalen ali njegovi homologi (homologi naftalena so opredeljeni s formulo CnH2n-12)

| 126.03 | Vinilbenzen in divinilbenzen |
| --- | --- |

126.03

Vinilbenzen in divinilbenzen

| 127 | Halogenirani derivati aromatskih ogljikovodikov |
| --- | --- |

127

Halogenirani derivati aromatskih ogljikovodikov

| 128.01 | Fenoli ali homologi ali njihovi halogenirani derivati |
| --- | --- |

128.01

Fenoli ali homologi ali njihovi halogenirani derivati

| 128.02 | Naftoli ali homologi ali njihovi halogenirani derivati |
| --- | --- |

128.02

Naftoli ali homologi ali njihovi halogenirani derivati

| 128.03 | Halogenirani derivati alkilaril oksidov |
| --- | --- |

128.03

Halogenirani derivati alkilaril oksidov

| 128.04 | Halogenirani derivati alkilaril sulfonatov |
| --- | --- |

128.04

Halogenirani derivati alkilaril sulfonatov

| 128.05 | Benzokinoni |
| --- | --- |

128.05

Benzokinoni

| 129.01 | Aromatski amini ali aromatski hidrazini ali njihovi halogenirani, fenolni, nitrificirani, nitrirani ali sulfonirani derivati |
| --- | --- |

129.01

Aromatski amini ali aromatski hidrazini ali njihovi halogenirani, fenolni, nitrificirani, nitrirani ali sulfonirani derivati

| 129.02 | Alifatski amini in njihovi halogenirani derivati |
| --- | --- |

129.02

Alifatski amini in njihovi halogenirani derivati

| 130.01 | Nitrirani derivati aromatskih ogljikovodikov |
| --- | --- |

130.01

Nitrirani derivati aromatskih ogljikovodikov

| 130.02 | Nitrirani derivati fenolov ali njihovih homologov |
| --- | --- |

130.02

Nitrirani derivati fenolov ali njihovih homologov

| 131 | Antimon in njegovi derivati |
| --- | --- |

131

Antimon in njegovi derivati

| 132 | Estri dušikove kisline |
| --- | --- |

132

Estri dušikove kisline

| 133 | Vodikov sulfid |
| --- | --- |

133

Vodikov sulfid

| 135 | Encefalopatije zaradi organskih topil, ki niso navedena pod drugimi številkami |
| --- | --- |

135

Encefalopatije zaradi organskih topil, ki niso navedena pod drugimi številkami

| 136 | Polinevropatije zaradi organskih topil, ki niso navedena pod drugimi številkami |
| --- | --- |

136

Polinevropatije zaradi organskih topil, ki niso navedena pod drugimi številkami

2.   Kožne bolezni, ki jih povzročijo snovi in dejavniki, ki niso navedeni pod drugimi številkami

| 201 | Kožne bolezni in kožni raki, ki jih povzročijo: |
| --- | --- |

201

Kožne bolezni in kožni raki, ki jih povzročijo:

| 201.01 | Saje |
| --- | --- |

201.01

Saje

| 201.03 | Katran |
| --- | --- |

201.03

Katran

| 201.02 | Bitumen |
| --- | --- |

201.02

Bitumen

| 201.04 | Smola |
| --- | --- |

201.04

Smola

| 201.05 | Antracen ali njegove spojine |
| --- | --- |

201.05

Antracen ali njegove spojine

| 201.06 | Mineralna in druga olja |
| --- | --- |

201.06

Mineralna in druga olja

| 201.07 | Surov parafin |
| --- | --- |

201.07

Surov parafin

| 201.08 | Karbazol ali njegove spojine |
| --- | --- |

201.08

Karbazol ali njegove spojine

| 201.09 | Stranski proizvodi destilacije premoga |
| --- | --- |

201.09

Stranski proizvodi destilacije premoga

| 202 | Poklicne kožne bolezni, ki jih povzročijo znanstveno priznane alergene ali dražilne snovi, ki niso navedene pod drugimi številkami |
| --- | --- |

202

Poklicne kožne bolezni, ki jih povzročijo znanstveno priznane alergene ali dražilne snovi, ki niso navedene pod drugimi številkami

