# Euroopa Liidu L 269/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 269 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik17. oktoober 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 269

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik17. oktoober 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1950, 14. oktoober 2022, millega pikendatakse toimeaine kreosoodi kasutamise heakskiitu tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (
  1
  ) | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/1951, 13. oktoober 2022, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär ajavahemikuks 1. novembrist 2022 kuni 31. oktoobrini 2027 | 9 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/1952, 13. oktoober 2022, liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga moodustatud geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees seoses erikomitee töökorra vastuvõtmisega | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1953, 7. oktoober 2022, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta liikmesriikides 2020. aastal | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1954, 12. oktoober 2022, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL toetuseks koostatud väikelaevu ja jette käsitlevate harmoneeritud standardite kohta (
  1
  ) | 20 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1950, 14. oktoober 2022, millega pikendatakse toimeaine kreosoodi kasutamise heakskiitu tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (
  1
  )

1

1

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/1951, 13. oktoober 2022, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär ajavahemikuks 1. novembrist 2022 kuni 31. oktoobrini 2027

9

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/1952, 13. oktoober 2022, liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga moodustatud geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees seoses erikomitee töökorra vastuvõtmisega

10

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1953, 7. oktoober 2022, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta liikmesriikides 2020. aastal

17

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1954, 12. oktoober 2022, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL toetuseks koostatud väikelaevu ja jette käsitlevate harmoneeritud standardite kohta (
  1
  )

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1950,

14. oktoober 2022,

millega pikendatakse toimeaine kreosoodi kasutamise heakskiitu tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 14 lõike 4 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine kreosoot on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse kasutamiseks tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 käsitatakse seda sama määruse alusel heaks kiidetuna, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine kreosoot on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse kasutamiseks tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 käsitatakse seda sama määruse alusel heaks kiidetuna, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud tingimused.

| (2) | 27. oktoobril 2016 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus pikendada tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiitu. Hindava pädeva asutusena hindas nimetatud taotlust Ühendkuningriigi pädev asutus. |
| --- | --- |

(2)

27. oktoobril 2016 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus pikendada tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiitu. Hindava pädeva asutusena hindas nimetatud taotlust Ühendkuningriigi pädev asutus.

| (3) | 16. septembril 2019 esitas taotlust hinnanud pädev asutus Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) oma soovituse kreosoodi heakskiidu pikendamise kohta. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu võttis 30. jaanuaril 2020 taotlust hindava pädeva asutuse rolli üle Poola pädev asutus. |
| --- | --- |

(3)

16. septembril 2019 esitas taotlust hinnanud pädev asutus Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) oma soovituse kreosoodi heakskiidu pikendamise kohta. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu võttis 30. jaanuaril 2020 taotlust hindava pädeva asutuse rolli üle Poola pädev asutus.

| (4) | Võttes arvesse taotlust hindava pädeva asutuse järeldusi, võttis kemikaaliamet 4. detsembril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 3 vastu biotsiidikomitee poolt koostatud arvamuse (3). |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse taotlust hindava pädeva asutuse järeldusi, võttis kemikaaliamet 4. detsembril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 3 vastu biotsiidikomitee poolt koostatud arvamuse (3).

| (5) | Kõnealuse arvamuse kohaselt on kreosoot vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (4) klassifitseeritud 1B kategooria kantserogeeniks ning vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (5) XIII lisa kohastele kriteeriumidele, mille kohaselt on tegemist püsiva, bioakumuleeruva ja toksilise ainega ning väga püsiva ja väga bioakumuleeruva ainega. Seega vastab kreosoot määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktides a ja e esitatud väljajätmiskriteeriumidele. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse arvamuse kohaselt on kreosoot vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (4) klassifitseeritud 1B kategooria kantserogeeniks ning vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (5) XIII lisa kohastele kriteeriumidele, mille kohaselt on tegemist püsiva, bioakumuleeruva ja toksilise ainega ning väga püsiva ja väga bioakumuleeruva ainega. Seega vastab kreosoot määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktides a ja e esitatud väljajätmiskriteeriumidele.

| (6) | Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 12 lõikele 1 saab väljajätmise kriteeriumitele vastava toimeaine kasutusluba uuendada üksnes juhul, kui toimeaine vastab endiselt vähemalt ühele erandi tegemise tingimusele, mis on sätestatud nimetatud määruse artikli 5 lõikes 2. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 12 lõikele 1 saab väljajätmise kriteeriumitele vastava toimeaine kasutusluba uuendada üksnes juhul, kui toimeaine vastab endiselt vähemalt ühele erandi tegemise tingimusele, mis on sätestatud nimetatud määruse artikli 5 lõikes 2.

| (7) | Komisjon korraldas kemikaaliameti abiga avaliku konsultatsiooni, et koguda teavet selle kohta, kas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon korraldas kemikaaliameti abiga avaliku konsultatsiooni, et koguda teavet selle kohta, kas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud.

| (8) | Kemikaaliameti arvamust ja avaliku konsultatsiooni käigus saadud vastuseid arutati liikmesriikidega alalises biotsiidikomitees. Samuti paluti liikmesriikidel märkida, kas nende arvates on vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest nende territooriumil täidetud, ning esitada põhjendused. |
| --- | --- |

(8)

Kemikaaliameti arvamust ja avaliku konsultatsiooni käigus saadud vastuseid arutati liikmesriikidega alalises biotsiidikomitees. Samuti paluti liikmesriikidel märkida, kas nende arvates on vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest nende territooriumil täidetud, ning esitada põhjendused.

| (9) | Kogutud teabest ja liikmesriikide väljendatud seisukohtadest ilmneb, et kreosooti ja kreosoodiga töödeldud puitu on paljudes liikmesriikides vaja raudteeliiprite ning elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postide jaoks. |
| --- | --- |

(9)

Kogutud teabest ja liikmesriikide väljendatud seisukohtadest ilmneb, et kreosooti ja kreosoodiga töödeldud puitu on paljudes liikmesriikides vaja raudteeliiprite ning elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postide jaoks.

| (10) | Kreosooti sisaldavate toodetega töödeldud puitu kasutatakse puidust raudteeliiprite valmistamiseks mitmesugustel tehnilistel põhjustel (kerge kaal võrreldes betooniliipritega ja vastavalt lihtsam hooldus, hea vastupidavus, pikk eeldatav kasutusiga raudteetaristute puhul, mis on ehitatud aastakümneteks, kestlik materjal). Puidust raudteeliipritel on väga mitmekesised kasutusalad (näiteks ligipääsmatud alad, pöörmed, tunnelid, sillad, väikese raadiusega kõverikud). Lisaks on raudteeliiprite kasutusklass ohutuse seisukohalt oluline rakendus, mille suhtes võidakse kohaldada raudteetaristu tüübikinnitus- või sertifitseerimisnõudeid inimeste (reisijad, rongijuhid jne) ja raudteeseadmete, nimelt rongide ja taristu ohutusega seotud põhjustel. Raudteetaristu hea käitamine on oluline ühiskonna ja majandustegevuse nõuetekohaseks toimimiseks. Praegu töötatakse välja alternatiivseid biotsiide puitliiprite töötlemiseks ning mitmes liikmesriigis anti hiljuti luba kasutada üht toodet, mis sisaldab vaskhüdroksiidi, DDA-karbonaadi ja penflufeeni segu: Siiski on vaja aega, et katsetada alternatiivseid tooteid, saada nendega piisavalt kogemusi ning tagada, et need vastavad raudteeliiprite eeldatavale pikale kasutusajale. |
| --- | --- |

(10)

Kreosooti sisaldavate toodetega töödeldud puitu kasutatakse puidust raudteeliiprite valmistamiseks mitmesugustel tehnilistel põhjustel (kerge kaal võrreldes betooniliipritega ja vastavalt lihtsam hooldus, hea vastupidavus, pikk eeldatav kasutusiga raudteetaristute puhul, mis on ehitatud aastakümneteks, kestlik materjal). Puidust raudteeliipritel on väga mitmekesised kasutusalad (näiteks ligipääsmatud alad, pöörmed, tunnelid, sillad, väikese raadiusega kõverikud). Lisaks on raudteeliiprite kasutusklass ohutuse seisukohalt oluline rakendus, mille suhtes võidakse kohaldada raudteetaristu tüübikinnitus- või sertifitseerimisnõudeid inimeste (reisijad, rongijuhid jne) ja raudteeseadmete, nimelt rongide ja taristu ohutusega seotud põhjustel. Raudteetaristu hea käitamine on oluline ühiskonna ja majandustegevuse nõuetekohaseks toimimiseks. Praegu töötatakse välja alternatiivseid biotsiide puitliiprite töötlemiseks ning mitmes liikmesriigis anti hiljuti luba kasutada üht toodet, mis sisaldab vaskhüdroksiidi, DDA-karbonaadi ja penflufeeni segu: Siiski on vaja aega, et katsetada alternatiivseid tooteid, saada nendega piisavalt kogemusi ning tagada, et need vastavad raudteeliiprite eeldatavale pikale kasutusajale.

| (11) | Raudteeliiprite jaoks on olemas puidule alternatiivsed materjalid, sealhulgas betoon, teras või komposiitmaterjalid, nagu kiuga tugevdatud vahturetaan, millest igaühel on omad eelised (näiteks kreosoodiga töödeldud puidust raudteeliipritele sarnased mehaanilised omadused ja vastupidavus) ja puudused (näiteks teatavate rööbasteede hooldusküsimused ligipääsmatutel aladel, pöörmed, tunnelid, lisaliinid; kulud; puidu omast suurem kahjulik keskkonnajalajälg; raskused rööbastee hooldamisel, kui puitliipreid kasutatakse vaheldumisi muudest materjalidest valmistatud liipritega, kuna nende ballastinõuded on erinevad). Toimeaine kreosoodi heakskiidu pikendamata jätmine raudteeliiprite valmistamiseks ettenähtud puidu töötlemiseks kasutatavates biotsiidides avaldaks suurt tehnilist ja majanduslikku mõju raudteetaristu käitajatele mõnes liikmesriigis, kus kreosoodi asendamine oleks praegu tehniliselt või majanduslikult keeruline. |
| --- | --- |

(11)

Raudteeliiprite jaoks on olemas puidule alternatiivsed materjalid, sealhulgas betoon, teras või komposiitmaterjalid, nagu kiuga tugevdatud vahturetaan, millest igaühel on omad eelised (näiteks kreosoodiga töödeldud puidust raudteeliipritele sarnased mehaanilised omadused ja vastupidavus) ja puudused (näiteks teatavate rööbasteede hooldusküsimused ligipääsmatutel aladel, pöörmed, tunnelid, lisaliinid; kulud; puidu omast suurem kahjulik keskkonnajalajälg; raskused rööbastee hooldamisel, kui puitliipreid kasutatakse vaheldumisi muudest materjalidest valmistatud liipritega, kuna nende ballastinõuded on erinevad). Toimeaine kreosoodi heakskiidu pikendamata jätmine raudteeliiprite valmistamiseks ettenähtud puidu töötlemiseks kasutatavates biotsiidides avaldaks suurt tehnilist ja majanduslikku mõju raudteetaristu käitajatele mõnes liikmesriigis, kus kreosoodi asendamine oleks praegu tehniliselt või majanduslikult keeruline.