3.   Bolezni, ki jih povzroči vdihavanje snovi in dejavnikov, ki niso navedeni pod drugimi številkami

| 301 | Bolezni dihal in raki |
| --- | --- |

301

Bolezni dihal in raki

| 301.11 | Silikoza |
| --- | --- |

301.11

Silikoza

| 301.12 | Silikoza v kombinaciji s pljučno tuberkulozo |
| --- | --- |

301.12

Silikoza v kombinaciji s pljučno tuberkulozo

| 301.21 | Azbestoza |
| --- | --- |

301.21

Azbestoza

| 301.22 | Mezoteliom po vdihavanju azbestnega prahu |
| --- | --- |

301.22

Mezoteliom po vdihavanju azbestnega prahu

| 301.31 | Pnevmokonioze, ki jih povzroči prah silikatov |
| --- | --- |

301.31

Pnevmokonioze, ki jih povzroči prah silikatov

| 302 | Zapleti zaradi azbesta v obliki bronhialnega raka |
| --- | --- |

302

Zapleti zaradi azbesta v obliki bronhialnega raka

| 303 | Bronhopulmonalne bolezni, ki jih povzroči prah iz sintranih kovin |
| --- | --- |

303

Bronhopulmonalne bolezni, ki jih povzroči prah iz sintranih kovin

| 304.01 | Ekstrinzični alergijski alveolitis |
| --- | --- |

304.01

Ekstrinzični alergijski alveolitis

| 304.02 | Bolezni pljuč, ki jih povzroči vdihavanje prahu in vlaken iz bombaža, lanu, konoplje, jute, sisala in sladkornega trsa |
| --- | --- |

304.02

Bolezni pljuč, ki jih povzroči vdihavanje prahu in vlaken iz bombaža, lanu, konoplje, jute, sisala in sladkornega trsa

| 304.04 | Bolezni dihal, ki jih povzroči vdihavanje kobaltovega, kositrnega, barijevega in grafitnega prahu |
| --- | --- |

304.04

Bolezni dihal, ki jih povzroči vdihavanje kobaltovega, kositrnega, barijevega in grafitnega prahu

| 304.05 | Sideroza |
| --- | --- |

304.05

Sideroza

| 305.01 | Rakova obolenja zgornjih dihal, ki jih povzroči lesni prah |
| --- | --- |

305.01

Rakova obolenja zgornjih dihal, ki jih povzroči lesni prah

| 304.06 | Alergijske astme, ki jih povzroči vdihavanje snovi, za katere se dosledno priznava, da povzročajo alergije, in so neločljivo povezane z vrsto dela |
| --- | --- |

304.06

Alergijske astme, ki jih povzroči vdihavanje snovi, za katere se dosledno priznava, da povzročajo alergije, in so neločljivo povezane z vrsto dela

| 304.07 | Alergijski rinitis, ki ga povzroči vdihavanje snovi, za katere se dosledno priznava, da povzročajo alergije, in ki je neločljivo povezan z vrsto dela |
| --- | --- |

304.07

Alergijski rinitis, ki ga povzroči vdihavanje snovi, za katere se dosledno priznava, da povzročajo alergije, in ki je neločljivo povezan z vrsto dela

| 306 | Fibroze plevre z oteženim dihanjem, ki jih povzroči azbest |
| --- | --- |

306

Fibroze plevre z oteženim dihanjem, ki jih povzroči azbest

| 307 | Kronični obstruktivni bronhitis ali emfizem pri rudarjih, ki delajo v podzemnih premogovnikih |
| --- | --- |

307

Kronični obstruktivni bronhitis ali emfizem pri rudarjih, ki delajo v podzemnih premogovnikih

| 308 | Pljučni rak po vdihavanju azbestnega prahu |
| --- | --- |

308

Pljučni rak po vdihavanju azbestnega prahu

| 309 | Bronhopulmonalne bolezni, ki jih povzroči prah ali pare iz aluminija ali njegovih spojin |
| --- | --- |

309

Bronhopulmonalne bolezni, ki jih povzroči prah ali pare iz aluminija ali njegovih spojin

| 310 | Bronhopulmonalne bolezni, ki jih povzroči prah iz bazične žlindre |
| --- | --- |

310

Bronhopulmonalne bolezni, ki jih povzroči prah iz bazične žlindre

4.   Nalezljive in parazitske bolezni

| 401 | Nalezljive ali parazitske bolezni, ki se na človeka prenašajo z živali ali ostanki živali |
| --- | --- |

401

Nalezljive ali parazitske bolezni, ki se na človeka prenašajo z živali ali ostanki živali

| 402 | Tetanus |
| --- | --- |

402

Tetanus

| 403 | Bruceloza |
| --- | --- |

403

Bruceloza

| 404 | Virusni hepatitis |
| --- | --- |

404

Virusni hepatitis

| 405 | Tuberkuloza |
| --- | --- |

405

Tuberkuloza

| 406 | Amebiaza |
| --- | --- |

406

Amebiaza

| 407 | Druge nalezljive bolezni, ki jih povzroči delo na področju preprečevanja bolezni, v zdravstvu, pri pomoči doma ali v drugih primerljivih dejavnostih, pri katerih je bilo dokazano tveganje okužbe |
| --- | --- |

407

Druge nalezljive bolezni, ki jih povzroči delo na področju preprečevanja bolezni, v zdravstvu, pri pomoči doma ali v drugih primerljivih dejavnostih, pri katerih je bilo dokazano tveganje okužbe

| 408 | COVID-19, ki ga povzroči delo na področju preprečevanja bolezni, v zdravstvu in socialnem varstvu ter pri pomoči doma ali v pandemičnih razmerah v sektorjih, v katerih pride do izbruha pri dejavnostih, pri katerih je bilo dokazano tveganje okužbe |
| --- | --- |

408

COVID-19, ki ga povzroči delo na področju preprečevanja bolezni, v zdravstvu in socialnem varstvu ter pri pomoči doma ali v pandemičnih razmerah v sektorjih, v katerih pride do izbruha pri dejavnostih, pri katerih je bilo dokazano tveganje okužbe

5.   Bolezni, ki jih povzročijo naslednji fizikalni dejavniki:

| 502.01 | Katarakte, ki jih povzroči toplotno sevanje |
| --- | --- |

502.01

Katarakte, ki jih povzroči toplotno sevanje

| 502.02 | Bolezni očesne mrežnice po izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju |
| --- | --- |

502.02

Bolezni očesne mrežnice po izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju

| 503 | Naglušnost ali gluhost zaradi hrupa |
| --- | --- |

503

Naglušnost ali gluhost zaradi hrupa

| 504 | Bolezni, ki jih povzroči atmosferska kompresija ali dekompresija |
| --- | --- |

504

Bolezni, ki jih povzroči atmosferska kompresija ali dekompresija

| 505.01 | Osteoartikularne bolezni rok in zapestij, ki jih povzročijo mehanske vibracije |
| --- | --- |

505.01

Osteoartikularne bolezni rok in zapestij, ki jih povzročijo mehanske vibracije

| 505.02 | Angionevrotične bolezni, ki jih povzročijo mehanske vibracije |
| --- | --- |

505.02

Angionevrotične bolezni, ki jih povzročijo mehanske vibracije

| 506.10 | Bolezni obsklepnih burz zaradi pritiska |
| --- | --- |

506.10

Bolezni obsklepnih burz zaradi pritiska

| 506.11 | Prepatelarni in subpatelarni burzitis |
| --- | --- |

506.11

Prepatelarni in subpatelarni burzitis

| 506.12 | Olekranonski burzitis |
| --- | --- |

506.12

Olekranonski burzitis

| 506.13 | Ramenski burzitis |
| --- | --- |

506.13

Ramenski burzitis

| 506.21 | Bolezni, ki so posledica preobremenjenosti kitnih ovojnic |
| --- | --- |

506.21

Bolezni, ki so posledica preobremenjenosti kitnih ovojnic

| 506.22 | Bolezni, ki so posledica preobremenjenosti peritendineuma |
| --- | --- |

506.22

Bolezni, ki so posledica preobremenjenosti peritendineuma

| 506.23 | Bolezni, ki so posledica preobremenjenosti prirastišč mišic in kit |
| --- | --- |

506.23

Bolezni, ki so posledica preobremenjenosti prirastišč mišic in kit

| 506.30 | Lezije meniskusa po dolgotrajnem delu v klečečem ali čepečem položaju |
| --- | --- |