| (12) | Kreosooti sisaldavate toodetega töödeldud puitu kasutatakse elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postide jaoks mitmesugustel tehnilistel põhjustel (näiteks väike kaal võrreldes betoonpostidega ja vastavalt lihtsam hooldus, hea vastupidavus, pikk eeldatav kasutusiga elektri- ja telekommunikatsioonitaristute puhul, mis on ehitatud aastakümneteks, kestlik materjal). Praegu töötatakse välja alternatiivseid biotsiide puitpostide töötlemiseks ning mitmes liikmesriigis anti hiljuti luba kasutada üht toodet, mis sisaldab vaskhüdroksiidi, DDA-karbonaadi ja penflufeeni segu. Mõned muud biotsiidid, mille toimeaineteks on vaseühendid või kvaternaarsed ammooniumühendid, on jõudnud lubade andmise menetluse viimasesse etappi. Siiski on vaja aega nende alternatiivsete toodete katsetamiseks ja nendega seotud kogemuste piisavaks ärakasutamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Kreosooti sisaldavate toodetega töödeldud puitu kasutatakse elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postide jaoks mitmesugustel tehnilistel põhjustel (näiteks väike kaal võrreldes betoonpostidega ja vastavalt lihtsam hooldus, hea vastupidavus, pikk eeldatav kasutusiga elektri- ja telekommunikatsioonitaristute puhul, mis on ehitatud aastakümneteks, kestlik materjal). Praegu töötatakse välja alternatiivseid biotsiide puitpostide töötlemiseks ning mitmes liikmesriigis anti hiljuti luba kasutada üht toodet, mis sisaldab vaskhüdroksiidi, DDA-karbonaadi ja penflufeeni segu. Mõned muud biotsiidid, mille toimeaineteks on vaseühendid või kvaternaarsed ammooniumühendid, on jõudnud lubade andmise menetluse viimasesse etappi. Siiski on vaja aega nende alternatiivsete toodete katsetamiseks ja nendega seotud kogemuste piisavaks ärakasutamiseks.

| (13) | Liinipostide materjalina saab puidu asemel kasutada muid materjale, sealhulgas teras, betoon, klaaskiud ja komposiitmaterjalid, või paigaldada töödeldud puidust liinipostide ümber komposiidist kaitseümbrised. Igal sellisel alternatiivil on eeliseid (näiteks jäikus; erinevad füüsikalised omadused; tule aeglustamine) ja puudused (nt vajadus täiendava katsetamise järele; võimalik lühem kasutusiga või muud tehnilised probleemid; kulukam kui puitpostid). Teine alternatiiv on maa-aluste ülekandekaablite paigaldamine, eelkõige linnakeskkonnas, kuigi see võimalus võib muutuda tehniliselt keerukamaks, sõltuvalt looduslikust maastikust, mida võrk peab läbima (näiteks äärealad või mäed), ning paigaldamine ja hooldamine võib tunduda keerukam, kulukam ja mõnes olukorras ebaotstarbekas. Puidust postide töötlemiseks kasutatava kreosoodi heakskiidu pikendamata jätmine võib avaldada majanduslikku mõju elektri- ja telekommunikatsioonitaristu käitajatele ning tekitada probleeme teatavate ülekandeliinide hooldamisel (näiteks raskesti ligipääsetavad alad, kiire reageerimine tugevate tormide korral) mõnes liikmesriigis, kus asendamine muude materjalide või maa-aluste ülekandekaablitega oleks praegu tehniliselt või majanduslikult keeruline. |
| --- | --- |

(13)

Liinipostide materjalina saab puidu asemel kasutada muid materjale, sealhulgas teras, betoon, klaaskiud ja komposiitmaterjalid, või paigaldada töödeldud puidust liinipostide ümber komposiidist kaitseümbrised. Igal sellisel alternatiivil on eeliseid (näiteks jäikus; erinevad füüsikalised omadused; tule aeglustamine) ja puudused (nt vajadus täiendava katsetamise järele; võimalik lühem kasutusiga või muud tehnilised probleemid; kulukam kui puitpostid). Teine alternatiiv on maa-aluste ülekandekaablite paigaldamine, eelkõige linnakeskkonnas, kuigi see võimalus võib muutuda tehniliselt keerukamaks, sõltuvalt looduslikust maastikust, mida võrk peab läbima (näiteks äärealad või mäed), ning paigaldamine ja hooldamine võib tunduda keerukam, kulukam ja mõnes olukorras ebaotstarbekas. Puidust postide töötlemiseks kasutatava kreosoodi heakskiidu pikendamata jätmine võib avaldada majanduslikku mõju elektri- ja telekommunikatsioonitaristu käitajatele ning tekitada probleeme teatavate ülekandeliinide hooldamisel (näiteks raskesti ligipääsetavad alad, kiire reageerimine tugevate tormide korral) mõnes liikmesriigis, kus asendamine muude materjalide või maa-aluste ülekandekaablitega oleks praegu tehniliselt või majanduslikult keeruline.

| (14) | Kemikaaliamet tegi kindlaks inimeste terviseriskid, mis tulenevad kreosooti sisaldavate biotsiidide kasutamisest raudteeliiprite ja liinipostide töötlemiseks töötajatele, kelle ülesandeks on puitu töödelda, liinipostide paigaldajatele ning üldsuse kokkupuutest. Tuleks rakendada riskivähendusmeetmeid, et võimalikult palju piirata kokkupuudet kreosoodiga, näiteks kasutada mehaanilisi või automatiseeritud protsesse, et vältida töödeldud puidu käsitsi käitlemist, ning tagada, et töötajad kannavad isikukaitsevahendeid, ning et töödeldud puit ei ole ladustamise ajal üldsusele kättesaadav. Samuti on kindlaks tehtud keskkonnariskid, kuna kreosoot on väga püsiv, toksiline ja väga bioakumuleeruv, ning tuleks rakendada riskivähendusmeetmeid, et piirata keskkonna kokkupuudet kreosoodiga nii palju kui võimalik, näiteks kehtestades tingimuse, et tööstuslik kasutamine peab toimuma eraldatud alal või kõval vedelikukindlal alusel, millelt äravool on takistatud; et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varju alla ja/või kõvale vedelikukindlale alusele, et vältida töötlemisjääkide sattumist otse pinnasesse, kanalisatsiooni või vette; ning et kõik toote kasutamisest tekkinud jäägid tuleb koguda taaskasutuseks või kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Kemikaaliamet tegi kindlaks inimeste terviseriskid, mis tulenevad kreosooti sisaldavate biotsiidide kasutamisest raudteeliiprite ja liinipostide töötlemiseks töötajatele, kelle ülesandeks on puitu töödelda, liinipostide paigaldajatele ning üldsuse kokkupuutest. Tuleks rakendada riskivähendusmeetmeid, et võimalikult palju piirata kokkupuudet kreosoodiga, näiteks kasutada mehaanilisi või automatiseeritud protsesse, et vältida töödeldud puidu käsitsi käitlemist, ning tagada, et töötajad kannavad isikukaitsevahendeid, ning et töödeldud puit ei ole ladustamise ajal üldsusele kättesaadav. Samuti on kindlaks tehtud keskkonnariskid, kuna kreosoot on väga püsiv, toksiline ja väga bioakumuleeruv, ning tuleks rakendada riskivähendusmeetmeid, et piirata keskkonna kokkupuudet kreosoodiga nii palju kui võimalik, näiteks kehtestades tingimuse, et tööstuslik kasutamine peab toimuma eraldatud alal või kõval vedelikukindlal alusel, millelt äravool on takistatud; et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varju alla ja/või kõvale vedelikukindlale alusele, et vältida töötlemisjääkide sattumist otse pinnasesse, kanalisatsiooni või vette; ning et kõik toote kasutamisest tekkinud jäägid tuleb koguda taaskasutuseks või kõrvaldamiseks.

| (15) | Kogutud teabe põhjal järeldati, et toimeaine kreosoodi biotsiidides kasutamise heaks kiitmata jätmine avaldaks liiga suurt negatiivset mõju ühiskonnale võrreldes riskidega, mis tulenevad selle aine kasutamisest raudteeliiprite ning elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postide valmistamiseks kasutatava puidu töötlemisel. Seega on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimus kõnealuste kasutusviiside puhul täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kogutud teabe põhjal järeldati, et toimeaine kreosoodi biotsiidides kasutamise heaks kiitmata jätmine avaldaks liiga suurt negatiivset mõju ühiskonnale võrreldes riskidega, mis tulenevad selle aine kasutamisest raudteeliiprite ning elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postide valmistamiseks kasutatava puidu töötlemisel. Seega on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimus kõnealuste kasutusviiside puhul täidetud.

| (16) | Seepärast on asjakohane pikendada heakskiitu, mis on antud kreosoodi kasutamisele tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides, kui järgitakse teatavaid tingimusi. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast on asjakohane pikendada heakskiitu, mis on antud kreosoodi kasutamisele tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides, kui järgitakse teatavaid tingimusi.

| (17) | Kreosoot on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktide a, d ja e kohaselt asendamisele kuuluv aine ja seega kõnealuse määruse artikli 10 lõike 4 kohaselt kehtib heakskiidu uuendamine mitte rohkem kui seitse aastat. |
| --- | --- |

(17)

Kreosoot on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktide a, d ja e kohaselt asendamisele kuuluv aine ja seega kõnealuse määruse artikli 10 lõike 4 kohaselt kehtib heakskiidu uuendamine mitte rohkem kui seitse aastat.

| (18) | Selleks et hoida inimeste ja keskkonnaga kokkupuude minimaalsel tasemel, tuleks biotsiidide kasutamiseks anda luba üksnes puidu töötlemiseks vaakumsurveimmutuse teel tööstusrajatistes, et valmistada raudteeliipreid või elektri- või telekommunikatsiooniliinide poste. Toodete hindamisel peaks hindama kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktiga 10 ka seda, kas selle määruse artikli 5 lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud. Tuleks sätestada, et toodete kasutamiseks liikmesriikides võib anda loa üksnes juhul, kui määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et hoida inimeste ja keskkonnaga kokkupuude minimaalsel tasemel, tuleks biotsiidide kasutamiseks anda luba üksnes puidu töötlemiseks vaakumsurveimmutuse teel tööstusrajatistes, et valmistada raudteeliipreid või elektri- või telekommunikatsiooniliinide poste. Toodete hindamisel peaks hindama kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktiga 10 ka seda, kas selle määruse artikli 5 lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud. Tuleks sätestada, et toodete kasutamiseks liikmesriikides võib anda loa üksnes juhul, kui määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimus on täidetud.