506.30

Lezije meniskusa po dolgotrajnem delu v klečečem ali čepečem položaju

| 506.40 | Paraliza živcev zaradi pritiska |
| --- | --- |

506.40

Paraliza živcev zaradi pritiska

| 506.45 | Sindrom karpalnega kanala |
| --- | --- |

506.45

Sindrom karpalnega kanala

| 507 | Rudarski nistagmus |
| --- | --- |

507

Rudarski nistagmus

| 508 | Bolezni, ki jih povzroči ionizirajoče sevanje |
| --- | --- |

508

Bolezni, ki jih povzroči ionizirajoče sevanje

---

PRILOGA II

Dodatni seznam bolezni, za katere obstaja sum, da so poklicnega izvora, in bi jih bilo treba prijaviti ter ki se lahko obravnavajo za poznejšo vključitev v Prilogo I k evropskemu seznamu

2.1   Bolezni, ki jih povzročijo naslednji dejavniki:

| 2.101 | Ozon |
| --- | --- |

2.101

Ozon

| 2.102 | Alifatski ogljikovodiki, ki niso navedeni pod številko 1.116 Priloge I |
| --- | --- |

2.102

Alifatski ogljikovodiki, ki niso navedeni pod številko 1.116 Priloge I

| 2.103 | Difenil |
| --- | --- |

2.103

Difenil

| 2.104 | Dekalin |
| --- | --- |

2.104

Dekalin

| 2.105 | Aromatske kisline – aromatski anhidridi ali njihovi halogenirani derivati |
| --- | --- |

2.105

Aromatske kisline – aromatski anhidridi ali njihovi halogenirani derivati

| 2.106 | Difenil oksid |
| --- | --- |

2.106

Difenil oksid

| 2.107 | Tetrahidrofuran |
| --- | --- |

2.107

Tetrahidrofuran

| 2.108 | Tiofen |
| --- | --- |

2.108

Tiofen

| 2.109 | Metakrilonitril |
| --- | --- |

2.109

Metakrilonitril

| 2.110 | Acetonitril |
| --- | --- |

2.110

Acetonitril

| 2.111 | Tioalkoholi |
| --- | --- |

2.111

Tioalkoholi

| 2.112 | Merkaptani in tioetri |
| --- | --- |

2.112

Merkaptani in tioetri

| 2.113 | Talij ali njegove spojine |
| --- | --- |

2.113

Talij ali njegove spojine

| 2.114 | Alkoholi ali njihovi halogenirani derivati, ki niso navedeni pod številko 1.118 Priloge I |
| --- | --- |

2.114

Alkoholi ali njihovi halogenirani derivati, ki niso navedeni pod številko 1.118 Priloge I

| 2.115 | Glikoli ali njihovi halogenirani derivati, ki niso navedeni pod številko 1.119 Priloge I |
| --- | --- |

2.115

Glikoli ali njihovi halogenirani derivati, ki niso navedeni pod številko 1.119 Priloge I

| 2.116 | Etri ali njihovi halogenirani derivati, ki niso navedeni pod številko 1.120 Priloge I |
| --- | --- |

2.116

Etri ali njihovi halogenirani derivati, ki niso navedeni pod številko 1.120 Priloge I

| 2.117 | Ketoni ali njihovi halogenirani derivati, ki niso navedeni pod številko 1.121 Priloge I |
| --- | --- |

2.117

Ketoni ali njihovi halogenirani derivati, ki niso navedeni pod številko 1.121 Priloge I

| 2.118 | Estri ali njihovi halogenirani derivati, ki niso navedeni pod številko 1.122 Priloge I |
| --- | --- |

2.118

Estri ali njihovi halogenirani derivati, ki niso navedeni pod številko 1.122 Priloge I

| 2.119 | Furfural |
| --- | --- |

2.119

Furfural

| 2.120 | Tiofenoli ali homologi ali njihovi halogenirani derivati |
| --- | --- |

2.120

Tiofenoli ali homologi ali njihovi halogenirani derivati

| 2.121 | Srebro |
| --- | --- |

2.121

Srebro

| 2.122 | Selen |
| --- | --- |

2.122

Selen

| 2.123 | Baker |
| --- | --- |

2.123

Baker

| 2.124 | Cink |
| --- | --- |

2.124

Cink

| 2.125 | Magnezij |
| --- | --- |

2.125

Magnezij

| 2.126 | Platina |
| --- | --- |

2.126

Platina

| 2.127 | Tantal |
| --- | --- |

2.127

Tantal

| 2.128 | Titan |
| --- | --- |

2.128

Titan

| 2.129 | Terpen |
| --- | --- |

2.129

Terpen

| 2.130 | Borani |
| --- | --- |

2.130

Borani

| 2.140 | Bolezni, ki jih povzroči vdihavanje biserovine |
| --- | --- |

2.140

Bolezni, ki jih povzroči vdihavanje biserovine

| 2.141 | Bolezni, ki jih povzročajo hormonske snovi |
| --- | --- |

2.141

Bolezni, ki jih povzročajo hormonske snovi

| 2.150 | Zobni karies, povezan z delom v industriji čokolade, sladkorja in moke |
| --- | --- |