| (19) | Tagamaks, et tooteid tarnitakse üksnes kasutamiseks tööstusrajatistes, peaks olema lubatud lasta tooteid turule ainult pakendites, mille maht on 200 liitrit või rohkem, ning ei tohiks lubada teha tooteid turul kättesaadavaks üldsusele. |
| --- | --- |

(19)

Tagamaks, et tooteid tarnitakse üksnes kasutamiseks tööstusrajatistes, peaks olema lubatud lasta tooteid turule ainult pakendites, mille maht on 200 liitrit või rohkem, ning ei tohiks lubada teha tooteid turul kättesaadavaks üldsusele.

| (20) | Selleks et tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna ohutuse kõrge tase, tuleks kreosoodiga töödeldud puidu turulelaskmise suhtes kohaldada tingimusi. Eelkõige selleks, et tagada, et kreosoodiga töödeldud puit lastakse turule ainult liikmesriikides, kus kreosooti sisaldavate biotsiidide kasutamiseks võib anda loa seetõttu, et määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimus on täidetud, tuleks teha üldsusele kättesaadavaks loetelud nendest liikmesriikidest, kus selliseid raudteeliipreid või elektri- ja telekommunikatsiooniliinide poste on lubatud turule lasta. Liikmesriigil peaks olema võimalik taotleda loetelust väljajätmist, et kõnealuseks kasutuseks töödeldud puitu ei saaks enam selle liikmesriigi turule lasta. Lisaks peaks kreosoodiga töödeldud puidu turulelaskmise eest vastutav isik tagama, et töödeldud puidu märgisel on konkreetsed märked, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda, vältida töödeldud puidu loata kasutamist ning tagada, et töödeldud puitu lastakse turule ainult liikmesriikides, mis on kantud vastavatesse loeteludesse või teatava aja eest loetelust välja jäetud. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna ohutuse kõrge tase, tuleks kreosoodiga töödeldud puidu turulelaskmise suhtes kohaldada tingimusi. Eelkõige selleks, et tagada, et kreosoodiga töödeldud puit lastakse turule ainult liikmesriikides, kus kreosooti sisaldavate biotsiidide kasutamiseks võib anda loa seetõttu, et määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimus on täidetud, tuleks teha üldsusele kättesaadavaks loetelud nendest liikmesriikidest, kus selliseid raudteeliipreid või elektri- ja telekommunikatsiooniliinide poste on lubatud turule lasta. Liikmesriigil peaks olema võimalik taotleda loetelust väljajätmist, et kõnealuseks kasutuseks töödeldud puitu ei saaks enam selle liikmesriigi turule lasta. Lisaks peaks kreosoodiga töödeldud puidu turulelaskmise eest vastutav isik tagama, et töödeldud puidu märgisel on konkreetsed märked, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda, vältida töödeldud puidu loata kasutamist ning tagada, et töödeldud puitu lastakse turule ainult liikmesriikides, mis on kantud vastavatesse loeteludesse või teatava aja eest loetelust välja jäetud.

| (21) | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga jätkatakse pärast väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu määruse (EL) nr 528/2012 ja sellel põhinevate komisjoni õigusaktide kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga. Seepärast peaks nende riikide loetelu, kus töödeldud puitu võib turule lasta, hõlmama vajaduse korral ka Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga jätkatakse pärast väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu määruse (EL) nr 528/2012 ja sellel põhinevate komisjoni õigusaktide kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga. Seepärast peaks nende riikide loetelu, kus töödeldud puitu võib turule lasta, hõlmama vajaduse korral ka Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.

| (22) | Seoses kreosoodi kasutamisega muul otstarbel kui raudteeliiprite ning elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postide valmistamiseks kasutatava puidu töötlemine, millele on osutatud heakskiidu pikendamise taotluses, ei ole tõendatud, et ükski määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest on täidetud. Eelkõige seoses määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimusega ei ole tõendatud, et toimeaine kreosoodi heakskiidu pikendamata jätmine sellisel otstarbel biotsiidides kasutamiseks avaldaks liiga suurt negatiivset mõju ühiskonnale võrreldes kreosoodi ja kreosoodiga töödeldud puidu kasutamisest tulenevate riskidega. Sobivad ja piisavad alternatiivid on olemas ja neid rakendatakse juba peaaegu kõigis liikmesriikides ning neid saab rakendada kogu liidus. Selleks et anda ettevõtjatele piisav aeg käesolevas rakendusmääruses sätestatud nõuetega kohaneda, tuleks kehtestada üleminekuperiood, pärast mida ei lasta enam turule kreosooti sisaldavate biotsiididega töödeldud puitu, välja arvatud raudteeliiprid ning elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postid. Sama üleminekuperioodi tuleks kohaldada kreosoodiga töödeldud raudteeliiprite ja elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postide turulelaskmise suhtes liikmesriikides, mis ei ole kõnealuse kasutusala loetelusse kantud. |
| --- | --- |

(22)

Seoses kreosoodi kasutamisega muul otstarbel kui raudteeliiprite ning elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postide valmistamiseks kasutatava puidu töötlemine, millele on osutatud heakskiidu pikendamise taotluses, ei ole tõendatud, et ükski määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest on täidetud. Eelkõige seoses määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimusega ei ole tõendatud, et toimeaine kreosoodi heakskiidu pikendamata jätmine sellisel otstarbel biotsiidides kasutamiseks avaldaks liiga suurt negatiivset mõju ühiskonnale võrreldes kreosoodi ja kreosoodiga töödeldud puidu kasutamisest tulenevate riskidega. Sobivad ja piisavad alternatiivid on olemas ja neid rakendatakse juba peaaegu kõigis liikmesriikides ning neid saab rakendada kogu liidus. Selleks et anda ettevõtjatele piisav aeg käesolevas rakendusmääruses sätestatud nõuetega kohaneda, tuleks kehtestada üleminekuperiood, pärast mida ei lasta enam turule kreosooti sisaldavate biotsiididega töödeldud puitu, välja arvatud raudteeliiprid ning elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postid. Sama üleminekuperioodi tuleks kohaldada kreosoodiga töödeldud raudteeliiprite ja elektri- ja telekommunikatsiooniliinide postide turulelaskmise suhtes liikmesriikides, mis ei ole kõnealuse kasutusala loetelusse kantud.

| (23) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/1839 (6) lükati tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise loa aegumiskuupäev edasi 31. oktoobrini 2022. Kuna nimetatud heakskiidu pikendamise taotluse läbivaatamine on nüüd lõppenud, on asjakohane rakendusotsus (EL) 2021/1839 tühistada. |
| --- | --- |

(23)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/1839 (6) lükati tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise loa aegumiskuupäev edasi 31. oktoobrini 2022. Kuna nimetatud heakskiidu pikendamise taotluse läbivaatamine on nüüd lõppenud, on asjakohane rakendusotsus (EL) 2021/1839 tühistada.

| (24) | Kreosoodi, selle ühendite ja nendega töödeldud puidu suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas esitatud piiranguid. Käesolev määrus ei mõjuta kohustust neid piiranguid järgida. |
| --- | --- |

(24)

Kreosoodi, selle ühendite ja nendega töödeldud puidu suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas esitatud piiranguid. Käesolev määrus ei mõjuta kohustust neid piiranguid järgida.

| (25) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Pikendatakse heakskiitu toimeaine kreosoodi kasutamisele tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kooskõlas lisas esitatud nõuete ja tingimustega.

Artikkel 2

Rakendusotsus (EL) 2021/1839 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ biotsiidide turuleviimise kohta (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

(3)  Biotsiidikomitee arvamus toimeaine heakskiidu pikendamise taotluse kohta: kreosoot, tooteliik 8, ECHA/BPC/274/2020, vastu võetud 4. detsembril 2020.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 15. oktoobri 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1839, millega lükatakse edasi tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides kreosoodi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (ELT L 372, 20.10.2021, lk 27).

6

---

LISA

| Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Tunnuskoodid | Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) | Heakskiidu aegumiskuupäev | Tooteliik | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kreosoot | IUPACi nimetus:
  kreosoot
  EÜ nr: 232-287-5
  CASi nr: 8001-58-9 | 100 massiprotsenti
  Kreosoot sisaldab vähem kui:






  — | 0,005 massiprotsenti benso[a]püreeni |

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Tunnuskoodid

Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

Heakskiidu aegumiskuupäev

Tooteliik

Eritingimused

Kreosoot

IUPACi nimetus:

kreosoot

EÜ nr: 232-287-5

CASi nr: 8001-58-9

100 massiprotsenti

Kreosoot sisaldab vähem kui:

—

0,005 massiprotsenti benso[a]püreeni

| — | 3 massiprotsenti veega ekstraheeritavaid fenoole |
| --- | --- |

—

3 massiprotsenti veega ekstraheeritavaid fenoole

31. oktoober 2029

8

Kreosooti käsitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktidega a, d ja e asendamisele kuuluva toimeainena.

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.

| 1) | Biotsiidide kasutamiseks antakse luba üksnes puidu töötlemiseks vaakumsurveimmutuse teel tööstusrajatistes, et valmistada raudteeliipreid või elektri- või telekommunikatsiooniliinide poste. |
| --- | --- |

1)

Biotsiidide kasutamiseks antakse luba üksnes puidu töötlemiseks vaakumsurveimmutuse teel tööstusrajatistes, et valmistada raudteeliipreid või elektri- või telekommunikatsiooniliinide poste.

| 2) | Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktiga 10 võetakse toodete hindamisel arvesse ka seda, kas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c esitatud tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

2)

Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktiga 10 võetakse toodete hindamisel arvesse ka seda, kas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c esitatud tingimus on täidetud.

| 3) | Toodete kasutamiseks liikmesriikides võib anda loa üksnes juhul, kui määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

3)

Toodete kasutamiseks liikmesriikides võib anda loa üksnes juhul, kui määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimus on täidetud.

| 4) | Tooteid võib turule lasta ainult 200-liitristes või suuremates pakendites ning neid ei tohi turul üldsusele kättesaadavaks teha. |
| --- | --- |

4)

Tooteid võib turule lasta ainult 200-liitristes või suuremates pakendites ning neid ei tohi turul üldsusele kättesaadavaks teha.

| 5) | Toote kasutusloa taotluste hindamisel pööratakse erilist tähelepanu järgmisele:






  a) | kutselised kasutajad; |
| --- | --- | --- |

5)

Toote kasutusloa taotluste hindamisel pööratakse erilist tähelepanu järgmisele:

a)

kutselised kasutajad;

| b) | üldsuse teisene kokkupuude; |
| --- | --- |

b)

üldsuse teisene kokkupuude;

| c) | mulla- ja veekeskkond; |
| --- | --- |

c)

mulla- ja veekeskkond;

| d) | loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud riskid ja tõhusus, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud. |
| --- | --- |

d)

loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud riskid ja tõhusus, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

| 6) | Kasutamiseks lubatud toodete märgistel ja ohutuskaartidel, kui need lisatakse, tuleb märkida, et toodete tööstuslik kasutamine peab toimuma eraldatud alal või kõval vedelikukindlal alusel, millelt äravool on takistatud; et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varju alla ja/või kõvale vedelikukindlale alusele, et vältida töötlemisjääkide otsest sattumist pinnasesse, kanalisatsiooni või vette; ning et kõik toote kasutamisest tekkinud jäägid tuleb kokku koguda taaskasutuseks või kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

6)

Kasutamiseks lubatud toodete märgistel ja ohutuskaartidel, kui need lisatakse, tuleb märkida, et toodete tööstuslik kasutamine peab toimuma eraldatud alal või kõval vedelikukindlal alusel, millelt äravool on takistatud; et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varju alla ja/või kõvale vedelikukindlale alusele, et vältida töötlemisjääkide otsest sattumist pinnasesse, kanalisatsiooni või vette; ning et kõik toote kasutamisest tekkinud jäägid tuleb kokku koguda taaskasutuseks või kõrvaldamiseks.

Töödeldud toodete turule laskmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi.

| 1) | Kemikaaliamet teeb 31. jaanuariks 2023 oma veebisaidil liikmesriikide esitatud taotluste põhjal üldsusele kättesaadavaks järgmise teabe:






  a) | loetelu liikmesriikidest, kus võib turule lasta kreosoodiga töödeldud raudteeliipreid; |
| --- | --- | --- |

1)

Kemikaaliamet teeb 31. jaanuariks 2023 oma veebisaidil liikmesriikide esitatud taotluste põhjal üldsusele kättesaadavaks järgmise teabe:

a)

loetelu liikmesriikidest, kus võib turule lasta kreosoodiga töödeldud raudteeliipreid;

| b) | loetelu liikmesriikidest, kus võib turule lasta elektri- ja telekommunikatsiooniliinide poste, mida on kreosoodiga töödeldud. |
| --- | --- |

b)

loetelu liikmesriikidest, kus võib turule lasta elektri- ja telekommunikatsiooniliinide poste, mida on kreosoodiga töödeldud.

| 2) | Alates 30. aprillist 2023 võib liikmesriikides, mis on kantud käesoleva lõike punktis 1 osutatud loetellu, kreosoodiga töödelduna turule lasta ainult raudteeliipreid või elektri- või telekommunikatsiooniliinide poste. Liikmesriik võib igal ajal kemikaaliametilt taotleda enda väljajätmist vastavast loetelust. Kui amet jätab liikmesriigi kummastki loetelust välja, märgitakse loetelus väljajätmise kuupäev ning 180 päeva pärast eemaldamise kuupäeva ei lasta enam kõnealuses liikmesriigis turule asjaomaseks kasutamiseks ette nähtud kreosoodiga töödeldud tooteid. |
| --- | --- |

2)

Alates 30. aprillist 2023 võib liikmesriikides, mis on kantud käesoleva lõike punktis 1 osutatud loetellu, kreosoodiga töödelduna turule lasta ainult raudteeliipreid või elektri- või telekommunikatsiooniliinide poste. Liikmesriik võib igal ajal kemikaaliametilt taotleda enda väljajätmist vastavast loetelust. Kui amet jätab liikmesriigi kummastki loetelust välja, märgitakse loetelus väljajätmise kuupäev ning 180 päeva pärast eemaldamise kuupäeva ei lasta enam kõnealuses liikmesriigis turule asjaomaseks kasutamiseks ette nähtud kreosoodiga töödeldud tooteid.

| 3) | Töödeldud toote turulelaskmise eest vastutav isik tagab, et töödeldud toote märgisel on esitatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus loetletud teave. |
| --- | --- |

3)

Töödeldud toote turulelaskmise eest vastutav isik tagab, et töödeldud toote märgisel on esitatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus loetletud teave.

| 4) | Töödeldud toote turulelaskmise eest vastutav isik tagab, et töödeldud toote märgisel on järgmine märge: „Ladustamise ajal ei tohi töödeldud puit olla üldsusele kättesaadav. Tuleb võtta meetmed loata juurdepääsu vältimiseks. Töödeldud puitu tuleb ladustada kõval vedelikukindlal alusel või imaval materjalil, et vältida toote keskkonda sattumist, ja varju all või presentkattega kaetuna. Sellistes kohtades tuleb lekkinud toode või saastunud materjal kokku koguda ja kõrvaldada ohtlike jäätmetena.“ |
| --- | --- |

4)

Töödeldud toote turulelaskmise eest vastutav isik tagab, et töödeldud toote märgisel on järgmine märge: „Ladustamise ajal ei tohi töödeldud puit olla üldsusele kättesaadav. Tuleb võtta meetmed loata juurdepääsu vältimiseks. Töödeldud puitu tuleb ladustada kõval vedelikukindlal alusel või imaval materjalil, et vältida toote keskkonda sattumist, ja varju all või presentkattega kaetuna. Sellistes kohtades tuleb lekkinud toode või saastunud materjal kokku koguda ja kõrvaldada ohtlike jäätmetena.“

| 5) | Alates 30. aprillist 2023 tagab töödeldud toote turulelaskmise eest vastutav isik, et töödeldud toote märgisel on vastavalt asjakohasusele järgmine märge: „Lubatud kasutada üksnes raudtee liiprina“ või „Lubatud kasutada üksnes elektriliinide või telekommunikatsiooniliinide postina“. |
| --- | --- |

5)

Alates 30. aprillist 2023 tagab töödeldud toote turulelaskmise eest vastutav isik, et töödeldud toote märgisel on vastavalt asjakohasusele järgmine märge: „Lubatud kasutada üksnes raudtee liiprina“ või „Lubatud kasutada üksnes elektriliinide või telekommunikatsiooniliinide postina“.

| 6) | Alates 30. aprillist 2023 tagab töödeldud toote turulelaskmise eest vastutav isik, et töödeldud toote märgisel on järgmine märge: „Turule laskmine on piiratud teatavate Euroopa Liidu liikmesriikidega: kontrollige Euroopa Kemikaaliameti veebisaidil, kus turule laskmine on lubatud.“ |
| --- | --- |

6)

Alates 30. aprillist 2023 tagab töödeldud toote turulelaskmise eest vastutav isik, et töödeldud toote märgisel on järgmine märge: „Turule laskmine on piiratud teatavate Euroopa Liidu liikmesriikidega: kontrollige Euroopa Kemikaaliameti veebisaidil, kus turule laskmine on lubatud.“

---

(1)  Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

---

OTSUSED

| 17.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/9

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/1951,

13. oktoober 2022,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär ajavahemikuks 1. novembrist 2022 kuni 31. oktoobrini 2027

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 240 lõike 2 esimest lõiku,

ning arvestades, et ajavahemikuks 1. novembrist 2022 kuni 31. oktoobrini 2027 tuleks ametisse nimetada Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Thérèse BLANCHET nimetatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäriks ajavahemikuks 1. novembrist 2022 kuni 31. oktoobrini 2027.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse teeb Thérèse BLANCHET’le teatavaks nõukogu eesistuja.

See jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 13. oktoober 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

P. BLAŽEK

---

| 17.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/10

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/1952,

13. oktoober 2022,

liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga moodustatud geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees seoses erikomitee töökorra vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vaheline majanduspartnerlusleping (1) (edaspidi „leping“) allkirjastati liidu ja selle liikmesriikide poolt 10. juunil 2016. Seda kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, eSwatini, Lesotho, Namiibia ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vaheline majanduspartnerlusleping (1) (edaspidi „leping“) allkirjastati liidu ja selle liikmesriikide poolt 10. juunil 2016. Seda kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, eSwatini, Lesotho, Namiibia ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

| (2) | Lepinguga moodustati geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee (edaspidi „erikomitee“). |
| --- | --- |

(2)

Lepinguga moodustati geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee (edaspidi „erikomitee“).

| (3) | Vastavalt lepingule määrab erikomitee kindlaks oma töökorra. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt lepingule määrab erikomitee kindlaks oma töökorra.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel erikomitees võetav seisukoht, kuna töökorra vastuvõtmise otsus loob liidule õiguslikke tagajärgi. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel erikomitees võetav seisukoht, kuna töökorra vastuvõtmise otsus loob liidule õiguslikke tagajärgi.

| (5) | Liidu võetav seisukoht erikomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega peaks põhinema käesolevale otsusele lisatud kõnealuse komitee otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

Liidu võetav seisukoht erikomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega peaks põhinema käesolevale otsusele lisatud kõnealuse komitee otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu protokolli nr 3 artikliga 13 moodustatud geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud nimetatud komitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 13. oktoober 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

P. BLAŽEK

---

(1)  
  ELT L 250, 16.9.2016, lk 3.

1

---

Eelnõu

GEOGRAAFILISTE TÄHISTE NING VEINI- JA KANGETE ALKOHOOLSETE JOOKIDE KAUBANDUSE ERIKOMITEE OTSUS nr [...],

...,

mis käsitleb erikomitee töökorda

GEOGRAAFILISTE TÄHISTE NING VEINI- JA KANGETE ALKOHOOLSETE JOOKIDE KAUBANDUSE ERIKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati 10. juunil 2016 Kasanes, eriti selle protokolli nr 3 artikli 13 lõiget 5,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Kehtestatakse geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee töökord, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Käesolev otsus jõustub ...

...

---

LISA

GEOGRAAFILISTE TÄHISTE NING VEINI- JA KANGETE ALKOHOOLSETE JOOKIDE KAUBANDUSE ERIKOMITEE TÖÖKORD

I peatükk

Korraldus

Artikkel 1

Koosseis ja eesistuja

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) protokolli nr 3 artikliga 13 moodustatud geograafiliste tähiste ning veini- ja kangete alkohoolsete jookide kaubanduse erikomitee (edaspidi „erikomitee“) täidab oma kohustusi kooskõlas protokolli artiklitega 1, 13 ja 14.

2.   Käesolevas töökorras osutatud mõiste „lepinguosalised“ vastab lepingu protokolli nr 3 artiklis 1 esitatud määratlusele.

3.   Erikomitee koosneb lepinguosaliste esindajatest.

4.   Erikomitee istungite eesistujaks on vaheldumisi Euroopa Komisjoni ametnik ja protokolliga nr 3 liitunud mõne SADC majanduspartnerluslepingu riigi ametnik. Lõuna-Aafrika puhul on selleks kaubandus-, tööstus- ja konkurentsiministeeriumi ametnik.