2.150

Zobni karies, povezan z delom v industriji čokolade, sladkorja in moke

| 2.160 | Silicijev oksid |
| --- | --- |

2.160

Silicijev oksid

| 2.170 | Policiklični aromatski ogljikovodiki, ki ne spadajo pod druge številke |
| --- | --- |

2.170

Policiklični aromatski ogljikovodiki, ki ne spadajo pod druge številke

| 2.190 | Dimetilformamid |
| --- | --- |

2.190

Dimetilformamid

2.2   Kožne bolezni, ki jih povzročijo snovi in dejavniki, ki niso navedeni pod drugimi številkami

| 2.201 | Alergijske in ortoalergijske kožne bolezni, ki niso priznane v Prilogi I |
| --- | --- |

2.201

Alergijske in ortoalergijske kožne bolezni, ki niso priznane v Prilogi I

2.3   Bolezni, ki jih povzroči vdihavanje snovi, ki niso navedene pod drugimi številkami

| 2.301 | Pljučne fibroze zaradi kovin, ki niso vključene na evropski seznam |
| --- | --- |

2.301

Pljučne fibroze zaradi kovin, ki niso vključene na evropski seznam

| 2.303 | Bronhopulmonalne bolezni in raki, povezani z izpostavljenostjo naslednjim snovem:






  — | saje |
| --- | --- | --- |

2.303

Bronhopulmonalne bolezni in raki, povezani z izpostavljenostjo naslednjim snovem:

—

saje

| — | katran |
| --- | --- |

—

katran

| — | bitumen |
| --- | --- |

—

bitumen

| — | smola |
| --- | --- |

—

smola

| — | antracen ali njegove spojine |
| --- | --- |

—

antracen ali njegove spojine

| — | mineralna in druga olja |
| --- | --- |

—

mineralna in druga olja

| 2.304 | Bronhopulmonalne bolezni, ki jih povzročijo umetna mineralna vlakna |
| --- | --- |

2.304

Bronhopulmonalne bolezni, ki jih povzročijo umetna mineralna vlakna

| 2.305 | Bronhopulmonalne bolezni, ki jih povzročijo sintetična vlakna |
| --- | --- |

2.305

Bronhopulmonalne bolezni, ki jih povzročijo sintetična vlakna

| 2.307 | Bolezni dihal, zlasti astma, ki jih povzročijo dražilne snovi, ki niso navedene v Prilogi I |
| --- | --- |

2.307

Bolezni dihal, zlasti astma, ki jih povzročijo dražilne snovi, ki niso navedene v Prilogi I

| 2.308 | Rak grla po vdihavanju azbestnega prahu |
| --- | --- |

2.308

Rak grla po vdihavanju azbestnega prahu

2.4   Nalezljive in parazitske bolezni, ki niso navedene v Prilogi I

| 2.401 | Parazitske bolezni |
| --- | --- |

2.401

Parazitske bolezni

| 2.402 | Tropske bolezni |
| --- | --- |

2.402

Tropske bolezni

2.5   Bolezni, ki jih povzročijo fizikalni dejavniki

| 2.501 | Avulzija, ki je posledica preobremenjenosti trnastih odrastkov |
| --- | --- |

2.501

Avulzija, ki je posledica preobremenjenosti trnastih odrastkov

| 2.502 | Bolezni ledvene hrbtenice, povezane z medvretenčnimi ploščicami, ki jih povzročijo ponavljajoči se vertikalni učinki vibracij celotnega telesa |
| --- | --- |

2.502

Bolezni ledvene hrbtenice, povezane z medvretenčnimi ploščicami, ki jih povzročijo ponavljajoči se vertikalni učinki vibracij celotnega telesa

| 2.503 | Noduli glasilk, ki jih povzroči stalen glasovni napor, povezan z delom |
| --- | --- |

2.503

Noduli glasilk, ki jih povzroči stalen glasovni napor, povezan z delom

---