5.   Lõike 4 kohane esimese perioodi mandaat algab erikomitee esimese istungi kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 2

Istungid

1.   Erikomitee istung toimub korrapäraste ajavahemike järel vähemalt kord aastas või kummagi lepinguosalise taotlusel. Istungid toimuvad vaheldumisi Brüsselis või protokolliga nr 3 liitunud mõne SADC majanduspartnerluslepingu riigi territooriumil, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kutsub erikomitee istungi kokku eesistujana tegutsev lepinguosaline pärast teise lepinguosalisega või vajaduse korral teiste lepinguosalistega konsulteerimist.

3.   Lepinguosalised võivad leppida kokku dokumentide elektroonilise vahetamise alternatiivses korras, kusjuures istungeid võib kokku kutsuda video- või telefonikonverentsi teel või muul viisil, milles lepinguosalised on kokku leppinud ja mis on istungi päevakorra jaoks sobiv.

Artikkel 3

Vaatlejad

Erikomitee võib otsustada kutsuda oma istungile vaatlejaid vastavalt vajadusele ja otsustada, millised päevakorrapunktid on neile avatud.

Artikkel 4

Sekretariaat

1.   Erikomitee sekretariaadina (edaspidi „sekretariaat“) tegutseb erikomitee istungit korraldav lepinguosaline.

2.   Kui istung toimub artikli 2 lõike 3 kohaselt, täidab sekretariaadi ülesandeid eesistuja kohustusi täitev lepinguosaline.

II peatükk

II peatükk

Toimimine

Toimimine

Artikkel 5

Dokumendid

1.   Kui erikomitee arutelude aluseks on kirjalikud tõendavad dokumendid, siis sekretariaat nummerdab need dokumendid ning saadab need laiali erikomitee dokumentidena.

2.   Lepinguosalised võivad kokku leppida turvalise elektroonilise vormi loomises dokumentide vahetamiseks ja juhul, kui nõutakse dokumentide allkirjastamist, elektroonilise allkirja kasutamises vastavalt asjaomaste lepinguosaliste õigusaktidele. Lepinguosalised teavitavad teineteist riigisisestest normidest, millega tagatakse e-allkirja kehtivus.

Artikkel 6

Istungitest teatamine ja päevakord

1.   Sekretariaat teavitab lepinguosalisi istungi kokkukutsumisest ja palub esitada päevakorda puudutavad ettepanekud hiljemalt 30 päeva enne istungit. Kiireloomulise või ettenägematu olukorra puhul võidakse istung korraldada lühikese etteteatamisega.

2.   Istungi esialgse päevakorra koostab sekretariaat. Sekretariaat edastab selle erikomitee eesistujale ja liikmetele hiljemalt 14 päeva enne istungit.

3.   Esialgses päevakorras on need punktid, mille lepinguosalised on sekretariaadil palunud päevakorda kanda.

4.   Erikomitee võtab istungi päevakorra vastu istungi alguses. Lepinguosaliste kokkuleppel võib päevakorda lisada punkte, mida esialgses päevakorras ei olnud.

5.   Lepinguosalised võivad leppida kokku kutsuda oma istungitele eksperte, et saada teavet mõne kindla teema kohta.

Artikkel 7

Istungi aruanne

1.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, koostab sekretariaat iga istungi lõpus istungi aruande.

2.   Istungi aruanne sisaldab üldreeglina lõplikku päevakorda, kokkuvõtet iga päevakorrapunkti raames toimunud aruteludest ning erikomitee otsuseid ja soovitusi, kui neid on.

3.   Lepinguosalised koostavad aruande ja võtavad selle vastu niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 60. päeval pärast istungi toimumise kuupäeva.

4.   Aruande koopia edastatakse kaubandus- ja arengukomitee sekretariaadile ning lepinguosalised teavitavad asjakohasel juhul suuliselt kaubandus- ja arengukomiteed istungi tulemustest.

Artikkel 8

Otsused ja soovitused

1.   Lepingu protokolli nr 3 artikli 13 lõike 3 kohaselt võib erikomitee konsensuse alusel lepingu protokollis nr 3 sätestatud juhtudel teha soovitusi ja võtta vastu otsuseid.

2.   Kui erikomiteel on õigus võtta vastu otsuseid või soovitusi, nimetatakse need aktid artikli 7 kohases istungite aruandes vastavalt kas „otsus“ või „soovitus“. Sekretariaat annab igale vastuvõetud otsusele ja soovitusele järjekorranumbri ning lisab vastuvõtmise kuupäeva ja teema. Otsustes ja soovitustes määratakse kindlaks nende jõustumise kuupäev.

3.   Istungitevahelisel ajal võib erikomitee lepinguosaliste kokkuleppel otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel või elektrooniliste vahendite abil. Kirjalik menetlus hõlmab teadete vahetamist lepinguosaliste esindajate vahel.

4.   Erikomitees vastuvõetud otsused ja soovitused kinnitatakse kahes originaaleksemplaris kummagi lepinguosalise esindaja allkirjaga.

Artikkel 9

Töökeel

Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, toimub kogu erikomitee tööga seotud lepinguosaliste vaheline kirjavahetus ja suhtlemine ning otsuste ja soovituste ettevalmistamine ja arutamine inglise keeles.

Artikkel 10

Üldsuse juurdepääs

1.   Erikomitee istungid ei ole avalikud, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad teisiti.

2.   Lepinguosalised avaldavad erikomitee otsused ja soovitused asjakohasel andmekandjal. Kumbki lepinguosaline võib otsustada avaldada iga istungi aruande asjakohasel andmekandjal.

III peatükk

III peatükk

Lõppsätted

Lõppsätted

Artikkel 11

Kulud

1.   Iga lepinguosaline kannab ise erikomitee istungitel osalemise kulud, sealhulgas nii personali-, sõidu- ja elamiskulud kui ka posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Istungite korraldamise, suulise tõlke teenuste osutamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab istungit korraldav lepinguosaline.

Artikkel 12

Töökorra muutmine

Käesolevat töökorda võib muuta vastavalt artiklile 8 vastuvõetud erikomitee kirjaliku otsusega.

---

| 17.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1953,

7. oktoober 2022,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta liikmesriikides 2020. aastal

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ (1) kehtetuks tunnistamise kohta, eriti selle artikli 19 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 406/2009/EÜ (2) on sätestatud igale liikmesriigile heitkoguste aastased piirmäärad ajavahemikuks 2013–2020 ning mehhanism nendele piirmääradele vastavuse hindamiseks kord aastas. Liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused CO2 ekvivalenttonnides on esitatud komisjoni otsuses 2013/162/EL (3). Igale liikmesriigile aastaks eraldatud heitkoguste kohandused on sätestatud komisjoni rakendusotsuses 2013/634/EL (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 406/2009/EÜ (2) on sätestatud igale liikmesriigile heitkoguste aastased piirmäärad ajavahemikuks 2013–2020 ning mehhanism nendele piirmääradele vastavuse hindamiseks kord aastas. Liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused CO2 ekvivalenttonnides on esitatud komisjoni otsuses 2013/162/EL (3). Igale liikmesriigile aastaks eraldatud heitkoguste kohandused on sätestatud komisjoni rakendusotsuses 2013/634/EL (4).

| (2) | Määruse (EL) nr 525/2013 artikliga 19 on ette nähtud kord liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmete ülevaatamiseks, et hinnata nende vastavust otsusele nr 406/2009/EÜ. Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastane ülevaatus tehti komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 749/2014 (5) III peatükis ja XVI lisas esitatud korra kohaselt 2020. aasta heiteandmete põhjal, mis esitati komisjonile 2022. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 525/2013 artikliga 19 on ette nähtud kord liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmete ülevaatamiseks, et hinnata nende vastavust otsusele nr 406/2009/EÜ. Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastane ülevaatus tehti komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 749/2014 (5) III peatükis ja XVI lisas esitatud korra kohaselt 2020. aasta heiteandmete põhjal, mis esitati komisjonile 2022. aasta märtsis.

| (3) | Liikmesriikidele 2020. aastaks otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heite üldkoguse määramisel peaks arvesse võtma tehnilisi parandusi ja iga-aastase ülevaatuse käigus arvutatud ajakohastatud prognoose, mis on esitatud määruse (EL) nr 749/2014 artikli 35 lõike 2 alusel koostatud lõplikes ülevaatusaruannetes. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidele 2020. aastaks otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heite üldkoguse määramisel peaks arvesse võtma tehnilisi parandusi ja iga-aastase ülevaatuse käigus arvutatud ajakohastatud prognoose, mis on esitatud määruse (EL) nr 749/2014 artikli 35 lõike 2 alusel koostatud lõplikes ülevaatusaruannetes.

| (4) | Käesolev otsus peaks jõustuma selle avaldamise päeval, et viia see kooskõlla määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikega 7, mille kohaselt algab käesoleva otsuse avaldamise kuupäevaga nelja kuu pikkune ajavahemik, mille jooksul lubatakse liikmesriikidel kasutada otsuse nr 406/2009/EÜ kohaseid paindlikkusmehhanisme, |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus peaks jõustuma selle avaldamise päeval, et viia see kooskõlla määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikega 7, mille kohaselt algab käesoleva otsuse avaldamise kuupäevaga nelja kuu pikkune ajavahemik, mille jooksul lubatakse liikmesriikidel kasutada otsuse nr 406/2009/EÜ kohaseid paindlikkusmehhanisme,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste 2020. aastaks liikmesriikidele eraldatud üldkogused, mis põhinevad pärast määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastase ülevaatuse lõpuleviimist parandatud inventuuriandmetel, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 7. oktoober 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 165, 18.6.2013, lk 13.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

2

(3)  Komisjoni 26. märtsi 2013. aasta otsus 2013/162/EL, milles määratakse kindlaks liikmesriikide aastased saastekvoodid ajavahemikuks 2013–2020 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ (ELT L 90, 28.3.2013, lk 106).

3

(4)  Komisjoni 31. oktoobri 2013. aasta rakendusotsus 2013/634/EL liikmesriikide aastaste saastekvootide kohanduste kohta ajavahemikuks 2013–2020 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ (ELT L 292, 1.11.2013, lk 19).

4

(5)  Komisjoni 30. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 749/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta (ELT L 203, 11.7.2014, lk 23).

5

---

LISA

| Liikmesriik | Otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkogused aastaks 2020 (CO2-ekvivalenttonnides) |
| --- | --- |
| Belgia | 64 904 157 |
| Bulgaaria | 25 735 613 |
| Tšehhi | 58 650 330 |
| Taani | 30 835 287 |
| Saksamaa | 407 410 808 |
| Eesti | 5 934 829 |
| Iirimaa | 44 721 180 |
| Kreeka | 42 893 855 |
| Hispaania | 184 188 341 |
| Prantsusmaa | 307 767 715 |
| Horvaatia | 16 518 244 |
| Itaalia | 254 001 457 |
| Küpros | 4 243 155 |
| Läti | 8 436 245 |
| Leedu | 14 042 972 |
| Luksemburg | 7 687 843 |
| Ungari | 43 906 325 |
| Malta | 1 311 233 |
| Madalmaad | 90 196 821 |
| Austria | 46 543 211 |
| Poola | 205 093 211 |
| Portugal | 38 536 930 |
| Rumeenia | 77 123 535 |
| Sloveenia | 9 754 284 |
| Slovakkia | 18 877 704 |
| Soome | 28 120 096 |
| Rootsi | 29 384 094 |
| Ühendkuningriik | 298 936 220 |

Liikmesriik

Otsusega nr 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkogused aastaks 2020 (CO2-ekvivalenttonnides)

Belgia

64 904 157

Bulgaaria

25 735 613

Tšehhi

58 650 330

Taani

30 835 287

Saksamaa

407 410 808

Eesti

5 934 829

Iirimaa

44 721 180

Kreeka

42 893 855

Hispaania

184 188 341

Prantsusmaa

307 767 715

Horvaatia

16 518 244

Itaalia

254 001 457

Küpros

4 243 155

Läti

8 436 245

Leedu

14 042 972

Luksemburg

7 687 843

Ungari

43 906 325

Malta

1 311 233

Madalmaad

90 196 821

Austria

46 543 211

Poola

205 093 211

Portugal

38 536 930

Rumeenia

77 123 535

Sloveenia

9 754 284

Slovakkia

18 877 704

Soome

28 120 096

Rootsi

29 384 094

Ühendkuningriik

298 936 220

---

| 17.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/20

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1954,

12. oktoober 2022,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL toetuseks koostatud väikelaevu ja jette käsitlevate harmoneeritud standardite kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL (2) artikliga 14 eeldatakse, et tooted, mis on vastavuses selliste harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad nõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud direktiivi 2013/53/EL artikli 4 lõikes 1 ja sama direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL (2) artikliga 14 eeldatakse, et tooted, mis on vastavuses selliste harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad nõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud direktiivi 2013/53/EL artikli 4 lõikes 1 ja sama direktiivi I lisas.

| (2) | Rakendusotsusega C(2015) 8736 (3) esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) taotluse koostada ja läbi vaadata direktiivi 2013/53/EL toetavad harmoneeritud standardid, milles käsitletakse direktiivi 2013/53/EL artikli 4 lõikes 1 ja sama direktiivi I lisas sätestatud olulisi nõudeid, mis on rangemad võrreldes kehtetuks tunnistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/25/EÜ (4). |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsusega C(2015) 8736 (3) esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) taotluse koostada ja läbi vaadata direktiivi 2013/53/EL toetavad harmoneeritud standardid, milles käsitletakse direktiivi 2013/53/EL artikli 4 lõikes 1 ja sama direktiivi I lisas sätestatud olulisi nõudeid, mis on rangemad võrreldes kehtetuks tunnistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/25/EÜ (4).

| (3) | Rakendusotsusega C(2015) 8736 paluti CENil ja CENELECil vaadata läbi ka standardid, mille viited avaldati komisjoni teatises 2018/C 209/05 (5). |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsusega C(2015) 8736 paluti CENil ja CENELECil vaadata läbi ka standardid, mille viited avaldati komisjoni teatises 2018/C 209/05 (5).

| (4) | Rakendusotsuses C(2015) 8736 esitatud taotluse alusel vaatas CEN läbi harmoneeritud standardi EN ISO 10087:2019 väikelaevade laevakere tuvastamise ja kodeerimissüsteemi kohta, mille viide on esitatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/919 (6)
  . I lisas. Selle tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN ISO 10087:2022 – Väikelaevad. Veesõiduki identifitseerimine. Kodeerimissüsteem. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusotsuses C(2015) 8736 esitatud taotluse alusel vaatas CEN läbi harmoneeritud standardi EN ISO 10087:2019 väikelaevade laevakere tuvastamise ja kodeerimissüsteemi kohta, mille viide on esitatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/919 (6)
  . I lisas. Selle tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN ISO 10087:2022 – Väikelaevad. Veesõiduki identifitseerimine. Kodeerimissüsteem.

| (5) | Komisjon hindas koos CENiga, kas kõnealune harmoneeritud standard vastab rakendusotsuses C(2015) 8736 esitatud taotlusele. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon hindas koos CENiga, kas kõnealune harmoneeritud standard vastab rakendusotsuses C(2015) 8736 esitatud taotlusele.

| (6) | Standard EN ISO 10087:2022 vastab nõuetele, mida see peaks täitma ja mis on sätestatud direktiivi 2013/53/EL artikli 4 lõikes 1 ning sama direktiivi I lisa A osas. Seepärast on asjakohane avaldada viide nimetatud standardile Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Standard EN ISO 10087:2022 vastab nõuetele, mida see peaks täitma ja mis on sätestatud direktiivi 2013/53/EL artikli 4 lõikes 1 ning sama direktiivi I lisa A osas. Seepärast on asjakohane avaldada viide nimetatud standardile Euroopa Liidu Teatajas.

| (7) | Standard EN ISO 10087:2022 asendab standardi EN ISO 10087:2019. Seepärast on vajalik kustutada Euroopa Liidu Teatajast viide standardile EN ISO 10087:2019. |
| --- | --- |

(7)

Standard EN ISO 10087:2022 asendab standardi EN ISO 10087:2019. Seepärast on vajalik kustutada Euroopa Liidu Teatajast viide standardile EN ISO 10087:2019.

| (8) | Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et kohandada oma tooteid vastavalt harmoneeritud standardi EN 10087:2019 läbivaadatud versioonile, tuleb selle standardi viite kustutamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et kohandada oma tooteid vastavalt harmoneeritud standardi EN 10087:2019 läbivaadatud versioonile, tuleb selle standardi viite kustutamine edasi lükata.

| (9) | Selguse ja otstarbekohasuse huvides tuleks avaldada direktiivi 2013/53/EL toetuseks koostatud ja asjaomastele nõuetele vastavate harmoneeritud standardite täielik loetelu ühes õigusaktis. Direktiivi 2013/53/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited on praegu avaldatud rakendusotsuses (EL) 2019/919 ja teatises 2018/C 209/05. |
| --- | --- |

(9)

Selguse ja otstarbekohasuse huvides tuleks avaldada direktiivi 2013/53/EL toetuseks koostatud ja asjaomastele nõuetele vastavate harmoneeritud standardite täielik loetelu ühes õigusaktis. Direktiivi 2013/53/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited on praegu avaldatud rakendusotsuses (EL) 2019/919 ja teatises 2018/C 209/05.

| (10) | Rakendusotsust (EL) 2019/919 on mitu korda põhjalikult muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides ning kuna kõnealust rakendusotsust on vaja täiendavalt muuta, tuleks see asendada. |
| --- | --- |

(10)

Rakendusotsust (EL) 2019/919 on mitu korda põhjalikult muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides ning kuna kõnealust rakendusotsust on vaja täiendavalt muuta, tuleks see asendada.

| (11) | Paljud teatises 2018/C 209/05 avaldatud harmoneeritud standardite viited on kustutatud. Rakendusotsusega (EL) 2019/919 on ette nähtud, et ülejäänud kõnealuses teatises avaldatud harmoneeritud standardite viited kustutatakse. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks teatis 2018/C 209/05 kehtetuks tunnistada. Selleks et anda tootjatele piisavalt aega oma toodete kohandamiseks asjaomaste standardite läbivaadatud versioonidega, tuleks jätkata teatise 2018/C 209/05 kohaldamist kuni kuupäevadeni, mil selles teatises avaldatud viited harmoneeritud standarditele kustutatakse.
  Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(11)

Paljud teatises 2018/C 209/05 avaldatud harmoneeritud standardite viited on kustutatud. Rakendusotsusega (EL) 2019/919 on ette nähtud, et ülejäänud kõnealuses teatises avaldatud harmoneeritud standardite viited kustutatakse. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks teatis 2018/C 209/05 kehtetuks tunnistada. Selleks et anda tootjatele piisavalt aega oma toodete kohandamiseks asjaomaste standardite läbivaadatud versioonidega, tuleks jätkata teatise 2018/C 209/05 kohaldamist kuni kuupäevadeni, mil selles teatises avaldatud viited harmoneeritud standarditele kustutatakse.

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2013/53/EL toetuseks koostatud väikelaevu ja jette käsitlevate harmoneeritud standardite viited, mis on esitatud käesoleva otsuse I lisas, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 2

Rakendusotsus (EL) 2019/919 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Teatis 2018/C 209/05 tunnistatakse kehtetuks.

Seda kohaldatakse siiski jätkuvalt käesoleva otsuse II lisas loetletud harmoneeritud standardite viidete suhtes kuni nende viidete kustutamise kuupäevadeni, mis on sätestatud samas lisas.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 12. oktoober 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiiv 2013/53/EL, mis käsitleb väikelaevu ja jette ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/25/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 90).

2

(3)  Komisjoni 15. detsembri 2015. aasta rakendusotsus C(2015) 8736 final Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiivi 2013/53/EL (mis käsitleb väikelaevu ja jette ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/25/EÜ) toetava standardimistaotluse kohta, mis esitatakse Euroopa Standardikomiteele ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele seoses väikelaevade ja jettidega.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 1994. aasta direktiiv 94/25/EÜ väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 164, 30.6.1994, lk 15).

4

(5)  Komisjoni teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL (väikelaevade ja jettide kohta ning direktiivi 94/25/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta) rakendamisega (Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine) (ELT C 209, 15.6.2018, lk 137).

5

(6)  Komisjoni 4. juuni 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/919 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL toetuseks koostatud väikelaevu ja jette käsitlevate harmoneeritud standardite kohta (ELT L 146, 5.6.2019, lk 106).

6

---

I LISA

| Nr | Viide standardile |
| --- | --- |
| 1. | EN ISO 6185-1:2018
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 1: 4,5 kW maksimaalse mootori nimivõimsusega paadid (ISO 6185-1:2001) |
| 2. | EN ISO 6185-2:2018
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 2: 4,5 kW kuni 15 kW (k.a) maksimaalse mootori nimivõimsusega paadid (ISO 6185-2:2001) |
| 3. | EN ISO 6185-3:2018
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 3: Alla 8 m kerepikkusega ning 15 kW ja suurema mootori nimivõimsusega paadid (ISO 6185-3:2014) |
| 4. | EN ISO 6185-4:2018
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 4: 8 m kuni 24 m üldpikkusega ning 15 kW ja suurema maksimaalse mootori nimivõimsusega paadid (ISO 6185-4:2011, parandatud versioon 1.8.2014) |
| 5. | EN ISO 7840:2021
  Väikelaevad. Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2021) |
| 6. | EN ISO 8099-1:2018
  Väikelaevad. Jäätmesüsteemid. Osa 1: Reovee kogumine (ISO 8099-1:2018) |
| 7. | EN ISO 8099-2:2021
  Väikelaevad. Jäätmesüsteemid. Osa 2: Reovee töötlemissüsteemid (ISO 8099–2:2020) |
| 8. | EN ISO 8469:2021
  Väikelaevad. Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2021) |
| 9. | EN ISO 8665:2017
  Väikelaevad. Sisepõlemismootoriga pööratavad paiskajamid. Võimsuse mõõtmine ja avaldamine (ISO 8665:2006) |
| 10. | EN ISO 8666:2020
  Väikelaevad. Põhiandmed (ISO 8666:2020)
  EN ISO 8666:2020/A11:2021. |
| 11. | EN ISO 8846:2017
  Väikelaevad. Elektriseadmed. Kaitse ümbritsevate põlevgaaside süttimise eest (ISO 8846:1990) |
| 12. | EN ISO 8847:2021
  Väikelaevad. Rooliseade. Trossidega plokisüsteemid (ISO 8847:2021) |
| 13. | EN ISO 8848:2017
  Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid (ISO 8848:1990) |
| 14. | EN ISO 8849:2021
  Väikelaevad. Elektrivooluga töötavad pilsipumbad (ISO 8849:2020) |
| 15. | EN ISO 9093:2021
  Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur (ISO 9093:2020) |
| 16. | EN ISO 9094:2017
  Väikelaevad. Tulekaitse (ISO 9094:2015) |
| 17. | EN ISO 10087:2022
  Väikelaevad. Veesõiduki identifitseerimine. Kodeerimissüsteem (ISO 10087:2022) |
| 18. | EN ISO 10088:2017
  Väikelaevad. Püsipaigaldusega toitesüsteem mootorile (ISO 10088:2013) |
| 19. | EN ISO 10133:2017
  Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Väikepinge alalisvoolupaigaldised (ISO 10133:2012) |
| 20. | EN ISO 10239:2017
  Väikelaevad. Veeldatud naftagaasi (LPG) süsteemid (ISO 10239:2014) |
| 21. | EN ISO 10592:2017
  Väikelaevad. Hüdroajamiga rooliseadmed (ISO 10592:1994) |
| 22. | EN ISO 11105:2020
  Väikelaevad. Bensiinimootori ja/või bensiinipaagi sektsioonide ventilatsioon (ISO 11105:2020) |
| 23. | EN ISO 11192:2018
  Väikelaevad. Graafilised tingmärgid (ISO 11192:2005) |
| 24. | EN ISO 11547:2018
  Väikelaevad. Käiviti blokeering (ISO 11547:1994) |
| 25. | EN ISO 11592-1:2016
  Väikelaevad. Maksimaalse koguvõimsuse kindlaksmääramine kasutades manööverdamiskiirust. Osa 1: Alla 8 m kerepikkusega laev (ISO 11592-1:2016) |
| 26. | EN ISO 11592-2:2021
  Väikelaevad. Maksimaalse koguvõimsuse kindlaksmääramine kasutades manööverdamiskiirust. Osa 2: 8 m kuni 24 m kerepikkusega laev (ISO 11592-2:2021) |
| 27. | EN ISO 11812:2018
  Väikelaevad. Veekindlad kokpitid ja kiire äravooluga kokpitid (ISO 11812:2001) |
| 28. | EN ISO 12215-1:2018
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 1: Materjalid: Termoreaktiivsed vaigud, klaasfiibrist armatuur, tugilaminaat (ISO 12215-1:2000) |
| 29. | EN ISO 12215-2:2018
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 2: Materjalid: Kihtkonstruktsiooni keskosa materjalid, varjatud kihi materjalid (ISO 12215-2:2002) |
| 30. | EN ISO 12215-3:2018
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 3: Materjalid: Teras, alumiiniumisulamid, puit, muud materjalid (ISO 12215-3:2002) |
| 31. | EN ISO 12215-4:2018
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 4: Töökoda ja valmistamine (ISO 12215-4:2002) |
| 32. | EN ISO 12215-5:2019
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja dimensioneerimine. Osa 5: Arvutuslik surve monokerele, arvutuslikud pinged, sõrestikuga seotud arvutused (ISO 12215-5:2019) |
| 33. | EN ISO 12215-6:2018
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 6: Konstruktsiooni eripärad ja detailid (ISO 12215-6:2008) |
| 34. | EN ISO 12215-8:2018
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 8: Roolid (ISO 12215–8:2009, sealhulgas parandus 1:2010) |
| 35. | EN ISO 12215-9:2018
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 9: Purjelaeva kere lisadetailid (ISO 12215-9:2012) |
| 36. | EN ISO 12216:2018
  Väikelaevad. Aknad, illuminaatorid, luugid, umbaknad ja uksed. Tugevus- ja veekindlusnõuded (ISO 12216:2002) |
| 37. | ISO 12217-1:2017
  Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 1: Mitte purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-1:2015) |
| 38. | ISO 12217-2:2017
  Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 2: Purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-2:2015) |
| 39. | ISO 12217-3:2017
  Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 3: Laevad, mille kere pikkus on väiksem kui 6 m (ISO 12217-3:2015) |
| 40. | EN ISO 13297:2018
  Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Vahelduvvoolupaigaldised (ISO 13297:2014) |
| 41. | EN ISO 13590:2018
  Väikelaevad. Isiklik veesõiduk. Ehituse ja süsteemipaigalduse nõuded (ISO 13590:2003) |
| 42. | EN ISO 13929:2017
  Väikelaevad. Rooliseade. Hammasülekandega süsteemid (ISO 13929:2001) |
| 43. | EN ISO 14509-1:2018
  Väikelaevad. Lõbusõidulaevade õhu kaudu leviva müra mõõtmine. Osa 1: Mõõtmismeetodid vastassõitjast möödumisel (ISO 14509-1:2008) |
| 44. | EN ISO 14509-3:2018
  Väikelaevad. Lõbusõidulaevadest õhu kaudu leviv müra. Osa 3: Müra hindamine arvutuste ja mõõtmiste abil (ISO 14509-3:2009) |
| 45. | EN ISO 14895:2016
  Väikelaevad – Vedelkütusega kambüüsipliidid ja kütteseadmed (ISO 14895:2016) |
| 46. | EN ISO 14945:2021
  Väikelaevad. Valmistajasilt (ISO 14945:2021) |
| 47. | EN ISO 14946:2021
  Väikelaevad. Maksimaalne kandevõime (ISO 14946:2021) |
| 48. | EN ISO 15083:2018
  Väikelaevad. Pilsipumbasüsteemid (ISO 15083:2003) |
| 49. | EN ISO 15084:2018
  Väikelaevad. Ankurdus, sildumine ja pukseerimine. Tugevpunktid (ISO 15084:2003) |
| 50. | EN ISO 15085:2003
  Väikelaevad. Vettekukkumise vältimise ja esmaabi vahendid (ISO 15085:2003)
  EN ISO 15085:2003/A1:2009
  EN ISO 15085:2003/A2:2018 |
| 51. | EN ISO 15584:2017
  Väikelaevad. Laeva sees asuvad bensiinimootorid. Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 15584:2001) |
| 52. | EN 15609:2021
  Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus. LPG käitamissüsteemid paatidele, jahtidele ja muudele veesõidukitele. Paigaldusnõuded |
| 53. | EN ISO 16147:2021
  Väikelaevad. Laeva sees asuvad diiselmootorid – mootorile paigaldatud kütuse- ja elektrikomponendid (ISO 16147:2020) |
| 54. | EN ISO 16180:2018
  Väikelaevad. Navigatsioonituled. Paigaldamine, paigutus ja nähtavus (ISO 16180:2013) |
| 55. | EN ISO 16315:2016
  Väikelaevad. Elektriline käitamissüsteem (ISO 16315:2016) |
| 56. | EN ISO 18854:2015
  Väikelaevad. Kolbsisepõlemismootorite heitgaaside mõõtmine. Gaasina ja tahkete osakestena emiteeruvate heitmete mõõtmine katsestendil (ISO 18854:2015) |
| 57. | EN ISO 19009:2015
  Väikelaevad. Elektrilised navigatsioonituled. LED tulede toimivus (ISO 19009:2015) |
| 58. | EN ISO 21487:2018
  Väikelaevad. Püsipaigaldatud bensiini- ja diislikütuse paagid (ISO 21487:2012, sh muudatus 1:2014 ja muudatus 2:2015) |
| 59. | EN ISO 23411:2021
  Väikelaevad. Roolirattad (ISO 23411:2020) |
| 60. | EN ISO 25197:2018
  Väikelaevad. Rooli, käiguvahetuse ja seguklapi elektrilised/elektroonilised juhtimissüsteemid (ISO 25197:2012, sh muudatus 1:2014) |
| 61. | EN 60092-507:2015
  Elektripaigaldised laevadel. Osa 507: Väikelaevad (IEC 60092-507:2014) |

Nr

Viide standardile

1.

EN ISO 6185-1:2018

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 1: 4,5 kW maksimaalse mootori nimivõimsusega paadid (ISO 6185-1:2001)

2.

EN ISO 6185-2:2018

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 2: 4,5 kW kuni 15 kW (k.a) maksimaalse mootori nimivõimsusega paadid (ISO 6185-2:2001)

3.

EN ISO 6185-3:2018

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 3: Alla 8 m kerepikkusega ning 15 kW ja suurema mootori nimivõimsusega paadid (ISO 6185-3:2014)

4.

EN ISO 6185-4:2018

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 4: 8 m kuni 24 m üldpikkusega ning 15 kW ja suurema maksimaalse mootori nimivõimsusega paadid (ISO 6185-4:2011, parandatud versioon 1.8.2014)

5.

EN ISO 7840:2021

Väikelaevad. Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2021)

6.

EN ISO 8099-1:2018

Väikelaevad. Jäätmesüsteemid. Osa 1: Reovee kogumine (ISO 8099-1:2018)

7.

EN ISO 8099-2:2021

Väikelaevad. Jäätmesüsteemid. Osa 2: Reovee töötlemissüsteemid (ISO 8099–2:2020)

8.

EN ISO 8469:2021

Väikelaevad. Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2021)

9.

EN ISO 8665:2017

Väikelaevad. Sisepõlemismootoriga pööratavad paiskajamid. Võimsuse mõõtmine ja avaldamine (ISO 8665:2006)

10.

EN ISO 8666:2020

Väikelaevad. Põhiandmed (ISO 8666:2020)

EN ISO 8666:2020/A11:2021.

11.

EN ISO 8846:2017

Väikelaevad. Elektriseadmed. Kaitse ümbritsevate põlevgaaside süttimise eest (ISO 8846:1990)

12.

EN ISO 8847:2021

Väikelaevad. Rooliseade. Trossidega plokisüsteemid (ISO 8847:2021)

13.

EN ISO 8848:2017

Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid (ISO 8848:1990)

14.

EN ISO 8849:2021

Väikelaevad. Elektrivooluga töötavad pilsipumbad (ISO 8849:2020)

15.

EN ISO 9093:2021

Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur (ISO 9093:2020)

16.

EN ISO 9094:2017

Väikelaevad. Tulekaitse (ISO 9094:2015)

17.

EN ISO 10087:2022

Väikelaevad. Veesõiduki identifitseerimine. Kodeerimissüsteem (ISO 10087:2022)

18.

EN ISO 10088:2017

Väikelaevad. Püsipaigaldusega toitesüsteem mootorile (ISO 10088:2013)

19.

EN ISO 10133:2017

Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Väikepinge alalisvoolupaigaldised (ISO 10133:2012)

20.

EN ISO 10239:2017

Väikelaevad. Veeldatud naftagaasi (LPG) süsteemid (ISO 10239:2014)

21.

EN ISO 10592:2017

Väikelaevad. Hüdroajamiga rooliseadmed (ISO 10592:1994)

22.

EN ISO 11105:2020

Väikelaevad. Bensiinimootori ja/või bensiinipaagi sektsioonide ventilatsioon (ISO 11105:2020)

23.

EN ISO 11192:2018

Väikelaevad. Graafilised tingmärgid (ISO 11192:2005)

24.

EN ISO 11547:2018

Väikelaevad. Käiviti blokeering (ISO 11547:1994)

25.

EN ISO 11592-1:2016

Väikelaevad. Maksimaalse koguvõimsuse kindlaksmääramine kasutades manööverdamiskiirust. Osa 1: Alla 8 m kerepikkusega laev (ISO 11592-1:2016)

26.

EN ISO 11592-2:2021

Väikelaevad. Maksimaalse koguvõimsuse kindlaksmääramine kasutades manööverdamiskiirust. Osa 2: 8 m kuni 24 m kerepikkusega laev (ISO 11592-2:2021)

27.

EN ISO 11812:2018

Väikelaevad. Veekindlad kokpitid ja kiire äravooluga kokpitid (ISO 11812:2001)

28.

EN ISO 12215-1:2018

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 1: Materjalid: Termoreaktiivsed vaigud, klaasfiibrist armatuur, tugilaminaat (ISO 12215-1:2000)

29.

EN ISO 12215-2:2018

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 2: Materjalid: Kihtkonstruktsiooni keskosa materjalid, varjatud kihi materjalid (ISO 12215-2:2002)

30.

EN ISO 12215-3:2018

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 3: Materjalid: Teras, alumiiniumisulamid, puit, muud materjalid (ISO 12215-3:2002)

31.

EN ISO 12215-4:2018

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 4: Töökoda ja valmistamine (ISO 12215-4:2002)

32.

EN ISO 12215-5:2019

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja dimensioneerimine. Osa 5: Arvutuslik surve monokerele, arvutuslikud pinged, sõrestikuga seotud arvutused (ISO 12215-5:2019)

33.

EN ISO 12215-6:2018

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 6: Konstruktsiooni eripärad ja detailid (ISO 12215-6:2008)

34.

EN ISO 12215-8:2018

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 8: Roolid (ISO 12215–8:2009, sealhulgas parandus 1:2010)

35.

EN ISO 12215-9:2018

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 9: Purjelaeva kere lisadetailid (ISO 12215-9:2012)

36.

EN ISO 12216:2018

Väikelaevad. Aknad, illuminaatorid, luugid, umbaknad ja uksed. Tugevus- ja veekindlusnõuded (ISO 12216:2002)

37.

ISO 12217-1:2017

Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 1: Mitte purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-1:2015)

38.

ISO 12217-2:2017

Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 2: Purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-2:2015)

39.

ISO 12217-3:2017

Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 3: Laevad, mille kere pikkus on väiksem kui 6 m (ISO 12217-3:2015)

40.

EN ISO 13297:2018

Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Vahelduvvoolupaigaldised (ISO 13297:2014)

41.

EN ISO 13590:2018

Väikelaevad. Isiklik veesõiduk. Ehituse ja süsteemipaigalduse nõuded (ISO 13590:2003)

42.

EN ISO 13929:2017

Väikelaevad. Rooliseade. Hammasülekandega süsteemid (ISO 13929:2001)

43.

EN ISO 14509-1:2018

Väikelaevad. Lõbusõidulaevade õhu kaudu leviva müra mõõtmine. Osa 1: Mõõtmismeetodid vastassõitjast möödumisel (ISO 14509-1:2008)

44.

EN ISO 14509-3:2018

Väikelaevad. Lõbusõidulaevadest õhu kaudu leviv müra. Osa 3: Müra hindamine arvutuste ja mõõtmiste abil (ISO 14509-3:2009)

45.

EN ISO 14895:2016

Väikelaevad – Vedelkütusega kambüüsipliidid ja kütteseadmed (ISO 14895:2016)

46.

EN ISO 14945:2021

Väikelaevad. Valmistajasilt (ISO 14945:2021)

47.

EN ISO 14946:2021

Väikelaevad. Maksimaalne kandevõime (ISO 14946:2021)

48.

EN ISO 15083:2018

Väikelaevad. Pilsipumbasüsteemid (ISO 15083:2003)

49.

EN ISO 15084:2018

Väikelaevad. Ankurdus, sildumine ja pukseerimine. Tugevpunktid (ISO 15084:2003)

50.

EN ISO 15085:2003

Väikelaevad. Vettekukkumise vältimise ja esmaabi vahendid (ISO 15085:2003)

EN ISO 15085:2003/A1:2009

EN ISO 15085:2003/A2:2018

51.

EN ISO 15584:2017

Väikelaevad. Laeva sees asuvad bensiinimootorid. Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 15584:2001)

52.

EN 15609:2021

Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus. LPG käitamissüsteemid paatidele, jahtidele ja muudele veesõidukitele. Paigaldusnõuded

53.

EN ISO 16147:2021

Väikelaevad. Laeva sees asuvad diiselmootorid – mootorile paigaldatud kütuse- ja elektrikomponendid (ISO 16147:2020)

54.

EN ISO 16180:2018

Väikelaevad. Navigatsioonituled. Paigaldamine, paigutus ja nähtavus (ISO 16180:2013)

55.

EN ISO 16315:2016

Väikelaevad. Elektriline käitamissüsteem (ISO 16315:2016)

56.

EN ISO 18854:2015

Väikelaevad. Kolbsisepõlemismootorite heitgaaside mõõtmine. Gaasina ja tahkete osakestena emiteeruvate heitmete mõõtmine katsestendil (ISO 18854:2015)

57.

EN ISO 19009:2015

Väikelaevad. Elektrilised navigatsioonituled. LED tulede toimivus (ISO 19009:2015)

58.

EN ISO 21487:2018

Väikelaevad. Püsipaigaldatud bensiini- ja diislikütuse paagid (ISO 21487:2012, sh muudatus 1:2014 ja muudatus 2:2015)

59.

EN ISO 23411:2021

Väikelaevad. Roolirattad (ISO 23411:2020)

60.

EN ISO 25197:2018

Väikelaevad. Rooli, käiguvahetuse ja seguklapi elektrilised/elektroonilised juhtimissüsteemid (ISO 25197:2012, sh muudatus 1:2014)

61.

EN 60092-507:2015

Elektripaigaldised laevadel. Osa 507: Väikelaevad (IEC 60092-507:2014)

---

II LISA

| Nr | Viide standardile | Kustutamise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN ISO 7840:2018
  Väikelaevad. Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2013) | 27. veebruar 2023 |
| 2. | EN ISO 8469:2018
  Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2013) | 27. veebruar 2023 |
| 3. | EN ISO 8666:2018
  Väikelaevad. Põhiandmed (ISO 8666:2016) | 29. detsember 2023 |
| 4. | EN ISO 8847:2017
  Väikelaevad. Rooliseade. Trossi- ja plokisüsteemid (ISO 8847:2004) | 10. september 2023 |
| 5. | EN ISO 9093-1:2018
  Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 1: Metallarmatuur (ISO 9093-1:1994) | 27. veebruar 2023 |
| 6. | EN ISO 9093-2:2018
  Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 2: Mittemetalne armatuur (ISO 9093-2:2002) | 27. veebruar 2023 |
| 7. | EN ISO 9775:2017
  Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid üksiku 15 kW kuni 40 kW võimsusega päramootori juhtimiseks (ISO 9775:1990) | 27. veebruar 2023 |
| 8. | EN ISO 10087:2019
  Väikelaevad. Laevakere tuvastamine. Kodeerimissüsteem | 17. aprill 2024 |
| 9. | EN 15609:2012
  Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus. LPG käitamissüsteemid paatidele, jahtidele ja muudele veesõidukitele | 29. detsember 2023 |
| 10. | EN ISO 15652:2017
  Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid jugakäituriga veesõidukitele (ISO 15652:2003) | 27. veebruar 2023 |
| 11. | EN ISO 16147:2017
  Väikelaevad. Laeva sees asuvad diiselmootorid – mootorile paigaldatud kütuse- ja elektrikomponendid (ISO 16147:2002, sh muudatus 1:2013) | 27. veebruar 2023 |

Nr

Viide standardile

Kustutamise kuupäev

1.

EN ISO 7840:2018

Väikelaevad. Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2013)

27. veebruar 2023

2.

EN ISO 8469:2018

Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2013)

27. veebruar 2023

3.

EN ISO 8666:2018

Väikelaevad. Põhiandmed (ISO 8666:2016)

29. detsember 2023

4.

EN ISO 8847:2017

Väikelaevad. Rooliseade. Trossi- ja plokisüsteemid (ISO 8847:2004)

10. september 2023

5.

EN ISO 9093-1:2018

Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 1: Metallarmatuur (ISO 9093-1:1994)

27. veebruar 2023

6.

EN ISO 9093-2:2018

Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 2: Mittemetalne armatuur (ISO 9093-2:2002)

27. veebruar 2023

7.

EN ISO 9775:2017

Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid üksiku 15 kW kuni 40 kW võimsusega päramootori juhtimiseks (ISO 9775:1990)

27. veebruar 2023

8.

EN ISO 10087:2019

Väikelaevad. Laevakere tuvastamine. Kodeerimissüsteem

17. aprill 2024

9.

EN 15609:2012

Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus. LPG käitamissüsteemid paatidele, jahtidele ja muudele veesõidukitele

29. detsember 2023

10.

EN ISO 15652:2017

Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid jugakäituriga veesõidukitele (ISO 15652:2003)

27. veebruar 2023

11.

EN ISO 16147:2017

Väikelaevad. Laeva sees asuvad diiselmootorid – mootorile paigaldatud kütuse- ja elektrikomponendid (ISO 16147:2002, sh muudatus 1:2013)

27. veebruar 2023

---